# Euroopa Liidu C 224/27.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 224 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik27. juuni 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 224

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik27. juuni 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2016-201721.–24. novembri 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 352, 19.10.2017 .VASTUVÕETUD TEKSTID30. novembri ja 1. detsembri 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 363, 26.10.2017 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2016-201721.–24. novembri 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 352, 19.10.2017 .VASTUVÕETUD TEKSTID30. novembri ja 1. detsembri 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 363, 26.10.2017 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 352, 19.10.2017

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 363, 26.10.2017

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 22. november 2016 |
| 2018/C 224/01 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2015. aasta aruande kohta (2016/2063(INI)) | 2 |
| 2018/C 224/02 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon jaefinantsteenuseid käsitleva rohelise raamatu kohta (2016/2056(INI)) | 8 |
| 2018/C 224/03 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa kaitseliidu kohta (2016/2052(INI)) | 18 |
| 2018/C 224/04 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon veeteedel toimuva reisijateveo võimaluste ärakasutamise kohta (2015/2350(INI)) | 29 |
| 2018/C 224/05 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamise kohta (2016/2139(INI)) | 36 |
| | Kolmapäev, 23. november 2016 |
| 2018/C 224/06 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon Basel III viimistlemise kohta (2016/2959(RSP)) | 45 |
| 2018/C 224/07 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) (2016/2067(INI)) | 50 |
| 2018/C 224/08 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon ELi strateegilise kommunikatsiooni kohta vastusammuna tema vastu suunatud kolmandate osapoolte propagandale (2016/2030(INI)) | 58 |
| 2018/C 224/09 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon viipekeelte ja elukutseliste viipekeele tõlkide kohta (2016/2952(RSP)) | 68 |
| 2018/C 224/10 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega pikendatakse toimeaine bentasooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D047341/00 – 2016/2978(RSP)) | 75 |
| | Neljapäev, 24. november 2016 |
| 2018/C 224/11 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon Hiinas vangistatud kirjastaja Gui Minhai juhtumi kohta (2016/2990(RSP)) | 78 |
| 2018/C 224/12 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon Guaraní-Kaiowá põlisrahva olukorra kohta Brasiilia Mato Grosso do Suli osariigis (2016/2991(RSP)) | 82 |
| 2018/C 224/13 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon Venemaa meelsusvangi Ildar Dadini juhtumi kohta (2016/2992(RSP)) | 85 |
| 2018/C 224/14 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Süürias (2016/2933(RSP)) | 88 |
| 2018/C 224/15 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon ELi ja Türgi suhete kohta (2016/2993(RSP)) | 93 |
| 2018/C 224/16 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon ELi ühinemise kohta naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooniga (2016/2966(RSP)) | 96 |
| 2018/C 224/17 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2015. aasta tegevuse aruande kohta (2016/2150(INI)) | 101 |
| 2018/C 224/18 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon lõpliku käibemaksusüsteemi väljatöötamise ja käibemaksupettuste vastase võitluse kohta (2016/2033(INI)) | 107 |
| 2018/C 224/19 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon ELi tegevuskava kohta looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks (2016/2076(INI)) | 117 |
| 2018/C 224/20 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon väikeste transpordiettevõtjate uute võimaluste ja koostööl põhinevate ärimudelite kohta (2015/2349(INI)) | 127 |
| 2018/C 224/21 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes (2016/2934(RSP)) | 135 |
| | Neljapäev, 1. detsember 2016 |
| 2018/C 224/22 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Solidaarsusfondile antud hinnangu kohta (2016/2045(INI)) | 140 |
| 2018/C 224/23 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Itaalias pärast maavärinaid (2016/2988(RSP)) | 145 |
| 2018/C 224/24 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon volinike huvide deklaratsioone käsitlevate suuniste kohta (2016/2080(INI)) | 150 |
| 2018/C 224/25 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessidega seotud vastutuse, hüvitamise ja finantstagatiste kohta (2015/2352(INI)) | 157 |
| 2018/C 224/26 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (2016/3001(RSP)) | 163 |
| 2018/C 224/27 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon energia kättesaadavuse kohta arenguriikides (2016/2885(RSP)) | 167 |
| 2018/C 224/28 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa maksekäsumenetluse kohaldamise kohta (2016/2011(INI)) | 173 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. november 2016

2018/C 224/01

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2015. aasta aruande kohta (2016/2063(INI))

2

2018/C 224/02

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon jaefinantsteenuseid käsitleva rohelise raamatu kohta (2016/2056(INI))

8

2018/C 224/03

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa kaitseliidu kohta (2016/2052(INI))

18

2018/C 224/04

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon veeteedel toimuva reisijateveo võimaluste ärakasutamise kohta (2015/2350(INI))

29

2018/C 224/05

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamise kohta (2016/2139(INI))

36

Kolmapäev, 23. november 2016

2018/C 224/06

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon Basel III viimistlemise kohta (2016/2959(RSP))

45

2018/C 224/07

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) (2016/2067(INI))

50

2018/C 224/08

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon ELi strateegilise kommunikatsiooni kohta vastusammuna tema vastu suunatud kolmandate osapoolte propagandale (2016/2030(INI))

58

2018/C 224/09

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon viipekeelte ja elukutseliste viipekeele tõlkide kohta (2016/2952(RSP))

68

2018/C 224/10

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega pikendatakse toimeaine bentasooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D047341/00 – 2016/2978(RSP))

75

Neljapäev, 24. november 2016

2018/C 224/11

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon Hiinas vangistatud kirjastaja Gui Minhai juhtumi kohta (2016/2990(RSP))

78

2018/C 224/12

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon Guaraní-Kaiowá põlisrahva olukorra kohta Brasiilia Mato Grosso do Suli osariigis (2016/2991(RSP))

82

2018/C 224/13

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon Venemaa meelsusvangi Ildar Dadini juhtumi kohta (2016/2992(RSP))

85

2018/C 224/14

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Süürias (2016/2933(RSP))

88

2018/C 224/15

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon ELi ja Türgi suhete kohta (2016/2993(RSP))

93

2018/C 224/16

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon ELi ühinemise kohta naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooniga (2016/2966(RSP))

96

2018/C 224/17

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2015. aasta tegevuse aruande kohta (2016/2150(INI))

101

2018/C 224/18

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon lõpliku käibemaksusüsteemi väljatöötamise ja käibemaksupettuste vastase võitluse kohta (2016/2033(INI))

107

2018/C 224/19

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon ELi tegevuskava kohta looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks (2016/2076(INI))

117

2018/C 224/20

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon väikeste transpordiettevõtjate uute võimaluste ja koostööl põhinevate ärimudelite kohta (2015/2349(INI))

127

2018/C 224/21

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes (2016/2934(RSP))

135

Neljapäev, 1. detsember 2016

2018/C 224/22

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Solidaarsusfondile antud hinnangu kohta (2016/2045(INI))

140

2018/C 224/23

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Itaalias pärast maavärinaid (2016/2988(RSP))

145

2018/C 224/24

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon volinike huvide deklaratsioone käsitlevate suuniste kohta (2016/2080(INI))

150

2018/C 224/25

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessidega seotud vastutuse, hüvitamise ja finantstagatiste kohta (2015/2352(INI))

157

2018/C 224/26

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (2016/3001(RSP))

163

2018/C 224/27

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon energia kättesaadavuse kohta arenguriikides (2016/2885(RSP))

167

2018/C 224/28

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa maksekäsumenetluse kohaldamise kohta (2016/2011(INI))

173

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 22. november 2016 |
| 2018/C 224/29 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta otsus Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2115(IMM)) | 176 |
| 2018/C 224/30 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta otsus Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2107(IMM)) | 178 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. november 2016

2018/C 224/29

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta otsus Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2115(IMM))

176

2018/C 224/30

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta otsus Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2107(IMM))

178

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 22. november 2016 |
| 2018/C 224/31 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu rakendusotsuse eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Ukraina ning Europoli vahelise operatiiv- ja strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (10345/2016 – C8-0267/2016 – 2016/0811(CNS)) | 180 |
| 2018/C 224/32 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende püügi pikaajaline kava (11309/1/2016 – C8-0403/2016 – 2012/0236(COD)) | 182 |
| 2018/C 224/33 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses maksuhaldurite juurdepääsuga rahapesuvastasele teabele (COM(2016)0452 – C8-0333/2016 – 2016/0209(CNS)) | 183 |
| | Kolmapäev, 23. november 2016 |
| 2018/C 224/34 | P8_TA(2016)0438Teatavate õhusaasteainete heitkogused ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamise ning direktiivi 2003/35/EÜ muutmise kohta (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))P8_TC1-COD(2013)0443Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ | 193 |
| | Neljapäev, 24. november 2016 |
| 2018/C 224/35 | P8_TA(2016)0447Makromajandusliku finantsabi andmine Jordaaniale ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (COM(2016)0431 – C8-0242/2016 – 2016/0197(COD))P8_TC1-COD(2016)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/... täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile | 194 |
| 2018/C 224/36 | P8_TA(2016)0448Tööandjapensioni kogumisasutuste tegevus ja järelevalve (uuesti sõnastatud) ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2014)0167 – C7-0112/2014 – 2014/0091(COD))P8_TC1-COD(2014)0091Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/... tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (uuesti sõnastatud) | 196 |
| | Neljapäev, 1. detsember 2016 |
| 2018/C 224/37 | P8_TA(2016)0457Liidu tolliseadustik kauba osas, mis on meritsi või õhuteed pidi ajutiselt liidu tolliterritooriumilt välja viidud ***IEuroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) kauba osas, mis on meritsi või õhuteed pidi ajutiselt liidu tolliterritooriumilt välja viidud (COM(2016)0477 – C8-0328/2016 – 2016/0229(COD))P8_TC1-COD(2016)0229Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 1. detsembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) kauba osas, mis on meritsi või õhuteed pidi ajutiselt liidu tolliterritooriumilt välja viidud | 198 |
| 2018/C 224/38 | P8_TA(2016)0458Kohaldamiskuupäev: kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumendid ***IEuroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumente selle kohaldamiskuupäeva osas (COM(2016)0709 – C8-0457/2016 – 2016/0355(COD))P8_TC1-COD(2016)0355Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 1. detsembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumente, selle kohaldamise alguskuupäeva osas | 199 |
| 2018/C 224/39 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Kiribati Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12092/2015 – C8-0253/2016 – 2015/0200(NLE)) | 201 |
| 2018/C 224/40 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (09785/2016 – C8-0422/2016 – 2016/0096(NLE)) | 202 |
| 2018/C 224/41 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mikroneesia Liiduriikide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (09780/2016 – C8-0388/2016 – 2016/0098(NLE)) | 203 |
| 2018/C 224/42 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Tuvalu vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (09764/2016 – C8-0268/2016 – 2016/0100(NLE)) | 204 |
| 2018/C 224/43 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (09775/2016 – C8-0252/2016 – 2016/0103(NLE)) | 205 |
| 2018/C 224/44 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (08523/2016 – C8-0329/2016 – 2016/0126(NLE)) | 206 |
| 2018/C 224/45 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (12396/2016 – C8-0406/2016 – 2008/0137(NLE)) | 207 |
| 2018/C 224/46 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2016. aastal (COM(2016)0624 – C8-0399/2016 – 2016/2256(BUD)) | 208 |
| 2018/C 224/47 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2016 kohta: Assigneeringute ajakohastamine, et võtta arvesse hiljutisi arenguid seoses rände- ja julgeolekuküsimustega, maksete ja kulukohustuste assigneeringute vähendamist koondümberpaigutuse tulemusena, EFSI pikendamist, Frontexi ametikohtade loetelu muutmist ja tulude assigneeringute ajakohastamist (omavahendid) (13583/2016 – C8-0459/2016 – 2016/2257(BUD)) | 210 |
| 2018/C 224/48 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2016 kohta – omavahendeid käsitleva otsuse 2014/335/EL, Euratom rakendamine selle ratifitseerimisprotsessi lõppemise ja jõustumise järel 1. oktoobril 2016 (13584/2016 – C8-0462/2016 – 2016/2258(BUD)) | 213 |
| 2018/C 224/49 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Saksamaale (COM(2016)0681 – C8-0423/2016 – 2016/2267(BUD)) | 215 |
| 2018/C 224/50 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2016 kohta, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond toetuse maksmiseks Saksamaale (13852/2016 – C8-0473/2016 – 2016/2268(BUD)) | 217 |
| 2018/C 224/51 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2017. aastal (COM(2016)0678 – C8-0420/2016 – 2016/2118(BUD)) | 219 |
| 2018/C 224/52 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise kohta koheste eelarvemeetmete rahastamiseks praeguse rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi lahendamiseks (COM(2016)0313 – C8-0246/2016 – 2016/2120(BUD)) | 222 |
| 2018/C 224/53 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2017. aasta üldeelarvest (COM(2016)0312 – C8-0245/2016 – 2016/2119(BUD)) | 225 |
| 2018/C 224/54 | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (14635/2016 – C8-0470/2016 – 2016/2047(BUD)) | 227 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 22. november 2016

2018/C 224/31

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu rakendusotsuse eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Ukraina ning Europoli vahelise operatiiv- ja strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (10345/2016 – C8-0267/2016 – 2016/0811(CNS))

180

2018/C 224/32

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende püügi pikaajaline kava (11309/1/2016 – C8-0403/2016 – 2012/0236(COD))

182

2018/C 224/33

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses maksuhaldurite juurdepääsuga rahapesuvastasele teabele (COM(2016)0452 – C8-0333/2016 – 2016/0209(CNS))

183

Kolmapäev, 23. november 2016

2018/C 224/34

P8_TA(2016)0438Teatavate õhusaasteainete heitkogused ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamise ning direktiivi 2003/35/EÜ muutmise kohta (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))P8_TC1-COD(2013)0443Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ

193

Neljapäev, 24. november 2016

2018/C 224/35

P8_TA(2016)0447Makromajandusliku finantsabi andmine Jordaaniale ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (COM(2016)0431 – C8-0242/2016 – 2016/0197(COD))P8_TC1-COD(2016)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/... täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile

194

2018/C 224/36

P8_TA(2016)0448Tööandjapensioni kogumisasutuste tegevus ja järelevalve (uuesti sõnastatud) ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2014)0167 – C7-0112/2014 – 2014/0091(COD))P8_TC1-COD(2014)0091Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/... tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (uuesti sõnastatud)

(EL) 2016/...

196

Neljapäev, 1. detsember 2016

2018/C 224/37

P8_TA(2016)0457Liidu tolliseadustik kauba osas, mis on meritsi või õhuteed pidi ajutiselt liidu tolliterritooriumilt välja viidud ***IEuroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) kauba osas, mis on meritsi või õhuteed pidi ajutiselt liidu tolliterritooriumilt välja viidud (COM(2016)0477 – C8-0328/2016 – 2016/0229(COD))P8_TC1-COD(2016)0229Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 1. detsembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) kauba osas, mis on meritsi või õhuteed pidi ajutiselt liidu tolliterritooriumilt välja viidud

198

2018/C 224/38

P8_TA(2016)0458Kohaldamiskuupäev: kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumendid ***IEuroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumente selle kohaldamiskuupäeva osas (COM(2016)0709 – C8-0457/2016 – 2016/0355(COD))P8_TC1-COD(2016)0355Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 1. detsembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumente, selle kohaldamise alguskuupäeva osas

199

2018/C 224/39

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Kiribati Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12092/2015 – C8-0253/2016 – 2015/0200(NLE))

201

2018/C 224/40

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (09785/2016 – C8-0422/2016 – 2016/0096(NLE))

202

2018/C 224/41

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mikroneesia Liiduriikide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (09780/2016 – C8-0388/2016 – 2016/0098(NLE))

203

2018/C 224/42

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Tuvalu vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (09764/2016 – C8-0268/2016 – 2016/0100(NLE))

204

2018/C 224/43

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (09775/2016 – C8-0252/2016 – 2016/0103(NLE))

205

2018/C 224/44

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (08523/2016 – C8-0329/2016 – 2016/0126(NLE))

206

2018/C 224/45

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (12396/2016 – C8-0406/2016 – 2008/0137(NLE))

207

2018/C 224/46

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2016. aastal (COM(2016)0624 – C8-0399/2016 – 2016/2256(BUD))

208

2018/C 224/47

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2016 kohta: Assigneeringute ajakohastamine, et võtta arvesse hiljutisi arenguid seoses rände- ja julgeolekuküsimustega, maksete ja kulukohustuste assigneeringute vähendamist koondümberpaigutuse tulemusena, EFSI pikendamist, Frontexi ametikohtade loetelu muutmist ja tulude assigneeringute ajakohastamist (omavahendid) (13583/2016 – C8-0459/2016 – 2016/2257(BUD))

210

2018/C 224/48

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2016 kohta – omavahendeid käsitleva otsuse 2014/335/EL, Euratom rakendamine selle ratifitseerimisprotsessi lõppemise ja jõustumise järel 1. oktoobril 2016 (13584/2016 – C8-0462/2016 – 2016/2258(BUD))

213

2018/C 224/49

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Saksamaale (COM(2016)0681 – C8-0423/2016 – 2016/2267(BUD))

215

2018/C 224/50

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2016 kohta, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond toetuse maksmiseks Saksamaale (13852/2016 – C8-0473/2016 – 2016/2268(BUD))

217

2018/C 224/51

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2017. aastal (COM(2016)0678 – C8-0420/2016 – 2016/2118(BUD))

219

2018/C 224/52

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise kohta koheste eelarvemeetmete rahastamiseks praeguse rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi lahendamiseks (COM(2016)0313 – C8-0246/2016 – 2016/2120(BUD))

222

2018/C 224/53

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2017. aasta üldeelarvest (COM(2016)0312 – C8-0245/2016 – 2016/2119(BUD))

225

2018/C 224/54

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (14635/2016 – C8-0470/2016 – 2016/2047(BUD))

227

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

27.6.2018

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2016-2017

21.–24. novembri 2016. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 352, 19.10.2017
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

30. novembri ja 1. detsembri 2016. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 363, 26.10.2017
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. november 2016

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/2

---

P8_TA(2016)0433

Euroopa Keskpanga 2015. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2015. aasta aruande kohta (2016/2063(INI))

(2018/C 224/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2015. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2015. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 284 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 284 lõiget 3,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 123 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 123 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eriti selle artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eriti selle artiklit 15,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 1,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0302/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0302/2016),

| A. | arvestades, et president Draghi väitis õigesti Ühendkuningriigi võimaliku lahkumise kohta EList, et „see, mil määral see avaldab mõju majanduse väljavaadetele, sõltub eelseisvate läbirääkimiste ajastusest, arengust ja lõpptulemusest. Euroala on seni olnud vastupidav, kuid selle ebakindluse tõttu on meie põhistsenaarium avatud negatiivsetele riskidele“; ning et „hoolimata sellest, millised saavad olema Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahelised edaspidised suhted, on äärmiselt tähtis austada ühtse turu terviklikkust. Mis tahes tulemus peaks tagama selle, et kõigi osaliste suhtes kohaldatakse samu eeskirju“; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et president Draghi väitis õigesti Ühendkuningriigi võimaliku lahkumise kohta EList, et „see, mil määral see avaldab mõju majanduse väljavaadetele, sõltub eelseisvate läbirääkimiste ajastusest, arengust ja lõpptulemusest. Euroala on seni olnud vastupidav, kuid selle ebakindluse tõttu on meie põhistsenaarium avatud negatiivsetele riskidele“; ning et „hoolimata sellest, millised saavad olema Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahelised edaspidised suhted, on äärmiselt tähtis austada ühtse turu terviklikkust. Mis tahes tulemus peaks tagama selle, et kõigi osaliste suhtes kohaldatakse samu eeskirju“;

| B. | arvestades, et komisjoni kevadel avaldatud viimase prognoosi kohaselt kujuneb euroala majanduse reaalkasvuks 2016. aastal eeldatavalt tagasihoidlik ja geograafiliselt ebaühtlane 1,6 protsenti ja 2017. aastal 1,8 protsenti pärast 1,7-protsendilist majanduskasvu 2015. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni kevadel avaldatud viimase prognoosi kohaselt kujuneb euroala majanduse reaalkasvuks 2016. aastal eeldatavalt tagasihoidlik ja geograafiliselt ebaühtlane 1,6 protsenti ja 2017. aastal 1,8 protsenti pärast 1,7-protsendilist majanduskasvu 2015. aastal;

| C. | arvestades, et sama prognoosi kohaselt peaks euroala tööpuudus vähenema 10,9 protsendilt 2015. aasta lõpus 9,9 protsendini 2017. aasta lõpus; arvestades, et töötuse määrade erinevused liikmesriikide vahel suurenesid 2015. aastal jätkuvalt ning ulatusid 4,6 protsendist Saksamaal 24,9 protsendini Kreekas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sama prognoosi kohaselt peaks euroala tööpuudus vähenema 10,9 protsendilt 2015. aasta lõpus 9,9 protsendini 2017. aasta lõpus; arvestades, et töötuse määrade erinevused liikmesriikide vahel suurenesid 2015. aastal jätkuvalt ning ulatusid 4,6 protsendist Saksamaal 24,9 protsendini Kreekas;

| D. | arvestades, et sama prognoosi kohaselt eeldatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemist euroalal järk-järgult 2015. aasta 2,1 protsendilt 1,9 protsendini 2016. aastal ja 1,6 protsendini 2017. aastal ning valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks esmakordselt pärast kriisi algust prognoosi kohaselt samuti vähenema, kuigi komisjon kohaldab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust endiselt nelja euroala riigi suhtes: Prantsusmaa, Hispaania, Kreeka ja Portugal; arvestades, et Küpros, Iirimaa ja Sloveenia on rakendanud makromajanduslikke programme, mis on neil võimaldanud vähendada oma puudujääki allapoole künnist, milleks on 3 protsenti SKPst; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sama prognoosi kohaselt eeldatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemist euroalal järk-järgult 2015. aasta 2,1 protsendilt 1,9 protsendini 2016. aastal ja 1,6 protsendini 2017. aastal ning valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks esmakordselt pärast kriisi algust prognoosi kohaselt samuti vähenema, kuigi komisjon kohaldab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust endiselt nelja euroala riigi suhtes: Prantsusmaa, Hispaania, Kreeka ja Portugal; arvestades, et Küpros, Iirimaa ja Sloveenia on rakendanud makromajanduslikke programme, mis on neil võimaldanud vähendada oma puudujääki allapoole künnist, milleks on 3 protsenti SKPst;

| E. | arvestades, et sama prognoosi kohaselt eeldatakse euroalal jätkuvalt väliskaubanduse ülejääki, mis on nii aastal 2016 kui ka 2017 ligikaudu 3 protsenti SKPst; arvestades, et nn karmil Brexitil võib olla kahjulik mõju nii ELi kui ka Ühendkuningriigi kaubandusbilansile, arvestades et Ühendkuningriik on üks euroala peamiseid kaubanduspartnereid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sama prognoosi kohaselt eeldatakse euroalal jätkuvalt väliskaubanduse ülejääki, mis on nii aastal 2016 kui ka 2017 ligikaudu 3 protsenti SKPst; arvestades, et nn karmil Brexitil võib olla kahjulik mõju nii ELi kui ka Ühendkuningriigi kaubandusbilansile, arvestades et Ühendkuningriik on üks euroala peamiseid kaubanduspartnereid;

| F. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 5 kohaselt on Euroopa Keskpankade Süsteemi ülesanne aidata säilitada rahandussüsteemi stabiilsus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 5 kohaselt on Euroopa Keskpankade Süsteemi ülesanne aidata säilitada rahandussüsteemi stabiilsus;

| G. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 2 kohaselt on Euroopa Keskpankade Süsteemi ülesanne „edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 2 kohaselt on Euroopa Keskpankade Süsteemi ülesanne „edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist“;

| H. | arvestades, et 2016. aasta septembris koostatud EKP prognoosi kohaselt püsib euroala keskmine inflatsioonimäär, mis oli 2015. aastal null protsenti, 2016. aastal selle taseme lähedal (0,2 protsenti), suureneb 1,2 protsendini 2017. aastal ja 1,6 protsendini 2018. aastal; arvestades, et viimaste aastate madalat inflatsioonimäära võib muu hulgas eelkõige seostada madalate energiahindadega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2016. aasta septembris koostatud EKP prognoosi kohaselt püsib euroala keskmine inflatsioonimäär, mis oli 2015. aastal null protsenti, 2016. aastal selle taseme lähedal (0,2 protsenti), suureneb 1,2 protsendini 2017. aastal ja 1,6 protsendini 2018. aastal; arvestades, et viimaste aastate madalat inflatsioonimäära võib muu hulgas eelkõige seostada madalate energiahindadega;

| I. | arvestades, et demograafiliste suundumuste kinnistumise, jätkuvalt madalate energiahindade ja kõrge tööpuudusega Euroopa ühiskonnale kaubavahetuse ja rahalisest globaliseerumisest tuleneva täieliku mõju tõttu on inflatsiooni eesmärki järjest raskem täita; arvestades, deflatsioonisurve süvendab investeeringute puudust ja kogunõudluse nõrkust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et demograafiliste suundumuste kinnistumise, jätkuvalt madalate energiahindade ja kõrge tööpuudusega Euroopa ühiskonnale kaubavahetuse ja rahalisest globaliseerumisest tuleneva täieliku mõju tõttu on inflatsiooni eesmärki järjest raskem täita; arvestades, deflatsioonisurve süvendab investeeringute puudust ja kogunõudluse nõrkust;

| J. | arvestades, et EKP käivitas 2015. aasta märtsis laiendatud varaostukava 1,1 triljoni euro suuruses mahus, mis pidi esialgse kava kohaselt kestma 2016. aasta septembrini; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EKP käivitas 2015. aasta märtsis laiendatud varaostukava 1,1 triljoni euro suuruses mahus, mis pidi esialgse kava kohaselt kestma 2016. aasta septembrini;

| K. | arvestades, et seda kava on sealtpeale ajakohastatud ning varaostukava peaks kavakohaselt kestma 2017. aasta märtsini ning selle kogusumma peaks olema ligikaudu 1,7 triljonit eurot ning et kõlbliku vara loetelu laiendati ja sellesse arvati ka finantssektoriväliste ettevõtete võlakirjad ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste võlakirjad; arvestades, et on tekkinud mure, et EKP bilanss sisaldab suurenenud riske; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et seda kava on sealtpeale ajakohastatud ning varaostukava peaks kavakohaselt kestma 2017. aasta märtsini ning selle kogusumma peaks olema ligikaudu 1,7 triljonit eurot ning et kõlbliku vara loetelu laiendati ja sellesse arvati ka finantssektoriväliste ettevõtete võlakirjad ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste võlakirjad; arvestades, et on tekkinud mure, et EKP bilanss sisaldab suurenenud riske;

| L. | arvestades, et EKP on alates varaostukava algusest ostnud 19 094 miljoni euro väärtuses varaga tagatud väärtpabereid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EKP on alates varaostukava algusest ostnud 19 094 miljoni euro väärtuses varaga tagatud väärtpabereid;

| M. | arvestades, et EKP leevendas veelgi oma rahapoliitilist kurssi ja alandas märtsiks 2016 keskseid sekkumismäärasid enneolematu tasemeni: põhiliste refinantseerimisoperatsioonide pakkumisintressi 0 protsendini ja hoiustamise püsivõimaluse intressimäära 0 protsendist kuni -0,4 protsendini; arvestades, et EKP pakub pankadele laenude andmiseks stiimuleid ning viib seda eesmärki silmas pidades jälle ellu mitmeid sihtotstarbelisi pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone (TLTRO II); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EKP leevendas veelgi oma rahapoliitilist kurssi ja alandas märtsiks 2016 keskseid sekkumismäärasid enneolematu tasemeni: põhiliste refinantseerimisoperatsioonide pakkumisintressi 0 protsendini ja hoiustamise püsivõimaluse intressimäära 0 protsendist kuni -0,4 protsendini; arvestades, et EKP pakub pankadele laenude andmiseks stiimuleid ning viib seda eesmärki silmas pidades jälle ellu mitmeid sihtotstarbelisi pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone (TLTRO II);

| N. | arvestades, et EKP on seisukohal, et ühtne järelevalvemehhanism loodi mikrotasandi usaldatavusjärelevalve pidevaks rakendamiseks ja tagamiseks kogu euroalal, et tagada pangaoperatsioonidele võrdsed tingimused ja kehtestada ühtne hindamismetoodika; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EKP on seisukohal, et ühtne järelevalvemehhanism loodi mikrotasandi usaldatavusjärelevalve pidevaks rakendamiseks ja tagamiseks kogu euroalal, et tagada pangaoperatsioonidele võrdsed tingimused ja kehtestada ühtne hindamismetoodika;

| O. | arvestades, et EKP president on korduvalt rõhutanud, et hädavajalikud struktuurireformid euroalal tuleb kiiresti ellu viia; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EKP president on korduvalt rõhutanud, et hädavajalikud struktuurireformid euroalal tuleb kiiresti ellu viia;

| P. | arvestades, et EKP toetab lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise raamistikku ja sellest tulenevaid vähenenud kapitalinõudeid, mis elavdavad nii väärtpaberistamise turgusid kui ka reaalmajanduse rahastamist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EKP toetab lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise raamistikku ja sellest tulenevaid vähenenud kapitalinõudeid, mis elavdavad nii väärtpaberistamise turgusid kui ka reaalmajanduse rahastamist;

| Q. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 123 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikliga 21 on valitsuste rahastamine keelatud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 123 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikliga 21 on valitsuste rahastamine keelatud;

| 1. | toonitab, et euroalal on jätkuvalt suur tööpuudus, üleliia madal inflatsioonimäär ja ulatuslik makromajanduslik tasakaalustamatus, sh jooksevkonto tasakaalustamatus, ning lisaks on euroalal väga väike tootlikkuse kasv, mis tuleneb investeeringute puudusest alates kriisi algusest – 10 protsendipunkti allpool kriisieelset taset – samuti ei ole ellu viidud struktuurireforme ja sisenõudlus on nõrk; märgib, et valitsemissektori kõrge võlatase ja eelkõige viivislaenude väga suur arv ning alakapitaliseeritud pangandussektor mõnes liikmesriigis killustavad endiselt euroala finantsturgu ja vähendavad seeläbi võimalusi toetada kõige ebakindlamaid majandusi; rõhutab, et usaldusväärne fiskaalpoliitika ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformid, mis on suunatud tootlikkuse suurendamisele, on ainus viis nendes liikmesriikides majandust jätkusuutlikult parandada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab Euroopa Keskpanga föderaalset iseloomu, mis välistab üksikute riikide vetoõiguse ja võimaldab tal kriisi lahendamisel otsustavalt tegutseda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnistab, et arvestades seda väga keerulist keskkonda ja ohtu, et inflatsioonimäärad jäävad pikaks ajaks väga madalale, toimis EKP talle ELi toimimise lepingu artikliga 127 antud volituste raames, kui ta võttis erakorralisi meetmeid, et viia inflatsioonimäär tagasi keskpika perioodi eesmärgiks seatud 2 protsendile, ning seetõttu ei ole see ebaseaduslik (1); märgib, et pärast varaostukavaga alustamist 2015. aasta märtsis ja tänu reaalmajandusele suunatud sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide programmidele on finantstingimused veidi paranenud, mis on soodustanud ettevõtetele ja kodumajapidamistele laenuandmise taastumist euroalal; märgib, et need meetmed on kaasa aidanud ka mõne euroala riigi võlakirjade hinnavahe vähendamisele; märgib, et positiivne areng ei ole olnud kõikides liikmesriikides sama ja krediidinõudlus on mõnes liikmesriigis endiselt nõrk; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et EKP alustas 2016. aasta juunis uue nelja sihtotstarbelise pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooniga (TLTRO II); juhib tähelepanu asjaolule, et programmi stiimulite struktuur on võrreldes algsete sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonidega muutunud, sest teatavad pangad saavad laenata negatiivse intressimääraga, isegi kui nad ei suurenda netolaenuandmist reaalmajandusele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab muret asjaolu pärast, et negatiivse intressimääraga likviidsuse pakkumisega ning kaotades nõude, et pangad peavad raha tagastama, kui nad laenuandmise künnist ei saavuta, nõrgestab EKP seost keskpanga likviidsuse tagamise ja reaalmajandusele laenuandmise vahel, mis oli sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide kontseptsiooni keskne põhimõte; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab tervitatavaks Euroopa Keskpanga 2012. aasta juulis esitatud kategoorilist lubadust teha euro kaitsmiseks kõik, mis võimalik, mis on olnud euroala finantsstabiilsuse tagamisel keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | usub, et varaostukavadel oleks Euroopa majandusele suurem mõju, kui sellega kaasneksid tulemuslikud ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformid, mis on kavandatud nii, et nad suurendaksid Euroopa majanduse konkurentsivõimet, ning kui EIP võlakirjaostude osakaal selles oleks suurem, muu hulgas eriti üleeuroopalise transpordivõrgu ja üleeuroopalise energiavõrgu (sotsiaalses ja majanduslikus mõttes tõestatud Euroopa lisaväärtusega projektid) ja VKEde väärtpaberistatud laenude osas; palub EKP-l teostada uurimus, et analüüsida, milline võiks olla varaostukavade mõju, kui selle abil saaks järelturgudel otseselt osta liikmesriikide investeerimis- ja teadusuuringute kuludega seotud avaliku sektori võlga; on mures, et finantssektoriväliste äriühingute emiteeritavate võlakirjade lõppost ettevõtlussektori varaostukava raames, mis oleks praeguste asjaolude puhul õigustatud, võib omada moonutavat mõju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on nõus EKP presidendi Mario Draghiga, et ühtne rahapoliitika üksi ei saa ergutada kogunõudlust, kui seda ei täienda usaldusväärne fiskaalpoliitika ning ambitsioonikad ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformi programmid liikmesriikide tasandil; tuletab meelde, et EKP peaeesmärk on vastavalt talle ELi aluslepingutes sätestatud esmases õiguses antud mandaadile kaitsta hindade stabiilsust, et tagada investeeringuid soodustav stabiilne keskkond; on seisukohal, et rahapoliitika üksi ei ole sobiv vahend Euroopa majanduse struktuuriprobleemide lahendamiseks; rõhutab, et oodatav majanduse elavdamine ei asenda olulisi struktuurireforme; juhib tähelepanu hiljutistele uuringutele ja arutlustele, milles keskendutakse neutraalsete intressimäärade võimalikule langusele, mida on viimasel aastakümnel täheldatud kogu maailmas; märgib, et selline olukord toob kaasa rahapoliitika piiratuse ja selle mõjususe vähenemise, sest oht langeda allapoole nulli sageneb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on nõus, et hästi toimiv, mitmekesine ja terviklik kapitaliturg toetaks ühtse rahapoliitika ülekandumiskanaleid; nõuab sellega seoses pangandusliidu järkjärgulist lõpuleviimist ja täielikku rakendamist ning seda, et liikmesriigid sellega seotud õigusnorme täielikult täidaksid, kuid ka kapitaliturgude liidu loomist, kuna see oleks otsustav samm ühtse rahapoliitika mõjususe parandamisse ja finantssektoris esinevatest šokkidest tulenevate riskide leevendamisse; on seisukohal, et on eluliselt tähtis lahendada kõige enam kannatanud riikide pangandussektori viivislaenude probleem, et taastada rahapoliitika sujuv ülekandumine kogu piirkonnale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab, et majanduses ja tööturul ette võetavate struktuuri- ja sotsiaalselt tasakaalustatud reformide puhul tuleks täielikult arvestada ka demograafilisi puudusi Euroopas, et võidelda deflatsioonisurve vastu ja luua stiimulid tasakaalustatumaks demograafiliseks struktuuriks, mis lihtsustaks ligi kaheprotsendilise inflatsioonieesmärgi saavutamist; juhib tähelepanu ebasoodsatest demograafilistest suundumustest lähtuvale negatiivsete investeeringuootuste ohule; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib siiski, et kuigi ebatraditsiooniliste meetmete mõju oht ja ülekanduv mõju on olnud märkimisväärne, eriti mis puudutab äärealade pankade rahastamise tingimusi, ei oodata inflatsioonimäära osas keskpika perioodi eesmärgiks oleva 2 protsendi saavutamist 2017. aasta jooksul; märgib, et pankade ja turgude laenuandmise praegune taastumine on liikmesriikide vahel geograafiliselt ebaühtlaselt jaotunud ega ole seni euroala investeeringute lüngale täielikult oodatud mõju avaldanud; rõhutab, et investeeringute puudus ei ole põhjustatud mitte ainult juurdepääsu puudumisest rahastamisele, vaid ka väikesest nõudlusest krediidi järele, ning et on vaja edendada struktuurireforme, mis ergutavad otseselt investeeringuid ja tööhõivet; juhib tähelepanu sellele, et institutsionaalsete investorite poolt rahvusvaheliselt aktsepteeritavate kvaliteetsete varade kättesaadavus on vähenenud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et kuigi mõju reaalmajandusele on olnud väga väike, on pankadel olnud võimalik pääseda juurde praktiliselt tasuta või väga odavale rahastamisele, mis on otseselt subsideerinud nende bilanssi; taunib asjaolu, et kuigi tegemist on rahapoliitika selge fiskaalse ülekandumismõjuga, ei ole selle subsiidiumi suurust jälgitud ega avalikustatud ning puuduvad ranged tingimused selle kohta, kas ja kuidas seda investeeritakse; rõhutab, et kõigi seda liiki erakorraliste meetmetega peaksid kaasnema meetmed, millega leevendatakse moonutavat mõju turgudele ja majandusele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mõistab hukka praeguse, ehkki järk-järgult väheneva rahastamismäärade vahe VKEdele ja suurematele äriühingutele rahastamise võimaldamisel, väikeste ja suurte laenude intressimäärade vahe ning laenutingimuste vahe VKEde puhul, mis asuvad euroala eri riikides, kuid tunnistab, et rahapoliitikal on selle valdkonna saavutuste osas piiratud võimalused; rõhutab, et pidev pankade bilansside kohandamise vajadus mõjutab mõnes liikmesriigis muu hulgas ka krediidi kättesaadavust VKEdele; juhib lisaks tähelepanu ohule, et äriühingute võlakirjade ostmine EKP poolt kapitaliturul võib veelgi moonutada konkurentsi, kus kõlblikkuskriteeriumid ei tohiks edasisi moonutusi tekitada, eelkõige mis puudutab riskiraamistikku, ning millest VKEsid ei tohiks kõrvale jätta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab asjaolu, et pikaaegne lauge tulukõver võib pankade kasumlikkust vähendada, eriti kui nad oma ärimudeleid ei kohanda, ning tekitada potentsiaalseid riske, eelkõige seoses erasäästude ning pensioni- ja kindlustusfondidega; hoiatab, et pankade kasumlikkuse vähenemine võib kahandada nende valmisolekut laenutegevust arendada; juhib eelkõige tähelepanu sellise intressimäärade poliitika negatiivsele mõjule kohalikele ja piirkondlikele pankadele ja hoiupankadele, mis saavad finantsturgudelt vaid vähest rahastamist, ning kindlustus- ja pensionisektorile sellest poliitikast tulenevatele ohtudele; nõuab seetõttu negatiivse intressimäära vahendi, selle rakendamise ja mõju konkreetset ja pidevat jälgimist; rõhutab, et selle ülimadala (negatiivse) intressimäära poliitika kaotamine vajab nõuetekohast, usaldusväärset ja õigeaegset juhtimist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mõistab, miks negatiivsed intressimäärad kasutusele võeti, kuid rõhutab oma muret negatiivsete intressimäärade poliitika võimalike tagajärgede pärast eraisikutest hoiustajatele ning pensioniskeemide finantstasakaalule ja seoses varade hinnamullide arenguga; on mures asjaolu pärast, et mõnes liikmesriigis on pikaajaliste hoiuste intressimäärad inflatsioonimäärast madalamal; usub, et tulenevalt demograafilistest suundumustest ja kultuurilistest eelistustest hoiustamise puhul võivad need tuludele avalduvad negatiivsed mõjud tuua kaasa kodumajapidamiste säästumäära kasvu, mis võib olla kahjulik sisenõudlusele euroalal; hoiatab, et hoiuste intressimäärade allapoole suunatud jäikus võib kahandada kasu, mida annab EKP hoiuste intressimäärade negatiivseks viimine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on jätkuvalt mures eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide raames tagatisena esitatavate mittekaubeldavate väärtpaberite ja varaga tagatud väärtpaberite jätkuvalt suure hulga pärast; kordab oma nõudmist, et EKP annaks teavet selle kohta, millised keskpangad on nimetatud väärtpabereid vastu võtnud, ja avalikustada selliste varadega seotud hindamismeetodid; toonitab, et avalikustamine oleks kasulik EKP-le antud järelevalveülesannete parlamentaarse kontrolli eesmärgil; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub EKP-l uurida, kuidas erineb rahapoliitika ülekandumine liikmesriikides, kus on tsentraliseeritud ja kontsentreeritud pangandussektor, ja liikmesriikides, kus on mitmekesisem kohalike ja piirkondlike pankade võrgustik, aga ka riikides, mis sõltuvad majanduse rahastamisel rohkem pankadest või kapitaliturgudest; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub EKP-d hindama hoolikalt uute varade ja kinnisvaramullide uuesti tekkimise ohtu tulevikus EKP väga madalate (negatiivsete) intressimäärade poliitikast tulenevalt, arvestades eelkõige ulatuslikult suurenenud laenuandmismahtusid ja ebaproportsionaalselt kõrgeid hindu kinnisvarasektoris, eriti mõnes suurlinnas, ning on veendunud, et EKP peaks koos Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga esitama ettepanekud sellega seotud konkreetsete makrotasandi usaldatavuse soovituste koostamiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toetab EKP hinnangut, et praeguses CRD IV/CRRi paketis puuduvad teatavad meetmed, mida saaks tulemuslikult kasutada ka teatavate süsteemse riski liikide puhul, nagu i) mitmesugused varaga seotud meetmed, sh laenusumma ja vara väärtuse suhtarvu, laenusumma ja sissetuleku suhtarvu või võla teenindamise kulude ja sissetuleku suhtarvu ülempiiride kohaldamine, ning ii) erinevate riskipositsiooni piirangute kehtestamine, mida praegune riskide kontsentreerumise määratlus ei hõlma; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, kas selle kohta oleks vaja seadusandlikke ettepanekuid; märgib, et mõned nendest meetmetest on juba suudetud integreerida Euroopa hoiuste tagamise skeemi ettepaneku osas praegu käimasolevasse seadusandlikku töösse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et nagu näitas EKP roll Kreekale 2015. aasta juunis likviidsuse pakkumisel ning EKP nõukogu lekkinud arutlused Küprose pankade maksevõime üle, ei ole euroala asutustele keskpanga poolt likviidsuse pakkumise aluseks olev „maksejõuetuse“ mõiste piisavalt selge ja õiguskindel, kuna EKP on viimastel aastatel viidanud kordamööda nii maksejõuetuse staatilisele kontseptsioonile (mis põhineb sellel, kas pank täidab teataval ajahetkel kapitali miinimumnõudeid) kui ka dünaamilisele kontseptsioonile (mis põhineb stressitestide tulevikku vaatavatel stsenaariumidel), et õigustada erakorralise likviidsusabi andmise jätkamist või piiramist; toonitab, et sellise selguse puudumisega tuleb tegeleda, et tagada õiguskindlus ja edendada finantsstabiilsust; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et EKP president on tunnistanud EKP poliitika jaotusmõju olemasolu, millel on mõju ebavõrdsusele, ning võtab teadmiseks EKP hinnangu, et kodanike ja VKEde laenukulude vähendamine, mis edendab euroalal tööhõivet, võib osaliselt selle jaotusmõju kompenseerida; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et EKP varaostukavad on viinud võlakirjade tootluse enamikus liikmesriikides enneolematult madalale tasemele; hoiatab varade liiga kõrgeks hindamise ohtude eest võlakirjaturgudel, mis võib osutuda probleemseks, kui intressimäärad piisavalt jõulise majanduse elavdamise puudumise tõttu jälle tõusma hakkavad, eriti riikides, mille suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, või suure võlakoormusega riikides; märgib, et intressimäärade ootamatu tõus tulukõveral praeguselt madalalt tasemelt üles sisaldab finantsasutuste jaoks, kellel on palju turuhinnal põhinevaid finantsinstrumente, olulist tururiski; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab Euroopa Kohtu määratletud eeltingimusi, mida Euroopa Keskpankade Süsteem peab iga euroala liikmesriigi riigivõlakirjade ostmise korral järelturul järgima:






  — | ostust ei teatata, |
| --- | --- | --- |

23.

—

ostust ei teatata,

| — | ostu suurus on algusest peale piiratud, |
| --- | --- |

—

ostu suurus on algusest peale piiratud,

| — | riigivõlakirjade emiteerimise ja nende ostmise vahele Euroopa Keskpankade Süsteemi poolt jääb teatav minimaalne ajavahemik, mis määratletakse kohe alguses ja hoiab ära emiteerimistingimuste moonutamise, |
| --- | --- |

—

riigivõlakirjade emiteerimise ja nende ostmise vahele Euroopa Keskpankade Süsteemi poolt jääb teatav minimaalne ajavahemik, mis määratletakse kohe alguses ja hoiab ära emiteerimistingimuste moonutamise,

| — | Euroopa Keskpankade Süsteem ostab ainult nende liikmesriikide riigivõlakirju, kellel on võlakirjaturule juurdepääs, mis võimaldab selliste võlakirjade rahastamist, |
| --- | --- |

—

Euroopa Keskpankade Süsteem ostab ainult nende liikmesriikide riigivõlakirju, kellel on võlakirjaturule juurdepääs, mis võimaldab selliste võlakirjade rahastamist,

| — | ostetud võlakirju hoitakse lõpptähtajani ainult erandjuhtudel ning ostmine piiratakse või peatatakse ja ostetud võlakirjad turustatakse uuesti, kui sekkumise jätkamine ei ole enam vajalik; |
| --- | --- |

—

ostetud võlakirju hoitakse lõpptähtajani ainult erandjuhtudel ning ostmine piiratakse või peatatakse ja ostetud võlakirjad turustatakse uuesti, kui sekkumise jätkamine ei ole enam vajalik;

| 24. | võtab teatavaks asjaolu, et mõned liikmesriigid võivad kasutada väga madalate (negatiivsete) intressimäärade poliitikat ettekäändena, et lükata edasi vajalikke struktuurireforme ja valitsemissektori esmase eelarvepuudujäägi vajalikku konsolideerimist, eriti keskvalitsuse tasandil, ning juhib sellega seoses tähelepanu stabiilsuse ja kasvu paktiga võetud kohustustele; tunnistab, et üks eelarve ülejääki soodustavaid põhjuseid mõnes liikmesriigis on olnud avaliku sektori võla negatiivsed intressimäärad; rõhutab, et riikide majanduspoliitikat tuleks kooskõlastada, seda eelkõige euroalal; toonitab, et ebatraditsioonilisest rahapoliitikast loobumise vältimatu protsess saab olema väga keeruline ja seda tuleb hoolikalt kavandada, et vältida negatiivset šokki kapitaliturgudele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt nõukogu istungi protokolli avaldamise ja otsuse üle avalikustada netofinantsvarade kokkulepped EKP ja riikide keskpankade vahel; julgustab EKPd jätkama läbipaistvuse parandamist; tuletab EKP-le meelde, et personali töölevõtmise poliitika peab vastama parimatele tavadele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artiklis 130 sätestatud EKP sõltumatus rahapoliitika juhtimisel on hindade stabiilsuse tagamise eesmärgi jaoks hädavajalik; palub kõikidel valitsustel hoiduda avalduste tegemisest, milles seatakse kahtluse alla selle institutsiooni roll talle antud volituste raames; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub EKP-l pöörata seoses talle antud pangandusjärelevalve ülesannetega eritähelepanu proportsionaalsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | osutab EKP ja Euroopa Pangandusjärelevalve vahelisele ülesannete jaotusele; rõhutab, et EKPst ei tohiks saada ühtse järelevalvemehhanismi väliste pankade jaoks de facto standardite kehtestaja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et EKP nõukogu kiitis 18. mail 2016 heaks määruse üksikasjalike laenuandmete ja krediidiriskiandmete kogumise kohta (AnaCredit); palub EKP-l ja riikide keskpankadel jätta AnaCrediti rakendamisel võimalikult palju tegutsemisruumi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palub EKP-l seoses AnaCreditiga mitte alustada tööd uute etappide väljatöötamiseks, kuni on toimunud avalikkusega konsulteerimine, millesse on täielikult kaasatud Euroopa Parlament ning on võetud eelkõige arvesse proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib murelikult, et üleeuroopaline automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi tasakaalustamatus euroalal on hoolimata kaubavahetuse tasakaalustamatuse vähenemisest uuesti suurenemas ning et see osutab pidevale kapitali väljavoolule euroala äärealadelt; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuletab meelde, et rahandusalane arutelu on oluline rahapoliitika läbipaistvuse tagamiseks Euroopa Parlamendi ja laiema avalikkuse ees; |
| --- | --- |

32.

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Nagu on hiljuti rõhutanud Euroopa Liidu Kohus ja Saksamaa Föderaalne Konstitutsioonikohus oma 21. juuni 2016. aasta otsuses.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/8

---

P8_TA(2016)0434

Jaefinantsteenuseid käsitlev roheline raamat

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon jaefinantsteenuseid käsitleva rohelise raamatu kohta (2016/2056(INI))

(2018/C 224/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. mai 1999. aasta teatist „Finantsturgude raamistiku rakendamine: tegevuskava“ (finantsteenuste tegevuskava) (COM(1999)0232), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. mai 1999. aasta teatist „Finantsturgude raamistiku rakendamine: tegevuskava“ (finantsteenuste tegevuskava) (COM(1999)0232),

| — | võttes arvesse komisjoni 31. jaanuari 2007. aasta teatist „Jaepangandussektori uurimine vastavalt määruse 1/2003 artiklile 17 – Lõpparuanne“ (COM(2007)0033), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. jaanuari 2007. aasta teatist „Jaepangandussektori uurimine vastavalt määruse 1/2003 artiklile 17 – Lõpparuanne“ (COM(2007)0033),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2007. aasta rohelist raamatut jaefinantsteenuste kohta ühtsel turul (COM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2007. aasta rohelist raamatut jaefinantsteenuste kohta ühtsel turul (COM(2007)0226),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 924/2009 piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 924/2009 piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2012. aasta rohelist raamatut „Euroopa integreerituma kaardi-, interneti- ja mobiilimaksete turu saavutamine“ (COM(2011)0941), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2012. aasta rohelist raamatut „Euroopa integreerituma kaardi-, interneti- ja mobiilimaksete turu saavutamine“ (COM(2011)0941),

| — | võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve 2014. aasta aruannet hinnavõrdluse veebisaitidega seotud heade tavade kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve 2014. aasta aruannet hinnavõrdluse veebisaitidega seotud heade tavade kohta,

| — | võttes arvesse 2016. aasta aprilli arvamust, mille Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitas ELi institutsioonidele tööandjapensioni kogumisasutuste riskihindamise ja läbipaistvuse ühtse raamistiku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta aprilli arvamust, mille Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitas ELi institutsioonidele tööandjapensioni kogumisasutuste riskihindamise ja läbipaistvuse ühtse raamistiku kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (5),

| — | võttes arvesse direktiivi 2009/65/EÜ, mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiviga 2014/91/EL, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta seoses depositooriumi ülesannete, tasustamispoliitika ja karistustega (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2009/65/EÜ, mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiviga 2014/91/EL, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta seoses depositooriumi ülesannete, tasustamispoliitika ja karistustega (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/92/EL maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto vahetamise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/92/EL maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto vahetamise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. novembri 2014. aasta määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. novembri 2014. aasta määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. augusti 2014. aasta aruannet Euroopa järelevalveasutuste ja Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi toimimise kohta (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. augusti 2014. aasta aruannet Euroopa järelevalveasutuste ja Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi toimimise kohta (COM(2014)0509),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/751 kaardipõhiste maksetehingute vahendustasude kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/751 kaardipõhiste maksetehingute vahendustasude kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. jaanuari 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/97, mis käsitleb kindlustustoodete turustamist (uuesti sõnastatud) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. jaanuari 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/97, mis käsitleb kindlustustoodete turustamist (uuesti sõnastatud) (11),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni virtuaalvääringute kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni virtuaalvääringute kohta (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. detsembri 2015. aasta rohelist raamatut jaefinantsteenuste kohta „Paremad tooted, suurem valik ja rohkem võimalusi tarbijatele ja ettevõtjatele“ (COM(2015)0630), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. detsembri 2015. aasta rohelist raamatut jaefinantsteenuste kohta „Paremad tooted, suurem valik ja rohkem võimalusi tarbijatele ja ettevõtjatele“ (COM(2015)0630),

| — | võttes arvesse 21. märtsi 2016. aasta vastust, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas jaefinantsteenuseid käsitleva komisjoni rohelise raamatu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. märtsi 2016. aasta vastust, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas jaefinantsteenuseid käsitleva komisjoni rohelise raamatu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0294/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0294/2016),

| A. | arvestades, et ELi jaefinantsteenuste turg on endiselt pigem arengus maha jäänud ja väga killustunud, sest näiteks piiriüleseid tehinguid tehakse vähe, mistõttu on vaja tõhusalt tegutseda, et kasutada ühtse turu võimalused täielikult ära ja soodustada lõppkasutajate huvides uuendustegevust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi jaefinantsteenuste turg on endiselt pigem arengus maha jäänud ja väga killustunud, sest näiteks piiriüleseid tehinguid tehakse vähe, mistõttu on vaja tõhusalt tegutseda, et kasutada ühtse turu võimalused täielikult ära ja soodustada lõppkasutajate huvides uuendustegevust;

| B. | arvestades, et jaefinantsteenuste turgudel toimuv, mida iseloomustab ühelt poolt suhteliselt suur kontsentratsioon ja teisest küljest ebapiisav konkurents, võib viia piiratud valikuni ja väikse kulutõhususeni ning tekitada liikmesriikide vahel suuri erinevusi; arvestades, et hargmaistel ettevõtjatel, kel on filiaale paljudes liikmesriikides, on neid takistusi lihtsam vältida kui väikestel ettevõtjatel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et jaefinantsteenuste turgudel toimuv, mida iseloomustab ühelt poolt suhteliselt suur kontsentratsioon ja teisest küljest ebapiisav konkurents, võib viia piiratud valikuni ja väikse kulutõhususeni ning tekitada liikmesriikide vahel suuri erinevusi; arvestades, et hargmaistel ettevõtjatel, kel on filiaale paljudes liikmesriikides, on neid takistusi lihtsam vältida kui väikestel ettevõtjatel;

| C. | arvestades, et Euroopa jaefinantsteenuste turg oleks toimiv ainult sel juhul, kui see annaks tarbijatele tegelikku lisaväärtust, tagades tõhusa konkurentsi, juurdepääsu ja tarbijakaitse, eelkõige seoses toodetega, mida on majanduselus osalemiseks vaja; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa jaefinantsteenuste turg oleks toimiv ainult sel juhul, kui see annaks tarbijatele tegelikku lisaväärtust, tagades tõhusa konkurentsi, juurdepääsu ja tarbijakaitse, eelkõige seoses toodetega, mida on majanduselus osalemiseks vaja;

| D. | arvestades, et ELi tasandil jaefinantsteenuste turu edasine arendamine asjakohase õigusraamistiku abil, mis hõlmab vajaliku tarbijakaitse kehtestamist, mitte ainult ei hõlbustaks olulist ja viljakat piiriülest tegevust, vaid võib ka luua riiklikul tasandil paremad võimalused konkurentsi suurendamiseks; arvestades, et toimiv Euroopa jaefinantsteenuste siseturg kätkeb suurt potentsiaali pakkuda tarbijatele paremaid finantsteenuseid ja -tooteid, suuremat valikut, finantsteenuste ja -toodete paremat kättesaadavust ning madalamaid hindu; arvestades, et hinnakonkurentsi mõju on sektoriti ja tooteti erinev; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi tasandil jaefinantsteenuste turu edasine arendamine asjakohase õigusraamistiku abil, mis hõlmab vajaliku tarbijakaitse kehtestamist, mitte ainult ei hõlbustaks olulist ja viljakat piiriülest tegevust, vaid võib ka luua riiklikul tasandil paremad võimalused konkurentsi suurendamiseks; arvestades, et toimiv Euroopa jaefinantsteenuste siseturg kätkeb suurt potentsiaali pakkuda tarbijatele paremaid finantsteenuseid ja -tooteid, suuremat valikut, finantsteenuste ja -toodete paremat kättesaadavust ning madalamaid hindu; arvestades, et hinnakonkurentsi mõju on sektoriti ja tooteti erinev;

| E. | arvestades, et rohelises raamatus käsitletakse peamiselt piiriüleseid teenuseid vajavatele kodanikele mõeldud finantsteenuseid; arvestades, et ka kõigi uute esitatavate ettepanekute puhul tuleks mõelda kõigile ELi tarbijatele, sest jaefinantsteenuste turg peab toimima kõigi jaoks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rohelises raamatus käsitletakse peamiselt piiriüleseid teenuseid vajavatele kodanikele mõeldud finantsteenuseid; arvestades, et ka kõigi uute esitatavate ettepanekute puhul tuleks mõelda kõigile ELi tarbijatele, sest jaefinantsteenuste turg peab toimima kõigi jaoks;

| F. | arvestades, et jaefinantsteenuste alast uuendustegevust takistavate tõkete kaotamisel ja olemasolevate kaitsemeetmete piiramisel peaksime jääma sihikindlaks; arvestades, et tänu toimivale ühtsele turule saab EList atraktiivne uuenduslike finantsteenuste keskus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et jaefinantsteenuste alast uuendustegevust takistavate tõkete kaotamisel ja olemasolevate kaitsemeetmete piiramisel peaksime jääma sihikindlaks; arvestades, et tänu toimivale ühtsele turule saab EList atraktiivne uuenduslike finantsteenuste keskus;

| G. | arvestades, et digiteerimise ja finantstehnoloogiaalase innovatsiooni põhjustatud kiirete muutuste abil ei ole hoolika juhtimise korral võimalik mitte ainult luua tarbijate jaoks uusi ja sageli ka paremaid finantstooteid ning suurendada muu hulgas tehingukulude vähendamise ja rahastamisvõimaluste parandamise kaudu finantsteenuste kättesaadavust, vaid sellega kaasnevad ka olulised lahendamist vajavad probleemid turvalisuse, andmekaitse, tarbijakaitse, maksustamise, ausa konkurentsi ja finantsstabiilsuse valdkonnas, millele tuleks tarbijatele võimalikult suure kasu tagamiseks suurt tähelepanu pöörata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et digiteerimise ja finantstehnoloogiaalase innovatsiooni põhjustatud kiirete muutuste abil ei ole hoolika juhtimise korral võimalik mitte ainult luua tarbijate jaoks uusi ja sageli ka paremaid finantstooteid ning suurendada muu hulgas tehingukulude vähendamise ja rahastamisvõimaluste parandamise kaudu finantsteenuste kättesaadavust, vaid sellega kaasnevad ka olulised lahendamist vajavad probleemid turvalisuse, andmekaitse, tarbijakaitse, maksustamise, ausa konkurentsi ja finantsstabiilsuse valdkonnas, millele tuleks tarbijatele võimalikult suure kasu tagamiseks suurt tähelepanu pöörata;

| H. | arvestades, et kuna paljud teenused muutuvad veebipõhiseks, tuleb tagada, et keegi ei jää kasutusvõimaluseta ja vajaduse korral võimaldatakse majandusliku tõrjutuse vältimiseks teenustele juurdepääsu ka mittedigitaalsete kanalite kaudu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kuna paljud teenused muutuvad veebipõhiseks, tuleb tagada, et keegi ei jää kasutusvõimaluseta ja vajaduse korral võimaldatakse majandusliku tõrjutuse vältimiseks teenustele juurdepääsu ka mittedigitaalsete kanalite kaudu;

| I. | arvestades, et kõik pingutused, mida ELi jaefinantsteenuste turu tugevdamiseks tehakse, tuleks koordineerida digitaalse ühtse turu, kapitaliturgude liidu ja ühtse turu strateegia tegevuskavaga, ning nende pingutuste üldeesmärk peaks olema suurendada töökohtade loomist, jätkusuutlikku majanduskasvu, finantsstabiilsust ja tarbijate rolli Euroopa majanduses; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõik pingutused, mida ELi jaefinantsteenuste turu tugevdamiseks tehakse, tuleks koordineerida digitaalse ühtse turu, kapitaliturgude liidu ja ühtse turu strateegia tegevuskavaga, ning nende pingutuste üldeesmärk peaks olema suurendada töökohtade loomist, jätkusuutlikku majanduskasvu, finantsstabiilsust ja tarbijate rolli Euroopa majanduses;

| J. | rõhutab, et Euroopa jaefinantsteenuste turg peab VKEdele kasu tooma nii pakkumise kui ka nõudluse seisukohast; pakkumise osas tähendab see seda, et tuleb suurendada VKEde rahastamisvõimalusi; nõudluse osas tähendab see seda, et piiriülestele turgudele pääsemine tuleb VKEdele lihtsamaks teha; |
| --- | --- |

J.

rõhutab, et Euroopa jaefinantsteenuste turg peab VKEdele kasu tooma nii pakkumise kui ka nõudluse seisukohast; pakkumise osas tähendab see seda, et tuleb suurendada VKEde rahastamisvõimalusi; nõudluse osas tähendab see seda, et piiriülestele turgudele pääsemine tuleb VKEdele lihtsamaks teha;

| K. | arvestades, et siseturu lõplik väljakujundamine on oluline nii tarbijate jaoks kui ka selleks, et anda Euroopa finantstehnoloogiaettevõtetele võimalus saada tavapäraste turul tegutsejatega konkureerimiseks siseturust kasu, et pakkuda uuenduslikke tarbijasõbralikke lahendusi ja luua kõikjal ELis töökohti; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et siseturu lõplik väljakujundamine on oluline nii tarbijate jaoks kui ka selleks, et anda Euroopa finantstehnoloogiaettevõtetele võimalus saada tavapäraste turul tegutsejatega konkureerimiseks siseturust kasu, et pakkuda uuenduslikke tarbijasõbralikke lahendusi ja luua kõikjal ELis töökohti;

| L. | arvestades, et mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad on Euroopa majanduse alustalaks ning tekitavad tööhõivet ja majanduskasvu; arvestades, et kõik Euroopa õigusaktid ja algatused peavad olema kohandatud nende ettevõtjate omadustele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad on Euroopa majanduse alustalaks ning tekitavad tööhõivet ja majanduskasvu; arvestades, et kõik Euroopa õigusaktid ja algatused peavad olema kohandatud nende ettevõtjate omadustele;

| M. | arvestades, et Euroopa siseturu lõplik väljakujundamine on tarbijate ja ettevõtete jaoks ülioluline, ning arvestades, et uuendusmeelsed uued turul tegutsejad on alustamas olemasolevatele teenustele alternatiivide pakkumist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa siseturu lõplik väljakujundamine on tarbijate ja ettevõtete jaoks ülioluline, ning arvestades, et uuendusmeelsed uued turul tegutsejad on alustamas olemasolevatele teenustele alternatiivide pakkumist;

| 1. | väljendab jaefinantsteenuseid (sh ka kindlustus) käsitleva komisjoni rohelise raamatu ning sellega seoses seni toimunud elava ja viljaka arutelu üle heameelt; peab kiiduväärseks ka rohelise raamatu üle peetud avalikku konsultatsiooni, tänu millele on asjaosalised saanud oma konkreetse olukorra ja/või sektori põhjal arvamust avaldada; rõhutab, et kuna see puudutab erinevaid turul tegutsejaid ja tooteid, oleks jaefinantsteenuste ühtne käsitlus halb lahendus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et digiteerimine loob tarbijatele, investoritele, VKEdele ja muudele äriühingutele konkurentsi, piiriülese tegevuse ja uuendustegevuse mõttes pidevalt uusi lahendusi; rõhutab, et toimiva Euroopa jaefinantsteenuste turu loomiseks digiteerimisest üksi ei piisa; märgib, et paljusid takistusi, nagu eri maksu-, sotsiaal-, kohtu-, tervishoiu-, lepingu- ja tarbijakaitsesüsteemid ning eri keeled ja kultuurid, ei ole võimalik ületada ainult digiteerimise abil; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et rohelise raamatu algatus esitati õigel ajal, eelkõige arvestades vajadust tegutseda ennetavalt kõigis poliitikakujundamise etappides, et reageerida sellisel uuenduslikul ja kiiresti muutuval turul toimuvale tõhusalt ja asjakohaselt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et selleks, et muuta tooted eri liikmesriikide turgudel ja eelkõige kindlustussektoris lihtsamini võrreldavaks, tuleb õigusaktid lihtsamaks muuta, mida hõlbustab liiga keerulistest toodetest ja teenustest loobumise innustamine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et suur hulk jaefinantsteenuste ühtset turgu puudutavaid ELi õigusakte, nagu teine makseteenuste direktiiv, mitmepoolsete vahendustasude määrus, maksekontode direktiiv, rahapesuvastane direktiiv, hüpoteekkrediidi direktiiv ja kindlustustoodete turustamise direktiiv, on juba vastu võetud; palub komisjonil hoolikalt jälgida nende õigusaktide ülevõtmist ja rakendamist, vältides kordumist ja kattumist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et jaefinantsteenuste turul tuleb soodustada positiivset arengut, luues konkurentsikeskkonna ja tagades eeskirjadega, mis on tehnoloogia ja ärimudeli osas võimalikult neutraalsed, kõigile sidusrühmadele, sh nii turul juba tegutsevatele kui ka uutele sisenejatele, pidevalt võrdsed võimalused; juhib tähelepanu sellele, et muu hulgas on see vajalik ka idufirmade ning uute ja uuendusmeelsete VKEde kasvu toetamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil tagada, et kõigi ühesuguste teenuste suhtes kohaldataks eelkõige uute jaefinantsteenuste osutajate turuletulekul konkurentsimoonutuste vältimiseks samu eeskirju; rõhutab, et need eeskirjad ei tohi uuendustegevust pidurdada; rõhutab, et turu integreerumist võiks soodustada see, kui luua kontaktpunktid, mille kaudu on sidusrühmadel võimalik teada anda ELi tegevusloa andmise sätete õigusvastasest kohaldamisest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et 2016. aasta esimese kvartalis rahastati finantstehnoloogiat Euroopas ainult 348 miljoni USA dollari väärtuses, kuid Põhja-Ameerikas 1,8 miljardi USA dollari ja Hiinas 2,6 miljardi USA dollari väärtuses, mis näitab, et selleks, et Euroopast saaks juhtiv uuendustegevuse turg, tuleb kiiresti muuta suhtumist ning vaja on tehnoloogia arengut arvesse võtvaid õigusakte; rõhutab, et toimiv ühtne jaefinantsteenuste turg, kus kõigile uutele turule sisenejatele on tagatud võrdsed võimalused, teeb EList atraktiivse uuenduslike finantsteenuste keskuse ning tagab tarbijatele madalama hinnaga suurema ja parema valiku; rõhutab, et kuigi murrangulised tehnoloogiad tekitavad õigusliku reguleerimise probleeme, kujutavad need endast samas sageli ka lõpptarbijatele kasulikke suurepäraseid uuendusvõimalusi ning soodustavad majanduskasvu ja tööhõivet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab eelkõige selleks, et suurendada tarbijate usaldust ja rahulolu, et rohelise raamatu algatus on võimalik tulemuslikult ellu viia ainult siis, kui selle peamine eesmärk on luua ELis turg, kus hästikaitstud tarbijatel on võrdsed võimalused ja võrdne juurdepääs läbipaistvatele, üheselt mõistetavatele ja kulutõhusatele toodetele; märgib, kui väärtuslik on tarbijatele lihtsate, turvaliste ja standardiseeritud toodete pakkumine; palub Euroopa järelevalveasutustel korrapäraselt hinnata, kuidas mõjutab jaefinantsteenuste hindu ja konkurentsi seosmüük; kutsub komisjoni üles kehtestama finantstoodete jaoks lihtsat, teostatavat ja turvalist raamistikku; kutsub komisjoni ühtlasi üles uurima, kas enimkasutatavate ELi finantstoodete jaoks oleks põhimaksekonto ja üleeuroopalise pensionitoodete mudeli alusel võimalik luua standardiseeritud vaikevalikute ühtlustatud õigusraamistik; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et rohelise raamatu alusel esitatavad ettepanekud peavad olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et kõigi rohelisel raamatul põhinevate algatustega tuleks tõhustada rahvusvahelist võitlust maksupettuse, maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja rahapesu vastu ning teha muu hulgas suuremaid pingutusi maksukohustuslasena registreerimise ühtse numbri väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et jaefinantstooted muutuvad üha keerulisemaks; rõhutab, et tuleb välja töötada algatused ja vahendid, mis suurendavad konkurentsi ja võimaldavad tarbijatel valida kättesaadavate toodete hulgast välja ohutud, säästvad ja lihtsad tooted ning tooteid võrrelda; toetab selliseid algatusi nagu vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate (eurofondide) jaoks välja töötatud investeeringute põhiteabedokument ning kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) puhul kasutatav põhiteabedokument; rõhutab, et neid teavitusmehhanisme tuleb kohandada vastavalt digivaldkonnas valitsevatele tegelikele oludele; on seisukohal, et selleks, et jaeinvestoritel oleks võimalik õigesti hinnata riske, mis üldsusele pakutavate või kauplemisele lubatud väärtpabertitega kaasnevad, peaks prospekti kokkuvõte olema kooskõlas kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) puhul kasutatava põhiteabedokumendiga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde muutusi, mis pangandussektori õigusraamistikus hiljuti toimusid, eelkõige pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi ning hoiuste tagamise skeemi direktiivi; tuletab meelde, et hiljuti kehtestatud kriisilahenduskorra tõttu on jaeinvestoritele hakatud pakkuma teatavaid instrumente, mille puhul on kahju saamise oht suurem; rõhutab, et tarbijatele tuleb anda täielik teave selle kohta, milline mõju uutel eeskirjadel on, eelkõige sel juhul, kui tarbijate hoiuseid või investeeringuid võidakse kasutada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamiseks; palub komisjonil kontrollida, kas liikmesriigid kohaldavad hoiuste tagamise skeemi direktiivi õigesti; juhib tähelepanu sellele, et selliste instrumentide müük jaeinvestoritele, mille puhul on kohustusi ja nõudeõigusi võimalik teisendada, tekitab nii asjakohase tarbijakaitse kui ka kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise praktilise läbiviimise tagamise tõttu palju probleeme, ja palub komisjonil seetõttu uurida võimalusi selle tava keelustamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et Euroopa jaefinantsteenuste turg saab toimida ainult siis, kui kogu ELis on tarbijad kaitstud ühesuguste õigussätetega; rõhutab, et FIN-NETi finantsvaidluste lahendamise võrgustikku tuleb ajakohastada ja edendada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et kindlustuse tagamise skeemi puudumine teatavates liikmesriikides võib vähendada tarbijate usaldust, ja palub komisjonil kaaluda õigusakti koostamist kindlustuse tagamise skeemi katte kohustuslikuks muutmise kohta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et alati tuleks mõelda finantsalase kaasamise võimalusele, ja et tuleks võtta meetmeid, millega tagada, et kõigil tarbijatel on võimalik vähemalt kõige põhilisemaid finantsteenusteid kasutada majandusliku tõrjutuse vältimiseks ka mittedigitaalsete kanalite kaudu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et finantssektoris toimuvad struktuursed muutused, mis ulatuvad finantstehnoloogia ettevõtete loomisest ühinemiste ja ülevõtmisteni ning mille tõttu võidakse vähendada töötajate arvu ja sulgeda filiaale, peavad toimuma nii, et teenuste kvaliteet kõige kaitsetumate inimeste, eelkõige eakate ning maal või hõredalt asustatud piirkondades elavate inimeste jaoks ei halveneks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et finantsalased teadmised on väga olulised, sest need kaitsevad tarbijaid ja annavad neile suurema mõjuvõimu; nõuab, et sõltumatu finantsalase koolituse võimalusi suurendataks ja lihtsustataks, ning rõhutab, et tarbijate teadlikkust investeerimisvõimalustest tuleb suurendada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et digiteerimisel võib ühest küljest olla jaeinvestorite jaoks kasulikke aspekte, sest tooteid on lihtsam omavahel võrrelda, piiriüleste investeeringute tegemiseks on paremad ja lihtsamad võimalused, teenuseosutajate vahel valitseb õiglasem konkurents, registreerimine ja maksete tegemine toimub kiiremini ja lihtsamalt ning seetõttu on ka tehingukulud väiksemad, kuid see võib ka tekitada probleeme, mida ei saa tähelepanuta jätta, nagu põhimõtte „tunne oma klienti“ järgimine ning rahapesuvastaste (rahapesuvastase direktiivi) ja andmekaitsenõuete täitmine ning ohud, mis tulenevad näiteks tsentraliseeritud süsteemide kaitsetusest küberrünnakute vastu; nõuab, et tehtaks kindlaks ja jälgitaks, millised suundumused finantsturgudel praegu ja edaspidi valitsevad ning millised eelised ja ohud sellega kaasnevad, võttes võrdlusaluseks suundumuste tõenäolise mõju jaeinvestoritele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et finantsteenuste osutajad kasutavad, eelkõige krediidi- ja kindlustussektoris, tarbijate kohta eri allikatest kogutud finants- ja muid andmeid üha rohkematel eesmärkidel; rõhutab, et isikuandmete ja suurandmete kasutamisel peaksid finantsteenuste osutajad järgima ELi andmekaitsealaseid õigusakte ning piirduma rangelt ainult sellega, mis on vajalik tarbijatele teenuse osutamiseks ja kasu tagamiseks; sellega seoses tuleks väga tähelepanelikult jälgida kindlustusvaldkonnas suurandmete põhjustatud riskide jagamise lõppemist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et võimalus võtta sularahaautomaadist raha on oluline avalik teenus, mille osutamisel ei tohi esineda diskrimineerimist ega ebaõiglasi võtteid ning seetõttu ei tohi sellega kaasneda ka liiga suuri kulusid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et tarbijate usaldust finantsteenuste vastu tuleb suurendada, sest see on endiselt väike, eelkõige selliste finantstoodete puhul, millega kaasneb suur vääringu konverteerimise risk, ning kutsub komisjoni üles tagama, et kehtivaid finantskirjaoskuse ja -teadlikkuse meetmeid rakendatakse täies mahus ning et vajaduse korral võetakse lisameetmeid, millega antakse tarbijatele teadlike otsuste tegemiseks rohkem mõjuvõimu, suurendatakse nende toodete läbipaistvust ning kaotatakse teenuseosutaja vahetamisega seotud tõkked ja sellega või tootest loobumisega seotud põhjendamatud kulud; rõhutab, et enne lepingu sõlmimist tuleks krediidi, laenu või hüpoteegi hindamise raames anda tarbijatele alati Euroopa standardinfo teabeleht ja Euroopa tarbijakrediidi standardinfo teabeleht; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et töötajatel, kes finantseerimisasutustes ja finantsteenuste osutajate juures suhtlevad tarbijatega, on väga oluline osa selles, et jaeteenused muutuksid ELis kättesaadavaks kõigile ühiskonnarühmadele ja tarbijatele; juhib tähelepanu sellele, et sellistele töötajatele tuleks üldjuhul võimaldada koolitust ja aega, mida neil on oma klientide korrektseks teenindamiseks vaja, neile ei tohiks seada müügieesmärke ega motiveerida neid viisil, mis võiks nende nõuandeid kallutada või moonutada, ning nad peaksid kooskõlas finantsinstrumentide turgude teise direktiivi tarbijakaitsesätetega tegusema alati tarbijate huvides; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et võimalus saada mõistliku hinna eest sõltumatut nõu on läbimõeldud investeerimisotsuste tegemisel kõige olulisem; rõhutab, et nõustamistegevuse parandamiseks on eelkõige vaja suurendada standardiseeritud jaeinvesteerimistoodete valikut ja koostada nii keeruliste kui ka lihtsate toodete jaoks investoritele mõeldud sisukad teabedokumendid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et kuigi selle järele on nõudlus, on praegu puudus mõistliku hinnaga sihipärasest finantsnõustamisest, mille ulatus võiks olla väiksem kui finantsinstrumentide turgude direktiivis sätestatud investeerimisnõustamine; võtab teatavaks liikmesriikides sellise vahendusteenuse loomiseks korraldatud arutelud ja tehtud algatused; kutsub komisjoni, liikmesriike ja turuosalisi üles tegema sellega seoses kindlaks head tavad ja algatused ning neid uurima ja järgima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et finantsinstrumentide turgude teise direktiivi rakendamisel on liikmesriikides esinenud puudusi, mille tagajärjel on vahendajad pidanud sageli koostama töömahukaid aruandeid, mis aga tarbijakaitset tulemuslikult ei paranda ja mis läheb nimetatud direktiivi kohaldamisalast kaugemale; nõuab, et sellest tehtaks edaspidiseks järeldused; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et jaepangandusel on kõige olulisem osa selles, et rahapoliitikatingimused kantakse turule, eelkõige tarbijatele korrektselt üle; rõhutab, et tarbijate pikaajaliste säästude soodustamiseks on väga oluline asjakohase rahapoliitilise keskkonna olemasolu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et selleks, et jaefinantsteenuste ühtne turg oleks tõhus ja dünaamiline, ei tohiks eurot kasutavate ja mittekasutavate liikmesriikide vahel olla tarbetuid ega ebaõiglasi erinevusi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on veendunud, et kui eranditult kõik liikmesriigid võtaksid ühisraha kasutusele, muutuks jaefinantsteenuste ühtne turg tõhusamaks ja sidusamaks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et selles valdkonnas tuleb tõenäoliselt tugevdada ELi tasandi andmete kogumise ja analüüsimise suutlikkust; märgib, et mõnele rohelise raamatu kõige paljutõotavamale ideele tuleb rajada laiaulatuslik ja adekvaatne empiiriline vundament, enne kui on võimalik liikuda edasi seadusandliku protsessi juurde; rõhutab, et sellise empiirilise töö tegemiseks kasutatavad meetodid ja eeldused tuleks avaldada ning täielikult tuleks ära kasutada Euroopa Pangandusjärelevalve määruses ette nähtud Euroopa järelevalveasutuse järelevalvetöö tulemusi, et teha kindlaks eelised ja ohud, mis eri uuendustega kaasnevad, ja õiguslikud meetmed, mida nende vahel tasakaalu saavutamiseks on vaja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni üles otsima ebasobivate finantstoodete ja -teenuste müügi probleemile lahendusi; palub komisjonil eelkõige jälgida hoolikalt finantsinstrumentide turgude teise direktiivi kohaste uute eeskirjade rakendamist, millega keelatakse sõltumatutele finantsnõustajatele vahendustasu maksmine ja piiratakse selle maksmist mittesõltumatutele nõustajatele, ning tegema jälgimistulemuste põhjal järeldused selle kohta, kas neid piiranguid tuleks karmistada; |
| --- | --- |

31.

Lühikese tähtajaga prioriteedid

| 32. | rõhutab, et ELi ja riigisiseste finants- ja tarbijakaitsealaste õigusaktide täitmise tagamist tuleks tugevdada ning jaefinantsteenuste ühtne turg vajab kõrgel tasemel tarbijakaitsealaseid õigusakte ning nende täitmise järjepidevat ja hoolikat tagamist kõigis liikmesriikides; märgib samas, et jaefinantsteenuseid puudutavate õigusaktide maht on viimastel aastatel suurenenud, sest on soovitud parandada järelevalve stabiilsust, tugevdada tarbijakaitset ja taastada sektoris usaldus; rõhutab, et Euroopa järelevalveasutused peaksid tõhustama oma tegevust tarbijate ja jaeinvestorite kaitsega seotud küsimustes ja et mitmes liikmesriigis peaksid vastutavad ametiasutused hakkama kõnealuses valdkonnas aktiivsemalt ja pädevamalt tööle; kutsub liikmesriikide järelevalveasutusi üles vahetama häid tavasid, tagamaks, et jaefinantsteenuseid puudutavaid õigusakte kohaldatakse viisil, mis kaitseb ausat konkurentsi ja tagab samas tarbijakaitsealaste õigusaktide täitmise; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub komisjonil pöörata menetluses, mis on seotud Euroopa järelevalveasutuste rahastamise ja juhtimise vallas kavandatava valge raamatuga, eritähelepanu selle tagamisele, et asutustele antakse rahastamismudelid ja volitused, mida neil on vaja, et täita jaefinantsteenuste turul aktiivsemat ja tarbijatele orienteeritud rolli, tagades samal ajal finantsstabiilsuse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tunneb heameelt komisjoni tegevuse üle selle nimel, et innustada säästvate ja keskkonnasõbralike investeeringute rahastamist, ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks varasemate konsultatsioonide põhjal ning Euroopa Parlamenti igati kaasates Pariisi kokkuleppe rakendamise raames kapitaliturgude liidu kasutamisel ennetavama rolli, et toetada säästvate vastutustundlike investeeringute suurenevat turgu säästvate investeeringute soodustamise kaudu, andes börsil noteeritud ettevõtteid ja finantsvahendajaid puudutavate kriteeriumide abil tõhusat ja ühtlustatud keskkonnaalast, sotsiaalset ja äriühingu üldjuhtimisega seotud teavet ning võttes neid kriteeriumeid asjakohaselt arvesse investeeringute juhtimise süsteemides ja avalikustamisstandardites, toetudes samasugustele sätetele, mida Euroopa Parlament tulemuslikult edendas tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi hiljutisel läbivaatamisel; nõuab peale selle tungivalt, et komisjon edendaks keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud reitinguteenuseid ja roheliste võlakirjade turu ühtset raamistikku, toetudes komisjoni uuringule ja G20 keskkonnahoidliku rahastamise uurimisrühma tööle; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni üles tõhustama tööd Euroopa jaefinantsteenuste turul asukoha alusel toimuva diskrimineerimise vastu ja vajaduse korral täiendama kavandatud üldettepanekuid põhjendamatu geoblokeerimise lõpetamiseks täiendavate seadusandlike algatustega, mis on mõeldud just finantssektorile, arvestades seejuures seda, et teatavate toodete ja teenuste hind sõltub eri (õiguslikest või geograafilistest) teguritest, mis on liikmesriigiti erinevad; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab tungivalt, et komisjon looks muu hulgas maksekontode direktiivi struktuuri ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kindlustussektori analüüsi põhjal läbimõeldud ja kergesti kasutatava ELi võrdlusportaali, mis hõlmab enamikku või kõiki jaefinantsteenuste turu osasid; rõhutab, et võrdlusvahendid peavad olema täpsed ja tarbijate seisukohast olulised ning need peavad keskenduma mitte üksnes toodete hinnale, vaid ka nende kvaliteedile, unustamata seejuures, et võrrelda saab ainult sarnaseid tooteid; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni muu hulgas maksekontode direktiivile viidates üles tegema kindlaks eeskirjad, tavad ja ühekordsed meetmed, mida kohaldatakse riigisisese ja piiriülese teenuseosutaja vahetamise suhtes kõigis Euroopa jaefinantsteenuste turu osades, ning esitama sidusa ja laiahaardelise strateegia tarbijate jaoks kogu ELis teenuseosutaja piiriülese vahetamise lihtsamaks tegemiseks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tugevdaksid neid vaidluste kohtuvälise lahendamise struktuure, mis on seotud jaefinantsteenuste turuga, tagades, et vaidluste kohtuvälise lahendamisega tegelevad asutused oleksid täiesti sõltumatud ning et need asutused hõlmaksid kõiki turul tegutsejaid, ja võttes meetmeid, millega tagada, et FIN-NETi finantsvaidluste lahendamise võrgustik oleks tulemuslikum ja tarbijatele tuttav; nõuab ühtlasi tungivalt, et komisjon uuriks seoses sellega, et kollektiivset õiguskaitset käsitleva soovituse rakendamist on kavas hinnata, kuidas oleks võimalik kehtestada kollektiivse õiguskaitse Euroopa süsteem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub komisjonil lähemalt uurida segadusseajavaid ja mõnikord ka eksitavaid tavasid, millega tarbijad kokku puutuvad, kui nad teevad kaardimakseid ja võtavad sularahaautomaadist raha välja, millega kaasneb vääringu konverteerimine, ja esitada siduv lahendus, tänu millele oleks tarbijatel ka tegelikkuses võimalik olukorda täiel määral mõista ja kontrollida, ja seda ka digitaalse turuga seotud maksete puhul; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tuletab komisjonile meelde, et kui kaardiomanik kolib mõnda teise liikmesriiki, on finantseerimisasutustel endiselt kombeks maksekaardid tühistada, ning nõuab, et sellega seoses võetaks midagi ette ja muu hulgas hoiatataks liikmesriikide asutusi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles soodustama digitaalse identimise tehnoloogiate vastastikust tunnustamist ja koostalitlusvõimet, vähendamata olemasolevate süsteemide ohutustaset ja nende suutlikkust täita ELi rahapesuvastase raamistiku nõudeid; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid looksid – mis peaks olema täiesti teostatav – üldise keskkonna, mis hõlmab tarbijate identimiseks kooskõlas isikuandmete kaitse põhimõtetega ühelt poolt tõhusaid turvanõudeid ning teiselt poolt õiglasi ja lihtsaid menetlusi, tehes selleks hoolikalt tööd e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste (eIDAS) määruse ja uute rahapesuvastaste õigusaktide rakendamise alal; ühtlasi kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kindlaks ja kõrvaldama regulatiivsed tõkked, mis takistavad finantsteenuste puhul e-allkirja süsteemide kasutamist, ning hõlbustama kogu ELi hõlmavat piiriülest digitaalset sotsialiseerimist (digital onboarding); |
| --- | --- |

41.

| 42. | juhib tähelepanu asjaolule, et hajusandmebaasi tehnoloogia võimalik ümberkujundav mõju muudab vajalikuks regulatiivse suutlikkuse suurendamise, et juba varakult tuvastada potentsiaalseid süsteemseid riske ja probleeme seoses tarbijakaitsega; palub komisjonil seetõttu luua horisontaalse rakkerühma, et riske hoolikalt jälgida ning aidata need õigeaegselt lahendada; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palub komisjonil koostada tihedas koostöös liikmesriikidega kava kooskõlastatud riiklike „ühe akna süsteemide“ võrgustiku loomiseks vastavalt ühtsetele kontaktpunktidele, mis aitaks jaefinantsettevõtjaid, kes soovivad paremini ära kasutada piiriüleseid ettevõtlusvõimalusi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab vajadust julgustada jaefinantsteenuste osutajaid rahastama innovatsiooni ja keskkonnaga seostuvaid projekte; juhib tähelepanu võimalusele kaaluda VKEde toetuskoefitsiendiga sarnase lähenemisviisi kasutamist; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni üles võtma järelmeetmeid Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ettepanekule tööandjapensioni kogumisasutuste riskihindamise ja läbipaistvuse ühtse raamistiku kohta, et edendada usaldusväärset teise samba süsteemi kogu liidus ja süsteemide võrreldavust ning et suurendada reguleerivate asutuste, järelevalveasutuste ja ka tarbijate endi arusaamist selle kohta, millised on eelised ja ohud tarbijate jaoks; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni üles uurima uusi lähenemisviise, mis võiksid pakkuda ettevõtetele suuremat regulatiivset paindlikkust katsetamiseks ja innovatsiooniks, tagades samal ajal kõrgel tasemel tarbijakaitse ja ohutuse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palub komisjonil esitada ettepaneku ELi säästukonto loomise kohta, et käivitada pikaajalised finantseeringud ja toetada keskkonnasõbralikkusele üleminekut Euroopas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab tungivalt, et komisjon selgitaks üldise huvi sätete kasutamist, kuna praegu on liikmesriikidel võimalik neid kaudselt kasutada selleks, et takistada uutel toodetel oma turgudele siseneda, ning annaks Euroopa järelevalveasutustele volitused tegutseda vahendajana liikmesriikide vahel, kui tekivad vastakad tõlgendused nende sätete kasutamise osas; |
| --- | --- |

48.

Pikaaegsed kaalutlused

| 49. | palub komisjonil lähemalt uurida finantsteenuste piiriülese osutamise olemasolevate tõkete kaotamise teostatavust, asjakohasust, eeliseid ja maksumust, tagades nii siseriikliku ja piiriülese ülekantavuse mitmesugustes jaefinantsteenuste turu osades (nt seoses erapensioni- ja kindlustustoodetega); |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab asjaolu, et hüpoteekkrediidi direktiiv on praegu liikmesriikides ülevõtmisel või rakendamisel; julgustab komisjoni tähelepanelikult jälgima direktiivi ülevõtmist ja rakendamist ning analüüsima selle õigusakti mõju jaefinantsteenuste turule; märgib, et tugevama hüpoteeklaenude ja tarbijakrediidi ühtse turu loomist takistavad endiselt märkimisväärsed tõkked; julgustab seetõttu komisjoni edasi liikuma, tagades samal ajal finantsstabiilsuse, tasakaalustades eraelu puutumatuse ja tarbijakaitsega seotud mureküsimusi parandatud piiriülese juurdepääsuga paremini kooskõlastatud krediidiandmebaasidele ning kindlustades, et ei korduks krediidiga seotud intsidendid, mille korral tarbijad on jäetud põhjendamatult avatuks valuutariskile; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palub komisjonil koos liikmesriikidega ühiselt analüüsida jaefinantsteenuseid puudutavate ELi õigusaktide rakendamist ja mõju; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima põhjalikult õiguslikke tõkkeid ja muid allesjäänud takistusi piiriülesele tegevusele ja ELi jaefinantsteenuste turu elluviimisele; rõhutab, et sellises analüüsis tuleb arvesse võtta VKEde eripärasid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palub komisjonil analüüsida, millised andmed on vajalikud, et võimaldada laenuandjail hinnata oma klientide krediidivõimelisust, ning esitada selle analüüsi põhjal ettepanekud selle hindamisprotsessi reguleerimiseks; palub komisjonil uurida lähemalt krediidiinfobüroode praegust praktikat seoses tarbijaandmete kogumise, töötlemise ja turustamisega, eesmärgiga tagada, et see oleks asjakohane ning ei kahjustaks tarbijate õigusi; palub komisjonil kaaluda vajadusel meetmete võtmist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palub liikmesriikidel tagada, et jaefinantsteenustega seotud digitaalne kommunikatsioon ja müük oleksid kättesaadavad sellistes vormides, mida saavad kasutada ka puudega inimesed, sealhulgas veebisaitide ja allalaaditavate failivormingute kaudu; toetab kõigi jaefinantsteenuste täielikku lisamist toodete ja teenuste juurdepääsetavusnõudeid käsitleva direktiivi (Euroopa juurdepääsetavuse akt) kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | väljendab heameelt tehtava töö üle rendiautoteenuste hinnastamise, sealhulgas lisakindlustuste müügi ja muude tasude suurema läbipaistvuse saavutamiseks; rõhutab, et kõik renditud sõidukiga seotud tasud või maksud, olenemata sellest, kas need on kohustuslikud või vabatahtlikud, peavad olema tarbijale nähtavad rendiettevõtja või võrdlusveebilehel selgelt ja esile tõstetult; tuletab komisjonile meelde vajadust jõustada ebaausate kaubandustavade direktiiv ja väljendab heameelt uute rakendussuuniste hiljutise vastuvõtmise üle tehnoloogiliste muutuste kontekstis; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tuletab meelde tööd, mis on tehtud seoses reitinguagentuuride määrusega; palub komisjonil hinnata, millist mõju avaldavad niisugused õigusaktid jaetoodete tarbijatele müüdavatele toodetele; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  ELT L 133, 22.5.2008, lk 66.

(2)  ELT L 266, 9.10.2009, lk 11.

(3)  ELT L 60, 28.2.2014, lk 34.

(4)  ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

(5)  ELT L 257, 28.8.2014, lk 73.

(6)  ELT L 257, 28.8.2014, lk 186.

(7)  ELT L 257, 28.8.2014, lk 214.

(8)  ELT L 352, 9.12.2014, lk 1.

(9)  ELT L 123, 19.5.2015, lk 1.

(10)  ELT L 337, 23.12.2015, lk 35.

(11)  ELT L 26, 2.2.2016, lk 19.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0228.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/18

---

P8_TA(2016)0435

Euroopa kaitseliit

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa kaitseliidu kohta (2016/2052(INI))

(2018/C 224/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Lissaboni lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõiget 6 alalise struktureeritud koostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõiget 6 alalise struktureeritud koostöö kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõiget 7 kaitsealliansi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõiget 7 kaitsealliansi kohta,

| — | võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 18. detsembri 2013. aasta ja 25.–26. juuni 2015. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 18. detsembri 2013. aasta ja 25.–26. juuni 2015. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta ja 18. novembri 2014. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta ja 18. novembri 2014. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi kohta muutuvas maailmas, mis on üha rohkem ühendatud, vaidlustatum ja keerukam (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi kohta muutuvas maailmas, mis on üha rohkem ühendatud, vaidlustatum ja keerukam (1),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ELi vastastikuse kaitse klausli ja solidaarsusklausli poliitilise ja operatiivse mõõtme kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ELi vastastikuse kaitse klausli ja solidaarsusklausli poliitilise ja operatiivse mõõtme kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 14. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2004–2008 (3), mille lõikes 89 on märgitud, et „põhiõigused ei lõpe kasarmu uksel ning kehtivad täiel määral ka vormikandjate suhtes, ning soovitab liikmesriikidel tagada, et põhiõigusi järgitaks ka relvajõududes“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2004–2008 (3), mille lõikes 89 on märgitud, et „põhiõigused ei lõpe kasarmu uksel ning kehtivad täiel määral ka vormikandjate suhtes, ning soovitab liikmesriikidel tagada, et põhiõigusi järgitaks ka relvajõududes“,

| — | võttes arvesse 8. aprillil 2016 Haagis, 6. septembril 2015 Luxembourgis, 6. märtsil 2015 Riias, 7. novembril 2014 Roomas, 4. aprillil 2014 Ateenas, 6. septembril 2013 Vilniuses, 25. märtsil 2013 Dublinis ja 10. septembril 2012 Paphoses toimunud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) teemaliste parlamentidevaheliste konverentside lõppjäreldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprillil 2016 Haagis, 6. septembril 2015 Luxembourgis, 6. märtsil 2015 Riias, 7. novembril 2014 Roomas, 4. aprillil 2014 Ateenas, 6. septembril 2013 Vilniuses, 25. märtsil 2013 Dublinis ja 10. septembril 2012 Paphoses toimunud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) teemaliste parlamentidevaheliste konverentside lõppjäreldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja hiljutist avaldust 2. septembril 2016 Gymnichis peetud ELi välisministrite kohtumisel, milles ta mainis jälle liikmesriikide võimalust saavutada konkreetseid edusamme kaitsepoliitika valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja hiljutist avaldust 2. septembril 2016 Gymnichis peetud ELi välisministrite kohtumisel, milles ta mainis jälle liikmesriikide võimalust saavutada konkreetseid edusamme kaitsepoliitika valdkonnas,

| — | võttes arvesse dokumenti pealkirjaga „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa – Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti pealkirjaga „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa – Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Kaitseagentuuri juhi 7. juuli 2014. aasta eduaruannet Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembri järelduste rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Kaitseagentuuri juhi 7. juuli 2014. aasta eduaruannet Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembri järelduste rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor“ (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor“ (COM(2013)0542),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuni 2014. aasta aruannet „Euroopa kaitsesektori uus kokkulepe“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuni 2014. aasta aruannet „Euroopa kaitsesektori uus kokkulepe“,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. mai 2015. aasta aruannet oma kaitsesektorit käsitleva teatise rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. mai 2015. aasta aruannet oma kaitsesektorit käsitleva teatise rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/81/EÜ (millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord) ja direktiivi 2009/43/EÜ (kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta) hindamisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/81/EÜ (millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord) ja direktiivi 2009/43/EÜ (kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta) hindamisi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016. aasta ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016. aasta ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 11. detsembri 2013. aasta ühisteatist „ELi terviklik lähenemisviis väliskonfliktidele ja -kriisidele“ (JOIN(2013)0030) ning nõukogu 12. mai 2014. aasta sellega seotud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 11. detsembri 2013. aasta ühisteatist „ELi terviklik lähenemisviis väliskonfliktidele ja -kriisidele“ (JOIN(2013)0030) ning nõukogu 12. mai 2014. aasta sellega seotud järeldusi,

| — | võttes arvesse Itaalia kaitseministri ja välisministri 10. augusti 2016. aasta avaldust, milles kutsuti üles looma nn kaitsevaldkonna Schengeni ala, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia kaitseministri ja välisministri 10. augusti 2016. aasta avaldust, milles kutsuti üles looma nn kaitsevaldkonna Schengeni ala,

| — | võttes arvesse Saksamaa ja Prantsusmaa välisministrite 28. juuni 2016. aasta ühisdeklaratsiooni „Tugev Euroopa ebakindlas maailmas“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa ja Prantsusmaa välisministrite 28. juuni 2016. aasta ühisdeklaratsiooni „Tugev Euroopa ebakindlas maailmas“,

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi võimalikku lahkumist EList, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi võimalikku lahkumist EList,

| — | võttes arvesse 2016. aasta juuni Eurobaromeetri uuringu 85.1 tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta juuni Eurobaromeetri uuringu 85.1 tulemusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0316/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0316/2016),

| A. | arvestades, et viimastel aastatel on julgeolekuolukord Euroopas ja selle ümbruses oluliselt halvenenud ning see on toonud kaasa raskeid ja seninägematuid probleeme, millega ükski riik ega organisatsioon ei suuda üksi toime tulla; arvestades, et Euroopa kogeb oma territooriumil terrorismiohtu rohkem kui kunagi varem ning terrorism ja pidev vägivald Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas laienevad jätkuvalt; arvestades, et solidaarsuse ja vastupanuvõime huvides peab EL ühte hoidma ning tegutsema ühtselt ja süstemaatiliselt ning liitlaste, partnerite ja kolmandate riikidega kooskõlastatult; arvestades, et ennetustöö, julgeolekut käsitleva tundliku teabe jagamine, relvastatud konfliktide lõpetamine, inimõiguste ulatuslike rikkumiste lõpetamine, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete levitamine ning võitlus terrorismi vastu on ELi ja selle kodanike prioriteedid ning nendega tuleks tegeleda nii ELi sees kui ka väljaspool selle piire, sealhulgas kliimamuutuste mõju ja loodusõnnetustega seotud mõningate väga praktiliste probleemidega tegelemiseks loodud sõjaväeinseneride korpuse kaudu; arvestades, et Euroopa peaks tõelise ohu olukordades tegutsema jõulisemalt ja kiiremini; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et viimastel aastatel on julgeolekuolukord Euroopas ja selle ümbruses oluliselt halvenenud ning see on toonud kaasa raskeid ja seninägematuid probleeme, millega ükski riik ega organisatsioon ei suuda üksi toime tulla; arvestades, et Euroopa kogeb oma territooriumil terrorismiohtu rohkem kui kunagi varem ning terrorism ja pidev vägivald Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas laienevad jätkuvalt; arvestades, et solidaarsuse ja vastupanuvõime huvides peab EL ühte hoidma ning tegutsema ühtselt ja süstemaatiliselt ning liitlaste, partnerite ja kolmandate riikidega kooskõlastatult; arvestades, et ennetustöö, julgeolekut käsitleva tundliku teabe jagamine, relvastatud konfliktide lõpetamine, inimõiguste ulatuslike rikkumiste lõpetamine, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete levitamine ning võitlus terrorismi vastu on ELi ja selle kodanike prioriteedid ning nendega tuleks tegeleda nii ELi sees kui ka väljaspool selle piire, sealhulgas kliimamuutuste mõju ja loodusõnnetustega seotud mõningate väga praktiliste probleemidega tegelemiseks loodud sõjaväeinseneride korpuse kaudu; arvestades, et Euroopa peaks tõelise ohu olukordades tegutsema jõulisemalt ja kiiremini;

| B. | arvestades, et terrorism, hübriidohud, majanduse volatiilsus, küberjulgeoleku puudumine, energiavarustuse ebakindlus, organiseeritud kuritegevus ja kliimamuutused on peamised julgeolekuohud igapäevases järjest keerulisemas ja omavahel ühendatud maailmas, kus EL peaks tegema kõik endast oleneva, et leida vahendeid turvalisuse ning heaolu ja demokraatia tagamiseks; arvestades, et praeguses finants- ja julgeolekuolukorras peavad Euroopa relvajõud tegema tihedamat koostööd ning sõjaväelased saama koos rohkem väljaõpet ning töötama koos rohkem ja paremini; arvestades, et 2016. aasta juuni Eurobaromeetri uuringu 85.1 kohaselt soovib ligikaudu kaks kolmandikku ELi kodanikest näha ELi tõhusamat tegutsemist julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustes; arvestades, et sise- ja välisjulgeoleku olukord on muutumas järjest ebaselgemaks; arvestades, et eritähelepanu tuleks pöörata konfliktide ennetamisele, ebastabiilsuse algpõhjuste käsitlemisele ja inimeste turvalisuse tagamisele; arvestades, et kliimamuutused kujutavad endast peamist ohtu ülemaailmsele julgeolekule, rahule ja stabiilsusele, mis võimendab ohtusid tavapärasele julgeolekule, kahandades muu hulgas ebakindlate ja arenguriikide elanikkonna juurdepääsu puhtale veele ja toiduainetele ning tekitades nii majanduslikke ja ühiskondlikke pingeid, sundides inimesi ümber asuma või tekitades poliitilisi pingeid ja julgeolekuriske; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et terrorism, hübriidohud, majanduse volatiilsus, küberjulgeoleku puudumine, energiavarustuse ebakindlus, organiseeritud kuritegevus ja kliimamuutused on peamised julgeolekuohud igapäevases järjest keerulisemas ja omavahel ühendatud maailmas, kus EL peaks tegema kõik endast oleneva, et leida vahendeid turvalisuse ning heaolu ja demokraatia tagamiseks; arvestades, et praeguses finants- ja julgeolekuolukorras peavad Euroopa relvajõud tegema tihedamat koostööd ning sõjaväelased saama koos rohkem väljaõpet ning töötama koos rohkem ja paremini; arvestades, et 2016. aasta juuni Eurobaromeetri uuringu 85.1 kohaselt soovib ligikaudu kaks kolmandikku ELi kodanikest näha ELi tõhusamat tegutsemist julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustes; arvestades, et sise- ja välisjulgeoleku olukord on muutumas järjest ebaselgemaks; arvestades, et eritähelepanu tuleks pöörata konfliktide ennetamisele, ebastabiilsuse algpõhjuste käsitlemisele ja inimeste turvalisuse tagamisele; arvestades, et kliimamuutused kujutavad endast peamist ohtu ülemaailmsele julgeolekule, rahule ja stabiilsusele, mis võimendab ohtusid tavapärasele julgeolekule, kahandades muu hulgas ebakindlate ja arenguriikide elanikkonna juurdepääsu puhtale veele ja toiduainetele ning tekitades nii majanduslikke ja ühiskondlikke pingeid, sundides inimesi ümber asuma või tekitades poliitilisi pingeid ja julgeolekuriske;

| C. | arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on lisanud liidu julgeoleku Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia viie tähtsama prioriteedi hulka; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on lisanud liidu julgeoleku Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia viie tähtsama prioriteedi hulka;

| D. | arvestades, et Lissaboni lepingu kohaselt peavad liikmesriigid tegema kättesaadavaks asjakohase võime ÜJKP tsiviil- ja sõjalisteks missioonideks ning operatsioonideks; arvestades, et aluslepingutes sätestatud julgeoleku- ja kaitsevõime loomine ei ole veel kaugeltki optimaalsel tasemel; arvestades, et Euroopa Liidu institutsioonidel võib olla väga oluline roll poliitiliste algatuste tegemisel; arvestades, et liikmesriigid ei ole seni näidanud üles tahet Euroopa julgeoleku- ja kaitseliitu üles ehitada, kartes, et see hakkaks ohustama nende riiklikku suveräänsust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni lepingu kohaselt peavad liikmesriigid tegema kättesaadavaks asjakohase võime ÜJKP tsiviil- ja sõjalisteks missioonideks ning operatsioonideks; arvestades, et aluslepingutes sätestatud julgeoleku- ja kaitsevõime loomine ei ole veel kaugeltki optimaalsel tasemel; arvestades, et Euroopa Liidu institutsioonidel võib olla väga oluline roll poliitiliste algatuste tegemisel; arvestades, et liikmesriigid ei ole seni näidanud üles tahet Euroopa julgeoleku- ja kaitseliitu üles ehitada, kartes, et see hakkaks ohustama nende riiklikku suveräänsust;

| E. | arvestades, et Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad kulud kaitse ja julgeoleku valdkonnas on dubleerimise, ülemäärase võimsuse ja kaitsealaste riigihangete tõkete tõttu hinnanguliselt 26,4 miljardit eurot aastas (4); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad kulud kaitse ja julgeoleku valdkonnas on dubleerimise, ülemäärase võimsuse ja kaitsealaste riigihangete tõkete tõttu hinnanguliselt 26,4 miljardit eurot aastas (4);

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 42 nõutakse ÜJKP osana liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist, mis viib ELi ühiskaitseni, kui Euroopa Ülemkogu niiviisi ühehäälselt otsustab; arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 2 soovitatakse ka liikmesriikidel võtta selline otsus vastu kooskõlas nende põhiseadusest tulenevate nõuetega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 42 nõutakse ÜJKP osana liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist, mis viib ELi ühiskaitseni, kui Euroopa Ülemkogu niiviisi ühehäälselt otsustab; arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 2 soovitatakse ka liikmesriikidel võtta selline otsus vastu kooskõlas nende põhiseadusest tulenevate nõuetega;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 42 on sätestatud ka kaitseinstitutsioonide asutamine ning Euroopa võimete- ja relvastuspoliitika väljatöötamine; arvestades, et selles artiklis nõutakse samuti, et ELi meetmed peaksid olema kooskõlas NATO tegevusega, seda täiendama ja olema üksteist vastastikku tugevdavad; arvestades, et liidu ühine kaitsepoliitika peaks tugevdama Euroopa võimet suurendada julgeolekut nii liidus kui ka väljaspool ning tugevdama partnerlust NATOga ja Atlandi-üleseid suhteid, aidates nii tugevdada ka NATOt, edendades seeläbi tulemuslikumat territoriaalset, piirkondlikku ning globaalset julgeolekut ja kaitset; arvestades, et hiljuti Varssavis toimunud NATO 2016. aasta tippkohtumisel tehtud ühisavalduses NATO ja ELi strateegilise partnerluse kohta tunnustati NATO rolli ja toetust, mida ELi võib pakkuda ühiste eesmärkide saavutamisel; arvestades, et Euroopa kaitseliit peaks kindlustama rahu tagamise, konfliktide ennetamise ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamise kooskõlas ÜRO põhikirja põhimõtetega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 42 on sätestatud ka kaitseinstitutsioonide asutamine ning Euroopa võimete- ja relvastuspoliitika väljatöötamine; arvestades, et selles artiklis nõutakse samuti, et ELi meetmed peaksid olema kooskõlas NATO tegevusega, seda täiendama ja olema üksteist vastastikku tugevdavad; arvestades, et liidu ühine kaitsepoliitika peaks tugevdama Euroopa võimet suurendada julgeolekut nii liidus kui ka väljaspool ning tugevdama partnerlust NATOga ja Atlandi-üleseid suhteid, aidates nii tugevdada ka NATOt, edendades seeläbi tulemuslikumat territoriaalset, piirkondlikku ning globaalset julgeolekut ja kaitset; arvestades, et hiljuti Varssavis toimunud NATO 2016. aasta tippkohtumisel tehtud ühisavalduses NATO ja ELi strateegilise partnerluse kohta tunnustati NATO rolli ja toetust, mida ELi võib pakkuda ühiste eesmärkide saavutamisel; arvestades, et Euroopa kaitseliit peaks kindlustama rahu tagamise, konfliktide ennetamise ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamise kooskõlas ÜRO põhikirja põhimõtetega;

| H. | arvestades, et ELi lahingugruppe, mis saavutasid täieliku tegevusvõimsuse 2007. aastal ning mis loodi selliste sõjaliste ülesannete täitmiseks, mis on humanitaarse eesmärgiga või seotud rahuvalve ja rahu sõlmimisega, ei ole menetluslike, rahaliste ja poliitiliste takistuste tõttu veel kasutatud, kuigi selleks on tekkinud võimalus ja vajadus; rõhutab, et see on käest lastud võimalus ELi rolli tugevdamiseks olulise üleilmse osalejana stabiilsuse ja rahu tagamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi lahingugruppe, mis saavutasid täieliku tegevusvõimsuse 2007. aastal ning mis loodi selliste sõjaliste ülesannete täitmiseks, mis on humanitaarse eesmärgiga või seotud rahuvalve ja rahu sõlmimisega, ei ole menetluslike, rahaliste ja poliitiliste takistuste tõttu veel kasutatud, kuigi selleks on tekkinud võimalus ja vajadus; rõhutab, et see on käest lastud võimalus ELi rolli tugevdamiseks olulise üleilmse osalejana stabiilsuse ja rahu tagamisel;

| I. | arvestades, et kui välja arvata Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) loomine, ei ole siiani ühtegi muud Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika elementi kavandatud, sellega seoses otsuseid vastu võetud ega seda rakendatud; arvestades, et EDA vajab endiselt põhjalikku ümberkorraldamist, et võimaldada tal arendada välja oma täielik potentsiaal ning tõestada, et ta loob lisaväärtust, muudab ÜJKP tõhusamaks ja võib aidata ühtlustada riikide kaitseplaneerimise protsesse ÜJKP sõjaliste operatsioonide jaoks olulistes valdkondades kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 43 kirjeldatud Petersbergi ülesannetega; ergutab kõiki liikmesriike EDAs osalema ja selle tegevusele kaasa aitama, et see eesmärk ellu viia; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kui välja arvata Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) loomine, ei ole siiani ühtegi muud Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika elementi kavandatud, sellega seoses otsuseid vastu võetud ega seda rakendatud; arvestades, et EDA vajab endiselt põhjalikku ümberkorraldamist, et võimaldada tal arendada välja oma täielik potentsiaal ning tõestada, et ta loob lisaväärtust, muudab ÜJKP tõhusamaks ja võib aidata ühtlustada riikide kaitseplaneerimise protsesse ÜJKP sõjaliste operatsioonide jaoks olulistes valdkondades kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 43 kirjeldatud Petersbergi ülesannetega; ergutab kõiki liikmesriike EDAs osalema ja selle tegevusele kaasa aitama, et see eesmärk ellu viia;

| J. | arvestades, et ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohaselt peab EL süstemaatiliselt edendama kaitsealast koostööd kõigi kaitsevõimete alal, et reageerida välistele kriisidele, aidata arendada partnerite suutlikkust, tagada Euroopa turvalisus ning luua tugev Euroopa kaitsetööstus, mis on liidu otsuste ja tegevuse strateegilise sõltumatuse tagamiseks ülimalt oluline; arvestades, et mis tahes meetmega peavad enne selle rakendamist nõustuma nõukogu kõik liikmed; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohaselt peab EL süstemaatiliselt edendama kaitsealast koostööd kõigi kaitsevõimete alal, et reageerida välistele kriisidele, aidata arendada partnerite suutlikkust, tagada Euroopa turvalisus ning luua tugev Euroopa kaitsetööstus, mis on liidu otsuste ja tegevuse strateegilise sõltumatuse tagamiseks ülimalt oluline; arvestades, et mis tahes meetmega peavad enne selle rakendamist nõustuma nõukogu kõik liikmed;

| K. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu 2015. aasta juunis toimunud kohtumisel, mis keskendus osaliselt kaitseteemale, nõuti võtmetähtsusega võimete saavutamiseks ulatuslikuma ja süstemaatilisema Euroopa kaitsekoostöö soodustamist, muu hulgas ELi rahaliste vahendite abil, kui see on asjakohane, ning märgiti, et sõjaline võime on jätkuvalt liikmesriikide omand ja nad ka käsutavad seda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu 2015. aasta juunis toimunud kohtumisel, mis keskendus osaliselt kaitseteemale, nõuti võtmetähtsusega võimete saavutamiseks ulatuslikuma ja süstemaatilisema Euroopa kaitsekoostöö soodustamist, muu hulgas ELi rahaliste vahendite abil, kui see on asjakohane, ning märgiti, et sõjaline võime on jätkuvalt liikmesriikide omand ja nad ka käsutavad seda;

| L. | arvestades, et Prantsusmaa aktiveeris 17. novembril 2015. aastal Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 7, ning seejärel taotles ja haldas teiste liikmesriikide abi- ja toetusmakseid pelgalt kahepoolsel alusel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Prantsusmaa aktiveeris 17. novembril 2015. aastal Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 7, ning seejärel taotles ja haldas teiste liikmesriikide abi- ja toetusmakseid pelgalt kahepoolsel alusel;

| M. | arvestades, et ELi tasandi valge raamat julgeoleku ja kaitse kohta peaks ÜJKPd veelgi tugevdama ja edendama ELi võimet tegutseda julgeoleku tagajana kooskõlas Lissaboni lepinguga ning võiks olla kasulikuks analüüsiks tulevase ja tulemuslikuma ÜJKP kohta; arvestades, et ÜJKP missioonid ja operatsioonid toimuvad enamasti sellistes piirkondades nagu Aafrika Sarv ja Sahel, mida mõjutavad tugevalt kliimamuutuste negatiivsed tagajärjed, nagu põud ja mulla degradeerumine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi tasandi valge raamat julgeoleku ja kaitse kohta peaks ÜJKPd veelgi tugevdama ja edendama ELi võimet tegutseda julgeoleku tagajana kooskõlas Lissaboni lepinguga ning võiks olla kasulikuks analüüsiks tulevase ja tulemuslikuma ÜJKP kohta; arvestades, et ÜJKP missioonid ja operatsioonid toimuvad enamasti sellistes piirkondades nagu Aafrika Sarv ja Sahel, mida mõjutavad tugevalt kliimamuutuste negatiivsed tagajärjed, nagu põud ja mulla degradeerumine;

| N. | arvestades, et Madalmaade eesistumisajal nõukogus edendati ELi valge raamatu ideed; arvestades, et Visegrádi riigid on pooldanud Euroopa tugevama kaitsealase lõimumise ideed, ning arvestades, et Saksamaa nõudis 2016. aasta valges raamatus Saksamaa julgeolekupoliitika ja Saksamaa relvajõudude (Bundeswehri) tuleviku kohta Euroopa julgeoleku- ja kaitseliidu loomist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Madalmaade eesistumisajal nõukogus edendati ELi valge raamatu ideed; arvestades, et Visegrádi riigid on pooldanud Euroopa tugevama kaitsealase lõimumise ideed, ning arvestades, et Saksamaa nõudis 2016. aasta valges raamatus Saksamaa julgeolekupoliitika ja Saksamaa relvajõudude (Bundeswehri) tuleviku kohta Euroopa julgeoleku- ja kaitseliidu loomist;

| O. | arvestades, et kaitsevaldkonna järkjärguline lõimimine on ELi parim võimalus teha vähema raha eest rohkem, ning et valge raamat võiks olla ainulaadne võimalus, et pakkuda välja täiendavaid võimalusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kaitsevaldkonna järkjärguline lõimimine on ELi parim võimalus teha vähema raha eest rohkem, ning et valge raamat võiks olla ainulaadne võimalus, et pakkuda välja täiendavaid võimalusi;

Euroopa kaitseliit

| 1. | tuletab meelde, et oma pikaajalise julgeoleku tagamiseks vajab Euroopa poliitilist tahet ja otsusekindlust, mida toetavad mitmesugused asjakohased poliitikavahendid, sh tugevad ja kaasaegsed sõjalised võimed; julgustab Euroopa Ülemkogu juhtima liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist ja tagama selle elluviimiseks täiendavad rahalised vahendid eesmärgiga kehtestada see ELi järgmise mitmeaastase poliitilise- ja finantsraamistiku raames; tuletab meelde, et liidu ühise kaitsepoliitika kehtestamine tähendab Lissaboni lepingu kohase ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika arendamist ja rakendamist, mille puhul tuleb järgida rahvusvahelist õigust ja mis on tegelikult hädavajalik selleks, et ELil oleks võimalik edendada kogu maailmas õigusriigi põhimõtet, rahu ja julgeolekut; väljendab sellega seoses heameelt kogu liikmesriikide käimasoleva tegevuse üle, mille eesmärk on meie ühiste kaitsealaste püüdluste lõimimine, võttes arvesse ka julgeoleku ja kaitse alase valge raamatu väga olulist panust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid kasutaksid ära Lissaboni lepingu kõiki võimalusi eelkõige seoses ÜJKPga, pidades eriti silmas Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 6 sätestatud alalist struktureeritud koostööd ja artikli 41 lõikes 3 sätestatud käivitusfondi; tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 43 sätestatud Petersbergi ülesanded hõlmavad pikka loetelu kaugeleulatuvatest sõjalistest ülesannetest, nagu ühised desarmeerimisoperatsioonid, humanitaarabi- ja päästeoperatsioonid, sõjaline nõustamine ja abistamine, konfliktide ennetamine ja rahutagamisoperatsioonid ning relvajõudude missioonid kriiside ohjamisel, sealhulgas rahu taastamine ja olukorra konfliktijärgne stabiliseerimine; tuletab meelde, et samas artiklis märgitakse veel, et kõik nimetatud ülesanded võivad aidata kaasa terrorismi vastu võitlemisele, toetades muu hulgas kolmandaid riike nende võitluses terrorismi vastu nende territooriumil; rõhutab, et ÜJKP praegune olukord ei võimalda ELil kõiki loetletud ülesandeid täita; usub, et on vaja teha süsteemselt tööd selle nimel, et leida viise, mis võimaldavad ELil täita Lissaboni lepingu eesmärke; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et tõeliselt tugev Euroopa kaitseliit peab pakkuma liikmesriikidele suuremaid tagatisi ja võimet kui nende enda omad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | usub, et Euroopa kaitseliidu loomiseks on vaja kõigepealt põhjalikult läbivaadatud ÜJKPd, mille aluseks on tugeva kaitse põhimõte, tõhus rahastamine ja koostöö NATOga; on seisukohal, et sise- ja välisjulgeoleku järjest suuremaks lõimimiseks peab ÜJKP kätkema endas rohkem kui pelgalt väliskriiside ohjamist, et tagada tõeline ühine julgeolek ja kaitse ning võimaldada liidul osaleda kõigis kriiside ja konfliktide etappides, kasutades kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab vajadust luua nõukogus kaitseministrite tasandi organ, et tagada pidev poliitiline juhtimine ja koordineerida Euroopa kaitseliidu kujundamist; palub nõukogul ja Euroopa Liidul luua esimese sammuna konsulteerimise ja otsuste tegemise foorumi kujul alaline formaat, mis tooks kokku nende liikmesriikide kaitseministrid, kes on kohustunud tegema süvendatumat kaitsealast koostööd; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni presidenti üles looma komisjoni liikmetest alalist kaitseküsimuste töörühma, mida juhataks komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja; nõuab, et parlament kaasataks alaliste esindajate näol kõnealusesse töörühma; toetab komisjoni suuremat osalemist kaitseküsimustes hästi fokuseeritud teadusuuringute, kavandamise ja rakendamise kaudu; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles integreerima kliimamuutusi kogu ELi välistegevusse ja eelkõige ÜJKPsse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et riskide ja ohtude süvenev tajumine Euroopas muudab Euroopa kaitseliidu loomise pakiliseks, pidades eriti silmas üha halvenevat julgeolekuolukorda ELi piiridel, eelkõige selle ida- ja lõunanaabruses; märgib, et sellele osutatakse ka liikmesriikide julgeolekustrateegiates; rõhutab, et olukord halvenes eelkõige ja järk-järgult 2014. aastal seoses isehakanud Islamiriigi tekkimise ja laienemisega ning seejärel Venemaa-poolse jõukasutamise tagajärjel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et Euroopa kaitseliidu aluseks peab olema liikmesriikide korrapärane ühine julgeolekuohu hindamine, kuid see peab olema piisavalt paindlik, et vastata liikmesriikide individuaalsetele julgeolekuprobleemidele ja -vajadustele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et liit peaks eraldama omavahendeid liikmesriikide vahelise suurema ja süstemaatilisema Euroopa kaitsealase koostöö, sealhulgas alalise struktureeritud koostöö edendamiseks; on veendunud, et ELi vahendite kasutamine väljendaks selgelt ühtekuuluvust ja solidaarsust, ning et see võimaldaks kõikidel liikmesriikidel suuremate ühiste jõupingutuste kaudu parandada oma sõjalist võimet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | usub, et Euroopa tihedam kaitsekoostöö suurendaks tulemuslikkust, ühtsust ja tõhusust, edendaks ELi varustust ja võimeid ning avaldaks võimalikku positiivset mõju kaitsealaste teadusuuringute ja tööstuslikes küsimustes; rõhutab, et vaid niisuguse tihedama koostöö kaudu, mis peaks järk-järgult arenema tõeliseks Euroopa kaitseliiduks, saavad EL ja tema liikmesriigid omandada tehnoloogilise ja tööstusliku võime, mida nad vajavad kiiremaks, autonoomsemaks ja tulemuslikumaks tegutsemiseks, et reageerida asjakohaselt ja tõhusalt tänapäeva ohtudele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ergutab kõiki liikmesriike võtma üksteise suhtes siduvamaid kohustusi, luues liidu raames alalise struktureeritud koostöö; julgustab liikmesriike looma alalise struktureeritud koostöö raames rahvusvahelised jõud ja tegema need jõud kättesaadavaks ÜJKP jaoks; rõhutab, et oluline ja vajalik on kõigi liikmesriikide osalus alalises ja tõhusas struktureeritud koostöös; usub, et üldjuhul peaks nõukogu usaldama nendele rahvusvahelistele jõududele rahu tagamise, konfliktide ennetamise ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamise ülesande; soovitab kujundada nii ELi tasandi otsustusprotsessid kui ka siseriiklikud menetlused nii, et need võimaldaksid kriisidele kiiresti reageerida; on veendunud, et selleks tuleks ELi lahingugrupi süsteem ümber nimetada ja seda kasutada ning poliitiliselt, modulaarselt ja tõhusa rahastamise abil edasi arendada; julgustab looma ELi operatsioonide peakorterit, mis on ühisoperatsioonide tõhusa planeerimise, juhtimise ja kontrollimise eeltingimus; rõhutab, et alaline struktureeritud koostöö on avatud kõikidele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub liikmesriike üles selgelt tunnustama sõjaväelaste õigust moodustada kutseühendusi või ametiühinguid ja nendega ühineda ning kaasama neid ametiasutustega korrapäraselt peetavasse sotsiaaldialoogi; kutsub Euroopa Ülemkogu üles astuma konkreetseid samme Euroopa relvajõudude ühtlustamise ja standardimise suunas, et soodustada sõjaväelaste koostööd uue Euroopa kaitseliidu raames; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et kõigil liikmesriikidel on keeruline säilitada väga ulatuslikku kaitsevõimet ja seda peamiselt rahaliste piirangute tõttu; nõuab seetõttu tihedama koostöö tegemist ja selgemaid valikuid selle suhtes, milline võime tagada, et liikmesriigid saaksid keskenduda konkreetsetele valdkondadele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | julgustab liikmesriike otsima täiendavaid võimalusi vägede ja varustuse ühiseks hankimiseks, säilitamiseks ja hooldamiseks; soovitab kõigepealt uurida võimalusi mittesurmava varustuse, näiteks transpordiks kasutatavate sõidukite ja õhusõidukite, tankimiseks kasutatavate sõidukite ja õhusõidukite ning muu tugivarustuse ühendamiseks ja jagamiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | usub, et koostalitlusvõime on vältimatu selleks, et liikmesriikide väed oleksid suuremal määral ühildatavad ja lõimitud; rõhutab seetõttu, et liikmesriigid peavad uurima kaitseressursside ühishangete võimalusi; märgib, et ELi kaitseturgude protektsionistlik ja suletud iseloom teeb selle raskemaks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et Athena mehhanismi tuleb muuta ja laiendada, et tagada ELi missioonide rahastamine ühisvahenditest, selle asemel et suurem osa kulutustest jääks üksikute osalevate liikmesriikide kanda, sest sellega kõrvaldataks võimalik takistus, mis ei lase liikmesriikidel missioonideks vägesid anda; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub Euroopa Parlamenti üles looma täieõigusliku julgeoleku- ja kaitsekomisjoni, mis jälgib alalise struktureeritud koostöö elluviimist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | usub, et EDA tugev ja suurenev roll on tõhusa Euroopa kaitseliidu jaoks hädavajalik võimepõhiste programmide ja projektide kooskõlastamise ning Euroopa ühiste võimete ja relvastuspoliitika loomise seisukohast, suurema tõhususe saavutamiseks, dubleerimise kaotamiseks ja kulude vähendamiseks, lähtudes väga täpsete võimealaste nõuete kataloogist ÜJKP operatsioonide jaoks ning ühtlustatud riiklikest kaitseplaneerimise ja hankeprotsessidest neid konkreetseid võimeid silmas pidades; usub, et sellele peaks eelnema liikmesriikide kaitsejõudude ülevaatamine ning EDA varasema tegevuse ja menetluste läbivaatamine; palub EDA-l tõendada, millised võimet käsitlevad puudused, mis tehti kindlaks peaeesmärkides ja võimearendusplaanis, said ameti raames kõrvaldatud; on veendunud, et algatuste ja projektide ühendamine ja jagamine on esimene suurepärane samm Euroopa tihedama koostöö suunas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ergutab komisjoni tegema koostööd EDAga, et tugevdada kaitsesektori tööstuslikku ja tehnoloogilist baasi, mis on Euroopa strateegilise sõltumatuse jaoks vältimatult vajalik; usub, et tööstuse säilitamiseks on ülioluline suurendada liikmesriikide kaitsekulusid ja tagada tööstuse jätkuv konkurentsivõime üleilmsel tasandil; märgib, et turu praegune killustatus nõrgendab Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet; on veendunud, et koostööl põhinevad teadusuuringud aitavad vähendada sellist killustatust ja parandada konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on sügavalt veendunud, et ainult ühine lähenemisviis võimete arendamisele, sealhulgas selliste operatiivüksuste nagu Euroopa lennutranspordi juhtimissüsteemi tugevdamise kaudu, saab aidata luua mastaabisäästu, mis on vajalik Euroopa kaitseliidu toetamiseks; usub ühtlasi, et ELi võimete suurendamine ühishangete ning muul viisil ühendamise ja jagamise kaudu võib anda vajaliku tõuke Euroopa kaitsetööstuse, sealhulgas VKEde edendamiseks; toetab sihipäraseid meetmeid, mis niisuguseid projekte soodustavad, et saavutada EDA eesmärk kasutada 35 % kogukuludest ühishangete rahastamiseks, nagu nõutakse ELi üldises strateegias; usub, et kui kaitsevaldkonnas kehtestada Euroopa poolaasta, mille raames liikmesriigid vahetavad teavet üksteise planeerimistsüklite ja hankekavade kohta, aitaks see üle saada kaitseturu praegusest killustatusest; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et küberjulgeolek on juba oma olemuselt selline poliitikavaldkond, kus koostöö ja lõimumine on otsustava tähtsusega, ja seda mitte üksnes ELi liikmesriikide, peamiste partnerite ja NATO vahel, vaid ka eri ühiskondlike toimijate vahel, sest tegemist ei ole ainuüksi sõjalise vastutusvaldkonnaga; nõuab selgemaid juhiseid selle kohta, kuidas ja millises kontekstis ELi kaitse- ja ründevõimet tuleb kasutada; tuletab meelde, et parlament on korduvalt nõudnud ELi kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi määruse põhjalikku läbivaatamist, et vältida tarkvara ja muude süsteemide, mida võidakse kasutada ELi digitaristu vastu või inimõiguste rikkumiseks, sattumist valedesse kätesse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu asjaolule, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldas hiljuti üldise strateegia, mis on sidus raamistik, millega kehtestatakse tegevuse prioriteedid välispoliitika valdkonnas ja määratakse kindlaks Euroopa kaitsepoliitika tulevased arengusuunad; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuletab meelde 2007. aasta novembris EDA ministrite tasemel kokku tulnud juhtorgani poolt heaks kiidetud nelja ühise investeerimise sihttaset ning tunneb muret tagasihoidliku koostöö pärast, millele osutati 2013. aastal avaldatud kaitseandmete aruandes; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal viia kokku Euroopa kaitsetööstuse peamised ettevõtjad ja sidusrühmad, eesmärgiga arendada välja Euroopa droonitööstus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal viia kokku Euroopa kaitsetööstuse peamised ettevõtjad ja sidusrühmad, eesmärgiga töötada välja strateegiad ja platvorm kaitsevarustuse ühiseks väljaarendamiseks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles suurendama alalise struktureeritud koostöö osana koostööd riiklike küberjulgeoleku strateegiate, võimete ja juhtimiskeskuste ning EDA vahel, et pakkuda kaitset küberrünnakute eest ja nende vastu võidelda; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab ELi küberkaitsepoliitika raamistiku edasiarendamist, et parandada liikmesriikide küberkaitsevõimet, operatiivkoostööd ja teabe jagamist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | võtab teadmiseks käimasoleva töö, mille eesmärk on määrata kindlaks ettevalmistav tegevus ELi tulevase kaitsealaste teadusuuringute programmi käivitamiseks, ja nõuab tungivalt programmi võimalikult kiiret käivitamist, nagu seda 2013. ja 2015. aastal nõudis Euroopa Ülemkogu, pärast seda, kui Euroopa Parlament on algatanud katseprojekti; rõhutab, et ettevalmistava tegevuse jaoks tuleks eraldada piisavad rahalised vahendid, vähemalt 90 miljonit eurot kolme aasta jooksul (2017–2020); on seisukohal, et ettevalmistavale tegevusele peaks järgnema mastaapne sihtotstarbeline ELi rahastatav teadusuuringute programm, mis on osa järgmisest, 2021. aastal algavast mitmeaastasest finantsraamistikust; märgib, et selleks, et Euroopa kaitsealaste teadusuuringute programm oleks tõsiseltvõetav ning suudaks anda märkimisväärseid tulemusi, vajab see nimetatud ajavahemikul aastas vähemalt 500 miljoni euro suurust eelarvet; kutsub liikmesriike üles kavandama tulevase koostöö programme, mille lähtepunktiks võiks olla ELi rahastatavad kaitsealased teadusuuringud, ning nõuab sõjaliste operatsioonide ettevalmistava tegevuse käivitusfondi loomist, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus; võtab teadmiseks komisjoni kaitsealased algatused, mille seas on kaitsealane tegevuskava, kaitsetööstuse poliitika ning Euroopa kaitsesektori tehnoloogiline ja tööstuslik baas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide, näiteks EUNAVFOR MED Sophia käivitamine aitab kaasa Euroopa kaitseliidu loomisele; kutsub ELi üles selliseid missioone jätkama ja hoogustama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab oluliseks rakendada Euroopa poolaasta menetlusi tõhusama koostöö saavutamiseks julgeoleku ja kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, kui tähtis on võtta kasutusele vajalikud meetmed, millega ergutada toimivat, õiglast, kergesti juurdepääsetavat ja läbipaistvat Euroopa kaitsevarustuse turgu, mis on kõigile avatud, edendada tulevikku suunatud tehnilist innovatsiooni, toetada VKEsid ning stimuleerida majanduskasvu ja tööhõivet, et võimaldada liikmesriikidel oma kaitse- ja julgeolekueelarvet tunduvalt tõhusamalt ja tulemuslikumalt kasutada ja maksimeerida; võtab teadmiseks asjaolu, et Euroopa kaitsesektori tugev tehnoloogiline ja tööstuslik baas eeldab õiglast, toimivat ja läbipaistvat siseturgu, varustuskindlust ja struktureeritud dialoogi kaitsesektori jaoks asjakohaste tööstusharudega; on mures, et kaitsesektoris on konkurentsivõime suurendamise, korruptsioonivastaste meetmete elluviimise ja suurema läbipaistvuse osas siiani üksnes tagasihoidlikke edusamme tehtud, ning et ikka veel ei ole olemas usaldusväärset Euroopa kaitsetööstuse poliitikat ja siseturu eeskirjade järgimine jätab endiselt soovida; on seisukohal, et integreeritud ja konkurentsivõimeline Euroopa kaitserelvaturg peaks pakkuma stiimuleid ja eeliseid kõigile liikmesriikidele ning varustama kõik ostjad nende individuaalsetele julgeolekuvajadustele vastavate asjakohaste, taskukohase hinnaga vahenditega; rõhutab vajadust tagada kaitsevaldkonna riigihangete direktiivi ja ühendusesiseste vedude direktiivi nõuetekohane kohaldamine kogu ELis; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada kaitsevaldkonnaga seotud kahe kaitsemeetmete paketi direktiivi täielik rakendamine; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles täitma oma rolli kaitsealase tegevuskava kaudu, et toetada tugevat tööstusbaasi, mis suudab vastata Euroopa strateegilistele võimekusalastele vajadustele, ning teha kindlaks valdkonnad, kus EL võiks anda lisaväärtust; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on veendunud, et liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulise kujundamise käigus peaks EL kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega ette nägema osavõtu nende rakendatavatest suutlikkuse suurendamise programmidest, sealhulgas osalemise liidu raamistikus nende programmide elluviimiseks loodud struktuurides; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ergutab komisjoni koostöös EDAga tegutsema ELi rahastamisvahendite ja instrumentide koondamise kaudu kaitsealase koostöö hõlbustaja ja võimaldajana, et liikmesriigid töötaksid välja oma kaitsevõime programmid; tuletab meelde, et Euroopa kaitsealane tegevuskava peaks olema strateegiline vahend kaitsealase koostöö tugevdamiseks Euroopa tasandil, eelkõige ELi rahastatava kaitsealaste teadusuuringute programmi ning kogu väärtusahelas tööstusalast koostööd tugevdavate meetmete kaudu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | suhtub väga soosivalt strateegilise sõltumatuse mõistesse, mille töötas Euroopa Liidu üldise strateegia raames välja komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja; leiab, et seda mõistet tuleks kohaldada nii ELi strateegiliste prioriteetide kui ka ELi võimekuse ja tööstuse tõhustamise puhul; |
| --- | --- |

35.

| 36. | peab kiiduväärseks Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016. aasta ühisdeklaratsiooni, milles rõhutatakse, et EL ja NATO peavad julgeoleku ja kaitse valdkonnas koostööd tegema; väljendab veendumust, et ELi ja NATO koostöö peaks hõlmama koostööd idas ja lõunas, hübriid- ja küberohtudega võitlemist, meresõidu turvalisuse parandamist ning kaitsevõime väljaarendamise ühtlustamist ja kooskõlastamist; on seisukohal, et koostöö tehnoloogilise, tööstusliku ja sõjalise võimekuse valdkonnas pakub võimalusi parandada nende kahe raamistiku ühilduvust ja koostoimet, tagades seeläbi parema ressursitõhususe; tuletab meelde, kui tähtis on eelnimetatud deklaratsiooni kiire rakendamine, ning kutsub sellega seoses Euroopa välisteenistust üles töötama koos asjaomaste osapooltega 2016. aasta detsembriks välja konkreetsed rakendusvõimalused; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid arendama välja võimekuse, mida saaks kasutada ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames, et toimida autonoomselt juhtudel, kus NATO ei ole valmis tegutsema või kus ELi tegevus on sobivam; on kindel, et see tugevdaks ka NATO rolli julgeoleku- ja kaitsepoliitikas ning kollektiivkaitses; rõhutab, et ELi ja NATO koostöö tugevama ja tõhusama kaitsetööstuse ning kaitsealaste teadusuuringute hõlbustamiseks on strateegiline prioriteet, mille kiire elluviimine on väga oluline; on veendunud, et koostöö ennetamise, analüüsi ja varajase tuvastamise vallas teabe ja luuerandmete tõhusa jagamise kaudu suurendab ELi võimekust tõrjuda ohte, sh hübriidohte; on jätkuvalt kindel, et NATO on peamine julgeoleku ja kaitse tagaja Euroopas; rõhutab vajadust vältida dubleerimist NATO ja liidu vahendite vahel; on veendunud, et ELil on ka tsiviilvaldkonnas potentsiaal ebastabiilsetes piirkondades olulisi muutusi kaasa tuua; toonitab siiski, et kuigi NATO roll on kaitsta selle peamiselt Euroopa liikmeid mis tahes välise rünnaku eest, peaks EL püüdlema selle suunas, et olla reaalselt suuteline end ise kaitsma ning vajadusel autonoomselt toimima, võttes selleks suurema vastutuse varustust, väljaõpet ja korraldust täiustades; |
| --- | --- |

36.

| 37. | märgib, et kuigi NATO peab jääma Euroopas kollektiivkaitse alustalaks, ei pruugi NATO ja ELi poliitilised prioriteedid alati olla samad, eriti arvestades Aasia kerkimist Ameerika Ühendriikide huviorbiiti; märgib lisaks, et ELi käsutuses on ainulaadsed julgeolekuga seotud vahendid, mis NATO-l puuduvad, ning vastupidi; on seisukohal, et EL peaks võtma oma lähinaabruses julgeolekukriiside eest suurema vastutuse ning seeläbi NATOt tema ülesannetes toetama, eriti hübriidsõja ja meresõidu turvalisuse kontekstis; on veendunud, et pikas perspektiivis võib olla vaja reformida Berliin-pluss-kokkuleppeid, muu hulgas selleks, et NATO saaks kasutada ELi võimeid ja vahendeid; toonitab, et ELi püüe strateegilise sõltumatuse poole ning Euroopa kaitseliidu moodustamine peab toimuma täielikus koostoimes NATOga ning selle tulemuseks peab olema tõhusam koostöö, õiglane kohustuste jaotamine ning tulemuslik tööjaotus NATO ja ELi vahel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | väljendab veendumust, et ELi ja NATO koostöö peaks hõlmama ühist vastupanuvõime suurendamist idas ja lõunas, samuti kaitsealaseid investeeringuid; on seisukohal, et koostöö võimekuse valdkonnas pakub võimalusi parandada nende kahe raamistiku ühilduvust ja koostoimet; on kindel, et see tugevdaks ka NATO rolli julgeoleku- ja kaitsepoliitikas ning kollektiivkaitses; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on sügavalt mures teadete pärast, et haldusmenetlused aeglustavad asjatult ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide jaoks jõudude moodustamist ning kiirreageerimisjõudude piiriülest liikumist ELi territooriumil; kutsub liikmesriike üles looma kogu ELi hõlmavat süsteemi, millega koordineeritakse kaitseväe isikkoosseisu, seadmete ja varustuse kiiret liikumist ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ülesandel siis, kui tuleb kasutusele võtta solidaarsusklausel, ning kui on kohustus anda abi ja toetust kõigi nende käsutuses olevate vahenditega vastavalt ÜRO põhikirja artiklile 51; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab ELi lepingu artikli 42 lõike 7 tulevaseks kasutamiseks praktilise korra ja suuniste kehtestamist; kutsub liikmesriike üles tegema vajalikke korraldusi nimetatud artikli rakendamiseks, et võimaldada liikmesriikidel tõhusalt hallata teiste liikmesriikide abi- ja toetusmakseid, või lasta neid tõhusalt hallata liidu raamistikus; kutsub liikmesriike üles seadma eesmärgiks SKPst 2 % kulutamine kaitsele, ning nende kaitse-eelarvest 20 % kulutamine varustusele, mille puhul EDA on seisukohal, et selle soetamine on vajalik, sealhulgas sellega seotud teadus- ja arendustegevusele, kaotades nii lõhe EDA ühise investeerimise nelja sihttaseme vahel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on arvamusel, et rahaliste piirangutega seotud probleemid liikmesriikide eelarvetes pakuvad samaaegselt arenguvõimalusi, mis tulenevad selgest vajadusest teha kaitseküsimustes liikmesriikide vahel tihedamat koostööd; peab teretulnuks mõnede liikmesriikide otsust lõpetada kaitsekulutuste kärpimine või kaitsekulutusi suurendada; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendil peaks olema tulevases Euroopa kaitseliidus oluline roll, ning leiab seega, et julgeoleku ja kaitse allkomisjonist peaks saama täieõiguslik parlamendikomisjon; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal algatada ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitika valge raamatu koostamine, mis põhineks Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud ELi üldisel strateegial; palub, et nõukogu teeks viivitamata ülesandeks selle dokumendi koostamise; peab kahetsusväärseks komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja soovitust ELi kaitseministritele koostada põhjaliku valge raamatu koostamise protsessi asemel ainult julgeoleku ja kaitsepoliitika rakenduskava; on seisukohal, et rakenduskava peaks eelnema korrapärasele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valge raamatu koostamise protsessile, mis peaks olema asjakohane raamistik, mille alusel määrata iga ametiaja kohta konkreetsetel alustel ja realistlikult kindlaks, kui suured peaksid olema liidu võimalikud maksed julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on veendunud, et ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitika valge raamat peaks olema sidusate valitsuste- ja parlamentidevaheliste protsesside ning eri ELi institutsioonide panuse tulemus, mis peaks põhinema rahvusvahelisel koordineerimisel ELi partnerite ja liitlastega, sealhulgas NATOga, ning ulatuslikul institutsioonidevahelisel toetusel; palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal oma esialgne ajakava läbi vaadata, et alustada liikmesriikide ja parlamentidega sihipäraseid konsultatsioone; |
| --- | --- |

44.

| 45. | on seisukohal, et lähtudes ELi üldisest strateegiast, peaks valge raamat hõlmama ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitika strateegiat ning selle strateegia kasutuselevõtmiseks vajalikuks peetavat võimekust, samuti liikmesriikide ja ELi tasandi meetmeid ja programme, et rakendada seda võimekust, mis peaks põhinema Euroopa ühisel võimekuse ja relvastuspoliitikal, võttes samas arvesse asjaolu, et kaitse ja julgeolek jäävad liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on seisukohal, et valge raamat peaks olema siduv institutsioonidevaheline kokkulepe, ning selles tuleks sätestada ELi vastava mitmeaastase poliitilise ja finantsraamistiku kohta kõik liidu algatused, investeeringud, meetmed ja programmid; on veendunud, et liikmesriigid, partnerid ja liitlased peaksid oma julgeoleku- ja kaitsepoliitika planeerimisel seda institutsioonidevahelist kokkulepet arvesse võtma, et tagada nende vastastikune sidusus ja täiendavus; |
| --- | --- |

46.

Käivitamisega seotud algatused

| 47. | on seisukohal, et viivitamata tuleks käivitada järgmised algatused:






  — | ettevalmistav tegevus ÜJKP alaste teadusuuringute vallas, mis algab 2017. aastal ja jätkub kuni 2019. aastani; |
| --- | --- | --- |

47.

—

ettevalmistav tegevus ÜJKP alaste teadusuuringute vallas, mis algab 2017. aastal ja jätkub kuni 2019. aastani;

| — | sellele järgnev ambitsioonikam ja strateegilisem kaitsealaste teadusuuringute programm, mis ulatub järgmise mitmeaastase finantsraamistikuni, juhul kui liikmesriigid eraldavad selleks vajalikud täiendavad rahalised vahendid või kui liikmesriigid kaasrahastavaid neid ELi toimimise lepingu artikli 185 alusel; |
| --- | --- |

—

sellele järgnev ambitsioonikam ja strateegilisem kaitsealaste teadusuuringute programm, mis ulatub järgmise mitmeaastase finantsraamistikuni, juhul kui liikmesriigid eraldavad selleks vajalikud täiendavad rahalised vahendid või kui liikmesriigid kaasrahastavaid neid ELi toimimise lepingu artikli 185 alusel;

| — | kaitsevaldkonna Euroopa poolaasta, milles hinnataks liikmesriikide kaitsevaldkonna eelarve kohandamiseks tehtud jõupingutuste osas toimunud arengut; |
| --- | --- |

—

kaitsevaldkonna Euroopa poolaasta, milles hinnataks liikmesriikide kaitsevaldkonna eelarve kohandamiseks tehtud jõupingutuste osas toimunud arengut;

| — | strateegia, milles visandatakse etapid, mis tuleb läbida Euroopa kaitseliidu loomiseks ja elluviimiseks; |
| --- | --- |

—

strateegia, milles visandatakse etapid, mis tuleb läbida Euroopa kaitseliidu loomiseks ja elluviimiseks;

| — | alalise kaitseministrite nõukogu loomise kaalumine; |
| --- | --- |

—

alalise kaitseministrite nõukogu loomise kaalumine;

| — | toetus NATO algatusele, mille raames paigutatakse liikmesriikidesse vajaduse korral rahvusvahelised pataljonid, eelkõige toetus vajaliku taristu väljaarendamisele (sh majutus); |
| --- | --- |

—

toetus NATO algatusele, mille raames paigutatakse liikmesriikidesse vajaduse korral rahvusvahelised pataljonid, eelkõige toetus vajaliku taristu väljaarendamisele (sh majutus);

| — | valge raamatu korrapärase protsessi väljatöötamine, mis võetakse esimest korda kasutusele järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kavandamisel; |
| --- | --- |

—

valge raamatu korrapärase protsessi väljatöötamine, mis võetakse esimest korda kasutusele järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kavandamisel;

| — | sidusrühmade konverents, millel käsitletakse Euroopa relvastuse ja võimekuse poliitika väljatöötamist ning asjaomaste riiklike poliitikasuundade ühtlustamist ELi kaitsepoliitika läbivaatamise raames; |
| --- | --- |

—

sidusrühmade konverents, millel käsitletakse Euroopa relvastuse ja võimekuse poliitika väljatöötamist ning asjaomaste riiklike poliitikasuundade ühtlustamist ELi kaitsepoliitika läbivaatamise raames;

| — | nende õigusprobleemide lahendamine, mis takistavad rakendamast ühisteatist, milles käsitletakse suutlikkuse suurendamist, eesmärgiga edendada julgeolekut ja arengut kolmandates riikides; |
| --- | --- |

—

nende õigusprobleemide lahendamine, mis takistavad rakendamast ühisteatist, milles käsitletakse suutlikkuse suurendamist, eesmärgiga edendada julgeolekut ja arengut kolmandates riikides;

| — | ELi lahingugruppide kontseptsiooni reformimine, eesmärgiga luua alalised üksused, mida ei juhi üks konkreetne riik ning mis läbivad süstemaatiliselt ühisõppuseid; |
| --- | --- |

—

ELi lahingugruppide kontseptsiooni reformimine, eesmärgiga luua alalised üksused, mida ei juhi üks konkreetne riik ning mis läbivad süstemaatiliselt ühisõppuseid;

| — | sõjalise käivitusfondi loomine, nagu on ette nähtud ELi lepingu artikli 41 lõikes 3, mis aitaks ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika sõjalisi operatsioone tunduvalt kiiremini käivitada; |
| --- | --- |

—

sõjalise käivitusfondi loomine, nagu on ette nähtud ELi lepingu artikli 41 lõikes 3, mis aitaks ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika sõjalisi operatsioone tunduvalt kiiremini käivitada;

| — | tegevuskava Athena mehhanismi tõhustamiseks ja laiendamiseks, et pakkuda ELi missioonide jaoks rohkem ühenduse rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

—

tegevuskava Athena mehhanismi tõhustamiseks ja laiendamiseks, et pakkuda ELi missioonide jaoks rohkem ühenduse rahastamisvahendeid;

| — | Athena mehhanismi reformimine, et suurendada selle kulude jagamise ja ühisrahastamise potentsiaali, eriti seoses ELi lahingugruppide kasutamise, muude kiirreageerimisvahendite kasutamise või partnerriikides sõjaliste jõudude võimekuse suurendamisega (koolitus, juhendamine, nõustamine, varustuse tagamine, taristu parandamine ja muud teenused); |
| --- | --- |

—

Athena mehhanismi reformimine, et suurendada selle kulude jagamise ja ühisrahastamise potentsiaali, eriti seoses ELi lahingugruppide kasutamise, muude kiirreageerimisvahendite kasutamise või partnerriikides sõjaliste jõudude võimekuse suurendamisega (koolitus, juhendamine, nõustamine, varustuse tagamine, taristu parandamine ja muud teenused);

| — | aruteluprotsess, mille teemaks on välismaised otseinvesteeringud kaitse ja julgeoleku seisukohalt kriitilistesse tööstusharudesse ning teenuseosutajad, eesmärgiga töötada välja ELi tasandi õigusaktid; |
| --- | --- |

—

aruteluprotsess, mille teemaks on välismaised otseinvesteeringud kaitse ja julgeoleku seisukohalt kriitilistesse tööstusharudesse ning teenuseosutajad, eesmärgiga töötada välja ELi tasandi õigusaktid;

| — | aruteluprotsess kahesuguse kasutusega kaupade standardimise teemal, eesmärgiga välja töötada ELi tasandi õigusaktid; |
| --- | --- |

—

aruteluprotsess kahesuguse kasutusega kaupade standardimise teemal, eesmärgiga välja töötada ELi tasandi õigusaktid;

| — | arutelu alalise peakorteri loomise teemal ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika sõjaliste operatsioonide juhtimiseks ja kontrollimiseks; |
| --- | --- |

—

arutelu alalise peakorteri loomise teemal ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika sõjaliste operatsioonide juhtimiseks ja kontrollimiseks;

| — | kogu ELi hõlmav kaitseväe isikkoosseisu, varustuse ja tarnete kiire liikumise koordineerimise süsteem; |
| --- | --- |

—

kogu ELi hõlmav kaitseväe isikkoosseisu, varustuse ja tarnete kiire liikumise koordineerimise süsteem;

| — | Euroopa kaitsealase tegevuskava algsed aspektid, mis põhinevad ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitika valgel raamatul; |
| --- | --- |

—

Euroopa kaitsealase tegevuskava algsed aspektid, mis põhinevad ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitika valgel raamatul;

| — | ELi ja NATO esialgsed ühisprojektid, mis käsitlevad võitlust hübriidohtudega ja nende ennetamist ning vastupanuvõime suurendamist, koostööd strateegilise teabe ja reageerimise valdkonnas, operatiivkoostööd, sealhulgas merel, rännet, küberjulgeoleku ja -kaitse kooskõlastamist, kaitsevõimet, kaitsealase tehnoloogia-, teadus- ja tööstusbaasi tugevdamist, sõjalisi õppusi ning ELi ida- ja lõunanaabrite kaitse- ja julgeolekuvõimet; |
| --- | --- |

—

ELi ja NATO esialgsed ühisprojektid, mis käsitlevad võitlust hübriidohtudega ja nende ennetamist ning vastupanuvõime suurendamist, koostööd strateegilise teabe ja reageerimise valdkonnas, operatiivkoostööd, sealhulgas merel, rännet, küberjulgeoleku ja -kaitse kooskõlastamist, kaitsevõimet, kaitsealase tehnoloogia-, teadus- ja tööstusbaasi tugevdamist, sõjalisi õppusi ning ELi ida- ja lõunanaabrite kaitse- ja julgeolekuvõimet;

| — | meetmed koostöö ja usalduse suurendamiseks küberjulgeoleku ja kaitsevaldkonna osaliste seas; |
| --- | --- |

—

meetmed koostöö ja usalduse suurendamiseks küberjulgeoleku ja kaitsevaldkonna osaliste seas;

| 48. | teeb ettepaneku luua kiiremas korras Euroopa kaitseliit astmelise integratsioonisüsteemi kaudu kahes etapis:






  a) | alalise struktureeritud koostöö käivitamine, mille parlament on juba heaks kiitnud ning mis sisaldub komisjoni presidendi programmis „Uus algus“; |
| --- | --- | --- |

48.

a)

alalise struktureeritud koostöö käivitamine, mille parlament on juba heaks kiitnud ning mis sisaldub komisjoni presidendi programmis „Uus algus“;

| b) | komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat käsitleva tegevuskava rakendamine; |
| --- | --- |

b)

komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat käsitleva tegevuskava rakendamine;

o

o o

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni peasekretärile, ELi kosmose-, julgeoleku- ja kaitsevaldkonnaga tegelevatele ametitele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0120.

(2)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 138.

(3)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 48.

(4)  „The Cost of Non-Europe in Common Security and Defence Policy“, Euroopa Parlamendi uuringuteenistus (2013), lk 78.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/29

---

P8_TA(2016)0436

Veeteedel toimuva reisijateveo võimaluste ärakasutamine

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon veeteedel toimuva reisijateveo võimaluste ärakasutamise kohta (2015/2350(INI))

(2018/C 224/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1974. aasta muudetud rahvusvahelist konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLASi konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1974. aasta muudetud rahvusvahelist konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLASi konventsioon),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 1978. aasta protokolli, mis on seotud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 1978. aasta protokolli, mis on seotud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooniga,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2006. aasta puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2006. aasta puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP 21) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste konverentsi 11. istungjärku (CMP 11), mis toimus Pariisis 30. novembrist kuni 11. detsembrini 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP 21) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste konverentsi 11. istungjärku (CMP 11), mis toimus Pariisis 30. novembrist kuni 11. detsembrini 2015. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. jaanuari 2009. aasta teatist „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani“ (COM(2009)0008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. jaanuari 2009. aasta teatist „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani“ (COM(2009)0008),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (2),

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni strateegiliste eesmärkide ja soovituste kohta seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni strateegiliste eesmärkide ja soovituste kohta seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani (3),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni 2011. aasta transpordipoliitika valge raamatu rakendamise kohta: vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni 2011. aasta transpordipoliitika valge raamatu rakendamise kohta: vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1177/2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1177/2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. mai 2016. aasta aruannet „Aruanne, milles käsitletakse määruse (EL) nr 1177/2010 (mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004) kohaldamist“ (COM(2016)0274), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. mai 2016. aasta aruannet „Aruanne, milles käsitletakse määruse (EL) nr 1177/2010 (mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004) kohaldamist“ (COM(2016)0274),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. septembri 2013. aasta teatist „Siseveetranspordi kvaliteedi tõstmise kohta – NAIADES II“ (COM(2013)0623), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. septembri 2013. aasta teatist „Siseveetranspordi kvaliteedi tõstmise kohta – NAIADES II“ (COM(2013)0623),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/87/EÜ, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/87/EÜ, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1090/2010, millega muudetakse direktiivi 2009/42/EÜ kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1090/2010, millega muudetakse direktiivi 2009/42/EÜ kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1998. aasta direktiivi 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1998. aasta direktiivi 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3051/95 ro-ro-tüüpi reisiparvlaevade meresõiduohutuse korralduse kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3051/95 ro-ro-tüüpi reisiparvlaevade meresõiduohutuse korralduse kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/33/EL, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/33/EL, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. oktoobri 2015. aasta aruannet „REFIT – Suuna kohandamine: ELi reisilaevade ohutust käsitlevate õigusaktide toimivuse kontroll“ (COM(2015)0508), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. oktoobri 2015. aasta aruannet „REFIT – Suuna kohandamine: ELi reisilaevade ohutust käsitlevate õigusaktide toimivuse kontroll“ (COM(2015)0508),

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2016. aasta aruannet „Direktiivi 2000/59/EÜ (laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates) hindamine õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) raames“ (COM(2016)0168), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2016. aasta aruannet „Direktiivi 2000/59/EÜ (laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates) hindamine õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) raames“ (COM(2016)0168),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0306/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0306/2016),

| A. | arvestades, et pikkade rannikualade ning arvukate saarte ja jõgedega Euroopa geograafia pakub erakordseid võimalusi säästvaks reisijateveoks veeteedel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pikkade rannikualade ning arvukate saarte ja jõgedega Euroopa geograafia pakub erakordseid võimalusi säästvaks reisijateveoks veeteedel;

| B. | arvestades, et veeteedel toimuv reisijatevedu rannikulaevanduse (lähimerevedu), siseveetee- ja mereparvlaevade, linna- ja äärealade liikuvuse, ristluse ja turismi valdkonnas pakub suuri võimalusi kasutada nii taristu kui ka laevadega seotud olemasolevat ülemäärast mahtu ning on Euroopa Liidu erinevate piirkondade ühendamisel otsustava tähtsusega, mistõttu on tegemist olulise ühtekuuluvust suurendava teguriga; arvestades, et peale selle soodustab ristlus ja parvlaevadega seotud tegevus rannikuturismi, kuna see on üks peamisi merendustegevusi Euroopas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et veeteedel toimuv reisijatevedu rannikulaevanduse (lähimerevedu), siseveetee- ja mereparvlaevade, linna- ja äärealade liikuvuse, ristluse ja turismi valdkonnas pakub suuri võimalusi kasutada nii taristu kui ka laevadega seotud olemasolevat ülemäärast mahtu ning on Euroopa Liidu erinevate piirkondade ühendamisel otsustava tähtsusega, mistõttu on tegemist olulise ühtekuuluvust suurendava teguriga; arvestades, et peale selle soodustab ristlus ja parvlaevadega seotud tegevus rannikuturismi, kuna see on üks peamisi merendustegevusi Euroopas;

| C. | arvestades, et viimaste aastate jooksul on täheldatud suundumust selliste laevaliikluse eri valdkondade jaoks mõeldud aluste (st jõe- ja merelaevad) intensiivse väljatöötamise poole, mis vastavad merelaevadele esitatavatele nõuetele ja mille parameetrid võimaldavad liikuda ka madalas vees; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viimaste aastate jooksul on täheldatud suundumust selliste laevaliikluse eri valdkondade jaoks mõeldud aluste (st jõe- ja merelaevad) intensiivse väljatöötamise poole, mis vastavad merelaevadele esitatavatele nõuetele ja mille parameetrid võimaldavad liikuda ka madalas vees;

| D. | arvestades, et tänu tehnika arengule on veetransport muutunud taas alternatiiviks linnakeskustesse viivatele ülekoormatud teedele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tänu tehnika arengule on veetransport muutunud taas alternatiiviks linnakeskustesse viivatele ülekoormatud teedele;

| E. | arvestades, et ehkki mõlemat turuosa käsitleb üks ja sama sadamavaldaja, puutuvad veeteedel toimuva reisijateveo ja kaubaveo valdkonnad kokku erinevate probleemidega ning neil on erinevad vajadused seoses taristu, keskkonnaprobleemide, käitamisega seotud küsimuste, turvalisuse ning sadama ja linna vaheliste suhetega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ehkki mõlemat turuosa käsitleb üks ja sama sadamavaldaja, puutuvad veeteedel toimuva reisijateveo ja kaubaveo valdkonnad kokku erinevate probleemidega ning neil on erinevad vajadused seoses taristu, keskkonnaprobleemide, käitamisega seotud küsimuste, turvalisuse ning sadama ja linna vaheliste suhetega;

| F. | arvestades, et veetranspordivaldkonna reisijatejaamade integreerimine taristu omavahelist ühendamist käsitlevasse Euroopa poliitikasse, mida rakendatakse juba üleeuroopalist transpordivõrku käsitleva määrusega (EL) nr 1315/2013 ja Euroopa ühendamise rahastut käsitleva määrusega (EL) nr 1316/2013, pakub täiendavat Euroopa lisaväärtust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et veetranspordivaldkonna reisijatejaamade integreerimine taristu omavahelist ühendamist käsitlevasse Euroopa poliitikasse, mida rakendatakse juba üleeuroopalist transpordivõrku käsitleva määrusega (EL) nr 1315/2013 ja Euroopa ühendamise rahastut käsitleva määrusega (EL) nr 1316/2013, pakub täiendavat Euroopa lisaväärtust;

| G. | arvestades, et veetranspordi projektide jaoks on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist (EFSI) võimalik saada tavapäraseid toetusi täiendava vahendina ka laene ja tagatisi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et veetranspordi projektide jaoks on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist (EFSI) võimalik saada tavapäraseid toetusi täiendava vahendina ka laene ja tagatisi;

| H. | arvestades, et siseveetransporti peetakse keskkonnahoidlikuks transpordiharuks, mis nõuab erilist tähelepanu ja toetust, ning et valges raamatus soovitatakse edendada mere- ja siseveetransporti, suurendada ranniku- ja siseveelaevanduse osakaalu ning parandada vedude ohutust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et siseveetransporti peetakse keskkonnahoidlikuks transpordiharuks, mis nõuab erilist tähelepanu ja toetust, ning et valges raamatus soovitatakse edendada mere- ja siseveetransporti, suurendada ranniku- ja siseveelaevanduse osakaalu ning parandada vedude ohutust;

| I. | arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon ja ettepanek võtta vastu Euroopa juurdepääsetavuse akt ei ole mitte ainult usaldusväärne juhis määruse (EL) nr 1177/2010 rakendamiseks ja vajaduse korral selle edasiseks läbivaatamiseks, vaid ka reisijate õigusi käsitleva õigusakti vastuvõtmiseks ühendvedude kontekstis, ning et niisugune õigusakt peaks hõlmama tõketeta juurdepääsetavust puudega või piiratud liikumisvõimega isikute jaoks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon ja ettepanek võtta vastu Euroopa juurdepääsetavuse akt ei ole mitte ainult usaldusväärne juhis määruse (EL) nr 1177/2010 rakendamiseks ja vajaduse korral selle edasiseks läbivaatamiseks, vaid ka reisijate õigusi käsitleva õigusakti vastuvõtmiseks ühendvedude kontekstis, ning et niisugune õigusakt peaks hõlmama tõketeta juurdepääsetavust puudega või piiratud liikumisvõimega isikute jaoks;

| J. | arvestades, et ehkki veeteedel toimuvat reisijatevedu peetakse ohutuks transpordiliigiks, on selles sektoris varem toimunud mitu traagilist õnnetust, sealhulgas laevadega Estonia, Herald of Free Enterprise, Costa Concordia, Norman Atlantic ja UND Adryatik; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ehkki veeteedel toimuvat reisijatevedu peetakse ohutuks transpordiliigiks, on selles sektoris varem toimunud mitu traagilist õnnetust, sealhulgas laevadega Estonia, Herald of Free Enterprise, Costa Concordia, Norman Atlantic ja UND Adryatik;

| K. | arvestades, et EL on oma meretranspordipoliitika strateegias kuni 2018. aastani sätestanud eesmärgi asuda merendusuuringute ja -innovatsiooni ning laevaehituse valdkonnas maailmas juhtpositsioonile, et parandada laevade energiatõhusust ja tehnoloogilist arukust, vähendades nende mõju keskkonnale, viies õnnetuste ohu miinimumini ja suurendades elukvaliteeti merel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL on oma meretranspordipoliitika strateegias kuni 2018. aastani sätestanud eesmärgi asuda merendusuuringute ja -innovatsiooni ning laevaehituse valdkonnas maailmas juhtpositsioonile, et parandada laevade energiatõhusust ja tehnoloogilist arukust, vähendades nende mõju keskkonnale, viies õnnetuste ohu miinimumini ja suurendades elukvaliteeti merel;

| L. | arvestades, et jõeristluslaevade turism ning jõgedel, kanalitel ja muudel siseveekogudel toimuv reisijatevedu on kasvamas Euroopa jõgede paljudes lõikudes ja nende äärde jäävates linnatranspordisõlmedes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et jõeristluslaevade turism ning jõgedel, kanalitel ja muudel siseveekogudel toimuv reisijatevedu on kasvamas Euroopa jõgede paljudes lõikudes ja nende äärde jäävates linnatranspordisõlmedes;

| M. | arvestades, et EL on võtnud vastu mitu veeteede kasutamisel põhinevat makrostrateegiat, sealhulgas Doonau piirkonna, Joonia ja Aadria mere piirkonna ning Läänemere piirkonna strateegia; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on võtnud vastu mitu veeteede kasutamisel põhinevat makrostrateegiat, sealhulgas Doonau piirkonna, Joonia ja Aadria mere piirkonna ning Läänemere piirkonna strateegia;

| 1. | on seisukohal, et veeteedel toimuv reisijatevedu tuleb seada ELi ja liikmesriikide transpordipoliitika tegevuskavas olulisemale kohale; seepärast arvab, et riigid peaksid püüdlema veeteedel toimuva reisijateveo ühtse piirkonna poole, näiteks lihtsustades veeteedel toimuvast piiriülesest reisijateveost tulenevat halduskoormust; |
| --- | --- |

1.

Konkurentsivõime

| 2. | ergutab liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi ning komisjoni võtma veeteedel toimuvat reisijatevedu arvesse ning eelkõige parandama sellega seotud taristut, nii põhi- kui ka üldist võrku üleeuroopalise transpordivõrgu ja Euroopa ühendamise rahastu raames, tugevdades selle ühendatust muu hulgas sisemaa raudteetaristuga, sh sellise taristu ja teabe võimaldamine, millega tagataks kõikide reisijate liikumisvajadustega arvestamine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ergutab arendama meremagistraale, sealhulgas kolmandates riikides, et edendada tõhusat mitmeliigilist transporti, soodustada selle liigi integreerimist muude transpordivõrkude ja -liikidega, kõrvaldada peamiste võrgutaristute kitsaskohad ning tagada territoriaalne ühtsus ja lõimumine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab vajadust kõrvaldada kitsaskohad Lääne-Euroopa laiendatud siseveeteede süsteemi ja Ida-Euroopa olemasoleva, märkimisväärselt ja paiguti täielikult degradeerunud süsteemi ühenduskohtades; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles avaldama iga-aastase ülevaate veeteedel toimuva reisijateveo projektidest, mida EL on kaasrahastanud ühtekuuluvus-, struktuuri- ja piirkondlikest fondidest, INTERREGi, programmi „Horisont 2020“, Euroopa ühendamise rahastu, üleeuroopalise transpordivõrgu ning Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi vahenditest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles avaldama kokkuvõtvat aruannet veeteedel toimuva reisijateveo sektori ELi strateegiate rakendamise kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab Euroopa statistika olemasolu suurt tähtsust veeteedel toimuva reisijateveo sektori jaoks ettenähtud kavade ja poliitikameetmete kujundamisel, eriti arvandmed nii parvlaevade kui ka ristluslaevade osutatavate piiriüleste mere- ja siseveetransporditeenuste kohta, arvestades, et on piirkondi, mille eri paikade vahelist transporti on võimalik korraldada vaid mööda vett; palub Eurostatil lisada oma mereristlusreisijaid käsitlevasse statistikasse andmed teekonnal sadamaid külastavate reisijate kohta, täpsemalt nende reisijate arvu kohta, kes igas vahesadamas laevale lähevad ja sealt maha tulevad, mitte ainult nende ristlusreisijate arv, kes lähevad igal aastal laevale puhkuse eesmärgil (saabujate ja lahkujate koguarv); nende arvude lisamine annaks ristlussektori ja veeteedel toimuva reisijateveo lisaväärtusest üldiselt realistlikuma ülevaate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil töötada välja siseveelaevade õnnetuste ja ohtlike juhtumitega, kaasa arvatud piiriülese liiklusega seotud arvandmete ühtse kogumise süsteem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | usub, et veeteedel toimuva reisijateveo integreerimine linnade ja piirkondade ühistranspordivõrgustikesse võib parandada linnades olulisel määral liikuvuse tõhusust, keskkonnatoimet, elukvaliteeti, taskukohasust, maismaatranspordi võrkude ülekoormatuse vähendamist ja mugavust; palub komisjonil täielikult toetada kvaliteetsesse sisemaa taristusse tehtavaid investeeringuid, mis võivad aidata vähendada kohaliku transpordi ülekoormatust ja tagada, et välditakse negatiivset mõju kohalikele elanikele; palub komisjonil koostada loetelud heade tavade näidete kohta kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub liikmesriike üles edendama ja toetama kohalikke siseveelaevanduse aktiveerimise algatusi, mis on suunatud linnastute varustamisele, sh jõesadamates paiknevate jaotuskeskuste ja reisijateveo arendamisele, eelkõige eesmärgiga muuta kõnealused piirkonnad turistidele ligitõmbavamaks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toonitab, et avalike teenuste kvaliteedi parandamiseks ja turismisektori edasiarendamiseks, eelkõige äärepoolseimates ja eraldatud piirkondades, tuleks veeteedel toimuv reisijatevedu integreerida paremini teabe-, broneeringu- ja piletimüügisüsteemidesse; rõhutab vajadust võtta üleeuroopalise integreeritud piletisüsteemi väljatöötamisel arvesse veeteedel toimuva reisijateveo teenusepakkujaid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | julgustab komisjoni rahastama paremini korraldatud ja tõhusamaid projekte integreeritud transporditeenuste edendamiseks, mille tulemusena vähendatakse järk-järgult energia tarbimist; korraldatakse ümber mitmesuguste avaliku ja erasektori lennu-, mere- ja maismaaveoettevõtjate sõiduplaanid ühendvedude ja reisijateveo parema juhtimise eesmärgil; ühendatakse avaliku ja erasektori ettevõtjate väljastatud piletid digitaalse rakenduse kaudu üheks piletiks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu asjaolule, et võimaluse korral tuleks edendada tavasid, mille kohaselt osutatakse kaubalaevadega ka reisijateveoteenuseid ja vastupidi – näiteks parvlaevade puhul –, sest need pakuvad laevadele võimalusi saavutada parem täitumus ja suurem finantstõhusus ning vähendada teede ülekoormatust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab kiiduväärseks veeteedel toimuva reisijateveo sektori püüdlusi võtta kasutusele keskkonnahoidlikumad, vähemsaastavad ja energiatõhusamad laevad, mis on töötatud välja Euroopa raamistiku osana, et muuta veetransport keskkonnasäästlikumaks; on arvamusel, et see toob kaasa odavamad lahendused, mis on säästvad, atraktiivsemad ja seega majanduslikult konkurentsivõimelisemad, muutes sektori üldiselt odavamaks, puhtamaks ja keskkonnasäästlikumaks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et ELi peamiste rannikualade eri probleemid nõuavad eri meetmeid (rohkem parvlaevateenuseid Põhjamerel, kvaliteetsemaid ja tehniliselt paremaid parvlaevu Vahemerel jms); |
| --- | --- |

15.

| 16. | on veendunud, et ELi reisilaevaehituse sektor peab jääma peamiseks konkurentsijõuliseks osalejaks, keda tuleks aktiivsemalt ergutada, ja vähendama samas oma keskkonnajalajälge teadustegevuse ja innovatsiooni sektori stimuleerimise kaudu; |
| --- | --- |

16.

Keskkonnasäästlikkus

| 17. | kutsub komisjoni üles integreerima veeteedel toimuvat reisijatevedu oma strateegiasse ja võtma meetmeid CO2-heite vähendamiseks kooskõlas COP 21 kokkulepetega ja seega vähendama väliskulusid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | julgustab komisjoni ja liikmesriike tõhustama õhusaaste vähendamiseks keskkonnanorme sarnaselt väävliheite piirmäärasid, kütusekvaliteeti ja kütusesäästlikumaid mootoreid käsitlevate Läänemere standarditega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et transpordi CO2-heite vähendamine nõuab teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas suuri jõupingutusi ja edusamme; toetab komisjoni veeldatud maagaasi, mittefossiilsete alternatiivkütuste, taastuvatel energiaallikatel põhinevate elektri- ja hübriidsüsteemide ning merelaevadele ettenähtud päikese- ja tuuleenergia edendamisel ning ergutab komisjoni kohandama teadustegevust ja innovatsiooni nii, et keskmes oleks eeskätt veeteedel toimuva reisijateveo sektori otstarbekus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et direktiivi 2014/94/EL (alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta) kohaselt tuleb mere- ja siseveelaevadele tagada veeldatud maagaasi tanklad TEN-T põhivõrgu meresadamates 2025. aastaks ja siseveesadamates 2030. aastaks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles edendama energiasõltumatust päikesepaneelide kasutamise kaudu, mis paigutatakse sadamaterminali hoonetele ning mis salvestavad päeva jooksul toodetud energia hilisemaks kasutamiseks öösel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et parvlaevasektor on lähimereveo turu oluline osa ning seetõttu on oluline säilitada selle dünaamikat ja konkurentsivõimet, parandades samal ajal selle keskkonnatoimet ja energiatõhusust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | peab kiiduväärseks sadama vastuvõtuseadmete ja -rajatistega seotud komisjoni REFITi algatust, mis annab võimaluse ajakohastada kehtivat direktiivi rahvusvahelist arengut arvesse võttes, ning toetab ja julgustab kavatsust võtta seadusandliku tavamenetluse raames vastu uus õigusakt; rõhutab, et see ei tohiks takistada liikmesriikidel käivitada säästlikumaid algatusi, sealhulgas häid teabe- ja järelevalvesüsteeme jäätmete käitlemise kohta nii laevadel kui ka sadamates; |
| --- | --- |

23.

Ohutus ja turvalisus

| 24. | rõhutab, et saaste ja õnnetuste ennetamine on ülimalt tähtis viis, kuidas Euroopa Meresõiduohutuse Amet saab täita oma ülesannet suurendada piiriüleste mereparvlaevade ja ristluslaevade ohutust ning tagada tarbijakaitse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuletab meelde, et parv- ja ristluslaevade töötajad peavad olema saanud väljaõppe, et abistada hädaolukorras tõhusalt reisijaid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekut võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioonide tunnustamist ning nähakse ette meeskonna ja laevajuhtide kvalifikatsiooni ühtlustatud nõuded, et parandada töötajate liikuvust siseveelaevanduses; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et teabesüsteemide, näiteks tavalise radari, SafeSeaNeti, Galileo ja jõeteabeteenuste (RIS) edasiarendamisel tuleks keskenduda ohutuse, turvalisuse ja koostalitlusvõime parandamisele, ning julgustab liikmesriike muutma RISi kasutamist kohustuslikuks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub pädevaid ametiasutusi üles esildama selget raamistikku vastutuse ja kulude jagamiseks, eesmärgiga parandada ohutust, ning käsitleda töötajate lisakoolitust, juhendamist ja suunamist, ning eriti küsimust tunnustatud simulaatoritel põhineva koolituse heakskiitmise kohta Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) eeskirjade kohase koolitusprogrammi osana; on seisukohal, et teenuste kvaliteeti ja ohutust saab kõige paremini parandada kvalifitseeritud töötajate abil; |
| --- | --- |

28.

| 29. | peab kiiduväärseks komisjoni uusi seadusandlikke ettepanekuid, et lihtsustada ja parandada ELi vetes reisilaevade ohutust käsitlevaid ühtseid eeskirju ohutuse ja konkurentsivõime edendamise eesmärgil, muutes eeskirjad selgemaks ja lihtsamaks ning viies need kooskõlla arengutega tehnoloogia ja õigusvaldkonnas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunnistab, et kuna turvalisus teeb järjest enam muret, võib vaja minna täiendavaid meetmeid, mille puhul võetakse arvesse parvlaevaliikluse ja sadamatoimingute konkreetseid olusid, et tagada igapäevaste parvlaevaühenduste tõrgeteta toimimine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib tähelepanu asjaolule, et märkimisväärne hulk jõgesid moodustavad piiri, ning julgustab vastutavaid ametiasutusi tagama koostöö ning hästi integreeritud ja tõhusad ohutus-, turva- ja hädaolukorra süsteemid, mis toimivad mõlemal pool piiri; |
| --- | --- |

31.

| 32. | juhib tähelepanu asjaolule, et mitut sisemerd, nt Läänemeri ja Aadria meri, ümbritsevad mitmed liikmesriigid ning ka ELi mittekuuluvad riigid ning kutsub seetõttu vastutavaid ametiasutusi üles looma tõhusaid ohutus-, turva- ja eelkõige hädaolukorra süsteeme; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et kui rahvusvahelised mereparvlaevad sõidavad ELi territoriaalvetes, tuleb kohaldada ELi ja liikmesriikide õigusakte; |
| --- | --- |

33.

Teenuste kvaliteet ja juurdepääsetavus

| 34. | julgustab komisjoni integreerima määruse (EL) nr 1177/2010 põhimõtted oma ettepanekusse ühendvedude süsteemi reisijate õiguste kohta, kaasa arvatud tõketeta juurdepääs puuetega või piiratud liikumisvõimega isikute jaoks, samuti võtma selles ettepanekus arvesse eakate ja koos lastega reisivate perede erivajadusi; julgustab komisjoni esitama iga aasta kohta statistilised andmed, mis käsitlevad puudega või piiratud liikumisvõimega reisijatega seonduvaid muutusi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab veeteedel toimuva reisijateveo sektori tähtsust säästva turismi arendamisel ja hooajalisusest tulenevate probleemide lahendamisel, eriti liidu kaugetes ja äärepoolsetes piirkondades, näiteks ranniku-, saare-, järve- ja maapiirkondades; on lisaks arvamusel, et VKEd peaksid olema turismiteenuste edendamise keskmes; kutsub komisjoni, liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi üles kasutama võimalikult suurel määral VKEdele ettenähtud ELi rahastamisvõimalusi, sealhulgas toetused kõnealuste äärepoolseimate piirkondade kohalikele kogukondadele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | juhib tähelepanu suurepärasele võimalusele luua mugavad ühendused Euroopa siseveeteede ja jalgrattateede võrgustiku vahel, et parandada paljude ELi piirkondade turismialast ligitõmbavust; tuletab meelde, et silmas tuleb pidada veeteedel toimuva reisijateveo teenust kasutavate jalgratastega reisijate vajadusi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et ranniku- ja saarepiirkondade turism on vähe arenenud ebapiisavate ühenduste tõttu; on seisukohal, et komisjon peaks võtma arvesse, et nendes piirkondades on suurem nõudlus kvaliteetsete transporditeenuste järele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on seisukohal, et veeteedel toimuva reisijateveo sektor on oluline ka aladel, kus see praegu ei ole majanduslikult elujõuline, nt hõredamalt asustatud kauged saared; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tuletab meelde, et mõned parvlaevaühendused on elutähtsad liinid – mis on hädavajalik territoriaalse, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse jaoks selle otseses mõttes – , mis ühendavad äärepoolseimaid piirkondi mandri ning majanduse ja tööstuse kasvu piirkondadega, ja aitavad seeläbi kaasa Euroopa ühtekuuluvusele ja integratsioonile; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et raamistikku, mis aitab tagada ühendused saarte, saarepiirkondade ja äärepoolseimate piirkondadega, tuleks edendada meetmetega, mis aitavad parandada parvlaevade ja asjakohaste terminalide kvaliteeti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toonitab, kui võimalusterohke ja soovitatav on veeteedel toimuva reisijateveo integreerimine mitmeliigilise liikumiskeskkonna raamistikku, võttes arvesse ühistransporti suurte linnastute territooriumil, nii pendelrände kui ka turismi eesmärgil reisijate jaoks; on sellega seoses seisukohal, et reisijate ligitõmbamise eesmärgil on vaja täiendavaid parandusi, et arendada liikuvust kui teenust integreeritud piletimüügisüsteemide võimaldamise kaudu, eesmärgiga suurendada usaldusväärsust, mugavust, täpsust ja sagedust, vähendada survet logistikaahelatele ning saavutada kiirem pardaleminek; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et teenuste kvaliteedi säilitamiseks ja mereohutuse huvides on väga oluline arendada ELi merendussektoris teadmisi ja oskusi; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 1.

(2)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 129.

(3)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 10.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0310.

(5)  ELT L 334, 17.12.2010, lk 1.

(6)  ELT L 389, 30.12.2006, lk 1.

(7)  ELT L 163, 25.6.2009, lk 1.

(8)  ELT L 325, 9.12.2010, lk 1.

(9)  EÜT L 188, 2.7.1998, lk 35.

(10)  EÜT L 320, 30.12.1995, lk 14.

(11)  ELT L 327, 27.11.2012, lk 1.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/36

---

P8_TA(2016)0437

Arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamine

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsioon arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamise kohta (2016/2139(INI))

(2018/C 224/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassambleel 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“ ning eelkõige selles esitatud säästva arengu 17. eesmärki, mille kohaselt ÜRO liikmesriigid võtavad kohustuse tugevdada tegevuskava rakendamisvahendeid ning elavdada säästva arengu ülemaailmset partnerlust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassambleel 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“ ning eelkõige selles esitatud säästva arengu 17. eesmärki, mille kohaselt ÜRO liikmesriigid võtavad kohustuse tugevdada tegevuskava rakendamisvahendeid ning elavdada säästva arengu ülemaailmset partnerlust (1),

| — | võttes arvesse Addis Abeba tegevuskava – lõppdokumenti, mis võeti vastu arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil (Etioopia, Addis Abeba, 13.–16. juuli 2015) ning mille ÜRO Peaassamblee kiitis heaks oma 27. juuli 2015. aasta resolutsioonis 69/313 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Addis Abeba tegevuskava – lõppdokumenti, mis võeti vastu arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil (Etioopia, Addis Abeba, 13.–16. juuli 2015) ning mille ÜRO Peaassamblee kiitis heaks oma 27. juuli 2015. aasta resolutsioonis 69/313 (2),

| — | võttes arvesse 2016. aasta arengukoostöö foorumil esitatud ÜRO peasekretäri aruannet „Rahvusvahelise arengukoostöö suundumused ja edusammud“ (E/2016/65) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta arengukoostöö foorumil esitatud ÜRO peasekretäri aruannet „Rahvusvahelise arengukoostöö suundumused ja edusammud“ (E/2016/65) (3),

| — | võttes arvesse abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni (mis võeti vastu 2005. aastal abi tõhususe teemal peetud teisel kõrgetasemelisel foorumil), Accra tegevuskava (mis võeti vastu 2008. aastal abi tõhususe teemal peetud kolmandal kõrgetasemelisel foorumil Accras (Ghanas)) (4) ning Busanis (Korea Vabariigis) 2011. aasta detsembris abi tõhususe teemal peetud neljandat kõrgetasemelist foorumit, mille tulemusena algatati tulemusliku arengukoostöö ülemaailmne partnerlus (GPEDC) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni (mis võeti vastu 2005. aastal abi tõhususe teemal peetud teisel kõrgetasemelisel foorumil), Accra tegevuskava (mis võeti vastu 2008. aastal abi tõhususe teemal peetud kolmandal kõrgetasemelisel foorumil Accras (Ghanas)) (4) ning Busanis (Korea Vabariigis) 2011. aasta detsembris abi tõhususe teemal peetud neljandat kõrgetasemelist foorumit, mille tulemusena algatati tulemusliku arengukoostöö ülemaailmne partnerlus (GPEDC) (5),

| — | võttes arvesse 10. aprilli 2010. aasta Dili deklaratsiooni, milles käsitletakse rahu kindlustamist ja riigi ülesehitamist, ning 30. novembri 2011. aasta abi tõhususe teemal peetud neljandal kõrgetasemelisel foorumil algatatud uut kokkulepet tegevuse kohta ebakindlates riikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. aprilli 2010. aasta Dili deklaratsiooni, milles käsitletakse rahu kindlustamist ja riigi ülesehitamist, ning 30. novembri 2011. aasta abi tõhususe teemal peetud neljandal kõrgetasemelisel foorumil algatatud uut kokkulepet tegevuse kohta ebakindlates riikides,

| — | võttes arvesse 2014. aasta aprillis Mexicos toimunud GPEDCi esimese kõrgetasemelise kohtumise kommünikeed (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta aprillis Mexicos toimunud GPEDCi esimese kõrgetasemelise kohtumise kommünikeed (6),

| — | võttes arvesse tulemusliku arengukoostöö ülemaailmse partnerluse teist kõrgetasemelist kohtumist, mis toimub Nairobis 28. novembrist1. detsembrini 2016 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tulemusliku arengukoostöö ülemaailmse partnerluse teist kõrgetasemelist kohtumist, mis toimub Nairobis 28. novembrist1. detsembrini 2016 (7),

| — | võttes arvesse OECD/UNDP 2014. aasta eduaruannet arengukoostöö tulemuslikumaks muutmise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD/UNDP 2014. aasta eduaruannet arengukoostöö tulemuslikumaks muutmise kohta (8),

| — | võttes arvesse Siěm Réabi kodanikuühiskonna organisatsioonide 2011. aasta konsensust kodanikuühiskonna organisatsioonide arengu tulemuslikkuse rahvusvahelise raamistiku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Siěm Réabi kodanikuühiskonna organisatsioonide 2011. aasta konsensust kodanikuühiskonna organisatsioonide arengu tulemuslikkuse rahvusvahelise raamistiku kohta,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 208, milles vaesuse vähendamist ja kaotamist nimetatakse ELi arengupoliitika peamise eesmärgina ning nõutakse, et liit ja selle liikmesriigid täidavad neid kohustusi, mis nad on heaks kiitnud Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja teistes pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides, ning võtaksid arengukoostöö eesmärke arvesse sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 208, milles vaesuse vähendamist ja kaotamist nimetatakse ELi arengupoliitika peamise eesmärgina ning nõutakse, et liit ja selle liikmesriigid täidavad neid kohustusi, mis nad on heaks kiitnud Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja teistes pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides, ning võtaksid arengukoostöö eesmärke arvesse sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid,

| — | võttes arvesse 2005. aasta Euroopa arengukonsensust (9) ning kavatsusi leppida kokku uues konsensuses 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aasta Euroopa arengukonsensust (9) ning kavatsusi leppida kokku uues konsensuses 2017. aastal,

| — | võttes arvesse ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas (10),

| — | võttes arvesse abi tulemuslikkuse tegevusraamistiku konsolideeritud teksti (11), mis põhineb nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldustel abi tõhusust käsitleva operatiivraamistiku kohta, nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldustel riikidevahelise tööjaotuse kohta ning 9. detsembri 2010. aasta nõukogu järeldustel läbipaistvuse ja vastastikuse aruandluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse abi tulemuslikkuse tegevusraamistiku konsolideeritud teksti (11), mis põhineb nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldustel abi tõhusust käsitleva operatiivraamistiku kohta, nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldustel riikidevahelise tööjaotuse kohta ning 9. detsembri 2010. aasta nõukogu järeldustel läbipaistvuse ja vastastikuse aruandluse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 26. märtsi 2015. aasta töödokumenti „ELi rahvusvahelise koostöö ja arengu tulemuste raamistiku käivitamine“ (SWD(2015)0080) ning nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi tulemuste raamistiku kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 26. märtsi 2015. aasta töödokumenti „ELi rahvusvahelise koostöö ja arengu tulemuste raamistiku käivitamine“ (SWD(2015)0080) ning nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi tulemuste raamistiku kohta (12),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. märtsi 2014. aasta järeldusi ELi ühise seisukoha kohta üleilmse tulemusliku arengukoostöö partnerluse esimeseks kõrgetasemeliseks kohtumiseks (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. märtsi 2014. aasta järeldusi ELi ühise seisukoha kohta üleilmse tulemusliku arengukoostöö partnerluse esimeseks kõrgetasemeliseks kohtumiseks (13),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi uue vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmse partnerluse kohta pärast 2015. aastat (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi uue vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmse partnerluse kohta pärast 2015. aastat (14),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldusi ühise kavandamise tõhustamise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldusi ühise kavandamise tõhustamise kohta (15),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad 2016. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule ELi arenguabi eesmärkide kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad 2016. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule ELi arenguabi eesmärkide kohta (16),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 23. juuni 2015. aasta töödokumenti „2015. aasta ELi arenguabi rahastamise aruanne – ülevaade ELi ja tema liikmesriikide tehtud edusammudest“ (SWD(2015)0128), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 23. juuni 2015. aasta töödokumenti „2015. aasta ELi arenguabi rahastamise aruanne – ülevaade ELi ja tema liikmesriikide tehtud edusammudest“ (SWD(2015)0128),

| — | võttes arvesse üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa“, mida esitles 2016. aasta juunis liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa“, mida esitles 2016. aasta juunis liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident (17),

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tuleviku kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tuleviku kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi kohta (20),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi arenguabi rahastajate tegevuse koordineerimise kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi arenguabi rahastajate tegevuse koordineerimise kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni arengu rahastamise kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni arengu rahastamise kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni erasektori ja arengu kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni erasektori ja arengu kohta (23),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni säästva arengu tegevuskava 2030 järelmeetmete ja läbivaatamise kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni säästva arengu tegevuskava 2030 järelmeetmete ja läbivaatamise kohta (24),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Liidu 2015. aasta aruannet poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Liidu 2015. aasta aruannet poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (25),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A8-0322/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A8-0322/2016),

| A. | arvestades, et Pariisi deklaratsioonis ja Accra tegevuskavas sätestatud põhimõtted on jätkuvalt täies mahus kehtivad ning on tõestanud oma väärtust arenguabi kvaliteedi parandamises ning samuti kogunud doonorriikides arenguabile avalikkuse toetust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Pariisi deklaratsioonis ja Accra tegevuskavas sätestatud põhimõtted on jätkuvalt täies mahus kehtivad ning on tõestanud oma väärtust arenguabi kvaliteedi parandamises ning samuti kogunud doonorriikides arenguabile avalikkuse toetust;

| B. | arvestades, et Monterrey konsensuses (2002), Rooma deklaratsioonis (2003), Pariisi deklaratsioonis (2005), Accra tegevuskavas (2008) ja Busani neljandal abi tõhususe teemalisel kõrgetasemelisel kohtumisel (2011) võetud kõrgetasemelised poliitilised kohustused järgivad kõik sama eesmärki – parandada ametliku arenguabi mõju maksimeerimise eesmärgil selle rakendamise, haldamise ja kasutamise kvaliteeti; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Monterrey konsensuses (2002), Rooma deklaratsioonis (2003), Pariisi deklaratsioonis (2005), Accra tegevuskavas (2008) ja Busani neljandal abi tõhususe teemalisel kõrgetasemelisel kohtumisel (2011) võetud kõrgetasemelised poliitilised kohustused järgivad kõik sama eesmärki – parandada ametliku arenguabi mõju maksimeerimise eesmärgil selle rakendamise, haldamise ja kasutamise kvaliteeti;

| C. | arvestades, et abi tõhususe põhimõtted on kindlalt aidanud kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega seotud edasiminekule paljudes riikides, kuid edasiminek on ebaühtlane ja kõiki põhimõtteid ei ole igal ajal kõigis riikides kõigi arengukoostöös osaliste poolt täielikult rakendatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et abi tõhususe põhimõtted on kindlalt aidanud kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega seotud edasiminekule paljudes riikides, kuid edasiminek on ebaühtlane ja kõiki põhimõtteid ei ole igal ajal kõigis riikides kõigi arengukoostöös osaliste poolt täielikult rakendatud;

| D. | arvestades, et ülemaailmne partnerlus saab täita tähtsat rolli säästva arengu tegevuskava aastani 2030 rakendamises ning säästva arengu eesmärkide saavutamises, nihutades keskpunkti abi tõhususe käsituselt, millega viidatakse traditsioonilisele avaliku sektori arenguabile, arengukoostöö tõhususe käsitusele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ülemaailmne partnerlus saab täita tähtsat rolli säästva arengu tegevuskava aastani 2030 rakendamises ning säästva arengu eesmärkide saavutamises, nihutades keskpunkti abi tõhususe käsituselt, millega viidatakse traditsioonilisele avaliku sektori arenguabile, arengukoostöö tõhususe käsitusele;

| E. | arvestades, et ametlik arenguabi võib mängida olulist rolli säästva arengu tegevuskava 2030 täitmisel, eelkõige madala sissetulekuga riikides ning äärmise vaesuse ja ebavõrdsuse vastu võitlemisel, kui seda paremini suunatakse ning peetakse kinni sellistest tulemusliku arengukoostöö põhimõtetest nagu riigi demokraatlik isevastutus, kooskõlastatus, kohapealse võimekuse tõstmine, läbipaistvus ja demokraatlik aruandekohuslus, keskendumine tulemustele ja kaasamine; rõhutab, et abi saamiseks tingimuste seadmisel tuleb järgida demokraatliku omavastutuse põhimõtet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ametlik arenguabi võib mängida olulist rolli säästva arengu tegevuskava 2030 täitmisel, eelkõige madala sissetulekuga riikides ning äärmise vaesuse ja ebavõrdsuse vastu võitlemisel, kui seda paremini suunatakse ning peetakse kinni sellistest tulemusliku arengukoostöö põhimõtetest nagu riigi demokraatlik isevastutus, kooskõlastatus, kohapealse võimekuse tõstmine, läbipaistvus ja demokraatlik aruandekohuslus, keskendumine tulemustele ja kaasamine; rõhutab, et abi saamiseks tingimuste seadmisel tuleb järgida demokraatliku omavastutuse põhimõtet;

| F. | arvestades, et tulemuslikult vaesusele lõpu tegemiseks ja säästva arengu eesmärkide edendamiseks vajatakse arenguabi ja -koostöö kõrval ka muid arengupoliitika vahendeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tulemuslikult vaesusele lõpu tegemiseks ja säästva arengu eesmärkide edendamiseks vajatakse arenguabi ja -koostöö kõrval ka muid arengupoliitika vahendeid;

| G. | tuletab meelde, et eelarvetoetusel on palju eeliseid, nt riigi vastutus, täpsem tulemuste analüüs, sidusam poliitika, parem abi prognoositavus ning elanikkonnale otseselt kasu toovate vahendite maksimaalne kasutamine; |
| --- | --- |

G.

tuletab meelde, et eelarvetoetusel on palju eeliseid, nt riigi vastutus, täpsem tulemuste analüüs, sidusam poliitika, parem abi prognoositavus ning elanikkonnale otseselt kasu toovate vahendite maksimaalne kasutamine;

| H. | arvestades, et erasektor on muude arenguga tegelevate traditsiooniliste valitsus- ja valitsusväliste organisatsioonide kõrval muutumas meie arengustrateegiate tegelikuks partneriks kaasava ja säästva arengu saavutamise valdkonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et erasektor on muude arenguga tegelevate traditsiooniliste valitsus- ja valitsusväliste organisatsioonide kõrval muutumas meie arengustrateegiate tegelikuks partneriks kaasava ja säästva arengu saavutamise valdkonnas;

| I. | arvestades, et abi tõhususe jaoks on esmatähtis, et vastuvõtvad riigid rakendaksid paralleelselt kasvule suunatud majanduspoliitikat, viies selleks sisse turumajanduse mehhanismid, erakapitali kasutuselevõtu ja maareformid, ning avaksid oma turud järk-järgult ülemaailmsele konkurentsile; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et abi tõhususe jaoks on esmatähtis, et vastuvõtvad riigid rakendaksid paralleelselt kasvule suunatud majanduspoliitikat, viies selleks sisse turumajanduse mehhanismid, erakapitali kasutuselevõtu ja maareformid, ning avaksid oma turud järk-järgult ülemaailmsele konkurentsile;

| J. | arvestades, et komisjoni uuringu kohaselt põhjustab abialaste jõupingutuste killustatus ELi jaoks 2–3 miljardi euroni küündivat lisakulu aastas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni uuringu kohaselt põhjustab abialaste jõupingutuste killustatus ELi jaoks 2–3 miljardi euroni küündivat lisakulu aastas;

| K. | arvestades, et tulemusliku arengukoostöö ülemaailmne partnerlus (GPEDC) pakub välja kaasava foorumi, mille raames viiakse omavahel kokku ühtmoodi kõigi maade valitsused, kahe- ja mitmepoolsed organisatsioonid, kodanikuühiskond, parlamendid, ametiühingud ja erasektor; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tulemusliku arengukoostöö ülemaailmne partnerlus (GPEDC) pakub välja kaasava foorumi, mille raames viiakse omavahel kokku ühtmoodi kõigi maade valitsused, kahe- ja mitmepoolsed organisatsioonid, kodanikuühiskond, parlamendid, ametiühingud ja erasektor;

| L. | arvestades, et GPEDC keskendub arengukoostöös osaliste käitumisele ning nendevahelistele suhetele, arengupoliitikate ja -programmide tulemuslikule rakendamisele ning viimase aastakümne jooksul määratletud võtmetähtsusega põhimõtetest kinnipidamise progressi jälgimisele, et parandada kõigi arengukoostöös osalejate arenguteemaliste pingutuste tulemuslikkust; arvestades, et tuleb täpsustada selle seost säästva arengu tegevuskava 2030 rakendamist jälgiva üleilmse arengustruktuuriga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et GPEDC keskendub arengukoostöös osaliste käitumisele ning nendevahelistele suhetele, arengupoliitikate ja -programmide tulemuslikule rakendamisele ning viimase aastakümne jooksul määratletud võtmetähtsusega põhimõtetest kinnipidamise progressi jälgimisele, et parandada kõigi arengukoostöös osalejate arenguteemaliste pingutuste tulemuslikkust; arvestades, et tuleb täpsustada selle seost säästva arengu tegevuskava 2030 rakendamist jälgiva üleilmse arengustruktuuriga;

| M. | arvestades, et sellistel riikidel nagu Hiina, Brasiilia, Türgi, Venemaa ja India on uute doonorriikidena ning arengualaste teadmiste ja tehnoloogia edastajatena järjest suurem tähtsus, sealhulgas tänu nende oma hiljutisele ja praegusele arengukogemusele; arvestades, et nende seotust traditsioonilisemate doonoritega üleilmsete avalike hüvede edendamisel ja nende osalust GPEDC kaasavas arengukoostöös on võimalik tõhustada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sellistel riikidel nagu Hiina, Brasiilia, Türgi, Venemaa ja India on uute doonorriikidena ning arengualaste teadmiste ja tehnoloogia edastajatena järjest suurem tähtsus, sealhulgas tänu nende oma hiljutisele ja praegusele arengukogemusele; arvestades, et nende seotust traditsioonilisemate doonoritega üleilmsete avalike hüvede edendamisel ja nende osalust GPEDC kaasavas arengukoostöös on võimalik tõhustada;

| N. | arvestades, et komisjonil on aktiivne roll GPEDC juhtkomitees ning üks selle kaasesimees on olnud ELi liikmesriigi Madalmaade kodanik; arvestades, et Saksamaa võtab selle kaasesimehe rolli üle; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjonil on aktiivne roll GPEDC juhtkomitees ning üks selle kaasesimees on olnud ELi liikmesriigi Madalmaade kodanik; arvestades, et Saksamaa võtab selle kaasesimehe rolli üle;

| O. | arvestades, et riigi isevastutus arengukoostöös nõuab doonorite tegevuse kooskõlastamist riiklike arengukavadega ning rahvusvaheliselt kokku lepitud säästva arengu eesmärkide ja sihtidega ning samuti siseriikliku osalusega, pidades silmas arengukavade ja -programmide ülesehitust ning rakendamise aruandekohuslust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et riigi isevastutus arengukoostöös nõuab doonorite tegevuse kooskõlastamist riiklike arengukavadega ning rahvusvaheliselt kokku lepitud säästva arengu eesmärkide ja sihtidega ning samuti siseriikliku osalusega, pidades silmas arengukavade ja -programmide ülesehitust ning rakendamise aruandekohuslust;

| P. | arvestades, et abi annab topeltkasu, kui sellega ei rahastata mitte ainult arenguprojekte, vaid seda kulutatakse ka kohalikul tasandil kohalikele toodetele ja teenustele; arvestades, et seepärast on riigi süsteemide ja riigihangete süsteemide tugevdamine abi tõhususe puhul esmatähtis element kooskõlas Pariisi deklaratsiooniga abi tõhususe kohta ning esmatähtis ka head valitsemistava ja demokraatlikku vastutuse tugevdamiseks partnerriikides; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et abi annab topeltkasu, kui sellega ei rahastata mitte ainult arenguprojekte, vaid seda kulutatakse ka kohalikul tasandil kohalikele toodetele ja teenustele; arvestades, et seepärast on riigi süsteemide ja riigihangete süsteemide tugevdamine abi tõhususe puhul esmatähtis element kooskõlas Pariisi deklaratsiooniga abi tõhususe kohta ning esmatähtis ka head valitsemistava ja demokraatlikku vastutuse tugevdamiseks partnerriikides;

| Q. | arvestades, et abiandjate koostatud arengukoostöö kavad ja tingimustega seotud abi, sealhulgas hangete osas, võib kajastada erinevaid poliitilisi huve, mis lähevad teinekord arengupoliitikaga vastuollu ning võivad nõrgendada omavastutust, arenguabi jätkusuutlikkust ja kooskõlastamise seniseid edusamme, mis ühtekokku võib põhjustada ebatõhusust ja suuremat sõltuvust; arvestades, et kohapealsel omavastutusel on kodanike jaoks tulemusliku arengu tagamisel suur tähtsus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et abiandjate koostatud arengukoostöö kavad ja tingimustega seotud abi, sealhulgas hangete osas, võib kajastada erinevaid poliitilisi huve, mis lähevad teinekord arengupoliitikaga vastuollu ning võivad nõrgendada omavastutust, arenguabi jätkusuutlikkust ja kooskõlastamise seniseid edusamme, mis ühtekokku võib põhjustada ebatõhusust ja suuremat sõltuvust; arvestades, et kohapealsel omavastutusel on kodanike jaoks tulemusliku arengu tagamisel suur tähtsus;

| R. | arvestades, et nüüd kasutatakse arengukoostöö programmide saavutuste hindamiseks järjest rohkem tulemuste raamistikku, kuid arenguriikide täielik isevastutus ning nende raamistike kasutamine nendes riikides on jätkuv väljakutse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et nüüd kasutatakse arengukoostöö programmide saavutuste hindamiseks järjest rohkem tulemuste raamistikku, kuid arenguriikide täielik isevastutus ning nende raamistike kasutamine nendes riikides on jätkuv väljakutse;

| S. | arvestades, et GPEDC järelevalvevoor näitas, et edasiminek riigi süsteemide kasutamisel on väike ning sidumata abi ei ole edenenud ning püsib endiselt 2010. aastal saavutatud 80 % tipptaseme juures; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et GPEDC järelevalvevoor näitas, et edasiminek riigi süsteemide kasutamisel on väike ning sidumata abi ei ole edenenud ning püsib endiselt 2010. aastal saavutatud 80 % tipptaseme juures;

| T. | arvestades, et partnerriikide parlamendiliikmed, kohalikud omavalitsused ja kodanikuühiskonna esindajad väljendavad jätkuvalt rahulolematust selle üle, et neid ei kaasata arengukoostöö kavandamisse ja rakendamisse ega teavitata sellest piisavalt; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et partnerriikide parlamendiliikmed, kohalikud omavalitsused ja kodanikuühiskonna esindajad väljendavad jätkuvalt rahulolematust selle üle, et neid ei kaasata arengukoostöö kavandamisse ja rakendamisse ega teavitata sellest piisavalt;

| U. | arvestades, et arengu tulemuslikkust, st kõigi arengule, sealhulgas vaesuse vähendamisele suunatud vahendite ja ressursside tulemuslikku kasutamist, mõjutavad nii abi andvad kui ka seda saavad riigid, samuti tulemuslike ja reageerimisvõimeliste institutsioonide olemasolu, mõistlikud poliitikameetmed, kohalike sidusrühmade ja kodanikuühiskonna kaasamine, õigusriigi põhimõtted, kaasav demokraatlik valitsemistava, mõjusad ja läbipaistvad järelmeetmed ja korruptsioonivastaste tagatiste olemasolu arenguriikides ning rahvusvahelisel tasandil liikuvate ebaseaduslike rahavoogude vastased kaitsemeetmed; arvestades, et GPEDC-l peaks olema suurem roll eespool nimetatud arengut määravate tegurite alase progressi hõlbustamisel ja edendamisel; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et arengu tulemuslikkust, st kõigi arengule, sealhulgas vaesuse vähendamisele suunatud vahendite ja ressursside tulemuslikku kasutamist, mõjutavad nii abi andvad kui ka seda saavad riigid, samuti tulemuslike ja reageerimisvõimeliste institutsioonide olemasolu, mõistlikud poliitikameetmed, kohalike sidusrühmade ja kodanikuühiskonna kaasamine, õigusriigi põhimõtted, kaasav demokraatlik valitsemistava, mõjusad ja läbipaistvad järelmeetmed ja korruptsioonivastaste tagatiste olemasolu arenguriikides ning rahvusvahelisel tasandil liikuvate ebaseaduslike rahavoogude vastased kaitsemeetmed; arvestades, et GPEDC-l peaks olema suurem roll eespool nimetatud arengut määravate tegurite alase progressi hõlbustamisel ja edendamisel;

| V. | arvestades, et abi killustatus on endiselt püsiv mureküsimus, mida põhjustab doonorite ja abiorganisatsioonide levik ning nende tegevuste ja projektide vähene kooskõlastamine; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et abi killustatus on endiselt püsiv mureküsimus, mida põhjustab doonorite ja abiorganisatsioonide levik ning nende tegevuste ja projektide vähene kooskõlastamine;

| W. | arvestades, et lõuna-lõuna suunaline koostöö suureneb jätkuvalt vaatamata tärganud turumajandusega riikide majanduskasvu aeglustumisele ja kaubahindade langemisele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et lõuna-lõuna suunaline koostöö suureneb jätkuvalt vaatamata tärganud turumajandusega riikide majanduskasvu aeglustumisele ja kaubahindade langemisele;

| X. | arvestades, et arengumaastik muutub järjest mitmekesisemaks, sest üha rohkem vaeseid inimesi elab madala sissetulekuga riikide asemel keskmiste tuludega riikides; arvestades, et samal ajal on arengualaste väljakutsete olemus muutunud ja esile on kerkinud sellised uued ülemaailmsed väljakutsed nagu ränne, toiduga kindlustatus, rahu ja stabiilsus ning kliimamuutused; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et arengumaastik muutub järjest mitmekesisemaks, sest üha rohkem vaeseid inimesi elab madala sissetulekuga riikide asemel keskmiste tuludega riikides; arvestades, et samal ajal on arengualaste väljakutsete olemus muutunud ja esile on kerkinud sellised uued ülemaailmsed väljakutsed nagu ränne, toiduga kindlustatus, rahu ja stabiilsus ning kliimamuutused;

| 1. | kutsub üles kõiki arengukoostöö osalisi üles lähtuma Pariisi ja Busani kohtumise vahel ja ajal võetud kohustustest ning tugevdama oma jõupingutusi, et muuta arengukoostöö võimalikult tulemuslikuks, et saavutada säästva arengu tegevuskava 2030 ambitsioonikad eesmärgid ja sihid, ning kasutada arenguks parimal viisil avaliku ja erasektori vahendeid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab vaesuse kaotamiseks ja säästva arengu eesmärkide edendamiseks kõigi arengupoliitika abivahendite kasutamist; on seisukohal, et arengu rahastamise tulemuslikkust peaks hindama selle konkreetsete tulemuste ja arengupoliitikasse antud panuse põhjal; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab ametliku arenguabi tähtsust arengu tulemuslikkuse tegevuskava täitmisel, vaesuse kaotamisel, ebavõrdsuse vähendamisel, peamiste avalike teenuste osutamisel ja hea valitsemistava toetamisel; toonitab, et ametlik arenguabi on muudest arengut soodustada võivatest abivoogudest paindlikum, prognoositavam ja vastutustundlikum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et tulemusliku arengukoostöö eeldus on piisav rahastamine; märgib, et enamik ametliku arenguabi andjaid ei ole täitnud kohustust eraldada 2015. aastaks arenguabiks 0,7 % oma kogurahvatulust, mistõttu arengumaadel on aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks jäänud saamata üle 2 triljoni USD; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja tema liikmesriigid täidaksid oma pikaajalise kohustuse eraldada abiks 0,7 % kogurahvatulust, intensiivistaksid arenguabi andmist, sealhulgas ELi eelarve ja Euroopa Arengufondi kaudu, ning võtaksid vastu mõjusa tegevuskava nimetatud kohustuse läbipaistvaks, prognoositavaks ja vastutustundlikuks täitmiseks; hoiatab, et ametliku arenguabi kriteeriume ei tohi leevendada ega kasutada seda selliste kulude katmiseks, mis ei seondu vahetult arengumaade säästva arengu edendamisega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib murelikult, et alates 2015. aasta keskpaigast on ainult viis ELi liikmesriiki avaldanud Busani rakenduskavad; kutsub liikmesriike üles avaldama rakenduskavasid ja koostama aruanded oma jõupingutuste kohta enne GPEDC teist kõrgetasemelist kohtumist, mis toimub 28. novembrist1. detsembrini 2016 Nairobis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub üles koostama selle kohtumise lõppdokumenti nii, et selles selgelt käsitletaks ja jagataks diferentseeritud ülesandeid ja kohustusi arengukoostöös osalejatele ja institutsioonidele tegevuskava rakendamiseks ja põhimõtete kohaldamiseks, et tõhustada progressi ja hõlbustada tulevast koostööd; |
| --- | --- |

7.

| 8. | võtab teadmiseks Mehhiko ettepaneku lisada viies arengu tõhususe põhimõte „kedagi ei tohi kõrvale jätta“ tunnistab, kui tähtis on arengu tõhususe arengukava raames pöörata tugevalt tähelepanu vaestele, haavatavatele ja marginaliseeritud rühmadele, võttes nõuetekohaselt arvesse soolist võrdõiguslikkust ning ebakindlaid ja konfliktiolukordi; on seisukohal, et kuigi see põhimõte vastab säästva arengu tegevuskava 2030 üldisele filosoofiale ja peamisele kohustusele, peaks selle võimaliku lisamisega kaasnema tõsine arutelu ja operatiivkasutusse võtmise analüüsimine, eelkõige süvalaiendamise ja näitajate puhul; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab vajadust seada GPEDC tugevalt säästva arengu tegevuskava 2030 ja Addis Abeba tegevuskava rakendamise raamidesse; leiab, et GPEDC saaks pakkuda lisandväärtust, kui selle töö oleks strateegiliselt kujundatud ja kavandatud kooskõlas ÜRO ECOSOC arengukoostöö foorumi, arengu rahastamise foorumi ja kõrgetasemelise poliitilise foorumi töö ja kalendriga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et GPEDC peaks mängima olulist rolli tulemuslikkuse põhimõtete järelevalve ja aruandluse tõenditel põhinevate aspektide osas, et saavutada säästva arengu eesmärgid ning toetada nende täielikumat rakendamist riikliku tasandi kõigi osalejate poolt; rõhutab vajadust, et GPEDC peaks tagama selgelt määratletud koostöökanalid teatud arengukoostöö osalistele, kes ei ole OECD doonorid, sealhulgas uued doonorid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kodanikuühiskonna organisatsioonid, eraisikutest filantroobid, finantsinstitutsioonid, erasektori ettevõtted ja ametiühingud; usub, et GPEDC juhtimiskord peaks peegeldama sidusrühmade erinevust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et 1 % majanduskasv Aafrikas on ametlikust arenguabist rohkem kui kaks korda suurem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | usub, et GPEDC peaks täitma juhtrolli säästva arengu 17. eesmärgi eduka täitmise tagamisel selles osas, mis puudutab kontrolli ja aruandekohuslust, abi tulemuslikkuse tõstmist, arengu rahastamise kvaliteeti ja võimekuse suurendamist, makse, võla jätkusuutlikkust, erasektori mobiliseerimist ning selle vastutuse suurendamist jätkusuutliku arengu eest, läbipaistvust, poliitika sidusust, mitmeid sidusrühmi hõlmavaid partnerlusi ning arengumaade vahelise ja kolmepoolse koostöö probleeme; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab tähtsat rolli, mida GPEDC peab säästva arengu eesmärgi näitaja 17.16.1 puhul täitma, eelkõige tõhusama ja kaasavamate mitut sidusrühma hõlmavate partnerluste loomiseks, et saavutada ja säilitada säästva arengu tegevuskava 2030 rakendamine, sel eesmärgil mõõtes nende arengualaste edusammude kvaliteeti; tunneb heameelt 2016. aasta järelevalvevooru üle, märkides, et selle vooru läbiviimisel osalenud arengupartnerite arv on suurenenud, ning ootab huviga eduaruande avaldamist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | julgustab GPEDC osalisi kaaluma sõltumatuma ning nõuetekohaselt mehitatud ja rahastatud alalise sekretariaadi loomist, lähtudes ühise toetusrühma tööst ning kutsub ELi liikmesriike ja partnerriike looma riiklikke teabekeskuseid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | juhib tähelepanu, et Euroopa Parlamendil tuleks võimaldada täita täielikult oma tähtsat rolli kõigi ELi poliitikavaldkondade, sealhulgas arengupoliitika üle demokraatliku kontrolli teostamises, ning nõuab, et teda teavitataks korrapäraselt ja õigeaegselt komisjoni poolt GPEDC juhtkomitees võetud seisukohtadest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tervitab arengukoostöö kavandamise, rahastamismehhanismide, projektide ja abivoogude läbipaistvuse osas saavutatud edu, eelkõige rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatuse kontekstis, samuti ELi abi veebisaidi loomist, ning soovitab komisjonil teha lisapingutusi selle tagamiseks, et vastav teave jõuaks kõigi asjaomaste osapoolteni; märgib samas, et nendes küsimustes on veel palju teha, ning nõuab kõigilt doonoritelt koheseid energilisi samme, et muuta teave ja andmed kättesaadavamaks, ajakohasemaks ja võrreldavamaks; kutsub neid liikmesriike, kes ei ole veel rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatusse panustanud, seda tegema; palub komisjonil ja liikmesriikidel olemasolevaid andmeid kasutades ja ka partnerriike abistades edendada teabevahetust ja sellekohaseid häid tavasid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et aruandekohusluse ja koostöö mõju suurendamiseks, eriti riikide tasandil, on väga tähtis järelevalve, läbivaatamine ja arengukoostöö saavutusi käsitlevate teadmiste jagamine; nõuab seepärast komisjonilt vähemalt iga 24 kuu järel aruandeid ELi ja liikmesriikide tegevuse ning Busani põhimõtete igakülgse elluviimise tegevuskavade kohta; kutsub ELi üles andma parterriikidele täiendavat abi nende logistilise ja haldusvõimekuse tõstmisel ja eelkõige statistikasüsteemide täiustamisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunneb heameelt OECD algatuste üle, mis võivad kaasa aidata ebaseaduslike rahavoogude vähendamisele, ning kutsub rahvusvahelist kogukonda üles suurendama üldiselt maksusüsteemide ja rahavoogude läbipaistvust; rõhutab tähtsat rolli ja vastutust, mida rahvusvahelised ettevõtted ja finantsasutused sellega seoses omavad; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni ja ELi delegatsioone ning liikmesriikide asutusi teavitama rahvusparlamente ning nii palju kui võimalik kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning ka erasektori sidusrühmi ning kodanikuühiskonda, arenguabiga seotud kavandamisest ja finantskohustustest, avaldades riigipõhiseid arenguabikoostöö ülevaateid, mis peaksid pakkuma ülevaate strateegilistest dokumentidest, doonorite koordineerimisest, iga-aastastest tegevuskavadest ning käimasolevatest ja kavandatud programmidest ning projekti- ja hankekonkurssidest või muudest kasutatud rahastamismehhanismidest; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub toetust saavate riikide parlamente võtma vastu riiklikku arenguabi poliitikat, et parandada doonorite ning abi saavate riikide valitsuste, sealhulgas kohalike omavalitsuste aruandekohuslust, tõhustada avaliku sektori finantsjuhtimist ning kasutussuutlikkust, kaotada korruptsioon ja kõik abi raiskamise viisid, muuta maksusüsteemid tõhusaks ning parandada eelarvetoetuse saamise tingimusi ning pikas perspektiivis vähendada sõltuvust abist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peab tähtsaks edendada kõikide riikide osalust Addis Abeba maksualgatuses, et kahekordistada tehnilist abi 2020. aastaks ning tugevdada partnerriikide maksustamissuutlikkust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma suhteid partnerriikide parlamentidega, eesmärgiga konstruktiivselt toetada mainitud poliitikameetmete väljatöötamist, täiendades neid jagatud vastutuse korraldustega; tunneb heameelt komisjoni jõupingutuste üle parandada siseriiklikku aruandekohuslust eelarveabi kontekstis, toetades riikide parlamentide ja kõrgeimate kontrollasutuste institutsioonilist suutlikkust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab kodanike, kohalike kogukondade, valitud rahvaesindajate, usuorganisatsioonide, kodanikuühiskonna organisatsioonide, teadusringkondade, ametiühingute ja erasektori osa arengus ning rõhutab, et kõiki neid osalisi tuleb tulemuslikkuse tegevuskava edendamise ja rakendamise eri tasanditel kaasata; on veendunud, et nende tulemuslik panus eeldab nende osalemist planeerimisel ja plaanide elluviimisel, vastutuse jagamist ja läbipaistvust, järelevalvet ja hindamist, ning et rahastajad peaksid nende osaliste kui programmide täitjate ja põhiteenuste pakkujatega koostööd tehes toimima kiiremini ja prognoositavamalt, selleks et tõepoolest kõige kaitsetumate elanikerühmadeni jõuda; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et pikaajaline abi on võimalik vaid juhul, kui abisaajad on sellest sügavalt huvitatud ja ise protsesse juhivad; rõhutab, kui tähtis on ühine vastutus arengu tulemuste, sealhulgas Istanbuli põhimõtete elluviimise eest, ning tuletab meelde, et demokraatlik omavastutus eeldab tugevaid institutsioone, mis suudavad tagada kohalike osapoolte täiemahulise osalemise arenguprogrammide täitmisel, järelevalves ja hindamisel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toonitab, et tähtis on lasta kodanikuühiskonna organisatsioonidel toimida sõltumatute arengus osalejatena, pöörates erilist tähelepanu soodsa, kokkulepitud rahvusvaheliste õigustega haakuva keskkonna loomisele, mis maksimeerib selliste organisatsioonide poolt arengusse antava panuse; väljendab muret kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevusruumi ahenemise pärast paljudes partnerriikides; palub komisjonil teha rahastamine sellistele organisatsioonidele kättesaadavamaks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tervitab ELi edasiminekut ja pühendumust ühise kavandamise alal; märgib, et ühine kavandamine peaks aitama vähendada abi killustatust ja tehingukulusid, suurendada vastastikust täiendavust parema tööjaotuse läbi ning tõhustada riigisisest ja vastastikust vastutust ja arengukoostöö prognoositavust, pakkudes seega selgeid eeliseid ELile ning samuti partnerriikidele; märgib, et ühine kavandamine toimib ELi arenguabi saavast 110-st partnerriigist 59-s; kutsub liikmes- ja partnerriike üles laiendama oma osalust ühises kavandamises, et kasutada selle eelised täielikult ära ja teha seda kõigis võimalikes riikides; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde oma palvet (26) kodifitseerida ja tugevdada mehhanisme ja tavasid, et tagada arenguabi parem täiendavus ja tulemuslik koordineerimine ELi liikmesriikides ja institutsioonides, pakkudes selgeid ja rakendatavaid reegleid demokraatliku siseriikliku isevastutuse, harmoniseerimise jaoks, kooskõlastamisele riigi strateegiate ja süsteemidega, vahendite prognoositavusele, läbipaistvusele ja jagatud vastutusele; palub komisjoni teavitada selle palve järelmeetmete puudumisest ning sellega seotud alternatiivsetest meetmete võtmisest või võtmise kavatsusest; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et EL ja tema liikmesriigid on lubanud loobuda abi tingimuslikkusest ja tunnistab, et selles osas on edu saavutatud; nõuab jätkuvaid pingutusi, et kõik arenguabi andjad üleilmsel tasandil kiiremini loobuksid abi tingimustega sidumisest, sealhulgas kiiresti areneva majandusega riikides; kutsub abiandjaid üles kasutama esmajärjekorras partnerriikide hankesüsteeme; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja uusi algatusi arengumaade vahelise ja kolmepoolse koostöö juhtprojektide edendamiseks, kaasates uusi abiandjaid ja teisi keskmiste tuludega riike ning lähtudes vajadusest lahendada ühist huvi pakkuvaid globaalprobleeme, laskmata seejuures silmast vaesuse kaotamise eesmärki; juhib tähelepanu vajadusele rakendada detsentraliseeritud koostöö täispotentsiaal arengu tulemuslikkuse tegevuskava edendamise teenistusse, kusjuures tuleb kasutada kõiki läbipaistvuse, tulemuslikkuse ja sidususe kaitsemeetmeid ning vältida rahvusvahelise abi edasist killustamist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et arenguabil võib olla suur tähtsus vaesuse vastu võitlemisel, ebavõrdsuse vähendamisel ning arengu edendamisel, eelkõige vähim arenenud riikides, enim puudust kannatavate ning haavatavate rühmade jaoks avalike teenuste kättesaadavuse otsustaval parandamisel, samuti teiste arengut soodustavate kriitilise tähtsusega süsteemsete tegurite mõju suurendamisel, näiteks Busani partnerlusdokumendis nimetatud soolise võrdõiguslikkuse edendamisel, haridusvaldkonnas, tervishoiusüsteemide tugevdamisel, sealhulgas vaesusega seotud haiguste vastu võitlemisel, kui seda rakendatakse seadusliku, kaasava valitsemise kontekstis, mis põhineb õigusriigi põhimõtetel ja inimõiguste austamisel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab säästva arengu 16. eesmärgi tähtsust arengu üldise tulemuslikkuse jaoks ja hoiatab, et arenguabi ei saa tulemuslikult täita oma eesmärki, kui ei valitse rahu, ei austata inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, puudub erapooletu, tõhus ja sõltumatu kohtusüsteem ning rahvusvaheliselt tunnustatud sotsiaalsed, keskkonna- ja tööõiguse normid ja kaitsemeetmed, mis tagaksid riigiasutuste ja ametiisikute aususe, kaasava ja esindava otsustusprotsessi kõigil tasanditel ning läbipaistvuse ja aruandekohustuse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuletab meelde, et abisaavate riikide arenguabiga otseselt seotud või mitteseotud korruptsioon kujutab endast demokraatliku legitiimsuse tõsist rikkumist ning kahjustab doonorriikide avalikkuse toetust arenguabi andmiseks; tervitab seetõttu kõiki meetmeid, mis edendavad usaldusväärset finantsjuhtimist ning korruptsiooni lõplikku kaotamist, märkides samas, et paljude partnerriikide olukord hõlmab iseenesest teatud riskitaset; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub liikmesriike ja teisi doonoreid üles suurendama jõupingutusi ja personali, et paremini kontseptualiseerida tulemuslikkust ning süvaanalüüsi ebakindluse, konfliktijärgse olukorra ja konfliktiennetuse kontekstis, kus soovitud tulemusi ei saa alati mõõta arvudes ja tulemuste raamistikus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on kindlalt veendunud, et erasektor on säästva arengu eesmärkide täitmise ja arengu jaoks lisavahendite mobiliseerimise seisukohalt oluline partner; rõhutab, et erasektori kasvava tähtsuse tõttu arengukoostöös peavad erasektori osalised projektide kogu olelusringi kestel järgima arengutõhususe ja ettevõtjate vastutuse põhimõtteid; tunnustab mõningate erasektori osalejate püüdeid järgida oma ärimudeli kesksete komponentidena inimõiguste, sotsiaalse kaasamise ja säästvuse alaseid kohustusi ning nõuab sellise käsitluse muutmist üldkehtivaks; juhib tähelepanu sellele, et erasektor peab järgima rahvusvahelise õiguse põhimõtteid, sotsiaalseid ja keskkonnanorme, ÜRO globaalset kokkulepet inimõiguste valdkonnas, ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peamisi tööõigusnorme ning ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni; palub komisjonil tagada, et maksuparadiisides registreeritud ettevõtted ei saaks ametlikust arenguabist rahastatud projektides osaleda; toonitab seejuures, et partnerriikidel tuleb tugevdada ettevõtlust soodustavat keskkonda, mis hõlmab ka läbipaistvaid õigussüsteeme ja -raamistikke; |
| --- | --- |

34.

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, GPEDC teise kõrgetasemelise kohtumise võõrustajamaa Keenia parlamendile ja valitsusele, GPEDC ÜRO arenguprogrammi kaasesimeestele, OECD-le ning Parlamentidevahelisele Liidule. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(2)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

(3)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N16/132/05/PDF/N1613205.pdf?OpenElement

(4)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf

(5)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

(6)  http://effectivecooperation.org/2014/03/draft-communique-for-the-first-high-level-meeting-of-the-global-partnership/

(7)  http://effectivecooperation.org/events/2016-high-level-meeting/

(8)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

(9)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(10)  Nõukogu järeldused 9558/07, 15.5.2007.

(11)  Nõukogu dokument 18239/10.

(12)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9145-2015-INIT/et/pdf

(13)  http://www.consilium.europa.eu/en/workarea/downloadasset.aspx?id=15603

(14)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/et/pdf

(15)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8831-2016-INIT/et/pdf

(16)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8822-2016-INIT/et/pdf

(17)  Nõukogu dokument 10715/16

(18)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 100.

(19)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 38.

(20)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 80.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0558.

(22)  ELT C 353, 27.9.2016, lk 2.

(23)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0137.

(24)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0224.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0246.

(26)  11. detsembril 2013. aastal vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0558.

---

Kolmapäev, 23. november 2016

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/45

---

P8_TA(2016)0439

Basel III vormistamine

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon Basel III viimistlemise kohta (2016/2959(RSP))

(2018/C 224/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse G20 tippkohtumiste kriisijärgseid järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 tippkohtumiste kriisijärgseid järeldusi,

| — | võttes arvesse G20 riikide rahandusministrite ja keskpankade juhtide 27. veebruari 2016. aasta kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 riikide rahandusministrite ja keskpankade juhtide 27. veebruari 2016. aasta kommünikeed,

| — | võttes arvesse G20 riikide rahandusministrite ja keskpankade juhtide 14.–15. aprilli 2016. aasta kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 riikide rahandusministrite ja keskpankade juhtide 14.–15. aprilli 2016. aasta kommünikeed,

| — | võttes arvesse G20 riikide rahandusministrite ja keskpankade juhtide 23.–24. juuli 2016. aasta kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 riikide rahandusministrite ja keskpankade juhtide 23.–24. juuli 2016. aasta kommünikeed,

| — | võttes arvesse G20 juhtide 4.–5. septembri 2016. aasta kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 juhtide 4.–5. septembri 2016. aasta kommünikeed,

| — | võttes arvesse Baseli pangajärelevalve komitee (edaspidi „Baseli komitee“) aruandeid G20 juhtidele kokkulepitud reformikava elluviimise seisu kohta ja eriti Baseli komitee 2015. aasta novembri aruannet G20 juhtidele kriisijärgsete reformide lõpuleviimise seisu kohta („Finalising post-crisis reforms: an update“) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Baseli pangajärelevalve komitee (edaspidi „Baseli komitee“) aruandeid G20 juhtidele kokkulepitud reformikava elluviimise seisu kohta ja eriti Baseli komitee 2015. aasta novembri aruannet G20 juhtidele kriisijärgsete reformide lõpuleviimise seisu kohta („Finalising post-crisis reforms: an update“) (1),

| — | võttes arvesse Baseli komitee 6. aprilli 2016. aasta konsultatsioonidokumenti Basel III finantsvõimenduse määra raamistiku muutmise kohta, 24. märtsi 2016. aasta konsultatsioonidokumenti krediidiriskiga kaalutud varade varieeruvuse vähendamise ja sisemudelil põhinevate meetodite kasutamisega seotud piirangute kohta ning 10. detsembri 2015. aasta konsultatsioonidokumenti krediidiriski suhtes kohaldatava standardmeetodi läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Baseli komitee 6. aprilli 2016. aasta konsultatsioonidokumenti Basel III finantsvõimenduse määra raamistiku muutmise kohta, 24. märtsi 2016. aasta konsultatsioonidokumenti krediidiriskiga kaalutud varade varieeruvuse vähendamise ja sisemudelil põhinevate meetodite kasutamisega seotud piirangute kohta ning 10. detsembri 2015. aasta konsultatsioonidokumenti krediidiriski suhtes kohaldatava standardmeetodi läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse Baseli komitee 2016. aasta oktoobri aruteludokumenti ja konsultatsioonidokumenti raamatupidamislike eraldiste regulatiivse käsitlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Baseli komitee 2016. aasta oktoobri aruteludokumenti ja konsultatsioonidokumenti raamatupidamislike eraldiste regulatiivse käsitlemise kohta,

| — | võttes arvesse Baseli komitee 2016. aasta oktoobri standardit kogu kahjumikatmisvõime kohta ning Basel III kohase kapitali määratluse standardi muutmist (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Baseli komitee 2016. aasta oktoobri standardit kogu kahjumikatmisvõime kohta ning Basel III kohase kapitali määratluse standardi muutmist (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 2016. aasta juuli seiredokumenti varipanganduse kohta ELis („EU Shadow Banking Monitor“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 2016. aasta juuli seiredokumenti varipanganduse kohta ELis („EU Shadow Banking Monitor“),

| — | võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) poolt läbi viidud stressitestide tulemusi, mis avaldati 29. juulil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) poolt läbi viidud stressitestide tulemusi, mis avaldati 29. juulil 2016,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2016. aasta järeldusi kriisijärgsete Baseli reformide lõpuleviimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2016. aasta järeldusi kriisijärgsete Baseli reformide lõpuleviimise kohta (3),

| — | võttes arvesse IMFi 2016. aasta aruannet ülemaailmse finantsstabiilsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse IMFi 2016. aasta aruannet ülemaailmse finantsstabiilsuse kohta,

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2016. aasta resolutsiooni pangandusliidu ja seda käsitleva 2015. aasta aruande kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2016. aasta resolutsiooni pangandusliidu ja seda käsitleva 2015. aasta aruande kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ELi finantsteenuste reguleerimise ülevaate ja probleemide kohta: mõju ja edasiliikumine tõhusama ja mõjusama ELi finantsalase õigusraamistiku ja kapitaliturgude liidu suunas (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ELi finantsteenuste reguleerimise ülevaate ja probleemide kohta: mõju ja edasiliikumine tõhusama ja mõjusama ELi finantsalase õigusraamistiku ja kapitaliturgude liidu suunas (5),

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta rahvusvaheliste finants-, rahandus- ja reguleerivate asutuste ja organite raamistikus (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta rahvusvaheliste finants-, rahandus- ja reguleerivate asutuste ja organite raamistikus (6),

| — | võttes arvesse parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni jaoks koostatud uuringut Euroopa Liidu rolli kohta rahvusvahelistel majandusfoorumitel (5. uuring: Baseli komitee) („The European Union’s role in International Economic Fora, Paper 5: The BCBS“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni jaoks koostatud uuringut Euroopa Liidu rolli kohta rahvusvahelistel majandusfoorumitel (5. uuring: Baseli komitee) („The European Union’s role in International Economic Fora, Paper 5: The BCBS“),

| — | võttes arvesse arvamuste vahetust Baseli komitee peasekretäri Bill Coeni, ühtse järelevalvemehhanismi nõukogu esimehe Danièle Nouy’, EBA eesistuja Andrea Enria ning Euroopa Komisjoni asepresidendi Valdis Dombrovskisega Basel III viimistlemise / Basel IV kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arvamuste vahetust Baseli komitee peasekretäri Bill Coeni, ühtse järelevalvemehhanismi nõukogu esimehe Danièle Nouy’, EBA eesistuja Andrea Enria ning Euroopa Komisjoni asepresidendi Valdis Dombrovskisega Basel III viimistlemise / Basel IV kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni avaldust krediidiriski suhtes kohaldatava standardmeetodi läbivaatamise kohta Baseli komitee poolt ning sellele järgnenud arvamuste vahetust komisjoni asepresident Kataineniga 6. juulil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni avaldust krediidiriski suhtes kohaldatava standardmeetodi läbivaatamise kohta Baseli komitee poolt ning sellele järgnenud arvamuste vahetust komisjoni asepresident Kataineniga 6. juulil 2016,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Basel III viimistlemise kohta (O-000136/2016 – B8-1810/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Basel III viimistlemise kohta (O-000136/2016 – B8-1810/2016),

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et vastupanuvõimeline ja hästi kapitaliseeritud pangandussüsteem on finantsstabiilsuse säilitamise eeltingimus, mis võimaldab reaalmajandusel saada kogu majandustsükli jooksul vajalikke laene ning toetab majanduskasvu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastupanuvõimeline ja hästi kapitaliseeritud pangandussüsteem on finantsstabiilsuse säilitamise eeltingimus, mis võimaldab reaalmajandusel saada kogu majandustsükli jooksul vajalikke laene ning toetab majanduskasvu;

| B. | arvestades, et G20 juhid leppisid finantskriisi järel kokku põhjalikus reformikavas eesmärgiga tugevdada rahvusvaheliste pankade regulatiivseid standardeid, sh suurendades usaldatavusnõudeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et G20 juhid leppisid finantskriisi järel kokku põhjalikus reformikavas eesmärgiga tugevdada rahvusvaheliste pankade regulatiivseid standardeid, sh suurendades usaldatavusnõudeid;

| C. | arvestades, et Baseli komitee töötab välja usaldatavusnõuete rahvusvaheliselt kokku lepitud miinimumstandardeid suurtele rahvusvaheliselt tegutsevatele pankadele; arvestades, et Baseli komitee jälgib ja kontrollib nende ülemaailmsete standardite rakendamist ja esitab G20-le aruandeid; arvestades, et komitee suunised on oluline vahend õigusliku killustatuse ärahoidmiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Baseli komitee töötab välja usaldatavusnõuete rahvusvaheliselt kokku lepitud miinimumstandardeid suurtele rahvusvaheliselt tegutsevatele pankadele; arvestades, et Baseli komitee jälgib ja kontrollib nende ülemaailmsete standardite rakendamist ja esitab G20-le aruandeid; arvestades, et komitee suunised on oluline vahend õigusliku killustatuse ärahoidmiseks kogu maailmas;

| D. | arvestades, et Euroopa Liit võttis rahvusvaheliselt kokku lepitud standardid kasutusele kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi raames, kuid kohandas neid vastavalt reaalsetele rahastamisvajadustele ELis, nt VKEde toetamise osas ning võimaldades teataval määral paindlikkust; arvestades, et ELis on otsustatud, et neid standardeid kohaldatakse kõigile pankadele, mitte ainult kõige suurematele rahvusvaheliselt tegutsevatele pankadele, aga mõnes ELi-välises jurisdiktsioonis kohaldatakse osasid standardeid ainult kõige suurematele pankadele; arvestades, et oluline on saavutada edasiminek rahvusvaheliselt võrdsete tingimuste saavutamiseks; arvestades, et komisjonilt oodatakse seadusandliku ettepaneku esitamist kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi läbivaatamiseks, et rakendada kokkulepitud muudatusi Baselis raamistikus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liit võttis rahvusvaheliselt kokku lepitud standardid kasutusele kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi raames, kuid kohandas neid vastavalt reaalsetele rahastamisvajadustele ELis, nt VKEde toetamise osas ning võimaldades teataval määral paindlikkust; arvestades, et ELis on otsustatud, et neid standardeid kohaldatakse kõigile pankadele, mitte ainult kõige suurematele rahvusvaheliselt tegutsevatele pankadele, aga mõnes ELi-välises jurisdiktsioonis kohaldatakse osasid standardeid ainult kõige suurematele pankadele; arvestades, et oluline on saavutada edasiminek rahvusvaheliselt võrdsete tingimuste saavutamiseks; arvestades, et komisjonilt oodatakse seadusandliku ettepaneku esitamist kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi läbivaatamiseks, et rakendada kokkulepitud muudatusi Baselis raamistikus;

| E. | arvestades, et pankade usaldatavusnõuded on seotud muude regulatiivsete nõuetega (nagu kogu kahjumikatmisvõime ja tuletisinstrumentide kohustuslik keskne kliirimine) ning täiendavad neid nõudeid; arvestades, et ELi pangandussektorit reguleerivat õigusraamistikku on viimastel aastatel märkimisväärselt parandatud, eriti pangandusliidu loomise kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pankade usaldatavusnõuded on seotud muude regulatiivsete nõuetega (nagu kogu kahjumikatmisvõime ja tuletisinstrumentide kohustuslik keskne kliirimine) ning täiendavad neid nõudeid; arvestades, et ELi pangandussektorit reguleerivat õigusraamistikku on viimastel aastatel märkimisväärselt parandatud, eriti pangandusliidu loomise kaudu;

| F. | arvestades, et usaldusväärne raamistik finantsstabiilsuse ja majanduskasvu saavutamiseks peaks olema laiaulatuslik ja tasakaalustatud, et see hõlmaks dünaamilisi järelevalvetavasid ega keskenduks ainult peamiselt kvantitatiivsed aspekte puudutavale staatilisele reguleerimisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et usaldusväärne raamistik finantsstabiilsuse ja majanduskasvu saavutamiseks peaks olema laiaulatuslik ja tasakaalustatud, et see hõlmaks dünaamilisi järelevalvetavasid ega keskenduks ainult peamiselt kvantitatiivsed aspekte puudutavale staatilisele reguleerimisele;

| G. | arvestades, et andmetest on näha väga suured erinevused varasemates riskikaaludes ja strateegilise riskide modelleerimises pankade kapitalinõuete vähendamise eesmärgil ning raskused, millega riikide järelevalveasutused sisemudelite hindamisel kokku puutusid, mis aitas kaasa finantskriisi tekkimisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et andmetest on näha väga suured erinevused varasemates riskikaaludes ja strateegilise riskide modelleerimises pankade kapitalinõuete vähendamise eesmärgil ning raskused, millega riikide järelevalveasutused sisemudelite hindamisel kokku puutusid, mis aitas kaasa finantskriisi tekkimisele;

| H. | arvestades, et usaldatavusnõuete rakendamine panganduses kasutatavate eri ärimudelite suhtes võib olla ulatuselt ja keerukuselt väga erinev, mistõttu on ühetaoline lähenemisviis ebaefektiivne ja ebaproportsionaalselt koormav, eriti paljude väiksemate, siseturule keskendunud, vähem keerukate ja omavahel vähem seotud pankade ning neid reguleerivate asutuste ja järelevalveasutuste jaoks; seetõttu on vajalik asjakohane proportsionaalsuse ja paindlikkuse määr; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et usaldatavusnõuete rakendamine panganduses kasutatavate eri ärimudelite suhtes võib olla ulatuselt ja keerukuselt väga erinev, mistõttu on ühetaoline lähenemisviis ebaefektiivne ja ebaproportsionaalselt koormav, eriti paljude väiksemate, siseturule keskendunud, vähem keerukate ja omavahel vähem seotud pankade ning neid reguleerivate asutuste ja järelevalveasutuste jaoks; seetõttu on vajalik asjakohane proportsionaalsuse ja paindlikkuse määr;

| I. | arvestades, et Baseli komitees on praegu arutlusel pankade usaldatavusnõuete raamistiku täiendav muutmine krediidiriski ja operatsiooniriski osas; arvestades, et nende reformide puhul keskendutakse krediidiriski suhtes kohaldatava standardmeetodi riskitundlikkuse ja stabiilsuse tugevdamisele, täiendavatele piirangutele sisemudelitel põhinevate meetodite osas ning finantsvõimenduse määra väljakujundamise lõpuleviimisele ning standardmeetodil põhinevale võimalikule kapitali alammäärale; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Baseli komitees on praegu arutlusel pankade usaldatavusnõuete raamistiku täiendav muutmine krediidiriski ja operatsiooniriski osas; arvestades, et nende reformide puhul keskendutakse krediidiriski suhtes kohaldatava standardmeetodi riskitundlikkuse ja stabiilsuse tugevdamisele, täiendavatele piirangutele sisemudelitel põhinevate meetodite osas ning finantsvõimenduse määra väljakujundamise lõpuleviimisele ning standardmeetodil põhinevale võimalikule kapitali alammäärale;

| J. | arvestades, et enamik USA finantsasutusi kasutab krediidiriski hindamiseks standardmeetodit, kuid paljud ELi suured ja keskmise suurusega pangad tuginevad sisemudelitele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et enamik USA finantsasutusi kasutab krediidiriski hindamiseks standardmeetodit, kuid paljud ELi suured ja keskmise suurusega pangad tuginevad sisemudelitele;

| K. | arvestades, et standardmeetodi asjakohane muutmine ja proportsionaalsuse põhimõtte austamine on kõige olulisemad tegurid, mille abil saab teha Baseli komitee standardi sobivaks väikestele pankadele, kes seda peamiselt kasutavad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et standardmeetodi asjakohane muutmine ja proportsionaalsuse põhimõtte austamine on kõige olulisemad tegurid, mille abil saab teha Baseli komitee standardi sobivaks väikestele pankadele, kes seda peamiselt kasutavad;

| L. | arvestades, et G20 on märkinud, et standardite praegune muutmine ei tohiks tuua kaasa üldiste kapitalinõuete märkimisväärset kasvu, ning liikmesriigid kordasid seda seisukohta majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu istungil 2016. aasta juulis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et G20 on märkinud, et standardite praegune muutmine ei tohiks tuua kaasa üldiste kapitalinõuete märkimisväärset kasvu, ning liikmesriigid kordasid seda seisukohta majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu istungil 2016. aasta juulis;

| M. | arvestades, et reguleerivad asutused teevad nüüd Euroopa pankades süsteemselt ja korrapäraselt stressiteste ning selliste testide tulemused tehakse avalikult kättesaadavaks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et reguleerivad asutused teevad nüüd Euroopa pankades süsteemselt ja korrapäraselt stressiteste ning selliste testide tulemused tehakse avalikult kättesaadavaks;

| N. | arvestades, et ELi-väliste jurisdiktsioonide, nt Jaapani esindajad on väljendanud muret selle pärast, et uute standarditega kaasneb suurenev surve suurendada kapitali ja kanda nõuete täitmisega seotud suuremaid kulusid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi-väliste jurisdiktsioonide, nt Jaapani esindajad on väljendanud muret selle pärast, et uute standarditega kaasneb suurenev surve suurendada kapitali ja kanda nõuete täitmisega seotud suuremaid kulusid;

| O. | arvestades, et Baseli komitee otsustel ei ole õigusjõudu ning need tuleb ELis jõustumiseks seadusandliku tavamenetluse teel üle võtta; arvestades, et mitte kõik riikide pädevad asutused ei ole Baseli komitee liikmed ning EKP ja ühtne järelevalvemehhanism on komitee täisliikmed ning komisjon ja EBA on esindatud vaatlejatena; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Baseli komitee otsustel ei ole õigusjõudu ning need tuleb ELis jõustumiseks seadusandliku tavamenetluse teel üle võtta; arvestades, et mitte kõik riikide pädevad asutused ei ole Baseli komitee liikmed ning EKP ja ühtne järelevalvemehhanism on komitee täisliikmed ning komisjon ja EBA on esindatud vaatlejatena;

| 1. | toonitab pankade usaldatavusnõuete osas usaldusväärsete ülemaailmsete standardite ja põhimõtete tähtsust ning väljendab heameelt Baseli komitee poolt selles valdkonnas kriisi järel tehtud töö üle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kinnitab veel kord, et pangad peavad olema hästi kapitaliseeritud, et toetada reaalmajandust, vähendada süsteemset riski ja hoida ära kriisi ajal kogetud ulatusliku pankade päästmise kordumine; toonitab, et varipanganduse sektor vajab asjakohast reguleerimist, et tagada aus konkurents ja finantsstabiilsus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab, et erinevalt muudest jurisdiktsioonidest on pankadel Euroopa majanduse rahastamisel keskne roll ning nad jäävad tõenäoliselt kodumajapidamiste ja ettevõtjate, eriti VKEde peamiseks rahastamisallikaks; toonitab, et ELi õigusaktides on alati püütud seda kajastada (nt kasutades VKEsid toetavat tegurit) ning seda tuleks jätkuvalt teha (nt toetava teguri pikendamise ja laiendamise abil); tunnistab siiski Euroopa majanduse rahastamise allikate mitmekesistamise tähtsust ning väljendab sellega seoses heameelt kapitaliturgude liidu raames tehtava töö üle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab teadmiseks Baseli komitee jätkuva töö Basel III raamistiku viimistlemisel, et suurendada riskiga kaalutud kapitali raamistiku lihtsust, võrreldavust ja ühilduvust ning vähendada liigseid erinevusi riskiga kaalutud varade osas ning kohaldada samade riskide suhtes samu eeskirju; toonitab, et Baseli komitee arutelude legitiimsuse ja omaksvõtmise edendamiseks on vaja suuremat läbipaistvust ja aruandekohuslust; väljendab heameelt Baseli komitee peasekretäri esinemise üle majandus- ja rahanduskomisjonis ja julgustab pidama edasist dialoogi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toonitab, et tehtavate muudatuste puhul tuleks pidada kinni keskpankade presidentide ja järelevalveasutuste juhtide rühma väljendatud põhimõttest mitte suurendada märkimisväärselt üldisi kapitalinõudeid, tugevdades seejuures Euroopa pankade üldist finantsseisundit; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toonitab, et teine ja sama oluline põhimõte, millest muudatuste tegemisel kinni tuleb pidada, on võrdsete tingimuste edendamine ülemaailmsel tasandil, vähendades – mitte süvendades – jurisdiktsioonide ja pangandusmudelite vahelisi erinevusi ning mitte kahjustades põhjendamatult ELi pangandusmudelit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunneb muret, et Baseli komitee viimasel ajal esitatud kavandite esmane alalüüs näitab, et reformipakett ei pruugi olla praeguses etapis nende kahe eespool nimetatud põhimõttega kooskõlas; kutsub Baseli komiteed üles oma ettepanekuid sellele vastavalt muutma ning palub EKP-l ja ühtsel järelevalvemehhanismil tagada uue standardi viimistlemisel ja järelevalves nende põhimõtete järgmine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toonitab, et selline lähenemine oleks oluline uue standardi järjepideva rakendamise tagamiseks Euroopa Parlamendi kui kaasseadusandja poolt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde proportsionaalsuse põhimõtte tähtsust, mida tuleb hinnata mitte ainult seoses reguleeritavate asutuste suurusega, vaid mis tagab ka iga sidusrühma jaoks õiglase tasakaalu reguleerimise kulude ja tulude vahel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab reguleerivate asutuste vahelist arutelu ja parimate tavade vahetamist seoses proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisega ELi ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub Baseli komiteel hinnata enne standardi komitees vastuvõtmist hoolikalt ja põhjalikult uute reformide kvalitatiivset ja kvantitatiivset mõju, võttes arvesse nende mõju eri jurisdiktsioonidele ja eri pangandusmudelitele; on seisukohal, et selles hinnangus tuleks arvestada ka komitee poolt varem soovitatud reforme; kutsub Baseli komiteed üles tegema vajalikke kohandusi, kui analüüsi käigus ilmneb tasakaalustamatus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde riskipõhise reguleerimise käsituse tähtsust, nii et samade riskide puhul kohaldataks samu eeskirju, ning toonitab seejuures vajadust vähendada õigusliku arbitraaži ulatust ning liigseid erinevusi riskiga kaalutud varade osas; kutsub Baseli komiteed üles säilitama usaldatavusnõuete riskitundlikkus, tagades muu hulgas selle, et standardmeetodi ja sisereitingutel põhineva meetodi kohaldamisala muutmisega kõrvaldatakse õigusliku arbitraaži oht ning arvestatakse rahastamise eri liikide, nt kinnisvaralaenude, taristu rahastamise ja eriotstarbeliste laenude spetsiifikat ning hoidutakse ebaproportsionaalse mõju avaldamisest reaalmajandusele; väljendab sellega seoses muret soovitatud alammäärade võimaliku mõju pärast reaalmajandusele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles hindama hoolikalt ja põhjalikult hiljutiste ja uute reformide kvalitatiivset ja kvantitatiivset mõju muu hulgas reaalmajanduse rahastamisele Euroopas ning kavandatud uutele Euroopa seadusandlikele projektidele, nt kapitaliturgude liidule; kutsub komisjoni üles kasutama arvamuse esitamise üleskutse ja finantsteenuste reguleerimise esimese ülevaatliku hindamisega (mis peaks toimuma 2016. aasta lõpus) tehtud töö põhjal saadud järeldusi; kutsub komisjoni üles tagama, et Baseli komitee uued ettepanekud ega nende rakendamine ei oleks nende algatustega vastuolus; toonitab, et see hinnang ei tohiks kahjustada seadusandluse valdkonnas siiani saavutatut ning selles ei tohiks näha üleskutset dereguleerimisele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et tuletisinstrumentide kohustusliku keskse kliirimise nõuet võetaks finantsvõimenduse määra kehtestamisel täies ulatuses arvesse, millega ergutatakse keskse kliirimise kasutamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et asjakohaselt tuleb arvesse võtta Euroopa pangandusmudelite spetsiifikat, turge, kus pangad tegutsevad, asutuste eri suurusi ja erinevaid riskiprofiile nii mõjuhinnangute kui ka standardite kalibreerimise osas, et säilitada Euroopa pangandussektoris vajalik mitmekesisus ja pidada kinni proportsionaalsuse põhimõttest; kutsub komisjoni üles võtma kõiki neid põhimõtteid arvesse rakendamisala määramisel ja Baseli komitee ettepanekute ELi õigusse ülevõtmisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toonitab Euroopa ja riikide pangandusjärelevalve asutuste keskset rolli järelevalvealase ühtsuse tagamisel ELis, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ja eeskirjade asjakohasust eri pangandusmudelite jaoks; toonitab, et oluline on usaldusväärne ja võrreldav teave järelevalve alla kuuluvate asutuste olukorra kohta, et seda tööd oleks võimalik teha mõjusalt ja usaldusväärselt; toonitab, et säilitada tuleks sisemudelite kasutamise õigus; kutsub ühtset järelevalvemehhanismi ja EBAt üles jätkama järelevalvetööd, et tagada sisemudelite järjepidev rakendamine ja mudelite suutlikkus kajastada asjakohaselt pankade ärimudelitega seonduvaid riske, täiustada lähenemist selliselt, et vead parandatakse ja vajaduse korral tehakse ettepanekud muudatuste tegemiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde pankade usaldatavusnõuete koosmõju muude oluliste pangandusstandarditega, nagu kogu kahjumikatmisvõime standardi kehtestamine ELis ja selle ühtlustamine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi kohaselt ning rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 9 kohaldamisega lähitulevikus ning pangandusliidu raamistikuga; toonitab seetõttu, et usaldatavusnõuete reformimise kaalumisel tuleks võtta arvesse kõiki neid eri elemente ning nende vastavat mõju ja koosmõju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et mitu suurt ELi panka on maksnud viimastel aastatel aktsionäridele dividende, olles ise endiselt märkimisväärselt alakapitaliseeritud ja ilma et nad oleksid korrastanud järjepidevalt oma bilanssi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles lugema esmatähtsaks tööd väikestele pankadele suunatud meetmetega (small banking box) kõige vähem riskantsete pangandusmudelite leidmiseks ning laiendama seda tööd sellise tulevase õigusraamistiku teostatavuse hindamisele, mis sisaldab vähem keerulisi, asjakohasemaid ning proportsionaalsemaid usaldatavusnõudeid, mis on spetsiaalselt kohandatud eri liiki pangandusmudelitele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab oluliseks komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Pangandusjärelevalve osalemist Baseli komitee tegevuses ning läbipaistva ning ulatusliku ajakohase teabe andmist Baseli komitee aruteludes toimuvatest arengutest; nõuab sellele rollile suuremat nähtavust majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu istungitel ja suuremat aruandekohuslust Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni ees ja seda, et aruteludes osalevad ELi esindajad annaksid selle kohta korrapäraselt aru; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  http://www.bis.org/bcbs/publ/d344.pdf

(2)  https://www.bis.org/bcbs/publ/d387.htm

(3)  http://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2016/07/12-conclusions-banking-reform/

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0093.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0006.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0108.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/50

---

P8_TA(2016)0440

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamine

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) (2016/2067(INI))

(2018/C 224/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõiget 6 ja artiklit 46, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõiget 6 ja artiklit 46, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Euroopa Parlamendile esitatud aastaaruannet ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) kohta (13026/2016), eriti selle ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP) käsitlevaid osi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Euroopa Parlamendile esitatud aastaaruannet ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) kohta (13026/2016), eriti selle ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP) käsitlevaid osi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3, V jaotist ning eelkõige lepingu artikleid 21 ja 36 ning artikli 42 lõikeid 2, 3 ja 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3, V jaotist ning eelkõige lepingu artikleid 21 ja 36 ning artikli 42 lõikeid 2, 3 ja 7,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta, 18. novembri 2014. aasta, 18. mai 2015. aasta, 27. juuni 2016. aasta ja 17. oktoobri 2016. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta, 18. novembri 2014. aasta, 18. mai 2015. aasta, 27. juuni 2016. aasta ja 17. oktoobri 2016. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta ja 26. juuni 2015. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta ja 26. juuni 2015. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2015. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (1), 21. mai 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseturgude arengusuundade mõju kohta Euroopa julgeoleku- ja kaitsevõimele (2), 11. juuni 2015. aasta resolutsiooni strateegilise ja sõjalise olukorra kohta Musta mere piirkonnas pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa poolt (3), 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi kohta muutuvas maailmas, mis on üha rohkem ühendatud, vaidlustatum ja keerukam (4), 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni ELi koostöö kohta ÜRO ja Aafrika Liiduga rahutagamisoperatsioonide suhtes (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2015. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (1), 21. mai 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseturgude arengusuundade mõju kohta Euroopa julgeoleku- ja kaitsevõimele (2), 11. juuni 2015. aasta resolutsiooni strateegilise ja sõjalise olukorra kohta Musta mere piirkonnas pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa poolt (3), 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi kohta muutuvas maailmas, mis on üha rohkem ühendatud, vaidlustatum ja keerukam (4), 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni ELi koostöö kohta ÜRO ja Aafrika Liiduga rahutagamisoperatsioonide suhtes (5),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 28. juuni 2016. aasta dokumenti pealkirjaga „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 28. juuni 2016. aasta dokumenti pealkirjaga „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“,

| — | võttes arvesse julgeoleku ja kaitse rakenduskava, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini tutvustas 14. novembril 2016. aastal, ning nõukogu 14. novembri 2016. aasta järeldusi ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse julgeoleku ja kaitse rakenduskava, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini tutvustas 14. novembril 2016. aastal, ning nõukogu 14. novembri 2016. aasta järeldusi ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 6. aprilli 2016. aasta ühisteatist „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik“ (JOIN(2016)0018) ning nõukogu 19. aprilli 2016. aasta sellega seotud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 6. aprilli 2016. aasta ühisteatist „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik“ (JOIN(2016)0018) ning nõukogu 19. aprilli 2016. aasta sellega seotud järeldusi,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 28. aprilli 2015. aasta ühisteatist „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu“ (JOIN(2015)0017) ning komisjoni 5. juuli 2016. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 28. aprilli 2015. aasta ühisteatist „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu“ (JOIN(2015)0017) ning komisjoni 5. juuli 2016. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend (COM(2016)0447),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 5. juuli 2016. aasta ühisteatist „Julgeolekusektori reformi toetava, kogu ELi hõlmava strateegilise raamistiku elemendid“ (JOIN(2016)0031), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 5. juuli 2016. aasta ühisteatist „Julgeolekusektori reformi toetava, kogu ELi hõlmava strateegilise raamistiku elemendid“ (JOIN(2016)0031),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. aprilli 2016. aasta järeldusi missioonide toetamise platvormi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. aprilli 2016. aasta järeldusi missioonide toetamise platvormi kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist „Euroopa julgeoleku tegevuskava“ (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist „Euroopa julgeoleku tegevuskava“ (COM(2015)0185),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu uuendatud sisejulgeolekustrateegiat aastateks 2015–2020 ja sellega seotud nõukogu 15.–16. juuni 2015. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu uuendatud sisejulgeolekustrateegiat aastateks 2015–2020 ja sellega seotud nõukogu 15.–16. juuni 2015. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa julgeoleku tegevuskava elluviimine, et võidelda terrorismi vastu ning liikuda tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole“ (COM(2016)0230), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa julgeoleku tegevuskava elluviimine, et võidelda terrorismi vastu ning liikuda tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole“ (COM(2016)0230),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 11. detsembri 2013. aasta ühisteatist „ELi terviklik lähenemisviis väliskonfliktidele ja -kriisidele“ (JOIN(2013)0030) ning nõukogu 12. mai 2014. aasta sellega seotud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 11. detsembri 2013. aasta ühisteatist „ELi terviklik lähenemisviis väliskonfliktidele ja -kriisidele“ (JOIN(2013)0030) ning nõukogu 12. mai 2014. aasta sellega seotud järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni küberjulgeoleku ja -kaitse kohta (6); võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 7. veebruari 2013. aasta ühisteatist „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum“ (JOIN(2013)0001); võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2014. aasta ELi küberkaitsepoliitika raamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni küberjulgeoleku ja -kaitse kohta (6); võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 7. veebruari 2013. aasta ühisteatist „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum“ (JOIN(2013)0001); võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2014. aasta ELi küberkaitsepoliitika raamistikku,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2016. aasta teatist „Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamine ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekutööstuse soodustamine“ (COM(2016)0410), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2016. aasta teatist „Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamine ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekutööstuse soodustamine“ (COM(2016)0410),

| — | võttes arvesse NATO küberturbeintsidentidele reageerimise üksuse (NCIRC) ja Euroopa Liidu infoturbeintsidentidega tegeleva rühma (CERT-EU) vahelist tehnilist kokkulepet, mis allkirjastati 10. veebruaril 2016. aastal ning mis aitab kaasa küberturbeintsidentide alase teabe jagamisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO küberturbeintsidentidele reageerimise üksuse (NCIRC) ja Euroopa Liidu infoturbeintsidentidega tegeleva rühma (CERT-EU) vahelist tehnilist kokkulepet, mis allkirjastati 10. veebruaril 2016. aastal ning mis aitab kaasa küberturbeintsidentide alase teabe jagamisele,

| — | võttes arvesse 2016. aasta Varssavi tippkohtumise raames 8. juulil 2016. aastal allkirjastatud ELi ja NATO ühisdeklaratsiooni (Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi ja Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni peasekretäri ühisdeklaratsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta Varssavi tippkohtumise raames 8. juulil 2016. aastal allkirjastatud ELi ja NATO ühisdeklaratsiooni (Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi ja Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni peasekretäri ühisdeklaratsioon),

| — | võttes arvesse Varssavi tippkohtumise kommünikeed riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil, kes osalesid 8.–9. juulil 2016. aastal Põhja-Atlandi Nõukogu kohtumisel Varssavis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Varssavi tippkohtumise kommünikeed riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil, kes osalesid 8.–9. juulil 2016. aastal Põhja-Atlandi Nõukogu kohtumisel Varssavis,

| — | võttes arvesse 2016. aasta juuni Eurobaromeetri uuringu 85.1 tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta juuni Eurobaromeetri uuringu 85.1 tulemusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 1,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0317/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0317/2016),

Strateegiline kontekst

| 1. | märgib, et Euroopa julgeolekuolukord on märkimisväärselt halvenenud, muutunud heitlikumaks, keerukamaks, ohtlikumaks ja vähem ettearvatavaks; märgib, et ohud on nii konventsionaalsed kui ka hübriidohud, neid tekitavad nii valitsussektori kui ka valitsusvälised osalejad, need on pärit lõunast ja idast ning need mõjutavad liikmesriike erinevalt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et ELi liikmesriikide julgeolek on omavahel sügavalt seotud ja märgib, et liikmesriigid reageerivad ühistele ohtudele ja riskidele koordineerimatult ja killustatult, mis muudab ühisema lähenemisviisi kasutamise keerukamaks ja sageli takistab seda; rõhutab, et selline koordineerimise puudumine on üks liidu tegevuse nõrkadest külgedest; märgib, et Euroopal ei ole vastupanuvõimet, et tulemuslikult toime tulla hübriidohtudega, millel on sageli piiriülene mõõde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et Euroopa peab nüüd reageerima aina keerukamatele kriisidele, mis levivad kaarena Lääne-Aafrikast läbi Saheli, Aafrika Sarve ja Lähis-Ida ning läbi Ida-Ukraina kuni Kaukasuseni; on seisukohal, et EL peaks tihendama dialoogi ja koostööd piirkondlike kolmandate riikidega, samuti piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega; rõhutab, et EL peaks olema valmis tegelema struktuurimuutustega rahvusvahelise julgeoleku maastikul ja probleemidega, mille hulgas on riikidevahelised konfliktid, riikide kokkuvarisemine ja küberrünnakud, ning samuti kliimamuutuste mõjuga julgeolekule; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib murelikult, et radikaalsete islamiorganisatsioonide ja üksikisikute terror on Euroopa enneolematus ulatuses sihikule võtnud, mis seab surve all euroopaliku eluviisi; rõhutab, et seetõttu on muutunud ülitähtsaks üksikisiku julgeolek, mis vähendab traditsioonilist eristust selle välis- ja sisemõõtme vahel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub ELi üles kohanema nende julgeolekuprobleemidega, eelkõige kasutades olemasolevaid ÜJKP vahendeid tõhusamalt ja sidusalt teiste välis- ja sisevahenditega; nõuab suuremat koostööd ja kooskõlastamist liikmesriikide vahel, eriti terrorismi vastu võitlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab põhjalikel deradikaliseerimisprogrammidel põhinevat tugevat ennetuspoliitikat; märgib, et samuti on otsustavalt tähtis olla aktiivsem radikaliseerumise ja terroristliku propaganda vastu võitlemisel, seda nii ELis kui ka ELi välissuhetes; palub komisjonil astuda samme, et võidelda äärmusliku veebisisu levitamise vastu ja edendada kõikides liikmesriikides aktiivsemat õigusalast koostööd kriminaalõigussüsteemide (sh Eurojust) vahel võitluses radikaliseerumise ja terrorismi vastu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et esimest korda pärast Teist maailmasõda muudeti Euroopas jõuga piire; rõhutab, et sõjaline okupeerimine avaldab kahjulikku mõju kogu Euroopa julgeolekule; kordab, et piiride jõuga muutmine Ukrainas on vastuolus Helsingi lõppakti põhimõtete ja ÜRO põhikirjaga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toonitab, et 2016. aasta juunis avaldatud Eurobaromeetri uuringu 85.1 kohaselt soovib ligikaudu kaks kolmandikku ELi kodanikest julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustes ELi tõhusamat tegutsemist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et ühtsem ja seetõttu tõhusam Euroopa välis- ja julgeolekupoliitika saab anda otsustava panuse Iraagi ja Süüria relvakonfliktide intensiivsuse vähendamisse ja isehakanud islamiriigi kõrvaldamisse; |
| --- | --- |

9.

Muudetud ja töökindlam ÜJKP

| 10. | on kindlal veendumusel, et seetõttu tuleb ÜJKPd põhjalikult ja suures ulatuses muuta, et võimaldada ELil ja tema liikmesriikidel anda otsustav panus liidu julgeolekusse, rahvusvaheliste kriiside ohjamisse ja ELi strateegilise autonoomia kindlustamisse; tuletab meelde, et ükski riik ei saa praegusi julgeolekuprobleeme üksi lahendada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on arvamusel, et ÜJKP edukaks muutmiseks tuleb ELi liikmesriigid sellesse protsessi juba algusest saadik täielikult kaasata, et hoida ära hilisemate ummikseisude kujunemise oht; rõhutab praktilist ja rahalist kasu, mida toob edasine koostöö Euroopa kaitsevõime arendamiseks ning märgib käimasolevaid algatusi, millele peaks järgnema konkreetsed meetmed 2016. aasta detsembrikuisel kaitseteemalisel Euroopa Ülemkogul; kutsub samuti liikmesriike ja ELi üles tegema asjakohaseid investeeringuid julgeoleku- ja kaitsevaldkonda; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et alalise struktureeritud koostöö loomine (Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõige 6) teeb võimalikuks enesekaitse või alalise enesekaitse struktuuri arendamise, mis tugevdaks kriisiohjamisoperatsioone; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et kuna Euroopa julgeolekuolukord ei ole enam täielikult tema kontrolli all ja Euroopa ei saa enam valida tegutsemiseks aega ja kohta, peaks EL suutma sekkuda ÜJKP missioonide ja operatsioonide ning muude asjakohaste vahendite kaudu, kaasa arvatud kriisiennetamise ja kriiside lahendamisega kogu kriisiohjamise spektri ulatuses, hõlmates sel viisil konfliktitsükli kõik etapid, ja osalema täiel määral Euroopa turvalisuse säilitamises ning kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala ühise julgeoleku ja kaitse tagamises; soovitab Euroopa Ülemkogul alustada ÜJKP arendamist ühiseks kaitseks, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 42 lõikes 2; on arvamusel, et üks ÜJKP tähtsamatest eesmärkidest peaks olema ELi vastupanuvõime tugevdamine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitletud ÜJKP tegevuskava üle, mis sisaldab konkreetset ajakava ja konkreetseid samme; väljendab heameelt asjaolu üle, et see tegevuskava täiendab tulevast Euroopa kaitsealast tegevuskava; rõhutab vajadust tugevdada ÜJKP sõjalist komponenti; soovitab tungivalt liikmesriikidel koordineerida julgeoleku- ja kaitsevaldkonna investeeringuid, samuti suurendada rahalist toetust kaitsevaldkonna teadusuuringutele ELi tasandil; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab samuti, et ÜJKP aluse peaksid moodustama kindel kollektiivkaitse põhimõte ja tõhus rahastamine ning et seda tuleks ellu viia kooskõlastatult julgeoleku- ja kaitsevaldkonna rahvusvaheliste institutsioonidega ja täielikus vastastikuses täiendavuses NATOga; on arvamusel, et EL peaks ergutama liikmesriike täitma NATO võimekuse eesmärki, st kulutada kaitsele vähemalt 2 % SKPst, nagu kinnitati Walesi ja Varssavi tippkohtumistel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et konfliktid ja kriisid Euroopas ja selle ümbruses toimuvad nii füüsilises kui ka kübermaailmas ning rõhutab, et seetõttu tuleb küberjulgeolek ja küberkaitse lõimida põhielementidena ÜJKPsse ning neid tuleb täielikult arvesse võtta kõigis ELi sise- ja välispoliitika meetmetes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | peab kiiduväärseks komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettekannet Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohta, mis on vajalik ja positiivne areng institutsioonilise raamistiku jaoks, milles toimivad ja arenevad ÜVJP ning ÜJKP; peab kahetsusväärseks liikmesriikide vähest osalemist ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia koostamises; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et on vaja liikmesriikide ja nende parlamentide pühendumust, vastutustunnet ja tuge ning tihedat koostööd kõigi asjaomaste ELi organitega, et tagada ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia poliitilise tasandi eesmärkide, prioriteetide ja tervikliku lähenemisviisi kiire ja tulemuslik rakendamine ELi julgeoleku ja kaitse valge raamatu kujul, millele eelneb julgeoleku ja kaitse rakenduskava; juhib tähelepanu asjaolule, et rakenduskava on tihedalt seotud ELi üldise strateegia laiema rakendamisega, komisjoni tulevase Euroopa kaitsealase tegevuskavaga ning Varssavis allkirjastatud ELi ja NATO ühisdeklaratsiooni rakendamisega; väljendab heameelt komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning liikmesriikide jätkuva töö üle rakendamisprotsessis; toonitab, et ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia ning tulemusliku ja tugevama ÜJKP elluviimiseks tuleb eraldada asjakohased ressursid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on seisukohal, et ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia järelmeetmena oleks nõukogus vaja kokku leppida sellise valdkondliku strateegia väljatöötamine, milles tuleks täiendavalt täpsustada tsiviil- ja sõjalise tasandi eesmärgid, ülesanded, nõuded ja võimetega seotud prioriteedid; kordab oma varasemaid nõudmisi töötada välja Euroopa kaitse valge raamat ning palub tungivalt nõukogul koostada see dokument viivitamata; väljendab muret, et kavandatav julgeoleku ja kaitse rakenduskava ei täida suures osas parlamendi ja üldsuse ootusi; kordab kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide julgeoleku jagamatuse põhimõtet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | võtab teadmiseks Saksamaa ja Prantsusmaa välisministrite tehtud Euroopa julgeoleku pakti ettepaneku ning toetab muu hulgas Euroopa strateegilise keskkonna ühisanalüüsi mõtet, mille raames muudetakse ohuhinnangud perioodiliseks ühistegevuseks, suurendades selle kaudu üksteise probleemidega arvestamist ja toetust ühisele suutlikkusele ja ühistegevusele; väljendab samuti heameelt teiste liikmesriikide hiljutiste algatuste üle ÜJKP arendamise valdkonnas; peab siiski kahetsusväärseks enesehindamise puudumist seoses liikmesriikide tegevusetusega Euroopa varasemate kaitsevaldkonna kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et selleks on vaja teha koostööd sarnase NATO tegevusega; rõhutab, et selleks on asendamatult vajalik näidata üles tõsist pühendumust ning suurendada ja tõhustada luureandmete ja muu teabe vahetamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et kuna sise- ja välisjulgeolek lõimuvad aina enam ning füüsilist ja küberruumi on üha raskem eristada, muutub tähtsaks ka nende vastavate vahendite loetelude lõimimine, mis võimaldaks ELil tegutseda terves vahendite spektris kuni Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 7 tasandini; |
| --- | --- |

22.

ÜJKP ja integreeritud lähenemisviis kriisidele

| 23. | toonitab, kui tähtis on ÜJKP tsiviil- ja sõjaliste missioonide ja operatsioonide jaoks luua alaline ELi peastaap, mille integreeritud operatiivpersonal toetaks kogu planeerimistsüklit alates esialgsest poliitilisest ideest kuni detailsete plaanideni; rõhutab, et see ei kordaks NATO struktuuri, vaid oleks vajalik institutsiooniline korraldus ÜJKP missioonide ja operatsioonide plaanimise ja läbiviimise tugevdamiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toonitab, et ÜJKP missioonid ja operatsioonid, sealhulgas piirihaldamise abi, suutlikkuse suurendamine, sõjalised väljaõppemissioonid ja mereväeoperatsioonid annavad panuse rahvusvahelise rahu ja stabiilsuse tagamisse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab kahetsusväärseks, et ÜJKP missioonid ja operatsioonid kannatavad jätkuvalt struktuuriliste nõrkuste all, mis ohustavad nende tõhusust; on arvamusel, et need peaksid olema toimivad vahendid ning ELi üldisesse välis- ja julgeolekupoliitika strateegiasse paremini lõimitud; |
| --- | --- |

25.

| 26. | võtab sellega seoses teadmiseks ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia niisuguste poliitiliste sihtide taseme, mis puudutavad integreeritud lähenemist konfliktidele ja kriisidele seoses liidu osalemisega kõigis konfliktitsüklite etappides ennetamise, lahendamise ja stabiliseerimise kaudu, ning samuti võtab teadmiseks võetud kohustuse vältida tegevuse enneaegset lõpetamist; on arvamusel, et EL peaks sidusalt toetama liikmesriike, kes osalevad isehakanud Islamiriigi vastases koalitsioonis, luues ÜJKP koolitusele suunatud operatsiooni Iraagis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunneb heameelt Sahelis toimuvate piirkondlike ÜJKP missioonide idee üle, eelkõige seepärast, et see vastab allpiirkonna riikide tõhustatud koostöö soovidele julgeoleku valdkonnas platvormi G5 Sahel raames; on arvamusel, et see võiks pakkuda võimalust tugevdada kohapeal asuvate ÜJKP missioonide tõhusust ja tähtsust (EUCAP Sahel Mali ja EUCAP Sahel Niger); on kindlalt veendunud, et see piirkonnastumise kontseptsioon peab tuginema kohapeal saadud kogemustele, konkreetsetele eesmärkidele ja nende saavutamise vahenditele ning seda ei tohiks määratleda üksnes poliitiliste kaalutluste alusel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et kõigis nõukogu otsustes tulevaste missioonide ja operatsioonide kohta tuleks prioriteediks pidada tegelemist ELi julgeolekut otseselt või selliste partnerite ja piirkondade julgeolekut mõjutavate konfliktidega, kus EL tagab julgeolekut; leiab, et konfliktidega tegelemise otsus peaks põhinema ühisanalüüsil, strateegilise keskkonna mõistmisel ja liikmesriikide jagatud strateegilistel huvidel, ja võttes arvesse muude liitlaste ja organisatsioonide, näiteks ÜRO ja NATO tegevust; leiab, et ÜJKP võimete tugevdamise missioonid tuleb siduda julgeolekusektori reformiga ja komisjonis tehtava õigusriigialase tööga; |
| --- | --- |

28.

| 29. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku muuta määrust (EL) nr 230/2014 (millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend), et kasutada liidu abi ka partnerriikide sõjaliste üksuste varustamiseks, mida ta peab hädavajalikuks panuseks nende vastupidavusse ning mis vähendab võimalust, et need riigid muutuksid jälle konfliktide objektiks ja Euroopa Liidu vastase vaenutegevuse keskmeks; rõhutab, et seda tuleks teha erakorralistel asjaoludel, mis on sätestatud eelnimetatud ettepaneku (muuta määrust (EL) nr 230/2014) artiklis 3a, et aidata kaasa jätkusuutlikule arengule, heale valitsemistavale ja õigusriigi põhimõtetele; ergutab sellega seoses Euroopa välisteenistust ja komisjoni kiirendama julgeoleku ja arengu toetamist suutlikkuse suurendamise kaudu käsitleva algatuse elluviimist, et parandada ÜJKP missioonide tulemuslikkust ja jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toonitab vajadust teha kindlaks muud rahastamisvahendid partnerite julgeoleku- ja kaitsevaldkonna võimete tugevdamiseks; palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil tagada täielik sidusus ja koordineerimine, et saavutada parimad tulemused ning vältida kattuvust kohapeal; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib sellega seoses, et Petersbergis määratletud ülesanded tuleks läbi vaadata ning lahingugruppidest peaks võimalikult kiiresti saama kasutusvalmis sõjaline vahend tänu suuremale modulaarsusele ja funktsionaalsemale rahastamisele; märgib, et konstruktiivse suhtumise puudumine liikmesriikide seas on jätkuvalt lahingugruppide kasutamist takistav poliitiline ja operatiivne tegur; nõuab tungivalt, et nõukogu algataks sõjaliste operatsioonide algetapi kiireloomuliseks rahastamiseks käivitusfondi loomise (vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõikele 3); |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab ELi finantseeskirjade paindlikkuse suurendamist, et parandada liidu võimet kriisidele reageerida ja kehtivaid Lissaboni lepingu sätteid rakendada; nõuab Athena mehhanismi muutmist, et laiendada selle kohaldamisala kõigile seotud kulutustele, esmalt kiirreageerimisoperatsioonidele ja ELi lahingugruppide lähetamisele ning seejärel kõigile sõjalistele operatsioonidele; |
| --- | --- |

32.

Koostöö NATO ja muude partneritega

| 33. | tuletab meelde, et NATO-l ja ELil on samad strateegilised huvid ning samad probleemid ida- ja lõunasuunal; juhib tähelepanu artikli 42 lõike 7 vastastikuse kaitse klausli tähtsusele ELi liikmesriikidele, olenemata NATOsse kuulumisest; märgib, et EL peaks suutma oma vahendeid kasutades samas ulatuses kaitsta ka neid ELi liikmeid, kes ei kuulu NATOsse; võtab teadmiseks ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia eesmärgi tagada asjakohasel tasemel ELi strateegiline autonoomia ning rõhutab, et need kaks organisatsiooni peavad oma vahendeid vastastikku täiendama; leiab, et ELi strateegiline autonoomia peaks suurendama Euroopa suutlikkust edendada julgeolekut liidu piires ja väljaspool ning tugevdama partnerlust NATOga ja Atlandi-üleseid suhteid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on arvamusel, et ELi ja NATO tihedat ja tulemuslikku koostööd toetab nende missioonide ja seetõttu ka nende vahendite varude täiendavus ja kokkusobivus; rõhutab, et kahe organisatsiooni suhetes tuleks edaspidigi keskenduda koostööle, mitte konkureerimisele; on arvamusel, et EL peaks ergutama liikmesriike täitma NATO võimekuse eesmärki, st kulutama vähemalt 2 % SKPst kaitsele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et NATO-l on kõige paremad vahendid heidutus- ja kaitsetegevuseks ning organisatsioon on valmis rakendama kollektiivkaitset (Põhja-Atlandi lepingu artikkel V) iga oma liikme vastase agressiooni korral, samas kui ÜJKP raames on tähelepanu suunatud rahukaitsele, konfliktide ennetamisele ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamisele (ELi lepingu artikkel 42) ja ELil on lisaks vahendid, et tegeleda liikmesriikide sisejulgeolekuga seotud probleemidega, sealhulgas sabotaažiga, mida artikkel V ei hõlma; rõhutab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 222 nn solidaarsusklausli eesmärk on tagada demokraatlike institutsioonide ja tsiviilelanikkonna kaitse terrorirünnaku korral; |
| --- | --- |

35.

| 36. | peab tervitatavaks hiljuti Varssavis allkirjastatud ELi ja NATO ühisdeklaratsiooni ning toetab täielikult selles nimetatud koostöövaldkondi; märgib, et deklaratsioonis kirjeldatakse hästi sissetöötatud mitteametlikke tavasid, selle asemel et ELi-NATO koostöö uuele tasandile viia; rõhutab vajadust eelkõige süvendada koostööd ja täiendada suutlikkuse suurendamist hübriid- ja küberohtude ja uurimistöö valdkonnas; peab kiiduväärseks Bratislava tegevuskavas välja kuulutatud eesmärki alustada viivitamatult ühisdeklaratsiooni elluviimist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | toetab täielikult julgeoleku- ja kaitsekoostöö suurendamist muude institutsiooniliste partneritega, kaasa arvatud ÜRO, Aafrika Liit ja OSCE, samuti strateegilised kahepoolsed partnerid, eelkõige Ameerika Ühendriigid, sellistes valdkondades nagu hübriidohud, merejulgeolek, kiirreageerimine, terrorismivastane võitlus ja küberjulgeolek; |
| --- | --- |

37.

Euroopa kaitsekoostöö

| 38. | leiab, et tugevama kaitsetööstuse väljatöötamine tugevdaks ELi strateegilist sõltumatust ja tehnoloogilist iseseisvust; on veendunud, et ELi kui Euroopa naabruskonna julgeoleku tagaja rolli suurendamiseks on vaja asjakohast ja piisavat suutlikkust ning jätkusuutliku tarneahelaga konkurentsivõimelist, tõhusat ja läbipaistvat kaitsetööstust; märgib, et Euroopa kaitsesektorit iseloomustab killustatus ja dubleerimine, mis tuleb järk-järgult kaotada, pakkudes kõigile riiklikele elementidele stiimuleid ja hüvesid ning võttes arvesse pikemaajalist perspektiivi luua integreeritud kaitseturg; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kahetseb asjaolu, et liikmesriigid ei ole süstemaatilise ja pikaajalise kaitsekoostöö poliitikaraamistikku veel vajaliku tõsidusega rakendanud ning et panustamise ja jagamise algatus ei ole märgatavaid tulemusi andnud; kutsub nõukogu üles kasutusele võtma kaks korda aastas toimuvaid kaitsearutelusid, et anda ÜJKP ning Euroopa kaitsekoostöö jaoks strateegilisi suuniseid ja poliitilist tõuget; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et küberkaitse valdkonna koostööd tuleb veelgi süvendada ja tagada ÜJKP missioonide täielik kübervastupidavus; nõuab tungivalt, et nõukogu lisaks oma kaitsearuteludesse olulise teemana küberkaitse; peab kindlalt vajalikuks koostada riiklikud küberkaitsestrateegiad; kutsub liikmesriike üles Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) vastutusel pakutavaid kübersuutlikkuse suurendamise meetmeid täielikult ära kasutama ja kasutama ka NATO kooperatiivse küberkaitse kompetentsikeskuse (CCDCOE) võimalusi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | märgib, et kõigil liikmesriikidel on peamiselt rahaliste piirangute tõttu raske hoida alal laiaulatuslikke ja täielikult kasutusvalmis kaitsevõimeid; nõuab seetõttu tihedama koostöö tegemist ja selgemaid valikuid selle suhtes, millist võimet tagada, et liikmesriigid saaksid keskenduda konkreetsetele valdkondadele; |
| --- | --- |

41.

| 42. | usub, et koostegutsemisvõime on vältimatu selleks, et liikmesriikide väed oleksid suuremal määral ühildatavad ja lõimitud; rõhutab seetõttu, et liikmesriigid peavad uurima kaitseressursside ühishangete võimalusi; märgib, et ELi kaitseturgude protektsionistlik ja suletud iseloom teeb selle raskemaks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et Euroopa kaitsesektori tugev tehnoloogiline ja tööstuslik baas, mis hõlmab rajatisi VKEde jaoks, on üks ÜJKP peamine alus ning eeltingimus ühisturule, mis võimaldab ELil üles ehitada oma strateegilise sõltumatuse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib kahetsusega, et liikmesriigid kohaldavad kaitse- ja julgeolekuvaldkonna hankeid käsitlevat direktiivi 2009/81/EÜ ja kaitseotstarbeliste toodete vedu käsitlevat direktiivi 2009/43/EÜ täiesti erinevas ulatuses; kutsub seetõttu komisjoni üles kohaldama selgitavat märkust artikli 346 kohta ja täitma oma rolli aluslepingute täitmise järelevalvajana, alustades direktiivide rikkumise korral rikkumismenetlust; kutsub liikmesriike üles parandama riikidevahelisi jõupingutusi sõjaliste hangete nõudluspoolel ning kutsub tarnivaid Euroopa tööstusettevõtteid üles tugevdama oma ülemaailmset turuseisundit parema kooskõlastamise ja tööstuse konsolideerimise abil; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tunneb muret kaitseuuringute rahastamise pideva vähenemise pärast liikmesriikides, mis ohustab tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi ja seega ka Euroopa strateegilist sõltumatust; kutsub liikmesriike üles varustama oma relvajõude pigem Euroopa kaitsetööstuse kui selle konkurentide toodetega; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on veendunud, et EDA rolli tugevdamine suutlikkusega seotud programmide, projektide ja tegevuse koordineerimisel aitaks suurendada ÜJKP tõhusust; leiab, et EDAt tuleks täielikult toetada tema eesmärkide saavutamisel, sealhulgas toetada eelkõige tema tulevikuprioriteete ja -rolle seoses Euroopa kaitsealase tegevuskava (EDAP) ja Euroopa kaitseuuringute programmiga (EDRP); kutsub seetõttu liikmesriike üles selle agentuuri organisatsiooni, menetlusi ja tegevust läbi vaatama, et kasutada uusi võimalusi tihedamaks koostööks ja lõimumiseks; palub liikmesriikidel anda EDAle suuniseid võimearendusplaani läbivaatamise koordineerimiseks kooskõlas ELi üldise ja valdkondliku strateegiaga; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et küberjulgeolek on juba iseloomult poliitikavaldkond, kus koostöö ja lõimumine on otsustavalt tähtis, ja seda mitte üksnes ELi liikmesriikide, peamiste partnerite ja NATO vahel, vaid ka eri ühiskondlike toimijate vahel, sest tegemist ei ole ainuüksi sõjalise vastutusvaldkonnaga; nõuab selgemaid juhiseid selle kohta, kuidas ja millises kontekstis ELi kaitse- ja ründevõimet tuleb kasutada; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud ELi kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi määruse põhjalikku läbivaatamist, et vältida tarkvara ja muude süsteemide, mida võidakse kasutada ELi digitaristu vastu ning inimõiguste rikkumiseks, langemist valedesse kätesse; kutsub ELi üles kaitsma rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas, kuid mitte ainult interneti haldamise foorumitel põhimõtet, et interneti põhitaristu peaks olema neutraalne ala, kus valitsustel on keelatud oma riiklikes huvides sekkuda; |
| --- | --- |

47.

| 48. | toetab komisjoni kaitsega seotud algatusi, nagu kaitsealane tegevuskava ja kaitsetööstuspoliitika, mida tuleks alustada pärast ELi julgeolekut ja kaitset käsitleva valge raamatu esitlemist; toetab komisjoni suuremat osalemist kaitseküsimustes ulatuslike ja hästi fokuseeritud teadusuuringute, kavandamise ja rakendamise kaudu; peab tervitatavaks ÜJKPga seotud teadusuuringute alast ettevalmistavat tegevust ja palub piisavaid rahalisi vahendeid kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku ülejäänud ajaks; toetab ELi kaitseuuringute programmi väljatöötamist järgmises mitmeaastases finantsraamistikus (2021–2027); |
| --- | --- |

48.

| 49. | on arvamusel, et ELi tulevase kaitseuuringute programmi raames tuleks rahastada prioriteetsetesse valdkondadesse kuuluvaid teadusprojekte, mille suhtes liikmesriigid kokku lepivad, ning et Euroopa kaitsekulutuste fondist võiks toetada sellise võimekuse rahastamist, mille suhtes liikmesriigid on ühiselt kokku leppinud ning millel on selge ELi lisaväärtus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nõuab ELi õiguse reformimist, et Euroopa kaitsetööstus võiks saada samasugust riigiabi nagu USA kaitsetööstus; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, NATO peasekretärile, NATO parlamentaarse assamblee presidendile, ÜRO peasekretärile, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) praegusele esimehele ja OSCE parlamentaarse assamblee presidendile. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  ELT C 353, 27.9.2016, lk 59.

(2)  ELT C 353, 27.9.2016, lk 74.

(3)  ELT C 407, 4.11.2016, lk 74.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0120.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0249.

(6)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 145.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/58

---

P8_TA(2016)0441

ELi strateegiline kommunikatsioon vastusammuna tema vastu suunatud kolmandate osapoolte propagandale

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon ELi strateegilise kommunikatsiooni kohta vastusammuna tema vastu suunatud kolmandate osapoolte propagandale (2016/2030(INI))

(2018/C 224/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 2. aprilli 2009. aasta resolutsiooni Euroopa südametunnistuse ja totalitarismi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. aprilli 2009. aasta resolutsiooni Euroopa südametunnistuse ja totalitarismi kohta (1),

| — | võttes arvesse Strasbourgi/Kehli tippkohtumise 4. aprilli 2009. aasta deklaratsiooni, mis võeti vastu NATO 60. aastapäeva puhul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Strasbourgi/Kehli tippkohtumise 4. aprilli 2009. aasta deklaratsiooni, mis võeti vastu NATO 60. aastapäeva puhul,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (2),

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 9. veebruari 2015. aasta järeldusi terrorismivastase võitluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 9. veebruari 2015. aasta järeldusi terrorismivastase võitluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. märtsi 2015. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. märtsi 2015. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 16. märtsil 2015. aastal vastu võetud ja välisasjade nõukogu poolt 23. mail 2016. aastal uuesti kinnitatud järeldusi ELi piirkondliku strateegia kohta Süürias ja Iraagis ning ISILi/Da’eshi ohu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 16. märtsil 2015. aastal vastu võetud ja välisasjade nõukogu poolt 23. mail 2016. aastal uuesti kinnitatud järeldusi ELi piirkondliku strateegia kohta Süürias ja Iraagis ning ISILi/Da’eshi ohu kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. mai 2015. aasta aruannet „EL muutuvas üldises keskkonnas. Rohkem ühendatud, rohkem vaidlustatud ja keerukam maailm“ ning uue ELi üldise julgeolekustrateegia alal tehtavat tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. mai 2015. aasta aruannet „EL muutuvas üldises keskkonnas. Rohkem ühendatud, rohkem vaidlustatud ja keerukam maailm“ ning uue ELi üldise julgeolekustrateegia alal tehtavat tööd,

| — | võttes arvesse oma 10. juuni 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Venemaa suhete hetkeseisu kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuni 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Venemaa suhete hetkeseisu kohta (3),

| — | võttes arvesse ELi strateegilise kommunikatsiooni tegevuskava (Ares(2015)2608242 – 22.6.2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi strateegilise kommunikatsiooni tegevuskava (Ares(2015)2608242 – 22.6.2015),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (4),

| — | võttes arvesse NATO 5. septembri 2014. aasta Walesi tippkohtumise deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO 5. septembri 2014. aasta Walesi tippkohtumise deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni ELi kodanike radikaliseerumise ja terroriorganisatsioonide poolt värbamise ennetamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni ELi kodanike radikaliseerumise ja terroriorganisatsioonide poolt värbamise ennetamise kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa julgeoleku tegevuskava“ (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa julgeoleku tegevuskava“ (COM(2015)0185),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. aprilli 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik. Euroopa Liidu lahendus“ (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. aprilli 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik. Euroopa Liidu lahendus“ (JOIN(2016)0018),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2016. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Euroopa julgeoleku tegevuskava elluviimine, et võidelda terrorismi vastu ning liikuda tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole“ (COM(2016)0230), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2016. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Euroopa julgeoleku tegevuskava elluviimine, et võidelda terrorismi vastu ning liikuda tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole“ (COM(2016)0230),

| — | võttes arvesse Euroopa demokraatia rahastu teostatavussuuringut venekeelsete meediaalgatuste kohta idapartnerluse raames ja sellest kaugemal „Bringing Plurality and Balance to the Russian Language Media Space“ („Mitmekesisuse ja tasakaalu toomine venekeelsesse meediaruumi“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa demokraatia rahastu teostatavussuuringut venekeelsete meediaalgatuste kohta idapartnerluse raames ja sellest kaugemal „Bringing Plurality and Balance to the Russian Language Media Space“ („Mitmekesisuse ja tasakaalu toomine venekeelsesse meediaruumi“),

| — | võttes arvesse terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri aruannet A/HRC/31/65, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri aruannet A/HRC/31/65,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee üldist märkust nr 34 (CCPR/C/GC/34), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee üldist märkust nr 34 (CCPR/C/GC/34),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0290/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0290/2016),

| A. | arvestades, et EL on võtnud kohustuse juhinduda oma tegevuses rahvusvahelisel tasandil niisuguste põhimõtete järgimisest nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine, samuti meediavabadus, juurdepääs teabele, sõnavabadus ja meedia mitmekesisus, millest viimast on siiski teataval määral võimalik piirata rahvusvahelise õiguse, sealhulgas Euroopa inimõiguste konventsiooni sätete kohaselt; arvestades, et kolmandad osapooled, kes püüavad liitu diskrediteerida, ei jaga samu väärtusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on võtnud kohustuse juhinduda oma tegevuses rahvusvahelisel tasandil niisuguste põhimõtete järgimisest nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine, samuti meediavabadus, juurdepääs teabele, sõnavabadus ja meedia mitmekesisus, millest viimast on siiski teataval määral võimalik piirata rahvusvahelise õiguse, sealhulgas Euroopa inimõiguste konventsiooni sätete kohaselt; arvestades, et kolmandad osapooled, kes püüavad liitu diskrediteerida, ei jaga samu väärtusi;

| B. | arvestades, et EL, selle liikmesriigid ja kodanikud on sattunud üha suureneva süstemaatilise surve alla võidelda riikide ja valitsusväliste osalejate, näiteks oma naabruses tegutsevate piiriüleste terrori- ja kuritegelike organisatsioonide niisuguste teabe, desinformatsiooni ja eksitava teabe edastamise kampaaniate ning propaganda vastu, mille eesmärk on õõnestada objektiivse teabe või eetilise ajakirjanduse tegelikku kontseptsiooni, kajastades kogu teavet kallutatuna või poliitilise võimu teostamise vahendina, ning milles on võetud sihikule ka demokraatlikud väärtused ja huvid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL, selle liikmesriigid ja kodanikud on sattunud üha suureneva süstemaatilise surve alla võidelda riikide ja valitsusväliste osalejate, näiteks oma naabruses tegutsevate piiriüleste terrori- ja kuritegelike organisatsioonide niisuguste teabe, desinformatsiooni ja eksitava teabe edastamise kampaaniate ning propaganda vastu, mille eesmärk on õõnestada objektiivse teabe või eetilise ajakirjanduse tegelikku kontseptsiooni, kajastades kogu teavet kallutatuna või poliitilise võimu teostamise vahendina, ning milles on võetud sihikule ka demokraatlikud väärtused ja huvid;

| C. | arvestades, et meediavabadus, juurdepääs teabele ja sõnavabadus on niisuguse demokraatliku süsteemi peamised alustalad, kus peetakse ülimalt tähtsaks meediaomandi ja meedia rahastamisallikate läbipaistvust; arvestades, et kvaliteetse ajakirjanduse, meedia mitmekesisuse ja faktide kontrollimise tagamise strateegiad saavad olla tulemuslikud ainult juhul, kui teabe esitajaid usaldatakse ja nad on usaldusväärsed; arvestades, et samal ajal tuleks kriitiliselt hinnata seda, kuidas tegeleda meediaallikatega, kes on tõendatult korduvalt kasutanud tahtliku eksitamise ja desinformatsiooni esitamise strateegiat, eelkõige nn uues meedias, suhtlusvõrgustikes ja digitaalkeskkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et meediavabadus, juurdepääs teabele ja sõnavabadus on niisuguse demokraatliku süsteemi peamised alustalad, kus peetakse ülimalt tähtsaks meediaomandi ja meedia rahastamisallikate läbipaistvust; arvestades, et kvaliteetse ajakirjanduse, meedia mitmekesisuse ja faktide kontrollimise tagamise strateegiad saavad olla tulemuslikud ainult juhul, kui teabe esitajaid usaldatakse ja nad on usaldusväärsed; arvestades, et samal ajal tuleks kriitiliselt hinnata seda, kuidas tegeleda meediaallikatega, kes on tõendatult korduvalt kasutanud tahtliku eksitamise ja desinformatsiooni esitamise strateegiat, eelkõige nn uues meedias, suhtlusvõrgustikes ja digitaalkeskkonnas;

| D. | arvestades, et infosõda on sama vana ajalooline nähtus kui sõda ise; arvestades, et sihipärast infosõda kasutati ulatuslikult külma sõja ajal ning sellest ajast peale on see olnud niisuguse nüüdisaegse hübriidsõja lahutamatu osa, mis kujutab endast varjatud ja avalike sõjaliste ja mittesõjaliste meetmete kombinatsiooni, mida kasutatakse rünnaku all oleva riigi poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse olukorra destabiliseerimiseks sõda ametlikult välja kuulutamata, võttes sihikule mitte üksnes ELi partnerid, vaid ka ELi enda, selle institutsioonid ning kõik liikmesriigid ja kodanikud nende kodakondsusest ja usutunnistusest sõltumata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et infosõda on sama vana ajalooline nähtus kui sõda ise; arvestades, et sihipärast infosõda kasutati ulatuslikult külma sõja ajal ning sellest ajast peale on see olnud niisuguse nüüdisaegse hübriidsõja lahutamatu osa, mis kujutab endast varjatud ja avalike sõjaliste ja mittesõjaliste meetmete kombinatsiooni, mida kasutatakse rünnaku all oleva riigi poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse olukorra destabiliseerimiseks sõda ametlikult välja kuulutamata, võttes sihikule mitte üksnes ELi partnerid, vaid ka ELi enda, selle institutsioonid ning kõik liikmesriigid ja kodanikud nende kodakondsusest ja usutunnistusest sõltumata;

| E. | arvestades, et Venemaa poolt Krimmi annekteerimisega ja Venemaa juhitud hübriidsõjaga Donbassis on Kreml eskaleerinud vastasseisu ELiga; arvestades, et Kreml on viinud oma propaganda järgmisele tasemele ja Venemaal on Euroopa meediakeskkonnas suurem roll, mille eesmärk on tekitada Euroopa avaliku arvamuse hulgas poliitilist toetust Venemaa tegevusele ning õõnestada ELi välispoliitika sidusust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venemaa poolt Krimmi annekteerimisega ja Venemaa juhitud hübriidsõjaga Donbassis on Kreml eskaleerinud vastasseisu ELiga; arvestades, et Kreml on viinud oma propaganda järgmisele tasemele ja Venemaal on Euroopa meediakeskkonnas suurem roll, mille eesmärk on tekitada Euroopa avaliku arvamuse hulgas poliitilist toetust Venemaa tegevusele ning õõnestada ELi välispoliitika sidusust;

| F. | arvestades, et sõjapropaganda ja igasugune rahvusliku, rassilise või religioosse viha toetamine, mis kujutab endast diskrimineerimisele, vaenulikkusele või vägivallale õhutamist, on kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 20 kohaselt seadusega keelatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sõjapropaganda ja igasugune rahvusliku, rassilise või religioosse viha toetamine, mis kujutab endast diskrimineerimisele, vaenulikkusele või vägivallale õhutamist, on kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 20 kohaselt seadusega keelatud;

| G. | arvestades, et finantskriis ja digitaalmeedia uute vormide areng on tekitanud kvaliteetsele ajakirjandusele tõsiseid probleeme, mis on põhjustanud publiku hulgas kriitilise mõtlemise vähenemise, muutes publiku desinformatsiooni ja manipuleerimise suhtes vastuvõtlikumaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et finantskriis ja digitaalmeedia uute vormide areng on tekitanud kvaliteetsele ajakirjandusele tõsiseid probleeme, mis on põhjustanud publiku hulgas kriitilise mõtlemise vähenemise, muutes publiku desinformatsiooni ja manipuleerimise suhtes vastuvõtlikumaks;

| H. | arvestades, et propaganda ja Venemaa meedia sissetung on eriti tugev ja tihti ilma võrdväärse vastuseisuta idanaabruse riikides; arvestades, et riigimeedia on kõnealustes riikides sageli nõrk ega suuda toime tulla Venemaa meedia tugevuse ja mõjuvõimuga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et propaganda ja Venemaa meedia sissetung on eriti tugev ja tihti ilma võrdväärse vastuseisuta idanaabruse riikides; arvestades, et riigimeedia on kõnealustes riikides sageli nõrk ega suuda toime tulla Venemaa meedia tugevuse ja mõjuvõimuga;

| I. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonisõja tehnoloogiat kasutatakse selleks, et õigustada tegevust, mis kujutab endast ohtu ELi liikmesriikide suveräänsusele, poliitilisele sõltumatusele, nende kodanike turvalisusele ja territoriaalsele terviklikkusele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonisõja tehnoloogiat kasutatakse selleks, et õigustada tegevust, mis kujutab endast ohtu ELi liikmesriikide suveräänsusele, poliitilisele sõltumatusele, nende kodanike turvalisusele ja territoriaalsele terviklikkusele;

| J. | arvestades, et EL ei tunnusta ISILit/Daeshi riigi ega riigilaadse organisatsioonina; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL ei tunnusta ISILit/Daeshi riigi ega riigilaadse organisatsioonina;

| K. | arvestades, et ISIL/Daesh, Al Qaeda ja mitmed teised vägivaldsed pühasõdalaste terrorirühmitused kasutavad süstemaatiliselt kommunikatsioonistrateegiaid ja otsest propagandat nii internetis kui ka väljaspool seda ELi ja liikmesriikide ning Euroopa väärtuste vastase tegevuse õigustamise osana ning noorte eurooplaste värbamise hoogustamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ISIL/Daesh, Al Qaeda ja mitmed teised vägivaldsed pühasõdalaste terrorirühmitused kasutavad süstemaatiliselt kommunikatsioonistrateegiaid ja otsest propagandat nii internetis kui ka väljaspool seda ELi ja liikmesriikide ning Euroopa väärtuste vastase tegevuse õigustamise osana ning noorte eurooplaste värbamise hoogustamiseks;

| L. | arvestades, et NATO Strasbourgi/Kehli tippkohtumise deklaratsiooni järel, milles rõhutati, et NATO jaoks on üha olulisem anda asjakohaselt, õigeaegselt, täpselt ja arvestaval viisil teavet oma muutuvate rollide, eesmärkide ja missioonide kohta, loodi 2014. aastal Lätis NATO strateegilise kommunikatsiooni tippkeskus (NATO StratCom COE), mille üle avaldati heameelt NATO Walesi tippkohtumise deklaratsioonis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et NATO Strasbourgi/Kehli tippkohtumise deklaratsiooni järel, milles rõhutati, et NATO jaoks on üha olulisem anda asjakohaselt, õigeaegselt, täpselt ja arvestaval viisil teavet oma muutuvate rollide, eesmärkide ja missioonide kohta, loodi 2014. aastal Lätis NATO strateegilise kommunikatsiooni tippkeskus (NATO StratCom COE), mille üle avaldati heameelt NATO Walesi tippkohtumise deklaratsioonis;

ELi strateegiline kommunikatsioon vastusammuna tema vastu suunatud kolmandate osapoolte propagandale

| 1. | toonitab, et ELi-vastasel vaenulikul propagandal on mitmeid erinevaid vorme ja selles kasutatakse mitmesuguseid vahendeid, mida on sageli kohandatud vastavalt ELi liikmesriikide profiilile, et moonutada tõde, tekitada kahtlusi, tekitada lõhesid liikmesriikide vahel, ajendada Euroopa Liidu ja selle Põhja-Ameerika partnerite strateegilist üksteisest eemaldumist ning pärssida otsustusprotsessi, diskrediteerida ELi kodanike ning naaberriikide kodanike silmis ja südames ELi institutsioone ja Atlandi-üleseid partnerlusi, millel on tunnustatud roll Euroopa julgeoleku- ja majandusstruktuuris, ning õõnestada ja murendada Euroopa narratiivi, mis tugineb demokraatlikele väärtustele, inimõigustele ja õigusriigi põhimõttele; tuletab meelde, et üks kõige olulisemaid kasutatavaid vahendeid on ELi kodanikes hirmu ja ebakindluse tekitamine ning vaenulike riiklike ja valitsusväliste osalejate palju tugevamana näitamine, kui nad tegelikkuses on; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub ELi institutsioone üles tunnistama, et strateegiline kommunikatsioon ja infosõda ei ole ELi jaoks mitte ainult välis-, vaid ka siseprobleem, ning väljendab muret arvukate vaenuliku propagandaga tegelevate arvamuskujundajate pärast liidus; tunneb muret teatavate liikmesriikide piiratud teadlikkuse pärast sellest, et nende puhul on tegemist propaganda ja desinformatsiooni publiku ja esinemiskohtadega; palub sellega seoses, et ELi osalejad tegeleksid praeguse puuduva selguse ja kokkuleppega selles osas, mida tuleb käsitleda propaganda ja desinformatsioonina, ning töötaksid koostöös ELi liikmesriikide meediavaldkonna esindajate ja ekspertidega välja ühise määratluste kogumi ning koguksid andmeid ja fakte propaganda tarbimise kohta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et desinformatsioon ja propaganda moodustavad hübriidsõja osa; toonitab seetõttu vajadust suurendada teadlikkust ning näidata üles enesekindlust institutsioonilise või poliitilise kommunikatsiooni, mõttekodade või akadeemilise uurimistöö, suhtlusmeedia kampaaniate, kodanikuühiskonna algatuste, meediapädevuse ja muude kasulike meetmete kaudu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et kolmandate riikide Euroopa Liidu vastu suunatud propaganda ja desinformatsiooni strateegia võib esineda mitmesugustes vormides ning hõlmata eelkõige traditsioonilist meediat, suhtlusvõrgustikke, kooliprogramme ja erakondi nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool liitu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et ELi praeguse strateegilise kommunikatsiooni mitmekihiline olemus avaldub mitmel tasandil, sh ELi institutsioonides, liikmesriikides, mitmesugustes NATO ja ÜRO organites, valitsusvälistes organisatsioonides ja kodanikuühiskonna organisatsioonides, ning nõuab võimalikult head kooskõlastust ja teabevahetust kõnealuste osalejate vahel; nõuab rohkem koostööd ja teabevahetust eri osalejate vahel, kes on väljendanud muret kõnealuste propagandapüüdluste pärast ja kes soovivad koostada desinformatsiooni vastu võitlemise strateegiaid; on veendunud, et ELi kontekstis tuleks niisuguse kooskõlastamise ülesanne anda liidu institutsioonidele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnistab, et EL peab pidama oma strateegilise kommunikatsiooni jõupingutusi prioriteediks, mis peaks hõlmama asjakohaseid ressursse; kordab, et EL on edukas näide integratsioonist, mis tekitab isegi kriisi ajal selle vastu jätkuvalt huvi riikide hulgas, kes soovivad sellest eeskuju võtta ja selle osaks saada; rõhutab seetõttu, et EL peab kindlameelselt ja julgelt esitama positiivse sõnumi oma edu, väärtuste ja põhimõtete kohta ning et EL peab oma narratiivis olema ofensiivne, mitte defensiivne; |
| --- | --- |

6.

Venemaa desinformatsiooni ja propagandasõja tunnistamine ja paljastamine

| 7. | märgib kahetsusega, et Venemaa kasutab kontakte ja kohtumisi ELi vastaspooltega propaganda otstarbel ning ELi ühise seisukoha avalikuks nõrgendamiseks, mitte tegeliku dialoogi loomiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnistab, et Venemaa valitsus kasutab väga mitmesuguseid mooduseid ja vahendeid, nagu mõttekodasid ja spetsiaalseid sihtasutusi (nt Russki Mir), eriameteid (Rossotrudnitšestvo), mitmekeelseid telekanaleid (nt RT), pseudouudisteagentuure ja -multimeediateenuseid (nt Sputnik), piiriüleseid sotsiaalseid ja usulisi rühmitusi (kuna režiim soovib end näidata ainukese traditsiooniliste kristlike väärtuste kaitsjana), sotsiaalmeediat ja internetitrolle demokraatlike väärtuste ründamiseks, Euroopa lõhestamiseks, riigisisese toetuse kogumiseks ja ELi idapoolsetele naaberriikidele läbikukkunud riikide kuvandi loomiseks; rõhutab, et Venemaa investeerib märkimisväärseid rahalisi vahendeid oma desinformatsiooni- ja propagandavahenditesse, mida kasutab kas riik otse või mida kasutatakse Kremli kontrolli all olevate äriühingute ja organisatsioonide kaudu; rõhutab, et ühest küljest rahastab Kreml erakondi ja muid organisatsioone ELis eesmärgiga õõnestada poliitilist ühtekuuluvust ning teisest küljest on Kremli propaganda suunatud otseselt teatavate ajakirjanike, poliitikute ja üksikisikute vastu ELis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et julgeoleku- ja luureteenistused on jõudnud järeldusele, et Venemaal on võimekus ja kavatsus viia ellu operatsioone, mille eesmärk on destabiliseerida teisi riike; juhib tähelepanu asjaolule, et see toimub sageli suureulatuslike desinformatsiooni- ja massimeediakampaaniate ning poliitiliste äärmuslaste toetamise vormis; märgib ühtlasi niisuguste meediaettevõtete kohalolu ja tegutsemist ELis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et Kremli teabestrateegia täiendab tema poliitikat, mille raames tõhustatakse kahepoolseid suhteid, majanduskoostööd ja ühisprojekte üksikute ELi liikmesriikidega, et nõrgendada ELi ühtekuuluvust ja õõnestada ELi poliitikat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väidab, et Venemaa strateegiline kommunikatsioon on osa suuremast õõnestavast kampaaniast, mille eesmärk on nõrgendada ELi ja selle liikmesriikide suveräänsust, poliitilist sõltumatust ja territoriaalset terviklikkust ning ELi tasandil tehtavat koostööd; nõuab tungivalt, et liikmesriikide valitsused jälgiksid tähelepanelikult Venemaa teabetegevust Euroopa pinnal ning suurendaksid suutlikkuse jagamise ja vastuluurega seotud jõupingutusi, mille eesmärk on võidelda niisuguse tegevuse vastu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kritiseerib tugevalt jõupingutusi, mida Venemaa teeb ELi integratsiooniprotsessi häirimiseks, ja taunib sellega seoses Venemaa poolt ELi-vastaste jõudude toetamist ELis seoses eelkõige äärmuslike parempoolsete erakondade, populistlike jõudude ja liikumistega, kes eitavad liberaalse demokraatia põhiväärtusi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on tõsiselt mures Kremli poolt innustatava niisuguse kiiresti laieneva tegevuse, sealhulgas desinformatsiooni ja propaganda pärast Euroopas, millega püütakse säilitada või suurendada Venemaa mõju ELi nõrgendamisel ja lõhestamisel; rõhutab, et Kremli propagandaga püütakse suurel määral kirjeldada teatavaid Euroopa riike nn Venemaa traditsioonilisse mõjusfääri kuuluvatena; märgib, et üks selle peamisi strateegiaid seisneb alternatiivse narratiivi levitamises ja kehtestamises, tehes seda sageli ajalooliste sündmuste manipuleeritud tõlgendusel põhinevalt ning oma välistegevuse ja geopoliitiliste huvide õigustamise eesmärgil; märgib, et ajaloo võltsimine on üks selle peamisi strateegiaid; märgib sellega seoses vajadust suurendada avalike kampaaniate ja haridussüsteemide kaudu teadlikkust kommunistlike režiimide kuritegudest ning toetada teadusuuringuid ja dokumenteerimisalast tegevust, eelkõige Nõukogude Liidu endistes liikmesriikides, et võidelda Kremli narratiivi vastu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et Venemaa kasutab ära rahvusvahelise õigusraamistiku puudumist niisugustes valdkondades nagu küberjulgeolek ja vastutuse puudumist meedia reguleerimise valdkonnas ning pöörab igasuguse mitmetimõistetavuse neis asjus enda kasuks; toonitab, et Venemaa agressiivne tegevus kübervaldkonnas hõlbustab infosõja pidamist; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles pöörama tähelepanu interneti vahetuspunktide kui ELi julgeolekustrateegia elutähtsa infrastruktuuri rollile; rõhutab üliolulist vajadust tagada infosüsteemide vastupanuvõime ELi ja liikmesriikide tasandil, eelkõige tõkestamiste ja häirete suhtes, mis võivad olla hübriidkonfliktis ja propagandavastases võitluses keskse tähtsusega, ning rõhutab üliolulist vajadust teha selles valdkonnas tihedat koostööd NATOga, eelkõige NATO kooperatiivse küberkaitse kompetentsikeskusega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub liikmesriike üles töötama välja koordineeritud strateegilise kommunikatsiooni mehhanismid, et toetada desinformatsiooni ja propaganda allikate kindlakstegemist ja võidelda kõnealuste nähtuste vastu hübriidohtude paljastamise eesmärgil; |
| --- | --- |

15.

ISILi/Daeshi infosõja, desinformatsiooni ja radikaliseerimise meetodite mõistmine ja takistamine

| 16. | on teadlik asjaolust, et ISIL/Daesh kasutab nii piirkondlikult kui ka ülemaailmselt mitmesuguseid strateegiaid, et propageerida oma poliitilisi, usulisi, sotsiaalseid, vihkavaid ja vägivaldseid narratiive; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles töötama välja oma vastunarratiivi ISILile/Daeshile, tehes seda haridussüsteemi kaasamise ning ka niisuguste n-ö peavoolu islami haritlaste mõjuvõimu ja nähtavuse suurendamisega, kellel on ISILi/Daeshi propaganda õigustuste ümberlükkamiseks vajalik usutavus; tunneb heameelt ülemaailmse Daeshi-vastase koalitsiooni jõupingutuste üle ning toetab sellega seoses ELi piirkondlikku strateegiat Süürias ja Iraagis; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid töötaksid välja vastunarratiivi džihadistlikule propagandale ja levitaksid seda, rõhutades eelkõige hariduslikku mõõdet, mille raames tõstetakse esile radikaalse islami edendamise teoloogilist taunitavust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et islamistlikud terroriorganisatsioonid, eriti ISIL/Daesh ja Al Qaeda, tegelevad aktiivsete teabekampaaniatega eesmärgiga õõnestada Euroopa väärtusi ja huvisid ning tõsta nende vastu suunatud viha taset; on mures ISILi/Daeshi poolt suhtlusmeedia vahendite ning eelkõige Twitteri ja Facebooki laialdase kasutamise pärast eesmärgiga edendada oma propagandat ja värbamiseesmärke, eelkõige noorte hulgas; rõhutab sellega seoses, kui oluline on lisada ISILi/Daeshi-vastane vastupropaganda strateegia laiemasse ja terviklikku piirkondlikku strateegiasse, milles on kombineeritud diplomaatilised, sotsiaal-majanduslikud, arengualased ja konfliktide ennetamise vahendid; tunneb heameelt niisuguse lõunapoolse strateegilise kommunikatsiooni rakkerühma (StratCom Task Force) loomise üle, millel on potentsiaal panustada tulemuslikult ISILi/Daeshi äärmusliku propaganda ja mõju dekonstrueerimisse ning vastu võitlemisse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et EL ja Euroopa kodanikud on üheks ISILi/Daeshi peamiseks sihtmärgiks, ning nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid tihedamat koostööd, et kaitsta ühiskonda ja eelkõige noori värbamise eest ning suurendada seega nende vastupanuvõimet radikaliseerumise suhtes; rõhutab vajadust ELi vahendite ja meetodite parandamisele suurema keskendumise järele, eelkõige kübervaldkonnas; ergutab kõiki liikmesriike tihedas koostöös 2015. aasta oktoobris asutatud radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku pädevuskeskusega (Radicalisation Awareness Network Centre of Excellence) uurima ja tulemuslikult käsitlema sotsiaal-demograafilisi alustegureid, mis on radikaliseerumise suhtes haavatavuse algpõhjused, samuti mitmemõõtmelisi institutsioonilisi struktuure (mille raames ühendatakse üksteisega ülikoolides tehtav teadustöö, vanglaametid, politsei, kohtud, sotsiaalteenistused ja haridussüsteemid), et võidelda radikaliseerumise vastu; rõhutab, et nõukogu on nõudnud terrorismi ja vägivaldse äärmusluseni viivale radikaliseerumisele kriminaalõigusliku reageerimise meetmete edendamist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub liikmesriike üles töötama selle nimel, et takistada ISILi/Daeshi juurdepääsu rahastamisele ja rahalistele vahenditele, ning edendama seda põhimõtet ELi välistegevuses, ning rõhutab vajadust paljastada ISILi/Daeshi tegelik olemus ning mitte tunnistada selle ideoloogilist legitimatsiooni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles võtma järjepidevaid kogu ELi hõlmavaid meetmeid vihakõnede vastu, mida edendavad süsteemselt sallimatud ja radikaalsed usukuulutajad missade, raamatute, telesaadete, interneti ja kõigi teiste kommunikatsioonivahendite abil, mis loovad soodsa pinnase sellistele terroriorganisatsioonidele nagu ISILile/Daeshile ja Al Qaedale edu saavutamiseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, kui tähtis on ELi ja liikmesriikide jaoks teha koostööd suhtlusmeedia teenuseosutajatega, et võidelda suhtlusmeedia kanalite kaudu ISILi/Daeshi propaganda levitamise vastu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et islamistlikud terroriorganisatsioonid, eriti ISIL/Daesh ja Al Qaeda, tegelevad aktiivsete desinformatsioonikampaaniatega, mille eesmärk on õõnestada Euroopa väärtusi ja huve; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on konkreetne strateegia islamistliku ELi-vastase propaganda ja desinformatsiooni vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et erapooletu, usaldusväärne ja objektiivne kommunikatsioon ning teabevood, mis põhinevad tõsiasjadel arengusuundumuste kohta ELi riikides, takistaksid kolmandate osapoolte õhutatava propaganda levikut; |
| --- | --- |

23.

ELi strateegia propaganda vastu võitlemiseks

| 24. | tunneb heameelt strateegilise kommunikatsiooni tegevuskava üle; tunneb heameelt ühisteatise „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik“ üle ning nõuab selles esitatud soovituste viivitamatut toetamist ja rakendamist; rõhutab, et esildatud meetmed nõuavad ELi ja riigi tasandi kõigi asjaomaste osalejate koostööd ning koordineerimist; on arvamusel, et ELi jõupingutused saavad edukad olla ainult tervikliku lähenemisviisi rakendamise korral; kutsub rotatsiooni korras vahetuvaks ELi eesistujariigiks olevaid liikmesriike üles võtma strateegilise kommunikatsiooni alati oma programmi osaks, et tagada sellealase töö järjepidevus; tunneb heameelt eesistujariigi Läti sellealaste algatuste ja saavutuste üle; palub, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tagaks poliitilisel tasandil tiheda suhtluse liikmesriikidega, et koordineerida paremini ELi meetmeid; rõhutab, et oluliselt tuleks tugevdada ELi ja NATO koostööd strateegilise kommunikatsiooni valdkonnas; tunnustab eesistujariigi Slovakkia kavatsust korraldada totalitarismi käsitlev konverents totalitaarsete režiimide ohvrite mälestamise Euroopa päeva raames; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub, et pädevad ELi institutsioonid ja ametiasutused teostaksid tihedat järelevalvet Euroopa vastu suunatud propaganda rahastamisallikate üle; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et ELi demokraatia rahastamisvahendite raames on vaja rohkem rahalisi vahendeid meediavabaduse toetamiseks Euroopa naabruspoliitika riikides; kutsub komisjoni sellega seoses üles tagama, et meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse kaitseks kasutatakse täielikult ära olemasolevaid vahendeid, nt demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR), Euroopa naabruspoliitika (ENP), idapartnerluse riikide meediavabaduse jälgimise projekt „Eastern Partnership Media Freedom Watch“ ja Euroopa demokraatia rahastu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib ülisuuri ressursse, mis on suunatud Venemaa propagandategevusele, ning vaenuliku propaganda võimalikku mõju otsustusprotsessidele ELis ning avaliku usalduse, avatuse ja demokraatia õõnestamist; kiidab ELi strateegilise kommunikatsiooni rakkerühma poolt tehtud märkimisväärset tööd; nõuab seetõttu ELi strateegilise kommunikatsiooni rakkerühma tugevdamist, muutes selle Euroopa välisteenistuse täieõiguslikuks üksuseks, mis vastutab ida- ja lõunanaabruse eest ning millel on nõuetekohane töötajaskond ja piisavad eelarvevahendid, mille võib saavutada eraldi eelarverea lisamise teel; nõuab tõhustatud koostööd liikmesriikide luureteenistuste vahel, et hinnata niisuguste kolmandate riikide avaldatavat mõju, kes püüavad õõnestada ELi demokraatlikku alust ja demokraatlikke väärtusi; nõuab, et Euroopa Parlament ja Euroopa välisteenistus teeksid tihedamat koostööd strateegilise kommunikatsiooni valdkonnas, kasutades selleks muu hulgas Euroopa Parlamendi analüüsisuutlikkust ja infobüroosid liikmesriikides; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et on ülioluline, et EL jätkaks oma välistegevuse kaudu põhiõiguste ja -vabaduste aktiivset edendamist; on seisukohal, et sõnavabaduse, kogunemisvabaduse, meedia sõltumatuse ja teabele juurdepääsu õiguse toetamine naaberriikides peaks olema propaganda vastu suunatud ELi tegevuse alus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toonitab vajadust tugevdada meedia mitmekesisust, objektiivsust, erapooletust ja sõltumatust ELis ja selle naabruses, sealhulgas valitsusväliste osalejate seas, muu hulgas toetades ajakirjanikke, töötades välja meediavaldkonnas tegutsejatele suunatud suutlikkuse suurendamise programme ning tugevdades teabevahetuspartnerlusi ja -võrgustikke, näiteks meediasisu jagamise platvorme, meediavaldkonna uuringuid, ajakirjanike liikuvus- ja koolitusvõimalusi ning praktikavõimalusi ELis asuvate meediakanalite juures, et hõlbustada parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, kui tähtis on kvaliteetse ajakirjanduse alase hariduse ja koolituse roll ELis ja väljaspool seda kvaliteetsete ajakirjanduslike analüüside ja kõrgete toimetamisnõuete loomise eeldusena; väidab, et ELi ajakirjandus- ja sõnavabaduse ning meedia mitmekesisuse väärtuste edendamine hõlmab kolmandates riikides tagakiusatud ja vangistatud ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate toetamist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pooldab tugevamat koostööd ELi institutsioonide, Euroopa demokraatia rahastu, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE), Euroopa Nõukogu ja liikmesriikide vahel, et vältida dubleerimist ja tagada sünergia samalaadsetes algatustes; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab šokeerivaks meediasõltumatuse ja -vabadusega seotud tõsiseid probleeme teatavates liikmesriikides, millest on teatanud sellised rahvusvahelised organisatsioonid nagu Piirideta Reporterid; kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma meediavaldkonnas valitseva olukorra parandamiseks asjakohaseid meetmeid, et tagada vaba, erapooletut ja sõltumatut meediat toetava ELi välistegevuse usaldusväärsus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub, et esildatu kohaselt tugevdatud strateegilise kommunikatsiooni rakkerühm looks Twitteri konto @EUvsDisInfo alusel üldsusele suunatud veebiruumi, mis hõlmaks erinevaid desinformatsiooni tuvastamise vahendeid, milles selgitataks nende toimimist ja mis võiks toimida arvukate kõnealusele teemale keskenduvate kodanikuühiskonna algatuste edastusvahendina; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kinnitab, et tõhus kommunikatsioonistrateegia peab kaasama kohalikke kogukondi aruteludesse ELi meetmete üle, toetama inimestevahelisi kontakte ja võtma nõuetekohaselt arvesse kultuuri- ja sotsiaalset suhtlust kui peamist platvormi kohaliku elanikkonna eelarvamuste vastu võitlemiseks; tuletab sellega seoses meelde, et ELi delegatsioonid peavad hoidma otsekontakti kohalike rohujuure tasandi sidusrühmade ja kodanikuühiskonna esindajatega; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et viha, vägivalla või sõja õhutamist ei tohi „peita“ sõnavabaduse taha; ergutab tegema sellega seoses õiguslikke algatusi, et tagada suurem vastutus desinformatsiooni käsitlemisel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | juhib tähelepanu sellele, et oluline on ELis ja väljaspool seda sidusalt ja tulemuslikult edastada teavet ELi poliitika kohta ning kohandada teavet konkreetsete piirkondade jaoks, muu hulgas teha teave kättesaadavaks kohalikes keeltes; tervitab sellega seoses Euroopa välisteenistuse venekeelse veebisaidi avamist kui esimesest sammu õiges suunas ning soovitab Euroopa välisteenistuse veebisaidi tõlkida rohkematesse keeltesse, näiteks araabia ja türgi keelde; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab liikmesriikide vastutust aktiivselt, ennetavalt ja koostööd tehes võidelda nende territooriumil toimuva või nende huvisid õõnestada püüdva vaenuliku teavitustegevuse vastu; nõuab tungivalt, et liikmesriikide valitsused töötaksid välja oma strateegilise kommunikatsiooni võimekuse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub iga liikmesriiki üles tegema oma kodanikele kättesaadavaks ELi strateegilise kommunikatsiooni rakkerühma kaks iganädalast uudiskirja The Disinformation Digest ja The Disinformation Review (desinformatsiooni kokkuvõte ja desinformatsiooni ülevaade), et suurendada üldsuse teadlikkust kolmandate osapoolte kasutatavatest propagandameetoditest; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab erinevust propaganda ja kriitika vahel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et ELi või selle poliitika vastu suunatud kriitika ei ole tervikuna tingimata propaganda ega desinformatsioon, eriti poliitilise väljenduse raames, kuid kolmandate riikidega seotud manipulatsiooni- või toetusjuhtumid, mille eesmärk on seda kriitikat õhutada või teravdada, annavad alust kahelda nende sõnumite usaldusväärsuses; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et kuigi kolmandatest riikidest pärineva ELi-vastase propaganda ja desinformatsiooni vastu tuleb võidelda, ei tohiks see seada kahtluse alla seda, kui oluline on säilitada konstruktiivsed suhted kolmandate riikidega ja muuta nad strateegilisteks partneriteks ühiste probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tervitab strateegilise kommunikatsiooni tegevuskava vastuvõtmist ja Euroopa välisteenistuse raames East StratComi rühma loomist, mille eesmärk on levitada teavet ELi poliitika kohta ja astuda vastu ELi-vastasele propagandale ja desinformatsioonile; nõuab strateegilise kommunikatsiooni edasist intensiivistamist; on veendunud, et East StratComi rühma töö tõhusust ja läbipaistvust tuleb veelgi parandada; palub Euroopa välisteenistusel töötada välja kriteeriumid oma töö tõhususe mõõtmiseks; rõhutab, kui tähtis on tagada East StratComi rühmale piisav rahastamine ja asjakohane arv töötajaid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | märgib, et East StratComi rakkerühma avaldatav desinformatsiooni ülevaade peab vastama Rahvusvahelise Ajakirjanike Föderatsiooni ajakirjanike käitumispõhimõtete deklaratsioonis sätestatud standarditele; rõhutab, et see ülevaade peab olema koostatud asjakohases stiilis, ilma solvava keelekasutuse või väärtushinnanguteta; kutsub East StratComi rakkerühma üles vaatama uuesti läbi kõnealuse ülevaate koostamiseks kasutatavad kriteeriumid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on veendunud, et ELi-vastase propaganda vastu võitlemise tõhusaks strateegiaks võib olla meetmete vastuvõtmine eesmärgiga pakkuda konkreetsele publikule adekvaatset ja huvitavat teavet ELi tegevuse, Euroopa väärtuste ja muude avalikku huvi pakkuvate küsimuste kohta, ning rõhutab, et sellel otstarbel saaks kasutada ajakohast tehnoloogiat ja suhtlusvõrgustikke; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni üles edendama teatavaid õiguslikke algatusi, et tagada suurem tulemuslikkus ja vastutus desinformatsiooni ja propaganda käsitlemisel, ning kasutama Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi vahehindamist selleks, et edendada strateegilise prioriteedina meedia vastupanuvõime tugevdamist; palub komisjonil korraldada ELi olemasolevate rahastamisvahendite põhjaliku läbivaatamise ning esitada ettepaneku laiaulatusliku ja paindliku lahenduse kohta, mis võimaldaks anda otsest toetust sõltumatutele meediakanalitele, mõttekodadele ja valitsusvälistele organisatsioonidele (eelkõige neile, kes kasutavad sihtrühma emakeelt) ning võimaldaks suunata lisavahendeid sellistele organisatsioonidele, kellel on niisugune suutlikkus, näiteks Euroopa demokraatia rahastu, piirates samal ajal selliste üksikisikute ja üksuste rahastamiseks mõeldud rahavoogusid, kes tegelevad strateegilise kommunikatsiooni ning vägivallale ja vihkamisele õhutamisega; palub komisjonil teostada teatavate ELi poolt rahastatavate suuremahuliste meediaprojektide (nt Euronews) tõhususe põhjaliku auditi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, kui tähtis on ELis ja naabruses teadlikkuse tõstmine, haridus ning veebipõhise meedia ja info pädevus selleks, et kodanikud oleksid võimelised kriitiliselt analüüsima meediasisu propaganda äratundmiseks; rõhutab sellega seoses haridussüsteemi kõigil tasanditel teadmiste suurendamise olulisust; juhib tähelepanu vajadusele julgustada inimesi näitama üles kodanikuaktiivsust ja suurendada nende teadlikkust meediatarbijatena; rõhutab keskset rolli, mida omavad veebipõhised vahendid, eelkõige suhtlusmeedia, kus väärteabe levik ja desinformatsioonikampaaniate algatamine on lihtsam ja sageli takistustevaba; tuletab meelde, et propagandaga propaganda vastu võitlemine on kontraproduktiivne, ning on seetõttu arvamusel, et ELil tervikuna ja liikmesriikidel individuaalselt on võimalik kolmandate isikute propaganda vastu võidelda ainult desinformatsioonikampaaniate kummutamise ning positiivse sõnumiedastuse ja teavituse kasutamise abil ning et välja tuleks töötada tõeliselt tulemuslik strateegia, mis oleks diferentseeritud ja kohandatud propagandat levitavate osalejate olemusele; tunnistab, et finantskriis ja digitaalmeedia uute vormide areng on tekitanud kvaliteetsele ajakirjandusele tõsiseid probleeme; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab muret suhtlusmeedia ja veebiplatvormide kasutamise pärast kuritegelike vihakõnede ja vägivallale õhutamise otstarbel ning ergutab liikmesriike kohandama ja ajakohastama õigusakte, et praegustele arengusuundumustele reageerida, või täielikult rakendama ja jõustama kehtivaid õigusakte nii veebiväliste kui ka veebisiseste vihakõnede kohta; väidab, et vaja on laiendada koostööd veebiplatvormide ning juhtivate interneti- ja meediaettevõtetega; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palub, et liikmesriigid võimaldaksid ja tagaksid vajaliku raamistiku kvaliteetsele ajakirjandusele ja mitmekesisele teabele, võideldes meedia koondumise vastu, millel on negatiivne mõju meedia mitmekesisusele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et meediaalane haridus annab teadmisi ja oskusi ning suurendab kodanike suutlikkust kasutada oma õigust sõnavabadusele, analüüsida kriitiliselt meediasisu ja reageerida desinformatsioonile; juhib seetõttu tähelepanu vajadusele suurendada meediapädevusmeetmete kaudu kõikidel tasanditel teadlikkust desinformatsiooni ohtudest, sealhulgas Euroopa teavituskampaania abil, milles keskendutakse meedia-, ajakirjandus- ja toimetamiseetikale, ning soodustades suhtlusplatvormidega tehtavat paremat koostööd ja edendades ühisalgatusi, mille eesmärk on võidelda vihakõnede, vägivallale õhutamise ja internetis toimuva diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | märgib, et mitte ükski pehme jõu strateegia ei saa olla edukas ilma kultuuridiplomaatiata ning riikidevahelist ja -sisest kultuuride dialoogi edendamata, seda nii ELis kui ka väljaspool liitu; soovitab seetõttu rakendada pikaajalisi avaliku ja kultuuridiplomaatia meetmeid ja algatusi, mille näiteks on üliõpilastele ja noortele kutsetöötajatele suunatud stipendiumid ja vahetusprogrammid, sealhulgas algatused kultuuridevahelise dialoogi toetamiseks, ELi-siseste kultuurisidemete tihendamiseks ning ühiste kultuurisidemete ja ühise kultuuripärandi edendamiseks, samuti nõuetekohase koolituse andmine ELi delegatsioonide ja Euroopa välisteenistuse töötajatele, et nad omandaksid piisava interkulturaalse pädevuse; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on seisukohal, et avalik meedia peaks olema eeskujuks, kuidas esitada erapooletut ja objektiivset teavet kooskõlas ajakirjanduse parimate tavade ja ajakirjanduseetikaga; |
| --- | --- |

51.

| 52. | toonitab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata uuele tehnoloogiale (sealhulgas digitaalringhäälingule, mobiilsidele, veebimeediale ja sotsiaalvõrgustikele, kaasa arvatud neile, mis on omaolemuselt piirkondlikud), millega hõlbustatakse teabe levitamist ja teadlikkuse tõstmist aluslepingutes sätestatud Euroopa väärtuste kohta; tuletab meelde, et selline teave peab vastama kõrgetele standarditele, kajastama konkreetseid parimaid tavasid ja rõhutama ELi mõju kolmandatele riikidele, sh ELi humanitaarabi, samuti võimalusi ning hüvesid, mida tihedam assotsieerumine ja koostöö ELiga toob kolmandate riikide kodanikele, eelkõige noortele, nt viisavaba reisimine või suutlikkuse suurendamise ning liikuvus- ja vahetusprogrammid, kui need on kohaldatavad; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et vaja on tagada, et uus Euroopa naabruspoliitika portaal – mida praegu töötatakse välja naabrusprogrammi OPEN raames – ei koondaks ainult ekspertide kogukondadele suunatud sisu, vaid sisaldaks ka laiemale publikule kohandatud jaotist; on arvamusel, et portaalis peaks olema eraldi jaotis idapartnerluse kohta, kuhu oleks koondatud algatusi käsitlev teave, mis praegu on killustatud paljude veebisaitide vahel; |
| --- | --- |

53.

| 54. | juhib tähelepanu popkultuuri ja meelelahutusliku hariduse potentsiaalile ühiste inimlike väärtuste väljendamisel ja ELi poliitika kohta teabe andmisel; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kinnitab oma toetust sellistele algatustele nagu Balti meediapädevuskeskus (Baltic Centre for Media Excellence) Riias, NATO strateegilise kommunikatsiooni tippkeskus (NATO StratCom COE) või radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku pädevuskeskus (Radicalisation Awareness Network Centre of Excellence); rõhutab vajadust kasutada nende töö tulemusi ja analüüsi ning tugevdada ELi analüütilist suutlikkust kõikidel tasanditel; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid algataksid sarnaseid projekte, osaleksid ajakirjanike koolitamises, toetaksid sõltumatuid meediakeskusi ja meedia mitmekesisust, julgustaksid võrgustike loomist ja koostööd meedia ja mõttekodade vahel ning vahetaksid neis valdkondades parimaid tavasid ja teavet; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mõistab hukka pidevad rünnakud sõltumatu meedia, ajakirjanike ja kodanikuühiskonna aktivistide vastu Venemaal ning okupeeritud territooriumidel, sh Krimmis pärast selle ebaseaduslikku annekteerimist; rõhutab, et alates 1999. aastast on Venemaal tapetud, jäljetult kadunud või vangistatud kümneid ajakirjanikke; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama ajakirjanike kaitset Venemaal ja ELi naabruses ning toetama Venemaa kodanikuühiskonda ja investeerima inimestevahelistesse kontaktidesse; nõuab ajakirjanike kohest vabastamist; märgib, et EL tugevdab suhteid oma idapartneritega ja teiste naabritega ning jätab avatuks ka Venemaaga suhtlemise kanalid; tunnistab, et suurim takistus Venemaa desinformatsioonikampaaniatele oleks sõltumatu ja vaba meedia olemasolu Venemaal endas; on seisukohal, et selle saavutamine peaks olema ELi eesmärk; nõuab erilise tähelepanu pööramist ja piisavate vahendite eraldamist meedia mitmekesisusele, kohalikule meediale, uurivale ajakirjandusele ja võõrkeelsele meediale, eelkõige meediale, mis on vene, araabia, pärsia, türgi ja urdu keeles ning muudes propaganda suhtes haavatavate elanikkondade räägitavates keeltes; |
| --- | --- |

56.

| 57. | toetab kommunikatsioonikampaaniaid, mida korraldavad asjaomased osalejad Süürias, Iraagis ja kõnealuses piirkonnas (sealhulgas välisvõitlejate päritoluriikides), et tekitada usaldamatust ISISe/Daeshi ideoloogia vastu ja mõista hukka selle inimõiguste rikkumisi ning tõrjuda vägivaldset äärmuslust ja vihakõnesid seoses muude rühmitustega piirkonnas; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles rõhutama oma dialoogis Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikidega seda, et hea valitsemistava, vastutus, läbipaistvus, õigusriigi põhimõte ja inimõiguste austamine on üliolulised eeltingimused kõnealuste ühiskondade kaitsmiseks niisuguste sallimatute ja vägivaldsete ideoloogiate leviku eest, mis inspireerivad selliseid terroriorganisatsioone nagu ISIS/Daesh ja Al Qaeda; rõhutab ISISe/Daeshi ja muude rahvusvaheliste terroriorganisatsioonide põhjustatud üha suuremat terroriohtu arvesse võttes vajadust tugevdada julgeolekuküsimustes koostööd riikidega, kellel on ulatuslikud kogemused terrorismivastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning nõukogu üles kinnitama ELi täielikku toetust käimasolevale rakendusprotsessile ning pakkuma rahalist toetust Euroopa demokraatia rahastu poolt 2015. aastal teostatud teostatavusuuringus „Russian-language Media Initiatives in the Eastern Partnership and Beyond“ („Venekeelsed meediaalgatused idapartnerluse raames ja väljaspool seda“) esitatud soovituste elluviimiseks; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa välisteenistusele ja NATO-le. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  ELT C 137 E, 27.5.2010, lk 25.

(2)  ELT C 434, 23.12.2015, lk 24.

(3)  ELT C 407, 4.11.2016, lk 35.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0272.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0410.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/68

---

P8_TA(2016)0442

Viipekeel ja kutselised viipekeele tõlgid

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon viipekeelte ja elukutseliste viipekeele tõlkide kohta (2016/2952(RSP))

(2018/C 224/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 5, 9, 10, 19, 168 ja artikli 216 lõiget 2 ning Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 5, 9, 10, 19, 168 ja artikli 216 lõiget 2 ning Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 1988. aasta resolutsiooni kurtide viipekeelte kohta (1) ja 18. novembri 1998. aasta resolutsiooni viipekeelte kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 1988. aasta resolutsiooni kurtide viipekeelte kohta (1) ja 18. novembri 1998. aasta resolutsiooni viipekeelte kohta (2),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011 vastavalt nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusele 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011 vastavalt nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusele 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (3),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2016. aasta resolutsiooni ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee kokkuvõtlikele märkustele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2016. aasta resolutsiooni ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee kokkuvõtlikele märkustele (4),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldist märkust nr 4 (2016) õiguse kohta kaasavale haridusele (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldist märkust nr 4 (2016) õiguse kohta kaasavale haridusele (5),

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv) (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi poliitikadokumenti võrdsuse ja mittediskrimineerimise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi poliitikadokumenti võrdsuse ja mittediskrimineerimise kohta (9),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetega (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetega (COM(2015)0615),

| — | võttes arvesse 3. detsembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. detsembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (COM(2012)0721),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiivi 2010/64/EL õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiivi 2010/64/EL õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (10),

| — | võttes arvesse Euroopa viipekeele tõlkide foorumi (efsli) õpiväljundeid ja hindamissuuniseid, milles kogu liidus nähakse viipekeele tõlkidele ette võrdsed koolitusvõimalused ja kurtidele kodanikele kvaliteetsed teenused (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa viipekeele tõlkide foorumi (efsli) õpiväljundeid ja hindamissuuniseid, milles kogu liidus nähakse viipekeele tõlkidele ette võrdsed koolitusvõimalused ja kurtidele kodanikele kvaliteetsed teenused (11),

| — | võttes arvesse efsli/EUD viipekeele tõlgi suuniseid rahvusvaheliste/Euroopa tasandi kohtumiste jaoks (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse efsli/EUD viipekeele tõlgi suuniseid rahvusvaheliste/Euroopa tasandi kohtumiste jaoks (12),

| — | võttes arvesse AIICi suuniseid segameeskondades töötavatele kõneldava keele tõlkidele (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AIICi suuniseid segameeskondades töötavatele kõneldava keele tõlkidele (13),

| — | võttes arvesse efsli aruannet õiguse kohta viipekeele tõlketeenustele välismaal õppimise või töötamise ajal (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse efsli aruannet õiguse kohta viipekeele tõlketeenustele välismaal õppimise või töötamise ajal (14),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kõikidel puudega isikutel, eelkõige naistel ja lastel, sh kurtidel ja vaegkuuljatel, sh nendel, kes kasutavad viipekeelt, ja nendel, kes seda ei kasuta, on täieõiguslike kodanikena võrdsed õigused ja õigus võõrandamatule inimväärikusele, võrdsele kohtlemisele, iseseisvale elule, sõltumatusele ja täielikule osalemisele ühiskonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõikidel puudega isikutel, eelkõige naistel ja lastel, sh kurtidel ja vaegkuuljatel, sh nendel, kes kasutavad viipekeelt, ja nendel, kes seda ei kasuta, on täieõiguslike kodanikena võrdsed õigused ja õigus võõrandamatule inimväärikusele, võrdsele kohtlemisele, iseseisvale elule, sõltumatusele ja täielikule osalemisele ühiskonnas;

| B. | arvestades, et ELi toimimise lepingus on nõutud, et liit võitleks oma poliitika ja tegevuse määratlemisel diskrimineerimisega puuete alusel (artikkel 10), ja liidule on antud õigus võtta vastu õigusakte sellise diskrimineerimisega võitlemiseks (artikkel 19); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi toimimise lepingus on nõutud, et liit võitleks oma poliitika ja tegevuse määratlemisel diskrimineerimisega puuete alusel (artikkel 10), ja liidule on antud õigus võtta vastu õigusakte sellise diskrimineerimisega võitlemiseks (artikkel 19);

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 21 ja 26 keelavad selgesõnaliselt puuete tõttu diskrimineerimise ja näevad ette puuetega inimeste võrdse osalemise ühiskonna elus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 21 ja 26 keelavad selgesõnaliselt puuete tõttu diskrimineerimise ja näevad ette puuetega inimeste võrdse osalemise ühiskonna elus;

| D. | arvestades, et ELis on umbes üks miljon viipekeelt kasutavat kurti (15) ja 51 miljonit vaegkuuljast kodanikku (16), kellest paljud kasutavad samuti viipekeelt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELis on umbes üks miljon viipekeelt kasutavat kurti (15) ja 51 miljonit vaegkuuljast kodanikku (16), kellest paljud kasutavad samuti viipekeelt;

| E. | arvestades, et riiklikud ja piirkondlikud viipekeeled on täielikult välja arenenud loomulikud keeled, millel on oma grammatika ja lauseehitus, mis võrdub kõneldavate keelte omaga (17); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riiklikud ja piirkondlikud viipekeeled on täielikult välja arenenud loomulikud keeled, millel on oma grammatika ja lauseehitus, mis võrdub kõneldavate keelte omaga (17);

| F. | arvestades, et ELi mitmekeelsuse poliitikaga edendatakse võõrkeelte õppimist, ja arvestades, et üks selle poliitika eesmärkidest on see, et iga eurooplane räägiks lisaks oma emakeelele veel kahte keelt; arvestades, et riiklike ja piirkondlike viipekeelte õppimine ja edendamine võiks seda eesmärki toetada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi mitmekeelsuse poliitikaga edendatakse võõrkeelte õppimist, ja arvestades, et üks selle poliitika eesmärkidest on see, et iga eurooplane räägiks lisaks oma emakeelele veel kahte keelt; arvestades, et riiklike ja piirkondlike viipekeelte õppimine ja edendamine võiks seda eesmärki toetada;

| G. | arvestades, et juurdepääsetavus on puuetega isikutele iseseisva elamise ning ühiskonnas täieliku ja võrdse osalemise eeltingimus (18); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et juurdepääsetavus on puuetega isikutele iseseisva elamise ning ühiskonnas täieliku ja võrdse osalemise eeltingimus (18);

| H. | arvestades, et juurdepääsetavus ei piirdu mitte üksnes juurdepääsetavusega füüsilisele keskkonnale, vaid laieneb ka teabele ja suhtlusele juurdepääsule, sh viipekeele vormis esitatavale sisule (19); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et juurdepääsetavus ei piirdu mitte üksnes juurdepääsetavusega füüsilisele keskkonnale, vaid laieneb ka teabele ja suhtlusele juurdepääsule, sh viipekeele vormis esitatavale sisule (19);

| I. | arvestades, et kutselised viipekeele tõlgid on oma ülesannete seisukohalt kõneldava keele tõlkidega võrdsed; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kutselised viipekeele tõlgid on oma ülesannete seisukohalt kõneldava keele tõlkidega võrdsed;

| J. | arvestades, et viipekeele tõlkide olukord on liikmesriigiti erinev, alates mitteametlikust pereliikme abistamisest kuni elukutseliste ülikooliharidusega ja täielikult kvalifitseeritud tõlkideni; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et viipekeele tõlkide olukord on liikmesriigiti erinev, alates mitteametlikust pereliikme abistamisest kuni elukutseliste ülikooliharidusega ja täielikult kvalifitseeritud tõlkideni;

| K. | arvestades, et kõikides liikmesriikides on puudu kvalifitseeritud ja elukutselistest viipekeele tõlkidest, ja arvestades, et viipekeele kasutajate ja viipekeele tõlkide suhe kõigub 8:1 ja 2 500:1 vahel, olles keskmiselt 160:1 (20); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kõikides liikmesriikides on puudu kvalifitseeritud ja elukutselistest viipekeele tõlkidest, ja arvestades, et viipekeele kasutajate ja viipekeele tõlkide suhe kõigub 8:1 ja 2 500:1 vahel, olles keskmiselt 160:1 (20);

| L. | arvestades, et on esitatud petitsioon (21), milles palutakse, et Euroopa Parlament lubaks esitada petitsioone ELi riiklikes ja piirkondlikes viipekeeltes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on esitatud petitsioon (21), milles palutakse, et Euroopa Parlament lubaks esitada petitsioone ELi riiklikes ja piirkondlikes viipekeeltes;

| M. | arvestades, et Brüsseli deklaratsioonis viipekeelte kohta Euroopa Liidus (22) soovitatakse loomuliku viipekeele kasutamise mittediskrimineerivat käsitust, nagu nõutakse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis, mille on ratifitseerinud EL ja kõik ELi liikmesriigid peale ühe; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Brüsseli deklaratsioonis viipekeelte kohta Euroopa Liidus (22) soovitatakse loomuliku viipekeele kasutamise mittediskrimineerivat käsitust, nagu nõutakse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis, mille on ratifitseerinud EL ja kõik ELi liikmesriigid peale ühe;

| N. | arvestades, et avalik-õigusliku ja eratelevisiooni saadete subtiitritega varustamise tase ja kvaliteet on liikmesriigiti väga erinev, ulatudes 10 %st peaaegu 100 %ni, ning selle kvaliteet on äärmiselt erineva tasemega (23); arvestades, et enamikus liikmesriikides puudub teave televisioonis pakutava viipekeele tõlke taseme kohta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et avalik-õigusliku ja eratelevisiooni saadete subtiitritega varustamise tase ja kvaliteet on liikmesriigiti väga erinev, ulatudes 10 %st peaaegu 100 %ni, ning selle kvaliteet on äärmiselt erineva tasemega (23); arvestades, et enamikus liikmesriikides puudub teave televisioonis pakutava viipekeele tõlke taseme kohta;

| O. | arvestades, et uute keeletehnoloogiate arendamisest võiks viipekeele kasutajatele kasu olla; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et uute keeletehnoloogiate arendamisest võiks viipekeele kasutajatele kasu olla;

| P. | arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohaselt kujutab mõistlike abinõude võtmisest keeldumine endast diskrimineerimist, ning arvestades, et võrdse tööalase kohtlemise direktiivi kohaselt tuleb selleks, et tagada puuetega inimeste võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine, näha ette mõistlikud abinõud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohaselt kujutab mõistlike abinõude võtmisest keeldumine endast diskrimineerimist, ning arvestades, et võrdse tööalase kohtlemise direktiivi kohaselt tuleb selleks, et tagada puuetega inimeste võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine, näha ette mõistlikud abinõud;

| Q. | arvestades, et praegu puudub kurtidest, pimekurtidest ja vaegkuuljatest kodanikel otsesuhtlemise võimalus Euroopa Parlamendi liikmetega ja Euroopa Liidu institutsioonide administraatoritega – ja ka vastupidi – kurtide või vaegkuuljatega ELi institutsioonides; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et praegu puudub kurtidest, pimekurtidest ja vaegkuuljatest kodanikel otsesuhtlemise võimalus Euroopa Parlamendi liikmetega ja Euroopa Liidu institutsioonide administraatoritega – ja ka vastupidi – kurtide või vaegkuuljatega ELi institutsioonides;

Kvalifitseeritud ja elukutselised viipekeele tõlgid

| 1. | rõhutab vajadust kvalifitseeritud ja elukutseliste viipekeele tõlkide järele, mida saab täita ainult järgmiselt:






  a) | riiklike ja piirkondlike viipekeelte tunnustamine liikmesriikides ja ELi institutsioonides; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

riiklike ja piirkondlike viipekeelte tunnustamine liikmesriikides ja ELi institutsioonides;

| b) | formaalne õpe (3-aastane täisajaga õpe, mis võrdub kõneldava keele tõlkidelt nõutava õppega ülikoolis või sellega võrdsustatud õppeasutuses) (24); |
| --- | --- |

b)

formaalne õpe (3-aastane täisajaga õpe, mis võrdub kõneldava keele tõlkidelt nõutava õppega ülikoolis või sellega võrdsustatud õppeasutuses) (24);

| c) | registreerimine (ametlik akrediteerimis- ja kvaliteedikontrolli süsteem, nagu jätkuv kutsealane areng); |
| --- | --- |

c)

registreerimine (ametlik akrediteerimis- ja kvaliteedikontrolli süsteem, nagu jätkuv kutsealane areng);

| d) | kutseala ametlik tunnustamine; |
| --- | --- |

d)

kutseala ametlik tunnustamine;

| 2. | tunnistab, et kvaliteetse viipekeele tõlketeenuse osutamine:






  a) | sõltub objektiivsest kvaliteedi hindamisest, milles osalevad kõik huvirühmad; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

sõltub objektiivsest kvaliteedi hindamisest, milles osalevad kõik huvirühmad;

| b) | põhineb kutsekvalifikatsioonidel; |
| --- | --- |

b)

põhineb kutsekvalifikatsioonidel;

| c) | hõlmab ekspertidest esindajaid kurtide kogukonnast; |
| --- | --- |

c)

hõlmab ekspertidest esindajaid kurtide kogukonnast;

| d) | sõltub piisavatest ressurssidest, mis on vajalikud viipekeele tõlkide koolitamiseks ja töölevõtmiseks; |
| --- | --- |

d)

sõltub piisavatest ressurssidest, mis on vajalikud viipekeele tõlkide koolitamiseks ja töölevõtmiseks;

| 3. | tunnistab, et viipekeele tõlkimine on kutsealane teenus, mida tuleb asjakohaselt tasustada; |
| --- | --- |

3.

Juurdepääsetavuse ja mõistlike abinõude erinevus
   (25)

| 4. | nõustub, et juurdepääsetavusest saavad kasu teatavad rühmad ja see põhineb järk-järgult rakendatavatel standardite kogumil; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on teadlik, et ebaproportsionaalsust ja liigset koormust ei saa tuua juurdepääsetavuse mittetagamisele ettekäändeks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnistab, et mõistlikud abinõud on seotud üksikisikuga ja täiendavad juurdepääsetavuse kohustust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib ka, et üksikisik võib taotleda mõistlikke abinõusid isegi siis, kui juurdepääsetavuse kohustus on täidetud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab, et viipekeele tõlke osutamine võib olenevalt olukorrast kujutada endast kas juurdepääsetavuse meedet või mõistliku abinõu meedet; |
| --- | --- |

8.

Juurdepääsetavus

| 9. | rõhutab, et kurtidest, pimekurtidest ja vaegkuuljatest kodanikel peab olema viipekeele, subtiitrite, kõne tekstiks muutmise ja/või alternatiivsete suhtlusvormide kaudu (sh suulised tõlgid) juurdepääs samale teabele ja suhtlusele nagu teistel kodanikel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et avalikud ja valitsusteenused, k.a nende veebisisu, tuleb teha juurdepääsetavaks elavate vahendajate, nt kohapealsete viipekeele tõlkide, aga vajaduse korral ka alternatiivsete veebipõhiste ja kaugteenuste kaudu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab oma kohustust muuta poliitiline protsess nii juurdepääsetavaks kui võimalik, sh elukutseliste viipekeele tõlkide olemasolu tagamisega; märgib, et see hõlmab valimisi, avalikke konsultatsioone ja vajaduse korral ka muid üritusi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab keeletehnoloogiate suurenevat rolli kõikidele inimestele digiruumile võrdse juurdepääsu tagamisel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnistab miinimumstandardite tähtsust juurdepääsetavuse tagamisel, eelkõige seoses uute ja kujunemisjärgus tehnoloogiatega, nagu veebipõhise viipekeele tõlke ja subtiitritega varustamise teenuste pakkumine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et kuigi tervishoiuteenuste osutamine on liikmesriikide pädevuses, tuleks selles hoolitseda kurtide, pimekurtide ja vaegkuuljate vajaduste eest, näiteks elukutseliste viipekeele tõlkide tagamise ja personali teadlikkuse tõstmise alase koolitusega, pöörates erilist tähelepanu naistele ja lastele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnistab, et kurtide, pimekurtide ja vaegkuuljate võrdset juurdepääsu õigusmõistmisele on võimalik tagada üksnes nõuetekohaselt kvalifitseeritud ja elukutseliste viipekeele tõlkide olemasoluga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on teadlik täpse suulise ja kirjaliku tõlke teenuse tähtsusest, eelkõige kohtus ja muudes õiguskaitsega seotud olukordades; kordab seepärast, kui tähtsad on spetsialiseerunud ja kõrgelt kvalifitseeritud elukutselised viipekeele tõlgid, eelkõige nimetatud olukordades; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et relvakonfliktide, humanitaarse eriolukorra ja loodusõnnetuste olukorras on vaja suurendada puuetega inimestele toetust ja konkreetset abi, nt viipekeele tõlge ja juurdepääsetav tekstipõhine katastroofiteave reaalajas (26); |
| --- | --- |

17.

Tööhõive, haridus ja koolitus

| 18. | märgib, et tuleb võtta mõistlikke abinõusid, mis hõlmab elukutseliste viipekeele tõlkidega varustamist, et tagada võrdne juurdepääs tööhõivele, haridusele ja koolitusele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et viipekeele ja selle kohta, mida tähendab olla kurt, tuleb anda tasakaalustatud ja terviklikku teavet, et lapsevanemad saaksid teha oma laste huvides teadlikke valikuid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et varajased sekkumisprogrammid on lastele elu jaoks vajalike oskuste, sh keeleoskuse arendamiseks hädavajalikud; märgib ka, et nendes programmides peaksid ideaalselt osalema kurdid, et näidata eeskuju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et kurtidest, pimekurtidest ja vaegkuuljatest õpilastele ja nende vanematele tuleb anda võimalus õppida riiklikku või oma keskkonna piirkondlikku viipekeelt koolieelsete teenuste abil ja koolis (27); |
| --- | --- |

21.

| 22. | toonitab, et viipekeel tuleks lisada õppekavadesse, et suurendada viipekeelest teadlikkust ja selle kasutamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et tuleb võtta meetmeid, et tunnustada ja edendada kurtide kogukondade keelelist identiteeti (28); |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub liikmesriikidel julgustada viipekeele õppimist samamoodi nagu võõrkeelte õppimist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et kvalifitseeritud viipekeele tõlgid ning õpetajad, kes on viipekeeles pädevad ja oskavad töötada tulemuslikult kakskeelses kaasavas õpikeskkonnas, aitavad suurel määral parandada kurtide laste ja noorukite õpisaavutusi, mille tulemusena on paremad nii nende haridusväljundid kui ka tööhõivevõimalused pikaajalises plaanis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab sobivas vormis ja keeltes olevate kakskeelsete viipekeele õpikute ja õppematerjalide üldist puudust; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab tungivalt, et ELis tagataks kurtidele, pimekurtidele ja vaegkuuljatele liikumisvabaduse põhimõtte järgimine, eelkõige seoses programmiga „Erasmus+“ ja sellega seotud liikuvusprogrammidega, kindlustades, et osalejatele ei langeks ebaproportsionaalne koormus seoses sellega, et nad peavad ise endale tõlke korraldama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tunneb heameelt Euroopa puudetunnistuse katseprojekti üle; peab kahetsusväärseks, et viipekeele tõlge jäeti sellest projektist välja, sest see takistab märkimisväärselt kurtidest, pimekurtidest ja vaegkuuljatest töötajate ja üliõpilaste liikumisvabadust ELis; |
| --- | --- |

28.

Euroopa Liidu institutsioonid

| 29. | tunnistab, et ELi institutsioonid peavad seoses mõistlike abinõude ja juurdepääsetavuse tagamisega, mis hõlmab ka viipekeele tõlke pakkumist, olema ELi kodanikele oma töötajate, valitud ametnike ja praktikantide puhul parimate tavade kasutamises eeskujuks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ELi institutsioonid pakuvad juba olenevalt vajadusest juurdepääsu avalikele üritustele ja parlamendikomisjonide koosolekutele; on seisukohal, et subtiitritega varustamist ja kõne tekstiks muutmist tuleks pidada viipekeelt mitte kasutavatele vaegkuuljatele alternatiivseks, kuid võrdseks ja vajalikuks meetmeks, ning et see on mõistlike abinõude tagamise seisukohast vastavalt direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) asjakohane ka ELi institutsioonide töötajate jaoks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tõdeb, et ELi institutsioonidel on juurdepääsetavuse tagamiseks oma vastavate suulise tõlke osakondade kaudu juba olemas viipekeele tõlke tagamise süsteem; nõuab tungivalt, et institutsioonid kasutaksid selliseid olemasolevaid süsteeme ka siis, kui nad tagavad oma töötajatele ja/või valitud ametnikele mõistlikud abinõud, vähendades seeläbi tulemuslikult nii asjaomase üksikisiku kui ka institutsioonide halduskoormust; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab tungivalt, et institutsioonid annaksid viipekeele tõlkidele, kui nad osutavad institutsioonidele ja/või nende töötajatele või ametisse nimetatud ametnikele suulise tõlke teenust, ametlikult sama staatuse, mis on kõneldava keele tõlkidel, sh juurdepääs tehnoloogilisele toele, ettevalmistavatele materjalidele ja dokumentidele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab tungivalt, et Eurostat tagaks kurtidest, pimekurtidest ja vaegkuuljatest viipekeele kasutajaid puudutava statistika edastamise ELi institutsioonidele, et need saaksid paremini määratleda, rakendada ja analüüsida oma puude- ja keelepoliitikat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab, et parlamendi külastusteenistus hoolitseks kurtidest, pimekurtidest ja vaegkuuljatest külastajate vajaduste eest, tagades juurdepääsu riiklikule või piirkondlikule viipekeelele ja kõne tekstiks muutmise teenustele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub institutsioonidel täielikult rakendada ELi katseprojekti INSIGN, mis on vastus parlamendi 12. detsembri 2012. aasta otsusele reaalajas viipekeele rakenduse ja teenuse rakendamise kohta ning mille eesmärk on parandada kurtidest ja vaegkuuljatest isikute ja ELi institutsioonide vahelist suhtlust (29); |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EÜT C 187, 18.7.1988, lk 236.

(2)  EÜT C 379, 7.12.1998, lk 66.

(3)  ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0318.

(5)  http://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/CRPD/GC/RighttoEducation/CRPD-C-GC-4.doc

(6)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(7)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0107.

(9)  http://www.youthforum.org/assets/2016/04/0099-16_Policy_Paper_Equality_Non-discrimination_FINAL2.pdf

(10)  ELT L 280, 26.10.2010, lk 1.

(11)  http://efsli.org/publications

(12)  http://efsli.org/efsliblu/wp-content/uploads/2012/09/SL-Interpreter-Guidelines.pdf

(13)  http://aiic.net/page/6701/guidelines-for-spoken-language-interpreters-working-in-mixed-teams/lang/1

(14)  http://efsli.org/efsliblu/wp-content/uploads/2012/09/R1101-The-right-to-sign-language-interpreting-services-when-working-or-studying-abroad.pdf

(15)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-511_en.htm

(16)  European Federation of Hard of Hearing People (EFHOH) (Euroopa vaegkuuljate föderatsioon) http://www.efhoh.org/about_us

(17)  Brentari, D., toimetaja. (2010) Sign Languages [Viipekeeled]. Cambridge University Press.

Pfau, R., Steinbach M. & Bencie W., toimetajad. (2012) Sign Language: An International Handbook [Viipekeel: rahvusvaheline käsiraamat]. De Gruyter.

(18)  ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldine märkus nr 2 (CRPD/C/GC/4).

(19)  ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon, artikkel 9.

(20)  Wit, M. de (2016, ilmumas). Sign Language Interpreting in Europe [Viipekeele tõlge Euroopas], 2016 edition [2016. aasta väljaanne].

(21)  Petitsioon nr 1056-16

(22)  Brüsseli deklaratsioon (2010), [Euroopa kurtide liit] European Union of the Deaf (EUD) http://www.eud.eu/files/8514/5803/7674/brussels_declaration_FINAL.pdf

(23)  EFHOH [Euroopa vaegkuuljate föderatsioon] (2015). State of subtitling access in EU [Subtiitritega varustamise olukord ELis]. Kättesaadav järgmisel aadressil: http://media.wix.com/ugd/c2e099_0921564404524507bed2ff3648781a3c.pdf

(24)  efsli (2013), Learning Outcomes for Graduates of a Three Year Interpreting Training Programme [Kolmeaastase tõlkekoolitusprogrammi lõpetanute õpiväljundid]

(25)  ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldine märkus nr 4 (CRPD/C/GC/4), punkt 28.

(26)  ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon, artikkel 11.

(27)  http://www.univie.ac.at/designbilingual/downloads/De-Sign_Bilingual_Findings.pdf

(28)  ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldine märkus nr 4 (CRPD/C/GC/4), kättesaadav järgmisel aadressil: http://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/CRPD/GC/RighttoEducation/CRPD-C-GC-4.doc

(29)  http://www.eud.eu/projects/past-projects/insign-project/

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/75 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/75

---

P8_TA(2016)0443

Toimeaine bentasooni heakskiidu pikendamine

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega pikendatakse toimeaine bentasooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D047341/00 – 2016/2978(RSP))

(2018/C 224/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõud, millega pikendatakse toimeaine bentasooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D047341/00, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõud, millega pikendatakse toimeaine bentasooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D047341/00,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜkehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artikli 20 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜkehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artikli 20 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti järeldusi vastastikuse eksperdiarvamuse kohta seoses toimeaine bentasoon pestitsiidiriski hindamisega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti järeldusi vastastikuse eksperdiarvamuse kohta seoses toimeaine bentasoon pestitsiidiriski hindamisega (3),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et toimeainet bentasooni kasutatakse paljudes põllumajanduskultuurides esinevate laialeheliste umbrohtude vastu võitlemisel valikulise tärkamisjärgse herbitsiidina ja selle kasutamine põllumajanduses on tavaline; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et toimeainet bentasooni kasutatakse paljudes põllumajanduskultuurides esinevate laialeheliste umbrohtude vastu võitlemisel valikulise tärkamisjärgse herbitsiidina ja selle kasutamine põllumajanduses on tavaline;

| B. | arvestades, et talle iseloomulike omaduste tõttu võib toimeaine bentasoon suure tõenäosusega imbuda otse põhjavette; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et talle iseloomulike omaduste tõttu võib toimeaine bentasoon suure tõenäosusega imbuda otse põhjavette;

| C. | arvestades, et Ühendkuningriigi keskkonnaameti andmetel on toimeaine bentasoon selle riigi põhjavetes kõige sagedamini avastatud heakskiidetud pestitsiid ja seda leidub ka pinnavees; arvestades, et olukord on samasugune kogu Euroopas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Ühendkuningriigi keskkonnaameti andmetel on toimeaine bentasoon selle riigi põhjavetes kõige sagedamini avastatud heakskiidetud pestitsiid ja seda leidub ka pinnavees; arvestades, et olukord on samasugune kogu Euroopas;

| D. | arvestades, et komisjoni 8. aprilli 2016. aasta rakendusmäärusega (EL) 2016/549 (millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011) pikendati toimeaine bentasooni heakskiidu kehtivusaega kuni 30. juunini 2017, sest selle aine hindamine oli edasi lükkunud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni 8. aprilli 2016. aasta rakendusmäärusega (EL) 2016/549 (millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011) pikendati toimeaine bentasooni heakskiidu kehtivusaega kuni 30. juunini 2017, sest selle aine hindamine oli edasi lükkunud;

| E. | arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõus, millega pikendatakse toimeaine bentasooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (edaspidi „rakendusmääruse eelnõu“), tehakse Euroopa Toiduohutusameti korraldatud teadusliku hindamise põhjal ettepanek anda bentasoonile heakskiit kuni 31. jaanuarini 2032, st kõige pikemaks võimalikuks perioodiks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõus, millega pikendatakse toimeaine bentasooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (edaspidi „rakendusmääruse eelnõu“), tehakse Euroopa Toiduohutusameti korraldatud teadusliku hindamise põhjal ettepanek anda bentasoonile heakskiit kuni 31. jaanuarini 2032, st kõige pikemaks võimalikuks perioodiks;

| F. | arvestades, et vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ning pidades silmas olemasolevaid teaduslikke ja tehnilisi teadmisi, on rakendusmääruse eelnõusse lisatud teatud tingimused ja piirangud, eelkõige nõue esitada kinnitavat lisateavet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ning pidades silmas olemasolevaid teaduslikke ja tehnilisi teadmisi, on rakendusmääruse eelnõusse lisatud teatud tingimused ja piirangud, eelkõige nõue esitada kinnitavat lisateavet;

| G. | arvestades, et pärast pikendamise hindamisaruande kohta tehtud märkuste kaalumist jõuti järeldusele, et taotlejatelt tuleb nõuda täiendavat teavet; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pärast pikendamise hindamisaruande kohta tehtud märkuste kaalumist jõuti järeldusele, et taotlejatelt tuleb nõuda täiendavat teavet;

| H. | arvestades, et pärast pikendamise hindamisaruande kohta tehtud märkuste kaalumist jõuti järeldusele, et Euroopa Toiduohutusametil tuleks küsida nõu ekspertidelt selle kohta, milline on nimetatud aine toksilisus imetajatele, selle aine jääkide ning aine säilimise ja käitumise kohta keskkonnas ning selle kohta, kui toksiline on aine keskkonna jaoks, ning selle põhjal järeldada, kas toimeaine bentasoon võiks vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast pikendamise hindamisaruande kohta tehtud märkuste kaalumist jõuti järeldusele, et Euroopa Toiduohutusametil tuleks küsida nõu ekspertidelt selle kohta, milline on nimetatud aine toksilisus imetajatele, selle aine jääkide ning aine säilimise ja käitumise kohta keskkonnas ning selle kohta, kui toksiline on aine keskkonna jaoks, ning selle põhjal järeldada, kas toimeaine bentasoon võiks vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud tingimustele;

| I. | arvestades, et taotlejad peavad esitama kinnitava teabe OECD kontseptuaalses raamistikus praegu ette nähtud 2 ja 3 tasandi analüüside kohta, et hinnata võimalikke endokriinselt vahendatavaid toimemehhanisme seoses rottidel läbiviidud arengutoksilisuse uuringus ilmnenud arenguhäireid põhjustava mõjuga (olukord, kus on palju implantatsioonijärgselt hukkunud looteid, vähe elusaid looteid ja esinevad loodete arenguhäired, kuid puudub selge toksiline mõju emasloomale, viitab sellele, et aine võiks klassifitseerida 2. kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et taotlejad peavad esitama kinnitava teabe OECD kontseptuaalses raamistikus praegu ette nähtud 2 ja 3 tasandi analüüside kohta, et hinnata võimalikke endokriinselt vahendatavaid toimemehhanisme seoses rottidel läbiviidud arengutoksilisuse uuringus ilmnenud arenguhäireid põhjustava mõjuga (olukord, kus on palju implantatsioonijärgselt hukkunud looteid, vähe elusaid looteid ja esinevad loodete arenguhäired, kuid puudub selge toksiline mõju emasloomale, viitab sellele, et aine võiks klassifitseerida 2. kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks);

| J. | arvestades, et tarbija riskianalüüsi ei viidud lõpule, kuna(ainejääkide määratlused, mida kavatseti kasutada taimede riskianalüüsis ja kariloomadel kasutamiseks, loeti andmetes ilmnenud lünkade tõttu ajutiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tarbija riskianalüüsi ei viidud lõpule, kuna(ainejääkide määratlused, mida kavatseti kasutada taimede riskianalüüsis ja kariloomadel kasutamiseks, loeti andmetes ilmnenud lünkade tõttu ajutiseks;

| K. | arvestades, et lähteaine bentasooni ja metaboliidi N-metsüül-bentasooni põhjavette sattumisele antud hinnang ei ole lõplik; arvestades, et puudub teave võimaliku põhjavette sattumise kohta, kui toimeaine aastadoosid on üle 960 g/ha (luba taotleti iseloomuliku kasutuse jaoks, mis oli kuni 1 440 g/ha); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et lähteaine bentasooni ja metaboliidi N-metsüül-bentasooni põhjavette sattumisele antud hinnang ei ole lõplik; arvestades, et puudub teave võimaliku põhjavette sattumise kohta, kui toimeaine aastadoosid on üle 960 g/ha (luba taotleti iseloomuliku kasutuse jaoks, mis oli kuni 1 440 g/ha);

| L. | arvestades, et komisjoni otsus toimeaine heaks kiita ja samal ajal taotleda andmeid, mis kinnitavad selle ohutust (kinnitavate andmete menetlus) annaks võimaluse toimeaine turuleviimiseks enne, kui komisjon on saanud kõik andmed, mis on vajalikud selle otsuse toetamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjoni otsus toimeaine heaks kiita ja samal ajal taotleda andmeid, mis kinnitavad selle ohutust (kinnitavate andmete menetlus) annaks võimaluse toimeaine turuleviimiseks enne, kui komisjon on saanud kõik andmed, mis on vajalikud selle otsuse toetamiseks;

| M. | arvestades, et Euroopa ombudsmani 18. veebruari 2016. aasta otsuses juhtumi 12/2013/MDC kohta, mis käsitleb komisjoni tegevust taimekaitsevahendite (pestitsiidide) heakskiitmisel ja turulelaskmisel, palutakse komisjoni kasutada kinnitavate andmete menetlust piiratud ulatuses ja rangelt kooskõlas kehtivate õigusaktidega ning kahe aasta jooksul alates ombudsmani otsusest esitada aruanne selle kohta, et kinnitavatel andmetel põhinevate otsuste arv on võrreldes praeguse lähenemisviisiga oluliselt langenud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa ombudsmani 18. veebruari 2016. aasta otsuses juhtumi 12/2013/MDC kohta, mis käsitleb komisjoni tegevust taimekaitsevahendite (pestitsiidide) heakskiitmisel ja turulelaskmisel, palutakse komisjoni kasutada kinnitavate andmete menetlust piiratud ulatuses ja rangelt kooskõlas kehtivate õigusaktidega ning kahe aasta jooksul alates ombudsmani otsusest esitada aruanne selle kohta, et kinnitavatel andmetel põhinevate otsuste arv on võrreldes praeguse lähenemisviisiga oluliselt langenud;

| N. | arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõuga ei rakendata Euroopa ombudsmani ettepanekuid sellise lahenduse leidmiseks, millega saaks parandada süsteemi, mida komisjon kasutab pestitsiididele heakskiidu andmiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõuga ei rakendata Euroopa ombudsmani ettepanekuid sellise lahenduse leidmiseks, millega saaks parandada süsteemi, mida komisjon kasutab pestitsiididele heakskiidu andmiseks;

| O. | arvestades, et vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ei pikendata toimeainetele antud heakskiidu kehtivusaega pikemaks perioodiks kui 15 aastat; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisega kaasnevate võimalike riskidega; arvestades, et tuleb rakendada määruses (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud ettevaatuspõhimõtet, mille kohaselt peab komisjon tagama, et ei anna toimeainetele heakskiitu juhul, kui see võiks seada ohtu rahvatervise või keskkonna; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ei pikendata toimeainetele antud heakskiidu kehtivusaega pikemaks perioodiks kui 15 aastat; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisega kaasnevate võimalike riskidega; arvestades, et tuleb rakendada määruses (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud ettevaatuspõhimõtet, mille kohaselt peab komisjon tagama, et ei anna toimeainetele heakskiitu juhul, kui see võiks seada ohtu rahvatervise või keskkonna;

| P. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti vastastikuses eksperdiarvamuses tehakse ettepanek klassifitseerida toimeaine bentasoon vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008 2. kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti vastastikuses eksperdiarvamuses tehakse ettepanek klassifitseerida toimeaine bentasoon vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008 2. kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks;

| Q. | arvestades, et küsimus võetakse määrava tähtsusega probleemvaldkondade loetellu, kui on piisavalt teavet, et viia läbi iseloomulike kasutuseviiside hindamine kooskõlas ühtsete põhimõtetega vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikele 6 ning komisjoni määruse (EL) nr 546/2011 sätetele, ja kui nimetatud hindamise põhjal ei ole võimalik järeldada, et vähemalt ühe iseloomuliku kasutuse puhul võib eeldada, et toimeainet sisaldaval taimekaitsevahendil ei ole mingit kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele või põhjaveele ega lubamatut mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et küsimus võetakse määrava tähtsusega probleemvaldkondade loetellu, kui on piisavalt teavet, et viia läbi iseloomulike kasutuseviiside hindamine kooskõlas ühtsete põhimõtetega vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikele 6 ning komisjoni määruse (EL) nr 546/2011 sätetele, ja kui nimetatud hindamise põhjal ei ole võimalik järeldada, et vähemalt ühe iseloomuliku kasutuse puhul võib eeldada, et toimeainet sisaldaval taimekaitsevahendil ei ole mingit kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele või põhjaveele ega lubamatut mõju keskkonnale;

| R. | arvestades, et vastavalt Euroopa Toiduohutusameti järeldustele on tuvastatud määrava tähtsusega probleemvaldkondi, eelkõige asjaolu, et mõlemale taotlejale soovitatud tehnilise materjali spetsifikatsioon ei olnud võrreldav materjaliga, mida testimisel kasutati toksikoloogiliste kontrollväärtuste saamiseks, ning ei ole selgunud, kas ökotoksikoloogiauuringutes kasutatud tehniline materjal on mõlema taotleja tehniliste spetsifikatsioonide osas piisavalt iseloomulik; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vastavalt Euroopa Toiduohutusameti järeldustele on tuvastatud määrava tähtsusega probleemvaldkondi, eelkõige asjaolu, et mõlemale taotlejale soovitatud tehnilise materjali spetsifikatsioon ei olnud võrreldav materjaliga, mida testimisel kasutati toksikoloogiliste kontrollväärtuste saamiseks, ning ei ole selgunud, kas ökotoksikoloogiauuringutes kasutatud tehniline materjal on mõlema taotleja tehniliste spetsifikatsioonide osas piisavalt iseloomulik;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud rakendamisvolitused; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et toimeaine bentasooni iseloomuliku kasutuse hindamine ei ole piisav järeldamaks, et vähemalt ühe iseloomuliku kasutuse puhul saab eeldada, et toimeainet bentasooni sisaldaval taimekaitsevahendil ei ole mingit kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele või põhjaveele ega lubamatut mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ja liikmesriikidel rahastada teadusuuringuid ja innovatsiooni alternatiivsete, säästvate ja kulutõhusate kahjuritõrjevahendite väljatöötamiseks, et tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et komisjon, kasutades toimeaine bentasooni heakskiitmisel kinnitavate andmete menetlust, läks vastuollu määruse (EÜ) nr 1107/2009 sätetega ja ei pidanud kinni ettevaatuspõhimõttest, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil enne mis tahes heakskiitu puudutava otsuse vastuvõtmist hoolitseda eelkõige selle eest, et puuduvad asjakohased andmed oleksid leitud ja hinnatud; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil oma rakendusmääruse eelnõu tagasi võtta ja esitada komiteele uus eelnõu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  EFSA Journal 2015; 13(4):4077.

---

Neljapäev, 24. november 2016

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/78

---

P8_TA(2016)0444

Hiinas vangistuses viibiva kirjastaja Gui Minhai juhtum

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon Hiinas vangistatud kirjastaja Gui Minhai juhtumi kohta (2016/2990(RSP))

(2018/C 224/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Hiinas, eelkõige 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Hongkongi kadunud raamatukirjastajate juhtumi kohta (1), 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (2) ning 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 25. istungjärguks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Hiinas, eelkõige 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Hongkongi kadunud raamatukirjastajate juhtumi kohta (1), 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (2) ning 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 25. istungjärguks (3),

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 7. jaanuari 2016. aasta avaldust Hongkongis asuva kirjastusega Mighty Current seotud isikute kadumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 7. jaanuari 2016. aasta avaldust Hongkongis asuva kirjastusega Mighty Current seotud isikute kadumise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 2016. aasta aprillis avaldatud 18. aastaaruannet Hongkongi erihalduspiirkonna kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 2016. aasta aprillis avaldatud 18. aastaaruannet Hongkongi erihalduspiirkonna kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina inimõigustealast dialoogi, mida alustati 1995. aastal, ja selle 34. vooru, mis toimus 30. novembril ja 1. detsembril 2015. aastal Pekingis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina inimõigustealast dialoogi, mida alustati 1995. aastal, ja selle 34. vooru, mis toimus 30. novembril ja 1. detsembril 2015. aastal Pekingis,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 16. veebruari 2016. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 16. veebruari 2016. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 22. juuni 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „ELi uue Hiinat käsitleva strateegia elemendid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 22. juuni 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „ELi uue Hiinat käsitleva strateegia elemendid“,

| — | võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseadust (Basic Law), eelkõige artikleid, milles käsitletakse isikuvabadusi ja ajakirjandusvabadust, ning Hongkongi õiguste deklaratsiooni määrust (Bill of Rights Ordinance), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseadust (Basic Law), eelkõige artikleid, milles käsitletakse isikuvabadusi ja ajakirjandusvabadust, ning Hongkongi õiguste deklaratsiooni määrust (Bill of Rights Ordinance),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse uue riikliku julgeolekuseaduse vastuvõtmist Hiina Rahvavabariigi Rahvakongressi alalise komitee poolt 1. juulil 2015, välismaiste vabaühenduste haldamist käsitleva uue seaduse vastuvõtmist Rahvakongressi poolt 28. aprillil 2016 ja küberjulgeolekut käsitleva uue seaduse vastuvõtmist 7. novembril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uue riikliku julgeolekuseaduse vastuvõtmist Hiina Rahvavabariigi Rahvakongressi alalise komitee poolt 1. juulil 2015, välismaiste vabaühenduste haldamist käsitleva uue seaduse vastuvõtmist Rahvakongressi poolt 28. aprillil 2016 ja küberjulgeolekut käsitleva uue seaduse vastuvõtmist 7. novembril 2016,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et raamatukirjastaja ning kirjastuse ja Pekingi suhtes kriitiliselt meelestatud kirjandusteoseid müüva raamatukaupluse aktsionär Gui Minhai kadus jäljetult 17. oktoobril 2015 Pattayas (Tais); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et raamatukirjastaja ning kirjastuse ja Pekingi suhtes kriitiliselt meelestatud kirjandusteoseid müüva raamatukaupluse aktsionär Gui Minhai kadus jäljetult 17. oktoobril 2015 Pattayas (Tais);

| B. | arvestades, et 2015. aasta oktoobrist detsembrini jäid kadunuks veel neli samas raamatupoes töötanud Hongkongi elanikku (Lui Bo, Zhang Zhiping, Lam Wing-Kee ja Lee Bo); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2015. aasta oktoobrist detsembrini jäid kadunuks veel neli samas raamatupoes töötanud Hongkongi elanikku (Lui Bo, Zhang Zhiping, Lam Wing-Kee ja Lee Bo);

| C. | arvestades, et Gui Minhai on Hiina päritolu Rootsi kodanik ja seetõttu ELi kodanik; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Gui Minhai on Hiina päritolu Rootsi kodanik ja seetõttu ELi kodanik;

| D. | arvestades, et 17. jaanuaril 2016 esines Gui Minhai Hiina telesaates, kus ta ilmselt tunnistas, et pöördus vabatahtlikult tagasi Mandri-Hiinasse, et tema üle saaks kohut mõista väidetavas kuriteos seoses 2003. aastal toimunud autoavariiga; arvestades, et on tõsine põhjus uskuda, et tema televisioonis esinemine oli lavastatud ja talle oli lugemiseks tekst ette antud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 17. jaanuaril 2016 esines Gui Minhai Hiina telesaates, kus ta ilmselt tunnistas, et pöördus vabatahtlikult tagasi Mandri-Hiinasse, et tema üle saaks kohut mõista väidetavas kuriteos seoses 2003. aastal toimunud autoavariiga; arvestades, et on tõsine põhjus uskuda, et tema televisioonis esinemine oli lavastatud ja talle oli lugemiseks tekst ette antud;

| E. | arvestades, et Gui Minhaid on rohkem kui aasta isoleeritud vangistuses peetud, ja arvestades, et tema asukoht on teadmata; arvestades, et Gui Minhai on kõnealusest raamatukaupmeeste rühmast ainus, kes endiselt vangis viibib; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Gui Minhaid on rohkem kui aasta isoleeritud vangistuses peetud, ja arvestades, et tema asukoht on teadmata; arvestades, et Gui Minhai on kõnealusest raamatukaupmeeste rühmast ainus, kes endiselt vangis viibib;

| F. | arvestades, et Rootsi ametiasutused on palunud Hiina ametivõimudelt täielikku toetust oma kodaniku õiguste ja ka teiste „kadunud“ isikute õiguste kaitsmisel; arvestades, et Gui Minhai perekonda ega ka Rootsi valitsust ei ole ühestki tema vastu esitatud ametlikust süüdistusest ega tema ametlikust kinnipidamiskohast teavitatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Rootsi ametiasutused on palunud Hiina ametivõimudelt täielikku toetust oma kodaniku õiguste ja ka teiste „kadunud“ isikute õiguste kaitsmisel; arvestades, et Gui Minhai perekonda ega ka Rootsi valitsust ei ole ühestki tema vastu esitatud ametlikust süüdistusest ega tema ametlikust kinnipidamiskohast teavitatud;

| G. | arvestades, et Lui Bol ja Zhang Zhipingil võimaldati pöörduda tagasi Hongkongi vastavalt 4. märtsil ja 8. märtsil 2016, pärast seda, kui neid oli Mandri-Hiinas kinni peetud; arvestades, et nad palusid politseil lõpetada nendega seotud juhtumite uurimise ja et nad pöördusid oma saabumisega samal päeval tagasi Mandri-Hiinasse; arvestades, et Lee Bo saabus uuesti Hongkongi 24. märtsil 2016 ja eitab enda röövimist; arvestades, et Lam Wing-Kee saabus tagasi Hongkongi 16. juunil 2016; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Lui Bol ja Zhang Zhipingil võimaldati pöörduda tagasi Hongkongi vastavalt 4. märtsil ja 8. märtsil 2016, pärast seda, kui neid oli Mandri-Hiinas kinni peetud; arvestades, et nad palusid politseil lõpetada nendega seotud juhtumite uurimise ja et nad pöördusid oma saabumisega samal päeval tagasi Mandri-Hiinasse; arvestades, et Lee Bo saabus uuesti Hongkongi 24. märtsil 2016 ja eitab enda röövimist; arvestades, et Lam Wing-Kee saabus tagasi Hongkongi 16. juunil 2016;

| H. | arvestades, et üks kirjastajatest, Lam Wing-Kee, pöördus tagasi Hongkongi oma kadumist puudutava uurimise lõpetamiseks, kuid mandrile tagasimineku asemel rääkis ta meediale, et Hiina julgeolekujõud röövisid ta, hoidsid teda isolatsioonis ning sundisid teda telekaamerate ees tunnistama üles kuritegusid, mida ta ei olnud toime pannud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üks kirjastajatest, Lam Wing-Kee, pöördus tagasi Hongkongi oma kadumist puudutava uurimise lõpetamiseks, kuid mandrile tagasimineku asemel rääkis ta meediale, et Hiina julgeolekujõud röövisid ta, hoidsid teda isolatsioonis ning sundisid teda telekaamerate ees tunnistama üles kuritegusid, mida ta ei olnud toime pannud;

| I. | arvestades, et Hongkong toetab ja kaitseb sõna-, väljendus- ja avaldamisvabadust; arvestades, et Hiina juhte kritiseerivate materjalide avaldamine on Hongkongis seaduslik, kuigi Mandri-Hiinas on see keelatud; arvestades, et põhimõte „üks riik – kaks süsteemi“ tagab Hongkongi autonoomia Pekingist põhiseaduse artiklis 27 sätestatud vabaduste osas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hongkong toetab ja kaitseb sõna-, väljendus- ja avaldamisvabadust; arvestades, et Hiina juhte kritiseerivate materjalide avaldamine on Hongkongis seaduslik, kuigi Mandri-Hiinas on see keelatud; arvestades, et põhimõte „üks riik – kaks süsteemi“ tagab Hongkongi autonoomia Pekingist põhiseaduse artiklis 27 sätestatud vabaduste osas;

| J. | arvestades, et Hongkongi erihalduspiirkonda käsitlevas 2015. aasta aruandes on Euroopa välisteenistus ja komisjon seisukohal, et viie raamatukirjastaja juhtum on Hongkongi põhiseaduse ja põhimõtte „üks riik – kaks süsteemi“ jaoks kõige keerulisem väljakutse pärast Hongkongi naasmist Hiina Rahvavabariigi koosseisu 1997. aastal; arvestades, et ainult Hongkongi õiguskaitseasutustel on seaduslik õigus jõustada seadusi Hongkongis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Hongkongi erihalduspiirkonda käsitlevas 2015. aasta aruandes on Euroopa välisteenistus ja komisjon seisukohal, et viie raamatukirjastaja juhtum on Hongkongi põhiseaduse ja põhimõtte „üks riik – kaks süsteemi“ jaoks kõige keerulisem väljakutse pärast Hongkongi naasmist Hiina Rahvavabariigi koosseisu 1997. aastal; arvestades, et ainult Hongkongi õiguskaitseasutustel on seaduslik õigus jõustada seadusi Hongkongis;

| K. | arvestades, et ÜRO piinamisvastane komitee on andnud teada oma tõsisest murest mitmesugustest allikatest pärit pidevate teadete pärast, mille kohaselt jätkatakse ebaseadusliku kinnipidamise tava tunnustamata ja mitteametlikes kinnipidamiskohtades, nn mustades vanglates; arvestades, et komitee on samuti väljendanud tõsist muret jätkuvate teadete pärast, mille kohaselt on kriminaalõigussüsteemis endiselt sügavalt juurdunud tavaks piinamine ja väärkohtlemine, kusjuures süsteemis sõltutakse süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel ülemäära ülestunnistustest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜRO piinamisvastane komitee on andnud teada oma tõsisest murest mitmesugustest allikatest pärit pidevate teadete pärast, mille kohaselt jätkatakse ebaseadusliku kinnipidamise tava tunnustamata ja mitteametlikes kinnipidamiskohtades, nn mustades vanglates; arvestades, et komitee on samuti väljendanud tõsist muret jätkuvate teadete pärast, mille kohaselt on kriminaalõigussüsteemis endiselt sügavalt juurdunud tavaks piinamine ja väärkohtlemine, kusjuures süsteemis sõltutakse süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel ülemäära ülestunnistustest;

| L. | arvestades, et Hiina on allkirjastanud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, kuid ei ole seda veel ratifitseerinud; arvestades, et Hiina ei ole allkirjastanud ega ratifitseerinud konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Hiina on allkirjastanud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, kuid ei ole seda veel ratifitseerinud; arvestades, et Hiina ei ole allkirjastanud ega ratifitseerinud konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta;

| M. | arvestades, et ELi-Hiina 17. tippkohtumine 29. juunil 2015 viis kahepoolsed suhted uuele tasandile, ja arvestades, et EL tõotab oma inimõiguste ja demokraatia strateegilises raamistikus asetada inimõigused kõigi kolmandate riikide, k.a strateegiliste partneritega sõlmitud suhete keskmesse; arvestades, et ELi-Hiina 12.–13. juulil 2016 toimunud 18. tippkohtumine lõppes avaldusega, milles märgitakse, et ELi ja Hiina vahelise inimõigustealase dialoogi järgmine voor korraldatakse enne 2016. aasta lõppu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi-Hiina 17. tippkohtumine 29. juunil 2015 viis kahepoolsed suhted uuele tasandile, ja arvestades, et EL tõotab oma inimõiguste ja demokraatia strateegilises raamistikus asetada inimõigused kõigi kolmandate riikide, k.a strateegiliste partneritega sõlmitud suhete keskmesse; arvestades, et ELi-Hiina 12.–13. juulil 2016 toimunud 18. tippkohtumine lõppes avaldusega, milles märgitakse, et ELi ja Hiina vahelise inimõigustealase dialoogi järgmine voor korraldatakse enne 2016. aasta lõppu;

| 1. | väljendab sügavat muret seoses Gui Minhai asukoha suhtes valitseva teadmatusega; nõuab, et viivitamatult avalikustataks üksikasjalik teave tema asukoha kohta, ning nõuab tema viivitamatut turvalist vabastamist ja talle suhtlemisõiguse võimaldamist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunneb muret väidete pärast, et Mandri-Hiina õiguskaitseorganid tegutsevad Hongkongis; tuletab Hiina ametivõimudele meelde, et nende õiguskaitseorganite tegutsemine Hongkongis oleks vastuolus põhimõttega „üks riik – kaks süsteemi“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab tungivalt, et Tai, Hiina ja Hongkongi asjaomased asutused selgitaksid kadumistega kaasnenud asjaolusid kooskõlas õigusriigi põhimõttega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab teravalt hukka kõik inimõiguste rikkumised, eriti meelevaldsed vahistamised, erakorralised üleviimised, sunniviisilised ülestunnistused, salajased kinnipidamised, isoleeritud vangistused ning avaldamis- ja sõnavabaduse rikkumised; tuletab meelde, et raamatutoimetajate, ajakirjanike ja blogijate sõltumatust tuleb kaitsta; nõuab, et viivitamatult lõpetataks inimõiguste rikkumine ja poliitiline hirmutamine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab hukka sõnavabaduse piiramise ja kriminaliseerimise ning taunib sõnavabaduse piirangute edasist karmistamist; palub Hiina valitsusel lõpetada vaba teabevoo mahasurumine, k.a interneti kasutamise piiramine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab muret seoses 7. novembril 2016 vastu võetud uue küberjulgeoleku seadusega, millega tugevdatakse ja instutsionaliseeritakse küberruumi tsenseerimise ja järelevalve tavasid, ning vastuvõetud riikliku julgeolekuseadusega ja terrorismivastast võitlust käsitleva seaduse eelnõuga; märgib, et reformimeelsed Hiina juristid ja kodanikuõiguste kaitsjad kardavad, et need seadused piiravad veelgi sõnavabadust ja tugevdavad enesetsensuuri; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Hiinat üles loobuma kõigist süüdistustest rahumeelsete valitsuse kritiseerijate, korruptsioonivastase võitluse aktivistide, juristide ja ajakirjanike vastu ning nad vabastama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunneb muret uue Hiina välismaiste vabaühenduste haldamist käsitleva seaduse eelseisva jõustumise pärast 1. jaanuaril 2017, arvestades et see ahendaks järsult Hiina kodanikuühiskonna tegutsemisvõimalusi ning piiraks tõsiselt ühinemis- ja sõnavabadust riigis, sh keelates välismaistel vabaühendustel, mis ei ole Hiina avaliku julgeoleku ministeeriumis ega provintside avaliku julgeoleku ametites registreeritud, Hiina eraisikuid ja organisatsioone rahastada, ning keelates Hiina rühmitustel tegutseda Hiinas registreerimata, sh Hongkongis ja Macaus asutatud välismaiste vabaühenduste nimel või loal; palub Hiina ametivõimudel kindlustada turvaline ja õiglane keskkond ja läbipaistvad menetlused, mis võimaldaksid vabaühendustel Hiinas vabalt ja tulemuslikult tegutseda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toonitab Euroopa Liidu pühendumust demokraatia, sh õigusriigi põhimõtete, kohtusüsteemi sõltumatuse, põhivabaduste ja -õiguste, läbipaistvuse ning teabe- ja sõnavabaduse tugevdamisele Hongkongis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Hiinat üles ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning viivitamata allkirjastama ja ratifitseerima rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toonitab Euroopa Liidu pühendumust õigusriigi põhimõtete, kohtusüsteemi sõltumatuse, põhivabaduste ja -õiguste, eelkõige läbipaistvuse ning sõna- ja väljendusvabaduse tugevdamisele kõigis riikides, millega tal on kahepoolsed suhted; on veendunud, et on vaja sisse seada sisukas ja avatud inimõigustealane dialoog, mis põhineb vastastikusel austusel; on veendunud, et ELi ja Hiina tugevad suhted peavad looma kindla aluse küpsele, sisukale ja avatud inimõigustealasele dialoogile, mis põhineb vastastikusel austusel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et kaubandus ja majandussuhted on mõlemapoolse heaolu parandamisel olulise tähtsusega; tuletab meelde, et need suhted saavad areneda üksnes heas usus ja vastastikuse usalduse tingimustes; rõhutab, et austus inimõiguste vastu ja läbipaistvus on tänapäevaste kaubanduslepingute lahutamatu osa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et asjaomased ELi institutsioonid võtaksid kiiremas korras meetmeid ja paneksid Gui Minhai juhtumi järgmise ELi ja Hiina inimõigustealase dialoogi päevakorda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile ning Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusjuhile ja esinduskogule. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0045.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0458.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0252.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/82

---

P8_TA(2016)0445

Guarani-Kaiowa hõimu olukord Mato Grosso do Suli osariigis Brasiilias

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon Guaraní-Kaiowá põlisrahva olukorra kohta Brasiilia Mato Grosso do Suli osariigis (2016/2991(RSP))

(2018/C 224/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone vajaduse kohta kaitsta Brasiilia põlisrahvaste õigusi, eelkõige 15. veebruari 1996. aasta resolutsiooni Brasiilia põlisrahvaste põhiseaduslike õiguste rikkumise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone vajaduse kohta kaitsta Brasiilia põlisrahvaste õigusi, eelkõige 15. veebruari 1996. aasta resolutsiooni Brasiilia põlisrahvaste põhiseaduslike õiguste rikkumise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 12. oktoobri 1995. aasta resolutsiooni Brasiilia põlisrahvaste olukorra kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. oktoobri 1995. aasta resolutsiooni Brasiilia põlisrahvaste olukorra kohta (2),

| — | võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 13. septembril 2007. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 13. septembril 2007. aastal,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 2015. aasta septembris vastu võetud ÜRO säästva arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta septembris vastu võetud ÜRO säästva arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning ÜRO algatust Global Compact, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning ÜRO algatust Global Compact,

| — | võttes arvesse 27. juunil 1989. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni 169 põlis- ja hõimurahvaste kohta, mille Brasiilia on allkirjastanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. juunil 1989. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni 169 põlis- ja hõimurahvaste kohta, mille Brasiilia on allkirjastanud,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini avaldust rahvusvahelise maailma põlisrahvaste päeva puhul 9. augustil 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini avaldust rahvusvahelise maailma põlisrahvaste päeva puhul 9. augustil 2016. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO 1998. aasta deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1998. aasta deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit,

| — | võttes arvesse põlisrahvaste õigustega tegeleva ÜRO eriraportööri Victoria Tauli Corpuzi aruannet oma lähetuse kohta Brasiiliasse 7.–17. märtsil 2016 (A/HRC/33/42/Add.1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põlisrahvaste õigustega tegeleva ÜRO eriraportööri Victoria Tauli Corpuzi aruannet oma lähetuse kohta Brasiiliasse 7.–17. märtsil 2016 (A/HRC/33/42/Add.1),

| — | võttes arvesse põlisrahvastega tegeleva misjoninõukogu (CIMI) 2016. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põlisrahvastega tegeleva misjoninõukogu (CIMI) 2016. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste eriesindaja poolt ELi ja Brasiilia inimõiguste alase dialoogi vältel tehtud avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste eriesindaja poolt ELi ja Brasiilia inimõiguste alase dialoogi vältel tehtud avaldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et praeguses, 1988. aastal vastu võetud Brasiilia põhiseaduses, mille osas peeti läbirääkimisi ka põlisrahvastega, tunnustatakse põlisrahvaste õigust säilitada oma kultuuritraditsioone ning nende algupärast õigust oma esivanemate maadele; arvestades, et riigi ülesanne on seda õigust reguleerida ja kaitsta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praeguses, 1988. aastal vastu võetud Brasiilia põhiseaduses, mille osas peeti läbirääkimisi ka põlisrahvastega, tunnustatakse põlisrahvaste õigust säilitada oma kultuuritraditsioone ning nende algupärast õigust oma esivanemate maadele; arvestades, et riigi ülesanne on seda õigust reguleerida ja kaitsta;

| B. | arvestades, et põlisrahvaste õigustega tegeleva ÜRO eriraportööri sõnul on murettekitav, et viimase kaheksa aasta jooksul ei ole teadete kohaselt toimunud edusamme ÜRO soovituste rakendamise valdkonnas ja Brasiilia põlisrahvaste jaoks väga oluliste ja pikaajaliste probleemküsimuste lahendamisel, nagu põlisrahvaste maade ühendamine, samuti on põlisrahvaste õiguste kaitse murettekitavalt nõrgenenud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et põlisrahvaste õigustega tegeleva ÜRO eriraportööri sõnul on murettekitav, et viimase kaheksa aasta jooksul ei ole teadete kohaselt toimunud edusamme ÜRO soovituste rakendamise valdkonnas ja Brasiilia põlisrahvaste jaoks väga oluliste ja pikaajaliste probleemküsimuste lahendamisel, nagu põlisrahvaste maade ühendamine, samuti on põlisrahvaste õiguste kaitse murettekitavalt nõrgenenud;

| C. | arvestades, et viimase 14 aasta jooksul on vastavalt põlisrahvaste tervise erisekretariaadi (SESAI) ja Mato Grosso do Suli põlisrahvaste eripiirkonna (DSEI-MS) ametlikele andmetele Guaraní-Kaiowá põlisrahva mõrvamise kohta Mato Grosso do Suli osariigis tapetud vähemalt 400 põlisrahva esindajat ja 14 nende juhti, sealhulgas Simiao Vilharva ja Clodiodi de Souza, rahumeelsete meeleavalduste käigus oma esivanemate maa tagasinõudmiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viimase 14 aasta jooksul on vastavalt põlisrahvaste tervise erisekretariaadi (SESAI) ja Mato Grosso do Suli põlisrahvaste eripiirkonna (DSEI-MS) ametlikele andmetele Guaraní-Kaiowá põlisrahva mõrvamise kohta Mato Grosso do Suli osariigis tapetud vähemalt 400 põlisrahva esindajat ja 14 nende juhti, sealhulgas Simiao Vilharva ja Clodiodi de Souza, rahumeelsete meeleavalduste käigus oma esivanemate maa tagasinõudmiseks;

| D. | arvestades, et ajavahemikul 2008–2009 Brasiilias läbi viidud põlisrahvaste tervist ja toitumist käsitleva riikliku uuringu kohaselt kannatas kroonilist alatoitlust põlisrahva laste seas 26 %, mitte-põlisrahva laste seas aga keskmiselt 5,9 %; arvestades, et organisatsiooni FIAN Brazil ja põlisrahvastega tegeleva misjoninõukogu (CIMI) hiljutise uuringu kohaselt kannatab Guaraní ja Kaiowá kogukondades kroonilist alatoitlust 42 % inimestest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ajavahemikul 2008–2009 Brasiilias läbi viidud põlisrahvaste tervist ja toitumist käsitleva riikliku uuringu kohaselt kannatas kroonilist alatoitlust põlisrahva laste seas 26 %, mitte-põlisrahva laste seas aga keskmiselt 5,9 %; arvestades, et organisatsiooni FIAN Brazil ja põlisrahvastega tegeleva misjoninõukogu (CIMI) hiljutise uuringu kohaselt kannatab Guaraní ja Kaiowá kogukondades kroonilist alatoitlust 42 % inimestest;

| E. | arvestades, et asjakohaste tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalteenuste ebapiisavus ja põlisrahvaste maade piiritlemise puudumine on avaldanud mõju noorte enesetappude määrale ja väikelaste suremusele; arvestades, et viimase 15 aasta jooksul on vähemalt 750 inimest, peamiselt noored, sooritanud enesetapu ning üle 600 alla 5-aastase lapse on surnud enamasti ennetatavate ja kergesti ravitavate haiguste tõttu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et asjakohaste tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalteenuste ebapiisavus ja põlisrahvaste maade piiritlemise puudumine on avaldanud mõju noorte enesetappude määrale ja väikelaste suremusele; arvestades, et viimase 15 aasta jooksul on vähemalt 750 inimest, peamiselt noored, sooritanud enesetapu ning üle 600 alla 5-aastase lapse on surnud enamasti ennetatavate ja kergesti ravitavate haiguste tõttu;

| F. | arvestades, et 98,33 % põlisrahvaste maadest Brasiilias asub Amazonase piirkonnas, kus põlisrahvad aitavad säilitada piirkonna bioloogilist mitmekesisust ja täidavad seega olulist rolli kliimamuutuste ärahoidmise valdkonnas; arvestades, et koalitsiooni Rights and Resources Initiative, uuringukeskuse Woods Hole Research Center ja organisatsiooni World Resources Institute 1. novembril 2016 avaldatud uuringu „Toward a Global Baseline of Carbon Storage in Collective Lands: An Updated Analysis of Indigenous Peoples“ ja uuringu „Local Communities’ Contributions to Climate Change Mitigation“ kohaselt võib põlisrahvaste maaõiguste laiendamine täita olulist rolli metsade, bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide kaitses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 98,33 % põlisrahvaste maadest Brasiilias asub Amazonase piirkonnas, kus põlisrahvad aitavad säilitada piirkonna bioloogilist mitmekesisust ja täidavad seega olulist rolli kliimamuutuste ärahoidmise valdkonnas; arvestades, et koalitsiooni Rights and Resources Initiative, uuringukeskuse Woods Hole Research Center ja organisatsiooni World Resources Institute 1. novembril 2016 avaldatud uuringu „Toward a Global Baseline of Carbon Storage in Collective Lands: An Updated Analysis of Indigenous Peoples“ ja uuringu „Local Communities’ Contributions to Climate Change Mitigation“ kohaselt võib põlisrahvaste maaõiguste laiendamine täita olulist rolli metsade, bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide kaitses;

| G. | arvestades, et föderaalne prokuratuur ja riiklik sihtasutus põlisrahvaste toetuseks (FUNAI) allkirjastasid 2007. aastal käitumisjuhendi, et määrata kindlaks ja piiritleda 2009. aastaks Mato Grosso do Suli osariigis 36 Guaraní-Kaiowá kogukonna territooriumi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et föderaalne prokuratuur ja riiklik sihtasutus põlisrahvaste toetuseks (FUNAI) allkirjastasid 2007. aastal käitumisjuhendi, et määrata kindlaks ja piiritleda 2009. aastaks Mato Grosso do Suli osariigis 36 Guaraní-Kaiowá kogukonna territooriumi;

| H. | arvestades, et käimas on mitu Brasiilia föderaalse põhiseaduse reformimise, tõlgendamise ja kohaldamise algatust, ning arvestades, et need võimalikud muudatused võivad põhiseaduses tunnustatud põlisrahvaste õigused ohtu seada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et käimas on mitu Brasiilia föderaalse põhiseaduse reformimise, tõlgendamise ja kohaldamise algatust, ning arvestades, et need võimalikud muudatused võivad põhiseaduses tunnustatud põlisrahvaste õigused ohtu seada;

| 1. | tunnustab ELi ja Brasiilia pikaajalist partnerlust, mis põhineb vastastikusel usaldusel ning demokraatia põhimõtete ja väärtuste austamisel; avaldab Brasiilia valitsusele kiitust edasimineku eest sellistes küsimustes nagu FUNAI konstruktiivne roll, föderaalse ülemkohtu otsused väljatõstmiste ärahoidmiseks, pingutused diferentseeritud teenuste rakendamiseks tervishoiu- ja hariduse valdkonnas, märkimisväärsed saavutused maa piiritlemisel Amazonase piirkonnas, esimese riikliku konverentsi korraldamine põlisrahvastega seotud poliitika valdkonnas ning põlisrahvastega seotud poliitika riikliku nõukogu loomine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab teravalt hukka Brasiilia põlisrahvaste kogukondade vastu toime pandud vägivalla; taunib Guaraní-Kaiowá kogukonna vaesust ja inimõiguste olukorda Mato Grosso do Suli osariigis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Brasiilia ametivõime üles võtma viivitamatult meetmeid, et kaitsta põlisrahva julgeolekut ja tagada sõltumatu uurimine oma inim- ja territoriaalseid õigusi kaitsva põlisrahva vastu toime pandud mõrvade ja rünnakute osas, et süüdlased saaks vastutusele võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab Brasiilia ametivõimudele meelde, et neil on Guaraní-Kaiowá kogukonnaga seoses vastutus säilitada ja kohaldada täielikult Brasiilia põhiseaduse sätteid üksikisiku õiguste kaitse kohta ning vähemuste ja kaitsetute etniliste rühmade õiguste kaitse kohta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab Brasiilia ametivõimudele meelde nende kohustust järgida põlisrahvastega seoses rahvusvahelisi inimõiguste alaseid standardeid, nagu on sätestatud Brasiilia föderaalses põhiseaduses ja seaduses 6.001/73 nn indiaanlaste põhikirja kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnustab Brasiilia föderaalse ülemkohtu rolli põlisrahvaste algupäraste ja põhiseaduslike õiguste jätkuval kaitsmisel ning kutsub riiklikku nõukogu üles töötama välja mehhanismi ja meetmeid, mis kaitseksid paremini haavatavate kogukondade vajadusi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Brasiilia ametivõime üles rakendama täielikult põlisrahvaste õigustega tegeleva ÜRO eriraportööri poolt pärast tema 2016. aasta märtsis toimunud Brasiilia-lähetust antud soovitusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Brasiilia ametivõime üles töötama välja töökava, et seada prioriteediks kõigi Guaraní-Kaiowá kogukonna poolt tagasinõutud territooriumide piiritlemise lõpuleviimine ja luua selleks tehnilised tegutsemistingimused, arvestades, et paljud tapmised toimuvad esivanemate maade taashõivamise vastumeetmete käigus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | soovitab, et Brasiilia ametivõimud näeksid FUNAI toimimiseks ette piisava eelarve ja tugevdaksid seda vajalike ressurssidega, et oleks võimalik osutada põhiteenuseid, millele põlisrahvad tuginevad; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab muret esildatud põhiseaduse muudatuse 215/2000 (PEC 215) pärast, millele Brasiilia põlisrahvad ägedalt vastu seisavad, kuna vastuvõtmise korral ohustaks see põlisrahvaste maaõigusi, võimaldades indiaanlaste huvidele vastu seisvatel agrotööstus-, metsatööstus-, kaevandus- ja energiaettevõtetel tõkestada uute põlisrahvaste territooriumide tunnustamist; väljendab kindlat veendumust, et ettevõtted tuleks võtta vastutusele mis tahes nende põhjustatud keskkonnakahju ja inimõiguste rikkumise eest, ning et EL ja liikmesriigid peaksid seda toetama kui aluspõhimõtet ja tegema selle siduvaks sätteks kogu kaubanduspoliitikas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule, Brasiilia presidendile ja valitsusele, Brasiilia Rahvusliku Kongressi esimehele, Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee kaaspresidentidele ning ÜRO põlisrahvaste alalisele foorumile. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EÜT C 65, 4.3.1996, lk 164.

(2)  EÜT C 287, 30.10.1995, lk 202.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/85

---

P8_TA(2016)0446

Venemaa meelsusvangi Ildar Dadini juhtum

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon Venemaa meelsusvangi Ildar Dadini juhtumi kohta (2016/2992(RSP))

(2018/C 224/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid raporteid, soovitusi ja resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 23. oktoobri 2012. aasta soovitust nõukogule ühiste viisapiirangute kehtestamise kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele (1), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (2) ning 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Venemaa kohta: Bolotnaja väljaku sündmustega seotud meeleavaldajate karistamine (3), 2. aprilli 2014. aasta soovitust nõukogule ühiste viisapiirangute kehtestamise kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele (4), 23. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni vabaühenduse Memorial (Sahharovi auhinna võitja aastal 2009) tegevuse lõpetamise kohta Venemaal (5), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Venemaa opositsioonijuhi Boriss Nemtsovi mõrvamise ja demokraatia olukorra kohta Venemaal (6), 10. juuni 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa suhete seisu kohta (7) ning 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni Venemaa kohta, eelkõige seoses Eston Kohveri, Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko juhtumitega (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid raporteid, soovitusi ja resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 23. oktoobri 2012. aasta soovitust nõukogule ühiste viisapiirangute kehtestamise kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele (1), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (2) ning 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Venemaa kohta: Bolotnaja väljaku sündmustega seotud meeleavaldajate karistamine (3), 2. aprilli 2014. aasta soovitust nõukogule ühiste viisapiirangute kehtestamise kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele (4), 23. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni vabaühenduse Memorial (Sahharovi auhinna võitja aastal 2009) tegevuse lõpetamise kohta Venemaal (5), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Venemaa opositsioonijuhi Boriss Nemtsovi mõrvamise ja demokraatia olukorra kohta Venemaal (6), 10. juuni 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa suhete seisu kohta (7) ning 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni Venemaa kohta, eelkõige seoses Eston Kohveri, Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko juhtumitega (8);

| — | võttes arvesse 3.–4. juunil 2013 toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise ning 19. mail 2013 toimunud inimõigustealaste konsultatsioonide tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3.–4. juunil 2013 toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise ning 19. mail 2013 toimunud inimõigustealaste konsultatsioonide tulemusi,

| — | võttes arvesse Venemaa põhiseadust, eelkõige selle artiklit 29, milles kaitstakse sõnavabadust, ning artiklit 31, mis sisaldab rahumeelse kogunemise õigust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa põhiseadust, eelkõige selle artiklit 29, milles kaitstakse sõnavabadust, ning artiklit 31, mis sisaldab rahumeelse kogunemise õigust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2015. aasta detsembri alguses mõisteti Venemaa opositsiooniaktivist Ildar Dadin kolmeks aastaks vangi, kuna ta oli organiseerinud mitmeid sõjavastaseid rahumeelseid meeleavaldusi ja kogunemisi, ning temast sai Venemaal esimene isik, kes mõisteti süüdi 2014. aastal vastu võetud karmi avalike kogunemiste seaduse alusel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2015. aasta detsembri alguses mõisteti Venemaa opositsiooniaktivist Ildar Dadin kolmeks aastaks vangi, kuna ta oli organiseerinud mitmeid sõjavastaseid rahumeelseid meeleavaldusi ja kogunemisi, ning temast sai Venemaal esimene isik, kes mõisteti süüdi 2014. aastal vastu võetud karmi avalike kogunemiste seaduse alusel;

| B. | arvestades, et Ildar Dadin mõisteti vangi kolmeks aastaks, kuigi prokurör soovitas kaheaastast karistust; arvestades, et apellatsiooni alusel vähendati vangistust kahele ja poolele aastale; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ildar Dadin mõisteti vangi kolmeks aastaks, kuigi prokurör soovitas kaheaastast karistust; arvestades, et apellatsiooni alusel vähendati vangistust kahele ja poolele aastale;

| C. | arvestades, et teadete kohaselt on Dadin oma vangistuse jooksul Karjalas kinnipidamiskoloonias nr 7 kogenud Venemaa ametnike poolt korduvalt piinamist, peksmist, ebainimlikku kohtlemist ja tapmisähvardusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et teadete kohaselt on Dadin oma vangistuse jooksul Karjalas kinnipidamiskoloonias nr 7 kogenud Venemaa ametnike poolt korduvalt piinamist, peksmist, ebainimlikku kohtlemist ja tapmisähvardusi;

| D. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus kiitis Dadini advokaadi taotluse heaks ja tegi Venemaa Föderatsioonile ülesandeks tagada küsimuse tõhus uurimine, viia Dadin üle teise kinnipidamisasutusse ning tagada talle võimalus suhelda oma esindajaga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus kiitis Dadini advokaadi taotluse heaks ja tegi Venemaa Föderatsioonile ülesandeks tagada küsimuse tõhus uurimine, viia Dadin üle teise kinnipidamisasutusse ning tagada talle võimalus suhelda oma esindajaga;

| E. | arvestades, et Ildar Dadini juhtum ei ole erandlik ning et usaldusväärsed inimõigustealased aruanded viitavad süstemaatilisele piinamisele, väärkohtlemisele ja ebainimlikule kohtlemisele Venemaa karistussüsteemis; arvestades, et vanglates või karistus- ja kinnipidamisasutustes piinamise ja väärkohtlemise eest vastutavad isikud kasutavad sageli ära karistamatust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Ildar Dadini juhtum ei ole erandlik ning et usaldusväärsed inimõigustealased aruanded viitavad süstemaatilisele piinamisele, väärkohtlemisele ja ebainimlikule kohtlemisele Venemaa karistussüsteemis; arvestades, et vanglates või karistus- ja kinnipidamisasutustes piinamise ja väärkohtlemise eest vastutavad isikud kasutavad sageli ära karistamatust;

| F. | arvestades, et Euroopa Nõukogu peasekretär Thorbjørn Jagland väljendas 3. novembril 2016 Venemaa Föderatsiooni justiitsministrile Aleksandr Konovalovile muret Dadini väidetava väärkohtlemise pärast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Nõukogu peasekretär Thorbjørn Jagland väljendas 3. novembril 2016 Venemaa Föderatsiooni justiitsministrile Aleksandr Konovalovile muret Dadini väidetava väärkohtlemise pärast;

| G. | arvestades, et Venemaa poliitvangide arv on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud, praegu on poliitvange inimõiguste keskuse Memorial andmetel 102, nende hulgas Oleksandr Kostenko, Ivan Nepomnjaštših, Dmitri Butšenkov, Vladimir Ionov, Maksim Panfilov ja teised; arvestades, et 2015. aastal tuvastati Venemaal Euroopa Inimõiguste konventsiooni rikkumisi 109 korda, mis on rohkem kui üheski teises riigis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Venemaa poliitvangide arv on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud, praegu on poliitvange inimõiguste keskuse Memorial andmetel 102, nende hulgas Oleksandr Kostenko, Ivan Nepomnjaštših, Dmitri Butšenkov, Vladimir Ionov, Maksim Panfilov ja teised; arvestades, et 2015. aastal tuvastati Venemaal Euroopa Inimõiguste konventsiooni rikkumisi 109 korda, mis on rohkem kui üheski teises riigis;

| H. | arvestades, et 2015. aastal registreeriti 197 vahi all aset leidnud surmajuhtumit, neist 109 „tervise järsu halvenemise tõttu“ ja 62 enesetappu, mis viitab kinnipeetavate laialt levinud ahistamisele, piinamisele ja väärkohtlemisele Venemaa Föderatsiooni karistussüsteemis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2015. aastal registreeriti 197 vahi all aset leidnud surmajuhtumit, neist 109 „tervise järsu halvenemise tõttu“ ja 62 enesetappu, mis viitab kinnipeetavate laialt levinud ahistamisele, piinamisele ja väärkohtlemisele Venemaa Föderatsiooni karistussüsteemis;

| I. | arvestades, et 26. oktoobril 2016 määras Moskva kohus Juri Levada Analüüsikeskusele (Levada keskusele), mis on Venemaal üks kolmest peamisest avaliku arvamuse uurimise asutusest, 300 000 rubla trahvi, kuna keskus ei olnud end registreerinud nn välisriigi agendina; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 26. oktoobril 2016 määras Moskva kohus Juri Levada Analüüsikeskusele (Levada keskusele), mis on Venemaal üks kolmest peamisest avaliku arvamuse uurimise asutusest, 300 000 rubla trahvi, kuna keskus ei olnud end registreerinud nn välisriigi agendina;

| J. | arvestades, et president Putin allkirjastas hiljuti korralduse, mille kohaselt Venemaa keeldub edaspidi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudis osalemast; arvestades, et Venemaa välisministeerium nimetas oma avalduses Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööd ebatõhusaks ja ühekülgseks ning väljendas muret 2008. aasta augustis Lõuna-Osseetias toimunud sündmuste uurimise pärast; arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurörid on avaldanud oma veebilehel aruande, milles leitakse, et Venemaa okupatsiooniga on kaasnenud Krimmi tatarlaste tagakiusamine ja ähvardamine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et president Putin allkirjastas hiljuti korralduse, mille kohaselt Venemaa keeldub edaspidi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudis osalemast; arvestades, et Venemaa välisministeerium nimetas oma avalduses Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööd ebatõhusaks ja ühekülgseks ning väljendas muret 2008. aasta augustis Lõuna-Osseetias toimunud sündmuste uurimise pärast; arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurörid on avaldanud oma veebilehel aruande, milles leitakse, et Venemaa okupatsiooniga on kaasnenud Krimmi tatarlaste tagakiusamine ja ähvardamine;

| K. | arvestades, et 2016. aasta oktoobris otsustas ÜRO Inimõiguste Nõukogu mitte valida Venemaad uuesti liikmeks, kui üle 80 inimõiguste ja rahvusvahelise abi organisatsiooni saatsid ÜRO liikmetele pöördumise, milles palusid takistada Venemaa valimist selle organi liikmeks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2016. aasta oktoobris otsustas ÜRO Inimõiguste Nõukogu mitte valida Venemaad uuesti liikmeks, kui üle 80 inimõiguste ja rahvusvahelise abi organisatsiooni saatsid ÜRO liikmetele pöördumise, milles palusid takistada Venemaa valimist selle organi liikmeks;

| 1. | nõuab, et viivitamata ja tingimusteta vabastataks Ildar Dadin ja kõik need, kes on vangistatud valede või tõendamata süüdistuste alusel või sõnavabaduse ja kogunemisvabaduse kasutamise eest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunneb tõsist muret selle pärast, et Venemaa Föderatsiooni kriminaalmenetluse seadustikku on lisatud artikkel, mis sätestab avalikele kogunemistele uued piirangud ja võimaldab selliseid kogunemisi käsitleda kuriteona; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud viiksid läbi põhjaliku ja läbipaistva uurimise Ildar Dadini väidetava piinamise ja väärkohtlemise asjus, kaasates sellesse sõltumatuid inimõiguste eksperte; nõuab, et uuritaks sõltumatult väiteid Venemaa riigiametnike poolse piinamise, ahistamise, alandava ja ebainimliku käitumise kohta kinnipidamisasutustes, töölaagrites ja vanglates; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub sellega seoses, et Venemaa Föderatsioon viiks läbi oma karistussüsteemi põhjaliku läbivaatamise, et teha süsteemis põhjalikke reforme, ning rakendaks täielikult norme, milles on kokku lepitud vastavate rahvusvaheliste konventsioonidega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab solidaarsust isikutega, kes on kinni peetud valede või tõendamata süüdistuste alusel Venemaal ja ajutiselt okupeeritud Ukraina aladel, sh Krimmi tatarlastega, ning nõuab nende viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab Venemaale meelde, kui oluline on, et riik täidaks Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni liikmena täielikult oma rahvusvahelisi kohustusi ning järgiks inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, mis on sätestatud mitmetes rahvusvahelistes lepingutes, millele Venemaa on alla kirjutanud ja millega liitunud; rõhutab, et Venemaa Föderatsiooni saab pidada rahvusvahelise koostöö valdkonnas usaldusväärseks partneriks üksnes siis, kui ta täidab oma kohustusi vastavalt rahvusvahelisele õigusele; väljendab sellega seoses muret presidendi dekreedi pärast, millega Venemaa lahkus Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Venemaa valitsust üles võtma konkreetseid ja kiireid meetmeid, et täita kõik Euroopa Inimõiguste Kohtu nõudmised Venemaa suhtes; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et Venemaa Föderatsioon andis 2015. aasta detsembris vastu võetud uue seadusega oma põhiseaduskohtule õiguse Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid tühistada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et nõukogu töötaks välja Venemaa suhtes ühtse poliitika, mis annaks 28 liikmesriigi ja ELi institutsioonide poolt kindla ühise sõnumi seoses inimõiguse rolliga ELi ja Venemaa suhetes ning rahvusvahelise õiguse austamisega; palub, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, Euroopa välisteenistus ja komisjon töötaksid üheskoos välja sisulise ja konkreetse strateegia Venemaa kodanikuühiskonna ja organisatsioonide toetamiseks, kasutades demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub, et nõukogu võtaks vastu rea sihipäraseid sanktsioone, et karistada isikuid, kes vastutavad Ildar Dadini ja teiste inimõiguste aktivistide väärkohtlemise eest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT C 68 E, 7.3.2014, lk 13.

(2)  ELT C 65, 19.2.2016, lk 150.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0253.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0258.

(5)  ELT C 274, 27.7.2016, lk 21.

(6)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 126.

(7)  ELT C 407, 4.11.2016, lk 35.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0314.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/88

---

P8_TA(2016)0449

Olukord Süürias

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Süürias (2016/2933(RSP))

(2018/C 224/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, sealhulgas 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, sealhulgas 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtteid,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Daeshi ja al-Nusra rinde kohta ning Süüria Araabia Vabariigi konflikti kohta, eelkõige resolutsioone 2118 (2013), 2139 (2014), 2165 (2014), 2191 (2014), 2199 (2015), 2254 (2015), 2258 (2015) ja 2268 (2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Daeshi ja al-Nusra rinde kohta ning Süüria Araabia Vabariigi konflikti kohta, eelkõige resolutsioone 2118 (2013), 2139 (2014), 2165 (2014), 2191 (2014), 2199 (2015), 2254 (2015), 2258 (2015) ja 2268 (2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. oktoobri 2016. aasta järeldusi ning Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. veebruari 2016. aasta ning 20. ja 21. oktoobri 2016. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. oktoobri 2016. aasta järeldusi ning Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. veebruari 2016. aasta ning 20. ja 21. oktoobri 2016. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning humanitaarabi ja kodanikukaitse voliniku Christos Stylianidise 16. septembri 2016. aasta avaldust Süüria kohta, 20. septembri 2016. aasta avaldust ÜRO / Süüria Punase Poolkuu humanitaarabikonvoi vastu suunatud õhurünnakute kohta, 24. septembri 2016. aasta avaldust olukorra kohta Aleppos, 2. oktoobri 2016. aasta avaldust Aleppo kiireloomulise humanitaarabialgatuse kohta ning 25. oktoobri 2016. aasta avaldust humanitaarabi kiireloomulise jõudmise kohta Alepposse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning humanitaarabi ja kodanikukaitse voliniku Christos Stylianidise 16. septembri 2016. aasta avaldust Süüria kohta, 20. septembri 2016. aasta avaldust ÜRO / Süüria Punase Poolkuu humanitaarabikonvoi vastu suunatud õhurünnakute kohta, 24. septembri 2016. aasta avaldust olukorra kohta Aleppos, 2. oktoobri 2016. aasta avaldust Aleppo kiireloomulise humanitaarabialgatuse kohta ning 25. oktoobri 2016. aasta avaldust humanitaarabi kiireloomulise jõudmise kohta Alepposse,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu loodud Süüria Araabia Vabariigi sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni aruandeid ning ÜRO Inimõiguste Nõukogu 27. septembri 2016. aasta ja 21. oktoobri 2016. aasta resolutsioone Süüria Araabia Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu loodud Süüria Araabia Vabariigi sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni aruandeid ning ÜRO Inimõiguste Nõukogu 27. septembri 2016. aasta ja 21. oktoobri 2016. aasta resolutsioone Süüria Araabia Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 17. novembri 2016. aasta avaldust Venemaa ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 17. novembri 2016. aasta avaldust Venemaa ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Süürias kuus aastat kestnud konflikt, äärmine vägivald ja jõhkrus on põhjustanud rohkem kui 400 000 inimese surma ning üle 13 miljoni inimese vajab humanitaarabi; arvestades, et prognooside kohaselt on 2016. aasta jooksul ligi 8,7 miljonit inimest sunnitud oma kodudest lahkuma Süüria teistesse piirkondadesse ning 4,8 miljonit inimest on riigist põgenenud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Süürias kuus aastat kestnud konflikt, äärmine vägivald ja jõhkrus on põhjustanud rohkem kui 400 000 inimese surma ning üle 13 miljoni inimese vajab humanitaarabi; arvestades, et prognooside kohaselt on 2016. aasta jooksul ligi 8,7 miljonit inimest sunnitud oma kodudest lahkuma Süüria teistesse piirkondadesse ning 4,8 miljonit inimest on riigist põgenenud;

| B. | arvestades, et Süürias jätkuvad lakkamatult lahingud ja pommirünnakud ning humanitaarolukord on veelgi halvenenud; arvestades, et Aleppo on jätkuvalt Süüria kriisi keskpunkt, kuid võitlus käib edasi ka Hamas, Idlibis, Süüria loodeosas, Damaskuse eeslinnades ja Dayr az-Zawris; arvestades, et üle nelja miljoni inimese elab ümberpiiratud linnades ja raskesti ligipääsetavatel aladel, kus vee- ja elektri põhitaristu on hävitatud; arvestades, et hoolimata sellest, et Assadi režiim ja Venemaa kuulutasid mitu korda ühepoolselt välja humanitaarvaherahu, valitseb Aleppo idaosa ja teiste piiramisrõngas linnade, nagu mässajate käes asuva Zabadani linna ja valitsusvägede kontrolli all olevate Idlibi provintsi külade Kefraya ja Foua elanikkonna seas tõsine põhitoiduainete ja ravimite nappus; arvestades, et humanitaarabi ei ole Aleppo ümberpiiratud idaossa jõudnud alates 2016. aasta juulist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Süürias jätkuvad lakkamatult lahingud ja pommirünnakud ning humanitaarolukord on veelgi halvenenud; arvestades, et Aleppo on jätkuvalt Süüria kriisi keskpunkt, kuid võitlus käib edasi ka Hamas, Idlibis, Süüria loodeosas, Damaskuse eeslinnades ja Dayr az-Zawris; arvestades, et üle nelja miljoni inimese elab ümberpiiratud linnades ja raskesti ligipääsetavatel aladel, kus vee- ja elektri põhitaristu on hävitatud; arvestades, et hoolimata sellest, et Assadi režiim ja Venemaa kuulutasid mitu korda ühepoolselt välja humanitaarvaherahu, valitseb Aleppo idaosa ja teiste piiramisrõngas linnade, nagu mässajate käes asuva Zabadani linna ja valitsusvägede kontrolli all olevate Idlibi provintsi külade Kefraya ja Foua elanikkonna seas tõsine põhitoiduainete ja ravimite nappus; arvestades, et humanitaarabi ei ole Aleppo ümberpiiratud idaossa jõudnud alates 2016. aasta juulist;

| C. | arvestades, et nii Aleppos kui ka mujal Süürias valitseb püsiv tervisealane kriisiolukord; arvestades, et ÜRO Lastefondi andmetel ei ole rohkem kui kahel kolmandikul selle piirkonna süürlastest korrapärast juurdepääsu veele ja ligikaudu 6 miljonit last vajavad kiireloomulist elupäästvat abi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nii Aleppos kui ka mujal Süürias valitseb püsiv tervisealane kriisiolukord; arvestades, et ÜRO Lastefondi andmetel ei ole rohkem kui kahel kolmandikul selle piirkonna süürlastest korrapärast juurdepääsu veele ja ligikaudu 6 miljonit last vajavad kiireloomulist elupäästvat abi;

| D. | arvestades, et inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse raskeid rikkumisi on pannud toime kõik konfliktis osalejad, kuid kõige rängemalt Assadi režiim, mida toetavad Venemaa ja Iraan, sealhulgas kasutades tsiviilaladel valimatult relvi, süütepomme, tünni- ja punkrihävituspomme (nn bunker buster) ning aineid, mis on keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsioonis liigitatud keemiarelvadeks; arvestades, et ettevaatus- ja proportsionaalsuspõhimõtteid ei ole järgitud; arvestades, et tahtlikult on sihikule võetud tsiviilalasid, koole, haiglaid, humanitaartöötajaid ja pagulaslaagreid; arvestades, et sõjakuriteod ja inimsusvastased kuriteod ei tohi jääda karistamata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse raskeid rikkumisi on pannud toime kõik konfliktis osalejad, kuid kõige rängemalt Assadi režiim, mida toetavad Venemaa ja Iraan, sealhulgas kasutades tsiviilaladel valimatult relvi, süütepomme, tünni- ja punkrihävituspomme (nn bunker buster) ning aineid, mis on keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsioonis liigitatud keemiarelvadeks; arvestades, et ettevaatus- ja proportsionaalsuspõhimõtteid ei ole järgitud; arvestades, et tahtlikult on sihikule võetud tsiviilalasid, koole, haiglaid, humanitaartöötajaid ja pagulaslaagreid; arvestades, et sõjakuriteod ja inimsusvastased kuriteod ei tohi jääda karistamata;

| E. | arvestades, et ÜRO mandaadiga Süüria Araabia Vabariigi küsimustega tegelev sõltumatu rahvusvaheline uurimiskomisjon ja inimõiguste rühmad on kogunud tõendeid selle kohta, et Süüria valitsus on hoidnud vähemalt 200 000 inimest kinni ebainimlikes kinnipidamistingimustes; arvestades, et tuhanded süürlased on viimastel aastatel surnud Süüria valitsuse käes vangistuses olles piinamiste ja haiguste tõttu; arvestades, et kadunuks jääma sundimine ja vangide kohutav väärkohtlemine on laialt levinud; arvestades, et Süüria ametivõimud on püüdnud hoida teavet oma kinnipidamisasutuste kohta salajas, keeldudes tunnustatud rahvusvahelistele kinnipidamisvaatlejatele juurdepääsu andmisest; arvestades, et Rahvusvaheline Punase Risti Komitee on saanud pärast 2011. aastat loa ainult mõne üksiku vangla külastamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO mandaadiga Süüria Araabia Vabariigi küsimustega tegelev sõltumatu rahvusvaheline uurimiskomisjon ja inimõiguste rühmad on kogunud tõendeid selle kohta, et Süüria valitsus on hoidnud vähemalt 200 000 inimest kinni ebainimlikes kinnipidamistingimustes; arvestades, et tuhanded süürlased on viimastel aastatel surnud Süüria valitsuse käes vangistuses olles piinamiste ja haiguste tõttu; arvestades, et kadunuks jääma sundimine ja vangide kohutav väärkohtlemine on laialt levinud; arvestades, et Süüria ametivõimud on püüdnud hoida teavet oma kinnipidamisasutuste kohta salajas, keeldudes tunnustatud rahvusvahelistele kinnipidamisvaatlejatele juurdepääsu andmisest; arvestades, et Rahvusvaheline Punase Risti Komitee on saanud pärast 2011. aastat loa ainult mõne üksiku vangla külastamiseks;

| F. | arvestades, et maailma on korduvalt šokeerinud Daeshi ja teiste džihaadirühmituste jõhkrused, julmad hukkamised ja kirjeldamatu seksuaalvägivalla kasutamine, inimröövid, piinamised, sunnitud usuvahetus ning naiste ja tütarlaste orjastamine; arvestades, et lapsi on värvatud ja kasutatud terrorirünnakutes; arvestades, et Daesh kontrollib endiselt suuri alasid Süürias ja Iraagis; arvestades, et Daesh paneb toime etniliste ja usuvähemuste vastu suunatud genotsiidi ja äärmuslikku piinamist ning hävitab kultuuripärandit; arvestades, et suurt muret tekitab praegu Daeshi kontrolli all asuva elanikkonna heaolu ja nende võimalik kasutamine inimkilbina vabastamiskampaania käigus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et maailma on korduvalt šokeerinud Daeshi ja teiste džihaadirühmituste jõhkrused, julmad hukkamised ja kirjeldamatu seksuaalvägivalla kasutamine, inimröövid, piinamised, sunnitud usuvahetus ning naiste ja tütarlaste orjastamine; arvestades, et lapsi on värvatud ja kasutatud terrorirünnakutes; arvestades, et Daesh kontrollib endiselt suuri alasid Süürias ja Iraagis; arvestades, et Daesh paneb toime etniliste ja usuvähemuste vastu suunatud genotsiidi ja äärmuslikku piinamist ning hävitab kultuuripärandit; arvestades, et suurt muret tekitab praegu Daeshi kontrolli all asuva elanikkonna heaolu ja nende võimalik kasutamine inimkilbina vabastamiskampaania käigus;

| G. | arvestades, et Jabhat Fatah al Sham, varem al-Nusra rindena tuntud Al Qaeda tütarorganisatsioon Süürias, kujutab endast terroristlikku organisatsiooni, mis eitab läbirääkimisi poliitilise ülemineku ja kaasava demokraatliku tuleviku saavutamiseks Süürias; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Jabhat Fatah al Sham, varem al-Nusra rindena tuntud Al Qaeda tütarorganisatsioon Süürias, kujutab endast terroristlikku organisatsiooni, mis eitab läbirääkimisi poliitilise ülemineku ja kaasava demokraatliku tuleviku saavutamiseks Süürias;

| H. | arvestades, et Süüria on allkirjastanud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi, kuid ei ole seda ratifitseerinud; arvestades, et ÜRO peasekretär Ban Ki-moon on korduvalt nõudnud, et ÜRO Julgeolekunõukogu annaks olukorra Süürias menetlemiseks Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; arvestades, et Venemaa ja Hiina blokeerivad kõiki samme vastutuse kehtestamiseks Süürias, pannes veto kõikidele ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele, mis annaksid kohtule mandaadi uurida kohutavaid kuritegusid, mis on Süüria konflikti käigus toime pandud; arvestades, et Venemaa otsustas 16. novembril 2016 võtta tagasi oma allkirja Rooma statuudilt; arvestades, et niisugune vastutuse puudumine õhutab edasiste metsikuste toimepanemist ning suurendab veelgi ohvrite kannatusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Süüria on allkirjastanud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi, kuid ei ole seda ratifitseerinud; arvestades, et ÜRO peasekretär Ban Ki-moon on korduvalt nõudnud, et ÜRO Julgeolekunõukogu annaks olukorra Süürias menetlemiseks Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; arvestades, et Venemaa ja Hiina blokeerivad kõiki samme vastutuse kehtestamiseks Süürias, pannes veto kõikidele ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele, mis annaksid kohtule mandaadi uurida kohutavaid kuritegusid, mis on Süüria konflikti käigus toime pandud; arvestades, et Venemaa otsustas 16. novembril 2016 võtta tagasi oma allkirja Rooma statuudilt; arvestades, et niisugune vastutuse puudumine õhutab edasiste metsikuste toimepanemist ning suurendab veelgi ohvrite kannatusi;

| I. | arvestades, et kõigile konflikti kaasatud riikidele ja osalistele tuleb meenutada nende ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2254 (2015) kohaseid kohustusi, eelkõige kohustust lõpetada kõik tsiviilisikute ja -taristu vastu suunatud rünnakud ning kohustust tagada humanitaarabi kättesaadavus kogu riigis; arvestades, et Euroopa Liit peab kasutama kõiki oma vahendeid, sealhulgas piiravate meetmete kehtestamist, et tagada, et kõik osalised eelnimetatud resolutsiooni täielikult järgivad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõigile konflikti kaasatud riikidele ja osalistele tuleb meenutada nende ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2254 (2015) kohaseid kohustusi, eelkõige kohustust lõpetada kõik tsiviilisikute ja -taristu vastu suunatud rünnakud ning kohustust tagada humanitaarabi kättesaadavus kogu riigis; arvestades, et Euroopa Liit peab kasutama kõiki oma vahendeid, sealhulgas piiravate meetmete kehtestamist, et tagada, et kõik osalised eelnimetatud resolutsiooni täielikult järgivad;

| J. | arvestades, et EL on üks peamistest humanitaarabi andjatest inimestele, kes põgenevad Süüriast ennenägematu vägivalla ja hävitustöö eest; arvestades, et Süüria sõjale läbirääkimiste teel lahenduse leidmist raskendab tunduvalt ühtsuse puudumine rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL on üks peamistest humanitaarabi andjatest inimestele, kes põgenevad Süüriast ennenägematu vägivalla ja hävitustöö eest; arvestades, et Süüria sõjale läbirääkimiste teel lahenduse leidmist raskendab tunduvalt ühtsuse puudumine rahvusvahelisel tasandil;

| 1. | väljendab taas kord sügavat muret Süürias jätkuvate lahingute, pommitamiste ja halveneva humanitaarolukorra pärast; mõistab teravalt hukka kõik tsiviilisikute ja tsiviiltaristu vastu suunatud rünnakud, igasuguste piiramiste jätkumise Süürias ja asjaolu, et abi vajavatel süürlastel puudub juurdepääs humanitaarabile; kutsub kõiki osalisi üles võimaldama takistamatut ja järjepidevat humanitaarabi juurdepääsu ning hädaabina tarnitavate toodete kohaletoimetamist eelkõige piiramisrõngas olevatel ja raskesti ligipääsetavatel aladel; rõhutab, et elanikkonna tahtlik näljutamine on rahvusvahelise humanitaarõigusega keelatud, ja nõuab tungivalt, et kõik osalised võimaldaksid kohe inimeste meditsiinilist evakueerimist Aleppo idaosast ja muudelt ümberpiiratud aladelt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab kõige karmimalt hukka metsikused, laialdased inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised, mille on toime pannud Assadi jõud Venemaa ja Iraani toetusel, samuti mitteriiklike relvastatud terrorirühmituste, eelkõige Daeshi ja Jabhat Fatah al Shami/al-Nusra rinde ning teiste džihaadirühmituste toime pandud inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et pommitamine ja tsiviilisikute valimatu ründamine viivitamata lõpetataks; rõhutab, et kõik osalised peavad olema võimalikult tähelepanelikud ja võtma kõik asjakohased meetmed, et kaitsta tsiviilelanikke, olenemata nende etnilisest identiteedist ja usutunnistusest; mõistab teravalt hukka asjaolu, et relvastatud opositsioonirühmitused on valimatult tulistanud suurel hulgal rakette tsiviilelanikega asustatud Lääne-Aleppo eeslinnadesse; rõhutab, et teadete kohaselt on selle tagajärjel tapetud ja vigastatud palju tsiviilisikuid, sh lapsi; kutsub kõiki konfliktiosalisi üles võtma kõiki asjakohaseid meetmeid tsiviilisikute kaitseks kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas lõpetama rünnakud, mis on suunatud tsiviilrajatiste, näiteks meditsiinikeskuste, koolide ja veejaamade vastu, demilitariseerima viivitamata niisugused rajatised, püüdma vältida sõjaliste tugipunktide paigutamist tihedalt asustatud aladele ning võimaldama haavatute ja kõikide piiramisrõngas asuvatelt aladelt lahkuda soovivate tsiviilisikute evakueerimist; rõhutab, et Süüria elanikkonna kaitsmise eest vastutab esmajärjekorras Süüria režiim; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiidab humanitaarabitöötajaid hädavajaliku abi, toidu, vee ja ravimite toimetamise eest konfliktipiirkonda lõksujäänutele ning nõuab tungivalt, et kõik konfliktiosalised tagaksid humanitaarorganisatsioonide ohutu ja takistamatu juurdepääsu sõja jalgu jäänud tsiviilisikutele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles pakkuma ÜRO-le ja Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioonile täielikku toetust, et jätkata uurimist, mis on seotud kõigi Süüria osaliste keemiarelvade kasutamise ja hävitamisega; nõuab tungivalt, et keemiarelvade kasutamise eest vastutavad isikud võetaks vastutusele; toetab ÜRO Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni ühise uurimismehhanismi mandaadi pikendamist, et teha kindlaks Süürias keemiarelvade kasutamise eest vastutavad isikud; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab muret kinnipeetavate ebaseadusliku kinnipidamise, piinamise, väärkohtlemise, kadunuks jääma sundimise ja tapmise pärast valitsuse vanglates ning välisriikide toetatavate relvarühmituste salajastes kinnipidamiskeskustes; palub neid kinnipidamiskeskusi haldavatel Süüria ametivõimudel lõpetada kõik hukkamised ja ebainimlik kohtlemine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 22. veebruari 2014. aasta resolutsioonile 2139 vabastataks viivitamatult kõik meelevaldselt kinnipeetavad ning tehtaks lõpp piinamisele ja muule väärkohtlemisele ning inimeste sunnitud kadumise praktikale; nõuab, et rahvusvahelistele kinnipidamisvaatlejatele – nt Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele – antaks viivitamatu ja takistamatu juurdepääs, et nad saaksid jälgida kõigi kinnipeetavate olukorda Süürias ning anda kinnipeetavate peredele teavet ja tuge; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab veel kord sügavalt hukka metsikused, mida on toime pannud Assadi režiim, Daesh, Jabhat Fatah al Sham/al-Nusra ja teised terroriorganisatsioonid, mida saab käsitada raskete sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegudena; toetab riikide viisiku (USA, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Ühendkuningriik) ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja üleskutset kõigile Süürias võitlevatele relvarühmitustele lõpetada mis tahes koostöö Jabhat Fatah al Shamiga; rõhutab, kui tähtis on tulemuslikult tõkestada Daeshi juurdepääs rahastamisele, pidada kinni välisvõitlejad ning lõpetada relvatarned džihaadirühmitustele; palub Süüria opositsioonil end sellistest äärmusrühmitustest ja nende ideoloogiast selgelt taandada; tuletab meelde, et jõupingutused tuleks suunata Daeshi ja muude ÜRO poolt loetellu kantud terrorirühmituste alistamisele; nõuab, et võetaks meetmeid selle tagamiseks, et materiaalne ja rahaline toetus ei jõuaks selliste üksikisikute, rühmituste, ettevõtete ja üksusteni, kes on seotud ÜRO poolt loetellu kantud terrorirühmitustega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab oma nõudmist, et sõja- ja inimsusvastased kuriteod ei tohi jääda tagajärgedeta ning et nende toimepanijad tuleb võtta vastutusele; rõhutab, et vastutusele võtta tuleks ka need, kes panevad toime kuritegusid usuliste, etniliste ja muude rühmade ning vähemuste vastu; on jätkuvalt veendunud, et ei konflikti tulemuslik lahendamine ega püsiv rahu Süürias ei ole võimalik, kui toime pandud kuritegude eest vastutusele ei võeta; on seisukohal, et sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude eest vastutamise küsimust ei tohiks politiseerida: kohustus järgida rahvusvahelist humanitaarõigust kõikides olukordades puudutab kõiki konfliktiosalisi ning selliste kuritegude toimepanijad peavad mõistma, et varem või hiljem võetakse nad vastutusele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid tagaksid, et kõikide isikute üle, kes vastutavad rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja humanitaarõiguse rikkumise eest, mõistetaks õigust sobivate erapooletute rahvusvaheliste kriminaalõiguse mehhanismide abil või riikide kohtutes ning üldkehtiva jurisdiktsiooni põhimõtte kohaselt; kordab, et toetab Süüria juhtumi Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule käsitlemiseks andmist, kuid arvestades asjaolu, et ÜRO Julgeolekunõukogu ei suuda selles küsimuses otsust langetada, kordab oma üleskutset, et EL ja selle liikmesriigid juhiksid vastavaid jõupingutusi ÜRO Peaassamblee raames ning kaaluksid Süüria sõjakuritegude kohtu loomist, kuni asja ei anta Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse; rõhutab, et kui konflikt on lõppenud, on leppimise saavutamiseks väga tähtis Süüria keskne roll selles protsessis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on rahul kohapealsete ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonide tööga sõjakuritegude, inimsusvastaste kuritegude ja muude rikkumiste, sealhulgas kultuuripärandi hävitamise tõendusmaterjalide registreerimisel ning rõhutab sellise tegevuse ülimat tähtsust; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles pakkuma sellistele tegutsejatele edasist ja täielikku abi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mõistab hukka Venemaa presidendi Vladimir Putini otsuse loobuda Rahvusvahelise Kriminaalkohtu töös osalemisest, märkides samal ajal, et Venemaa Föderatsioon ei ole tegelikult kunagi ratifitseerinud Rooma statuuti ning et selle otsuse ajastus kahjustab riigi usaldusväärsust ja annab alust järeldusteks selle kohta, kuivõrd see riik järgib rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab tervitatavaks nõukogu 17. oktoobri 2016. aasta järeldusi Süüria kohta ning Euroopa Ülemkogu 20. ja 21. oktoobri 2016. aasta järeldusi Süüria kohta; toetab ELi nõudmist lõpetada kõik militaarlennud Aleppo linna kohal, lõpetada viivitamata vaenutegevus ning seada sisse tugev ja läbipaistev jälgimismehhanism, lõpetada piiramised ning kindlustada, et kõik osalised võimaldavad kogu riigis täieliku ja takistamatu juurdepääsu humanitaarabile; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab rahulolu Süüria ning riigis tsiviilelanikkonna represseerimise eest vastutust jagavate isikute vastu suunatud ELi piiravate meetmete läbivaatamisega; rõhutab, et EL peaks kaaluma kõiki võimalusi, sealhulgas lennukeelutsooni Aleppo linna kohal, et kõikide süüdlaste poolt toime pandud kohutavate inimõiguste rikkumistega kaasneksid nende jaoks karistuslikud tagajärjed, kui julmused ja humanitaarõiguse räige rikkumine jätkub; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et kõik osalised austaksid Süüria etniliste ja usuvähemuste, sealhulgas kristlaste õigust elada inimväärikalt, võrdõiguslikult ja turvaliselt oma traditsioonilisel ajaloolisel kodumaal ning järgida oma usukombeid ja veendumusi täiesti vabalt, ilma igasuguse sunni, vägivalla ja diskrimineerimiseta; toetab religioonidevahelist dialoogi, et edendada vastastikust mõistmist ja võidelda fundamentalismiga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et kõik rahvusvahelise Süüria toetusrühma liikmed alustaksid uuesti läbirääkimisi, et aidata kaasa püsiva vaherahu kehtestamisele ja tõhustada tööd kestva poliitilise lahenduse leidmiseks Süürias; rõhutab, et eriline vastutus lasub seejuures piirkondlikel osalistel, eelkõige naaberriikidel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub veel kord, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teeks uusi jõupingutusi ELi ühise Süüria strateegia väljatöötamiseks; väljendab heameelt komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini hiljutiste diplomaatiliste algatuste üle, mis on kooskõlas Euroopa Ülemkogu mandaadiga ning mille eesmärk on tuua konfliktiosalised uuesti läbirääkimiste laua taha ja taaskäivitada poliitiline protsess Genfis, ning toetab neid algatusi täielikult; võtab huviga teadmiseks piirkondlikud kõnelused, mida Mogherini pidas Iraani ja Saudi Araabiaga, ning on seisukohal, et tema tegevus annab lisaväärtust ja olulise täienduse ÜRO eriesindaja Staffan de Mistura jõupingutustele; nõuab tungivalt, et kõik konfliktiosalised jätkaksid võimalikult kiiresti poliitilisi läbirääkimisi ja süvendaksid neid, et saavutada uus ja stabiilne vaherahu, mis peaks hõlmama sätteid üleminekuperioodi õigusemõistmise tagamiseks konfliktijärgses Süürias; rõhutab, et need rahuläbirääkimised peaksid viima vaenutegevuse lõpetamiseni ning Süüria poolt juhitava ja tema vastutusel toimuva poliitilise üleminekuni; rõhutab rolli, mida EL võib etendada konfliktijärgses ülesehitus- ja lepitusprotsessis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kordab, et toetab täielikult ELi jätkuvat humanitaaralgatust Aleppo jaoks, ning nõuab tungivalt, et kõik osalised aitaksid seda ellu viia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt partnerlusprioriteetide ja sõlmitud kokkulepete üle Jordaaniaga ajavahemikuks 2016–2018 ning Liibanoniga ajavahemikuks 2016–2020; märgib, et kokkulepped on raamistik, mille kaudu viiakse ellu vastastikused kohustused, mis võeti 4. veebruaril 2016 Londonis toimunud Süüria ja piirkonna toetamise teemalisel konverentsil; võtab teadmiseks suurenevad rahalised vajadused ja püsiva rahastamispuudujäägi seoses Süüria naabruskonnas asuvatele riikidele antava humanitaarabiga; palub ELi liikmesriikidel täita antud lubadused ning pakkuda hädavajalikku toetust ÜRO-le, selle eriorganitele ja teistele humanitaarvaldkonnas tegutsejatele humanitaarabi andmisel miljonitele nii riigisisestest põgenikest kui ka vastuvõtvatesse riikidesse ja kogukondadesse ümberasustatud süürlastele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsusele ja parlamentidele, ÜRO-le, rahvusvahelise Süüria toetamise rühma liikmetele ning kõikidele konfliktiosalistele. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0382.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/93 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/93

---

P8_TA(2016)0450

ELi ja Türgi suhted

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon ELi ja Türgi suhete kohta (2016/2993(RSP))

(2018/C 224/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eriti 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ajakirjanike olukorra kohta Türgis (1) ning 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Türgi 2015. aasta aruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eriti 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ajakirjanike olukorra kohta Türgis (1) ning 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Türgi 2015. aasta aruande kohta (2),

| — | võttes arvesse 2016. aasta aruannet Türgi kohta, mille komisjon avaldas 9. novembril 2016 (SWD(2016)0366), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta aruannet Türgi kohta, mille komisjon avaldas 9. novembril 2016 (SWD(2016)0366),

| — | võttes arvesse ELi Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2016. aasta järeldusi Türgi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2016. aasta järeldusi Türgi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 231/2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 231/2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II) (3),

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud õigust sõnavabadusele ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Türgi on liitunud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud õigust sõnavabadusele ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Türgi on liitunud,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku memorandumeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku memorandumeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 26. juuli 2016. aasta avaldust Türgis erakorralise seisukorra raames võetud meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 26. juuli 2016. aasta avaldust Türgis erakorralise seisukorra raames võetud meetmete kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit ja Euroopa Parlament on mõistnud karmilt hukka ebaõnnestunud sõjaväelise riigipöördekatse Türgis ning on tunnustanud Türgi võimude õiguspärast kohustust võtta vastutusele need, kes on selle katse eest vastutavad ja sellega seotud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit ja Euroopa Parlament on mõistnud karmilt hukka ebaõnnestunud sõjaväelise riigipöördekatse Türgis ning on tunnustanud Türgi võimude õiguspärast kohustust võtta vastutusele need, kes on selle katse eest vastutavad ja sellega seotud;

| B. | arvestades, et Türgi on oluline partner ja temalt kui kandidaatriigilt oodatakse kõrgeimate demokraatiastandardite järgimist, mis hõlmab ka inimõiguste, õigusriigi põhimõtte, põhiõiguste ja õiglase kohtumenetluse õiguse asutamist; arvestades, et Türgi on olnud alates 1950. aastast Euroopa Nõukogu liige ning seetõttu on Euroopa inimõiguste konventsioon tema jaoks siduv; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Türgi on oluline partner ja temalt kui kandidaatriigilt oodatakse kõrgeimate demokraatiastandardite järgimist, mis hõlmab ka inimõiguste, õigusriigi põhimõtte, põhiõiguste ja õiglase kohtumenetluse õiguse asutamist; arvestades, et Türgi on olnud alates 1950. aastast Euroopa Nõukogu liige ning seetõttu on Euroopa inimõiguste konventsioon tema jaoks siduv;

| C. | arvestades, et Türgi valitsuse poolt erakorralise seisukorra raames rakendatud karistusmeetmed on ebaproportsionaalsed ning vastuolus Türgi põhiseadusega tagatud põhiõiguste ja -vabaduste, Euroopa Liidu aluseks olevate demokraatlike väärtuste ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga; arvestades, et riigipöördekatse järel on ametivõimud vahistanud 10 Türgi Suure Rahvakogu opositsioonierakonda HDP (Rahvademokraatlik Partei) kuuluvat liiget ja umbes 150 ajakirjanikku (suurim selliste vahistamiste arv kogu maailmas); arvestades, et kinni on peetud 2386 kohtunikku ja prokuröri ning lisaks veel 40 000 isikut, kellest 31 000 viibib siiani vahi all; arvestades, et vastavalt komisjoni 2016. aasta aruandele Türgi kohta on repressioonid tabanud 129 000 avalikku teenistujat, kellest 66 000 isiku tööleping on peatatud ja 63 000 on vallandatud, ilma et enamikule neist oleks siiani süüdistust esitatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Türgi valitsuse poolt erakorralise seisukorra raames rakendatud karistusmeetmed on ebaproportsionaalsed ning vastuolus Türgi põhiseadusega tagatud põhiõiguste ja -vabaduste, Euroopa Liidu aluseks olevate demokraatlike väärtuste ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga; arvestades, et riigipöördekatse järel on ametivõimud vahistanud 10 Türgi Suure Rahvakogu opositsioonierakonda HDP (Rahvademokraatlik Partei) kuuluvat liiget ja umbes 150 ajakirjanikku (suurim selliste vahistamiste arv kogu maailmas); arvestades, et kinni on peetud 2386 kohtunikku ja prokuröri ning lisaks veel 40 000 isikut, kellest 31 000 viibib siiani vahi all; arvestades, et vastavalt komisjoni 2016. aasta aruandele Türgi kohta on repressioonid tabanud 129 000 avalikku teenistujat, kellest 66 000 isiku tööleping on peatatud ja 63 000 on vallandatud, ilma et enamikule neist oleks siiani süüdistust esitatud;

| D. | arvestades, et president Erdoğan ja Türgi valitsuse liikmed on korduvalt esinenud avaldustega surmanuhtluse taastamise kohta; arvestades, et oma 18. juuli 2016. aasta järeldustes Türgi kohta tuletas nõukogu meelde, et surmanuhtluse ühemõtteline tühistamine on liidu õigustiku oluline osa; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et president Erdoğan ja Türgi valitsuse liikmed on korduvalt esinenud avaldustega surmanuhtluse taastamise kohta; arvestades, et oma 18. juuli 2016. aasta järeldustes Türgi kohta tuletas nõukogu meelde, et surmanuhtluse ühemõtteline tühistamine on liidu õigustiku oluline osa;

| E. | arvestades, et on väljendatud tõsist muret riigipöördekatse järel kinni peetud ja vahistatud isikute olukorra ning sõna-, ajakirjandus- ja meediavabaduse rangete piirangute pärast Türgis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on väljendatud tõsist muret riigipöördekatse järel kinni peetud ja vahistatud isikute olukorra ning sõna-, ajakirjandus- ja meediavabaduse rangete piirangute pärast Türgis;

| F. | arvestades, et läbirääkimiste raamistiku punktis 5 on sätestatud, et kui Türgis rikutakse tõsiselt ja korduvalt vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtteid, millele liit on rajatud, soovitab komisjon omal algatusel või ühe kolmandiku liikmesriikide taotlusel läbirääkimised peatada ning pakub välja tingimused, millistel neid saaks jätkata; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et läbirääkimiste raamistiku punktis 5 on sätestatud, et kui Türgis rikutakse tõsiselt ja korduvalt vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtteid, millele liit on rajatud, soovitab komisjon omal algatusel või ühe kolmandiku liikmesriikide taotlusel läbirääkimised peatada ning pakub välja tingimused, millistel neid saaks jätkata;

| G. | arvestades, et läbirääkimiste ajutine peatamine tähendaks seda, et käimasolevad läbirääkimised külmutatakse, uusi peatükke ei avata ning ei tehta uusi algatusi seoses ELi Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikuga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et läbirääkimiste ajutine peatamine tähendaks seda, et käimasolevad läbirääkimised külmutatakse, uusi peatükke ei avata ning ei tehta uusi algatusi seoses ELi Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikuga;

| 1. | mõistab karmilt hukka ebaproportsionaalsed karistusmeetmed, mida Türgis on kohaldatud alates 2016. aasta juulis aset leidnud ebaõnnestunud sõjaväelisest riigipöördekatsest; on jätkuvalt pühendunud Türgi ja ELi sidemete säilitamisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike siiski üles algatama Türgiga peetavate ühinemisläbirääkimiste ajutist külmutamist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kohustub oma seisukoha läbi vaatama, kui Türgis erakorralise seisukorra raames kehtestatud ebaproportsionaalsed meetmed tühistatakse; lähtub läbivaatamise puhul sellest, kas kogu riigis on õigusriigi põhimõte ja inimõigused taastatud; on seisukohal, et sobiv aeg sellise läbivaatamise algatamiseks oleks pärast erakorralise seisukorra tühistamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kinnitab, et surmanuhtluse taastamine Türgi valitsuse poolt tooks paratamatult kaasa ühinemisprotsessi ametliku peatamise; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et Türgi ei ole seni täitnud viisanõude kaotamise tegevuskava 72 kriteeriumist seitset, millest mõned on eriti olulised; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et tolliliidu edasiarendamine on Türgi jaoks tähtis; rõhutab, et tolliliidu edasiarendamise alase töö peatamisel oleks riigile tõsised majanduslikud tagajärjed; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on sügavalt mures avalduste pärast, millega seatakse kahtluse alla Lausanne’i rahuleping, milles on määratud kindlaks tänapäeva Türgi piirid ja mis on peaaegu saja aasta jooksul aidanud kaitsta rahu ja stabiilsust piirkonnas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub, et 2017. aastaks kavandatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi vaheläbivaatuse aruandes käsitleks komisjon viimaseid arenguid Türgis; palub komisjonil uurida võimalust Türgi kodanikuühiskonnale demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendist antava toetuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ergutab Euroopa Komisjoni, Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoni pakkuma Türgi ametivõimudele täiendavat õigusabi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab ELi ja Türgi suhete strateegilist tähtsust mõlema poole jaoks; tunnistab, et kuigi Türgi on ELi jaoks oluline partner, peab poliitiline tahe koostööks tulema mõlemalt partnerilt; on veendunud, et Türgi sellist poliitilist tahet üles ei näita, sest valitsuse praegune tegevus viib Türgit tema Euroopa-suunaliselt teelt veel rohkem kõrvale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0423.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0133.

(3)  ELT L 77, 15.3.2014, lk 11.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/96

---

P8_TA(2016)0451

ELi liitumine naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooniga

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon ELi ühinemise kohta naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooniga (2016/2966(RSP))

(2018/C 224/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 19, 157 ja 216, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 19, 157 ja 216,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 21, 23, 24 ja 25, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 21, 23, 24 ja 25,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015),

| — | võttes arvesse inimõiguste, eelkõige naiste õiguste alaseid sätteid ÜRO õigusaktides, nagu ÜRO põhikiri, inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsioon, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivne protokoll, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane konventsioon, 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon ning selles sätestatud tagasi- ja väljasaatmise lubamatus ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste, eelkõige naiste õiguste alaseid sätteid ÜRO õigusaktides, nagu ÜRO põhikiri, inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsioon, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivne protokoll, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane konventsioon, 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon ning selles sätestatud tagasi- ja väljasaatmise lubamatus ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga 34/180 vastu võetud konventsiooni (naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta) artikli 11 lõike 1 punkti d, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga 34/180 vastu võetud konventsiooni (naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta) artikli 11 lõike 1 punkti d,

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (1),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (2), 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (3) ja 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (2), 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (3) ja 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu poolt 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu poolt 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse ELi suuniseid, mis käsitlevad naiste- ja tüdrukutevastast vägivalda ja nende igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid, mis käsitlevad naiste- ja tüdrukutevastast vägivalda ja nende igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemist,

| — | võttes arvesse Euroopa lisaväärtuse hindamist (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa lisaväärtuse hindamist (6),

| — | võttes arvesse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi (2014–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi (2014–2020),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278),

| — | võttes arvesse ELi eesistujariikide kolmiku (Holland, Slovakkia ja Malta) 7. detsembri 2015. aasta deklaratsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi eesistujariikide kolmiku (Holland, Slovakkia ja Malta) 7. detsembri 2015. aasta deklaratsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet „Naistevastane vägivald: kogu Euroopa Liitu hõlmav uuring“, mis avaldati 2014. aasta märtsis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet „Naistevastane vägivald: kogu Euroopa Liitu hõlmav uuring“, mis avaldati 2014. aasta märtsis,

| — | võttes arvesse direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (7),

| — | võttes arvesse direktiivi 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta (8) ning määrust (EL) nr 606/2013 tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta (8) ning määrust (EL) nr 606/2013 tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (9),

| — | võttes arvesse direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset, (10) ning direktiivi 2011/92/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset, (10) ning direktiivi 2011/92/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse 2015. aasta oktoobris avaldatud komisjoni tegevuskava ELi võimaliku ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta oktoobris avaldatud komisjoni tegevuskava ELi võimaliku ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekuid Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allakirjutamist ja sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse kohta (COM(2016)0111 ja COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekuid Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allakirjutamist ja sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse kohta (COM(2016)0111 ja COM(2016)0109),

| — | võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi ELi ühinemise kohta naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooniga (O-000121/2016 – B8-1805/2016 ja O-000122/2016 – B8-1806/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi ELi ühinemise kohta naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooniga (O-000121/2016 – B8-1805/2016 ja O-000122/2016 – B8-1806/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud ELi põhiväärtus ning EL on võtnud kohustuse integreerida see kõikidesse oma tegevustesse, ja arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ülioluline strateegiline eesmärk, mis aitab saavutada üldised strateegia „Euroopa 2020“ majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalset sidusust puudutavad eesmärgid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud ELi põhiväärtus ning EL on võtnud kohustuse integreerida see kõikidesse oma tegevustesse, ja arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ülioluline strateegiline eesmärk, mis aitab saavutada üldised strateegia „Euroopa 2020“ majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalset sidusust puudutavad eesmärgid;

| B. | arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on Euroopa Liidu aluslepingutes tunnustatud määrava tähtsusega põhiõigus, mis on Euroopa ühiskonnas sügavalt juurdunud, ning arvestades, et see õigus on ühiskonna edasiarenemiseks hädavajalik ning seda tuleb võrdselt arvesse võtta nii seadusandluses, kohtupraktikas kui ka igapäevaelus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on Euroopa Liidu aluslepingutes tunnustatud määrava tähtsusega põhiõigus, mis on Euroopa ühiskonnas sügavalt juurdunud, ning arvestades, et see õigus on ühiskonna edasiarenemiseks hädavajalik ning seda tuleb võrdselt arvesse võtta nii seadusandluses, kohtupraktikas kui ka igapäevaelus;

| C. | arvestades, et direktiivis 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded, on sooline vägivald määratletud kui vägivald, mis on suunatud isiku vastu selle isiku soo, soolise identiteedi või soolise eneseväljenduse tõttu, või mis mõjutab ebaproportsionaalselt teatud soost isikuid; arvestades, et see võib tekitada ohvritele füüsilist, seksuaalset, emotsionaalset või psühholoogilist kahju või majanduslikku kahju, mõjutades samal ajal nende peresid ja sugulasi ning ühiskonda tervikuna; arvestades, et soopõhine vägivald kujutab endast ohvri diskrimineerimise ekstreemset vormi ning põhiõiguste ja -vabaduste rikkumist, mis on ühteaegu nii soolise ebavõrdsuse põhjus kui ka tagajärg; ning arvestades, et naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivald hõlmab vägivalda lähisuhetes, seksuaalvägivalda (sealhulgas vägistamine, seksuaalne väärkohtlemine ja ahistamine), inimkaubandust, orjastamist, sealhulgas uusi naiste ja tütarlaste vastu suunatud kuritarvitamise vorme internetis, ning mitmesuguseid kahjulikke tavasid, nagu sundabielud, naiste suguelundite moonutamine ning n-ö aukuriteod; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et direktiivis 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded, on sooline vägivald määratletud kui vägivald, mis on suunatud isiku vastu selle isiku soo, soolise identiteedi või soolise eneseväljenduse tõttu, või mis mõjutab ebaproportsionaalselt teatud soost isikuid; arvestades, et see võib tekitada ohvritele füüsilist, seksuaalset, emotsionaalset või psühholoogilist kahju või majanduslikku kahju, mõjutades samal ajal nende peresid ja sugulasi ning ühiskonda tervikuna; arvestades, et soopõhine vägivald kujutab endast ohvri diskrimineerimise ekstreemset vormi ning põhiõiguste ja -vabaduste rikkumist, mis on ühteaegu nii soolise ebavõrdsuse põhjus kui ka tagajärg; ning arvestades, et naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivald hõlmab vägivalda lähisuhetes, seksuaalvägivalda (sealhulgas vägistamine, seksuaalne väärkohtlemine ja ahistamine), inimkaubandust, orjastamist, sealhulgas uusi naiste ja tütarlaste vastu suunatud kuritarvitamise vorme internetis, ning mitmesuguseid kahjulikke tavasid, nagu sundabielud, naiste suguelundite moonutamine ning n-ö aukuriteod;

| D. | arvestades, et naistevastane ja sooline vägivald on ELis ikka veel laial levinud nähtus; arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti naistevastast vägivalda käsitleva uuringu hinnangul ning vastavalt muude läbiviidud uuringute tulemustele on kolmandik kõikidest Euroopa naistest kogenud vähemalt korra täiskasvanuelu jooksul füüsilist või seksuaalset vägivalda, 20 % noortest naistest (18–29-aastased) on kogenud seksuaalset ahistamist veebis, ühte naist viiest (18 %) on jälitatud, ühte naist kahekümnest on vägistatud ning enam kui üks kümnest on kannatanud seksuaalvägivalla all, mis on hõlmanud tahteavalduse puudumist või jõu kasutamist; arvestades, et uuringus selgitatakse ka, et enamikust vägivallajuhtudest ei anta ametivõimudele teada, mis näitab, et kuriteo ohvriks langemist käsitlevad uuringud on koos haldusstatistikaga väga olulised, et saada põhjalikku ülevaadet naistevastase vägivalla mitmesugustest vormidest; ning arvestades, et vaja on täiendavaid meetmeid, et julgustada vägivalla naisohvreid oma kogemustest teada andma ja abi otsima, ning tagada, et teenuste osutajad saavad tulla vastu ohvrite vajadustele ja teavitada neid nende õigustest ja olemasolevatest toetuse viisidest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et naistevastane ja sooline vägivald on ELis ikka veel laial levinud nähtus; arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti naistevastast vägivalda käsitleva uuringu hinnangul ning vastavalt muude läbiviidud uuringute tulemustele on kolmandik kõikidest Euroopa naistest kogenud vähemalt korra täiskasvanuelu jooksul füüsilist või seksuaalset vägivalda, 20 % noortest naistest (18–29-aastased) on kogenud seksuaalset ahistamist veebis, ühte naist viiest (18 %) on jälitatud, ühte naist kahekümnest on vägistatud ning enam kui üks kümnest on kannatanud seksuaalvägivalla all, mis on hõlmanud tahteavalduse puudumist või jõu kasutamist; arvestades, et uuringus selgitatakse ka, et enamikust vägivallajuhtudest ei anta ametivõimudele teada, mis näitab, et kuriteo ohvriks langemist käsitlevad uuringud on koos haldusstatistikaga väga olulised, et saada põhjalikku ülevaadet naistevastase vägivalla mitmesugustest vormidest; ning arvestades, et vaja on täiendavaid meetmeid, et julgustada vägivalla naisohvreid oma kogemustest teada andma ja abi otsima, ning tagada, et teenuste osutajad saavad tulla vastu ohvrite vajadustele ja teavitada neid nende õigustest ja olemasolevatest toetuse viisidest;

| E. | arvestades, et vastavalt Euroopa lisaväärtuse hindamisele oli naistevastase ja soolise vägivalla aastane kulu ELile hinnanguliselt 228 miljardit eurot 2011. aastal (s.o 1,8 % ELi SKPst), millest 45 miljardit eurot on avalike ja riigiteenuste kulu ning 24 miljardit on saamata jäänud majanduslik kasu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastavalt Euroopa lisaväärtuse hindamisele oli naistevastase ja soolise vägivalla aastane kulu ELile hinnanguliselt 228 miljardit eurot 2011. aastal (s.o 1,8 % ELi SKPst), millest 45 miljardit eurot on avalike ja riigiteenuste kulu ning 24 miljardit on saamata jäänud majanduslik kasu;

| F. | arvestades, et komisjon rõhutas oma dokumendis „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“, et naistevastane ja sooline vägivald kahjustab naiste tervist ja heaolu, tööelu, rahalist sõltumatust ja majandust ning on üks peamistest probleemidest, millega tuleb tegeleda tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon rõhutas oma dokumendis „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“, et naistevastane ja sooline vägivald kahjustab naiste tervist ja heaolu, tööelu, rahalist sõltumatust ja majandust ning on üks peamistest probleemidest, millega tuleb tegeleda tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks;

| G. | arvestades, et naistevastast vägivalda peetakse liiga sageli eraeluliseks probleemiks ning seda tolereeritakse liiga kergesti; arvestades, et tegelikult on tegemist põhiõiguste rikkumise ja tõsise kuriteoga, mida tuleb sellisena ka karistada; arvestades, et kuritegude toimepanijaid ei tohi jätta karistamata, et murda välja vägivalla ohvriks langenud naiste ja tütarlaste vaikimise ja üksinduse nõiaringist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et naistevastast vägivalda peetakse liiga sageli eraeluliseks probleemiks ning seda tolereeritakse liiga kergesti; arvestades, et tegelikult on tegemist põhiõiguste rikkumise ja tõsise kuriteoga, mida tuleb sellisena ka karistada; arvestades, et kuritegude toimepanijaid ei tohi jätta karistamata, et murda välja vägivalla ohvriks langenud naiste ja tütarlaste vaikimise ja üksinduse nõiaringist;

| H. | arvestades, et üksiksekkumised ei kaota naistevastast ja soolist vägivalda, kuid infrastruktuuri-, õigus-, kohtu-, õiguskaitse-, kultuuri-, haridus-, sotsiaal-, tervishoiualaste ja muude teenustega seotud tegevuse ühendamine võib teadlikkust tõsta ning soolist vägivalda ja selle tagajärgi märgatavalt vähendada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üksiksekkumised ei kaota naistevastast ja soolist vägivalda, kuid infrastruktuuri-, õigus-, kohtu-, õiguskaitse-, kultuuri-, haridus-, sotsiaal-, tervishoiualaste ja muude teenustega seotud tegevuse ühendamine võib teadlikkust tõsta ning soolist vägivalda ja selle tagajärgi märgatavalt vähendada;

| I. | arvestades, et selliste tegurite tõttu nagu etniline päritolu, usutunnistus või veendumus, tervis, perekonnaseis, eluase, rändestaatus, vanus, puue, klass, seksuaalne sättumus, sooline identiteet ja sooväljendus võivad naistel olla erivajadused ning nende puhul võib mitmekordse diskrimineerimise oht olla suurem, ning see tähendab, et neile tuleks tagada eriline kaitse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et selliste tegurite tõttu nagu etniline päritolu, usutunnistus või veendumus, tervis, perekonnaseis, eluase, rändestaatus, vanus, puue, klass, seksuaalne sättumus, sooline identiteet ja sooväljendus võivad naistel olla erivajadused ning nende puhul võib mitmekordse diskrimineerimise oht olla suurem, ning see tähendab, et neile tuleks tagada eriline kaitse;

| J. | arvestades, et ELi suuniste vastuvõtmine naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla ja kõigi nendevastase diskrimineerimise vormide tõkestamise kohta, samuti ELi inimõiguste strateegilise raamistiku ja tegevuskava eraldi peatükk naiste kaitsmise kohta soolise vägivalla eest tõendavad, et ELil on olemas selge poliitiline tahe käsitleda naiste õiguste teemat esmatähtsana ning võtta selles valdkonnas pikaajalisi meetmeid; arvestades, et inimõigusi käsitleva poliitika sise- ja välismõõtme vaheline sidusus võib mõnikord paljastada lõhe retoorika ja käitumise vahel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi suuniste vastuvõtmine naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla ja kõigi nendevastase diskrimineerimise vormide tõkestamise kohta, samuti ELi inimõiguste strateegilise raamistiku ja tegevuskava eraldi peatükk naiste kaitsmise kohta soolise vägivalla eest tõendavad, et ELil on olemas selge poliitiline tahe käsitleda naiste õiguste teemat esmatähtsana ning võtta selles valdkonnas pikaajalisi meetmeid; arvestades, et inimõigusi käsitleva poliitika sise- ja välismõõtme vaheline sidusus võib mõnikord paljastada lõhe retoorika ja käitumise vahel;

| K. | arvestades, et liidu kodanikud ja elanikud ei ole soolise vägivalla eest võrdselt kaitstud, kuna puudub sidus raamistik ning poliitikapõhimõtted ja õigusaktid on liikmesriigiti erinevad, muu hulgas õiguserikkumise määratluse ja õigusaktide reguleerimisala poolest, mistõttu on nad vägivalla eest vähem kaitstud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liidu kodanikud ja elanikud ei ole soolise vägivalla eest võrdselt kaitstud, kuna puudub sidus raamistik ning poliitikapõhimõtted ja õigusaktid on liikmesriigiti erinevad, muu hulgas õiguserikkumise määratluse ja õigusaktide reguleerimisala poolest, mistõttu on nad vägivalla eest vähem kaitstud;

| L. | arvestades, et komisjon tegi 4. märtsil 2016. aastal ettepaneku ELi ühinemiseks Istanbuli konventsiooniga, mis on rahvusvahelisel tasandil esimene õiguslikult siduv vahend naistevastase vägivalla ennetamiseks ja tõkestamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjon tegi 4. märtsil 2016. aastal ettepaneku ELi ühinemiseks Istanbuli konventsiooniga, mis on rahvusvahelisel tasandil esimene õiguslikult siduv vahend naistevastase vägivalla ennetamiseks ja tõkestamiseks;

| M. | arvestades, et kõik ELi liikmesriigid on konventsiooni allkirjastanud, ent vaid neliteist neist on selle ratifitseerinud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõik ELi liikmesriigid on konventsiooni allkirjastanud, ent vaid neliteist neist on selle ratifitseerinud;

| N. | arvestades, et konventsiooni ratifitseerimisega ei saavutata tulemusi seni, kuni tagatakse nõuetekohane jõustamine ning piisavad finants- ja inimressursid naistevastaste ja soolise vägivalla ennetamiseks ja tõkestamiseks ning ohvrite kaitsmiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et konventsiooni ratifitseerimisega ei saavutata tulemusi seni, kuni tagatakse nõuetekohane jõustamine ning piisavad finants- ja inimressursid naistevastaste ja soolise vägivalla ennetamiseks ja tõkestamiseks ning ohvrite kaitsmiseks;

| O. | arvestades, et Istanbuli konventsiooniga järgitakse terviklikku lähenemisviisi ning tegeletakse naiste- ja tütarlastevastase ja soolise vägivalla probleemiga paljudest erinevatest vaatenurkadest, nagu ennetamine, võitlus diskrimineerimise vastu, kriminaalõigusmeetmed karistamatuse vastu võitlemiseks, ohvrite kaitse ja toetus, laste kaitse, naissoost varjupaigataotlejate ja pagulaste kaitse või parem andmekogumine; arvestades, et selline lähenemisviis tähendab integreeritud poliitika vastuvõtmist, eri sidusrühmade (õigusasutused, politsei ja sotsiaalasutused, vabaühendused, kohalikud ja piirkondlikud ühendused, valitsused, jne) poolt juhitud erinevate valdkondade meetmete kombineerimist kõigil juhtimistasanditel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Istanbuli konventsiooniga järgitakse terviklikku lähenemisviisi ning tegeletakse naiste- ja tütarlastevastase ja soolise vägivalla probleemiga paljudest erinevatest vaatenurkadest, nagu ennetamine, võitlus diskrimineerimise vastu, kriminaalõigusmeetmed karistamatuse vastu võitlemiseks, ohvrite kaitse ja toetus, laste kaitse, naissoost varjupaigataotlejate ja pagulaste kaitse või parem andmekogumine; arvestades, et selline lähenemisviis tähendab integreeritud poliitika vastuvõtmist, eri sidusrühmade (õigusasutused, politsei ja sotsiaalasutused, vabaühendused, kohalikud ja piirkondlikud ühendused, valitsused, jne) poolt juhitud erinevate valdkondade meetmete kombineerimist kõigil juhtimistasanditel;

| P. | arvestades, et Istanbuli konventsioon on segaleping, millega võimaldatakse ELil ühineda paralleelselt liikmesriikidega, kuna EL on pädev sellistes valdkondades nagu ohvrite õigused ja lähenemiskeelud, pagulus ja ränne ning õigusalane koostöö kriminaalasjades; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Istanbuli konventsioon on segaleping, millega võimaldatakse ELil ühineda paralleelselt liikmesriikidega, kuna EL on pädev sellistes valdkondades nagu ohvrite õigused ja lähenemiskeelud, pagulus ja ränne ning õigusalane koostöö kriminaalasjades;

| 1. | tuletab meelde, et komisjon on ELi lepingu artikli 2 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaselt kohustatud tagama soolise võrdõiguslikkuse ning võtma meetmeid selle edendamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üles allkirjastada ja sõlmida ELi ühinemine Istanbuli konventsiooniga, kuid mõistab hukka asjaolu, et läbirääkimised nõukogus ei edene samal kiirusel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et ELi ühinemine tagab sidusa Euroopa õigusraamistiku, millega ennetada ja tõkestada naistevastast ja soolist vägivalda ning kaitsta vägivallaohvreid; rõhutab, et see muudab ELi sise- ja välispoliitika sidusamaks ja tõhusamaks, tagab konventsiooni seisukohast asjakohaste ELi õigusaktide, programmide ja rahaliste vahendite parema jälgimise, tõlgendamise ja rakendamise ning naistevastast ja soolist vägivalda käsitlevate võrreldavate ja eristatud andmete parema kogumise ELi tasandil ning tugevdab ELi vastutust rahvusvahelisel tasandil; rõhutab lisaks, et ELi ühinemine avaldab liikmesriikidele uut poliitilist survet kõnealuse vahendi ratifitseerimiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles kiirendama Istanbuli konventsiooni allkirjastamist ja sõlmimist käsitlevaid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toetab laiaulatuslikult ja reservatsioonideta ELi ühinemist Istanbuli konventsiooniga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil ja nõukogul tagada, et parlament oleks pärast ELi ühinemist Istanbuli konventsiooniga täielikult kaasatud konventsiooniga seotud järelevalveprotsessi, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 218; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et ELi ühinemine Istanbuli konventsiooniga ei vabasta liikmesriike konventsiooni ratifitseerimisest riiklikul tasandil; palub seetõttu kõigil liikmesriikidel, kes ei ole veel seda teinud, Istanbuli konventsioon kiiresti ratifitseerida; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub liikmesriike üles tagama konventsiooni nõuetekohase jõustamise ning piisavate rahaliste ja inimressursside eraldamise, et ennetada ja tõkestada naistevastast ja soolist vägivalda ning kaitsta ohvreid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et ELi pingutused naiste- ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla kaotamiseks peavad olema osa laiaulatuslikust tegevuskavast, mis käsitleb soolise ebavõrdsuse kõikide vormide vastu võitlemist; nõuab ELi naistevastase ja soolise vägivalla vastu võitlemise strateegia koostamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub veel kord – nagu juba oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsioonis, mis sisaldas soovitusi naiste vastu suunatud vägivallaga võitlemiseks – , et komisjon esitaks õigusakti, mis tagaks sidusa süsteemi statistiliste andmete kogumiseks ja liikmesriikide jõulisema lähenemisviisi igasuguse naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ning soolise vägivalla ennetamiseks ja tõkestamiseks, samuti lihtsa juurdepääsu õiguskaitsele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub nõukogul kasutada sillaklauslit, võttes vastu ühehäälse otsuse, millega määratletakse naiste- ja tüdrukutevastane vägivald (ja soolise vägivalla muud vormid) ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 nimetatud kuriteoliigina; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunnustab kodanikuühiskonna organisatsioonide suurt tööd naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja tõkestamiseks ning vägivallaohvrite kaitsmiseks ja aitamiseks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub liikmesriike ja sidusrühmasid üles koostöös komisjoni ja naiste vabaühenduste ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega aitama levitada teavet konventsiooni, ELi programmide ja rahaliste vahendite kohta, mis on nende raames kättesaadavad naistevastase vägivallaga võitlemiseks ja ohvrite kaitsmiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema parlamendiga koostööd, et määrata kindlaks soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusammud, ning palub eesistujariikide kolmikul teha suuri jõupingutusi, et täita sellega seonduvaid kohustusi; nõuab ELi tippkohtumise korraldamist soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja tütarlaste õiguste teemal, et võtta uusi kohustusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assambleele. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT C 407, 4.11.2016, lk 2.

(2)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 53.

(3)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 26.

(4)  ELT C 24, 22.1.2016, lk 8.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0126.

(6)  PE 504.467.

(7)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(8)  ELT L 338, 21.12.2011, lk 2.

(9)  ELT L 181, 29.6.2013, lk 4.

(10)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(11)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/101 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/101

---

P8_TA(2016)0452

Euroopa Ombudsmani 2015. aasta tegevus

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2015. aasta tegevuse aruande kohta (2016/2150(INI))

(2018/C 224/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2015. aasta tegevuse aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2015. aasta tegevuse aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 15,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 228, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 228,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 258, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 258,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 42, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 42,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 43, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 43,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa hea halduse tava eeskirja, mille Euroopa Parlament võttis vastu 6. septembril 2001 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa hea halduse tava eeskirja, mille Euroopa Parlament võttis vastu 6. septembril 2001 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ombudsmani vahel 15. märtsil 2006. aastal sõlmitud ja 1. aprillil 2006. aastal jõustunud koostöö raamkokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ombudsmani vahel 15. märtsil 2006. aastal sõlmitud ja 1. aprillil 2006. aastal jõustunud koostöö raamkokkulepet,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) avaldatud lobitöö läbipaistvuse ja usaldusväärsuse põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) avaldatud lobitöö läbipaistvuse ja usaldusväärsuse põhimõtteid,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 220 lõike 2 teist ja kolmandat lauset, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 220 lõike 2 teist ja kolmandat lauset,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A8-0331/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A8-0331/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2015. aasta tegevust käsitlev aruanne esitati 3. mail 2016. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ja ombudsman Emily O’Reilly tutvustas 20. juunil 2016. aastal Brüsselis aruannet petitsioonikomisjonile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2015. aasta tegevust käsitlev aruanne esitati 3. mail 2016. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ja ombudsman Emily O’Reilly tutvustas 20. juunil 2016. aastal Brüsselis aruannet petitsioonikomisjonile;

| B. | arvestades et, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 15 sätestatakse, et hea valitsemistava edendamiseks ja kodanikuühiskonna osalemise tagamiseks teevad liidu institutsioonid, organid ja asutused oma tööd võimalikult avalikult; |
| --- | --- |

B.

arvestades et, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 15 sätestatakse, et hea valitsemistava edendamiseks ja kodanikuühiskonna osalemise tagamiseks teevad liidu institutsioonid, organid ja asutused oma tööd võimalikult avalikult;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 24 on sätestatud põhimõte, et igal liidu kodanikul on õigus pöörduda ombudsmani poole, kelle ametikoht luuakse vastavalt artiklile 228; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 24 on sätestatud põhimõte, et igal liidu kodanikul on õigus pöörduda ombudsmani poole, kelle ametikoht luuakse vastavalt artiklile 228;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 228 antakse Euroopa Ombudsmanile volitused võtta vastu kaebusi haldusliku omavoli juhtude kohta liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses, välja arvatud Euroopa Liidu Kohus, kui see tegutseb õigusemõistjana; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 228 antakse Euroopa Ombudsmanile volitused võtta vastu kaebusi haldusliku omavoli juhtude kohta liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses, välja arvatud Euroopa Liidu Kohus, kui see tegutseb õigusemõistjana;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 258 on sätestatud komisjoni roll aluslepingute täitmise järelevalvajana; arvestades, et nende kohustuste puudulikku täitmist või täitmata jätmist võib pidada halduslikuks omavoliks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 258 on sätestatud komisjoni roll aluslepingute täitmise järelevalvajana; arvestades, et nende kohustuste puudulikku täitmist või täitmata jätmist võib pidada halduslikuks omavoliks;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 298 on sätestatud, et „liidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus“, ning samas artiklis on selleks sätestatud spetsiifiliste teiseste õigusaktide vastuvõtmine määruste näol, mida kohaldatakse kõikide ELi halduskorralduse valdkondade suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 298 on sätestatud, et „liidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus“, ning samas artiklis on selleks sätestatud spetsiifiliste teiseste õigusaktide vastuvõtmine määruste näol, mida kohaldatakse kõikide ELi halduskorralduse valdkondade suhtes;

| G. | arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatakse, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatakse, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul“;

| H. | arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 43 on sätestatud, et „igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu tegevus õigusemõistjana“; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 43 on sätestatud, et „igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu tegevus õigusemõistjana“;

| I. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani büroo, mis asutati Maastrichti lepinguga, tähistas 2015. aastal oma 20. aastapäeva ja on alates 2005. aastast käsitlenud 48 840 kaebust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani büroo, mis asutati Maastrichti lepinguga, tähistas 2015. aastal oma 20. aastapäeva ja on alates 2005. aastast käsitlenud 48 840 kaebust;

| J. | arvestades, et 2015. aasta oktoobri ELi kodanikuõiguseid käsitleva Eurobaromeetri kiiruuringu kohaselt on 83 % Euroopa Liidu kodanikest teadlikud sellest, et ELi kodanikul on õigus esitada kaebus Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile või Euroopa Ombudsmanile; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2015. aasta oktoobri ELi kodanikuõiguseid käsitleva Eurobaromeetri kiiruuringu kohaselt on 83 % Euroopa Liidu kodanikest teadlikud sellest, et ELi kodanikul on õigus esitada kaebus Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile või Euroopa Ombudsmanile;

| K. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani kohaselt tähendab halduslik omavoli puudulikku või vigast haldust, mis esineb juhul, kui institutsioon või avaliku sektori organ ei tegutse kooskõlas õigusega või tema jaoks siduva eeskirja või põhimõttega, ei järgi hea halduse põhimõtteid või rikub inimõigusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani kohaselt tähendab halduslik omavoli puudulikku või vigast haldust, mis esineb juhul, kui institutsioon või avaliku sektori organ ei tegutse kooskõlas õigusega või tema jaoks siduva eeskirja või põhimõttega, ei järgi hea halduse põhimõtteid või rikub inimõigusi;

| L. | arvestades, et Euroopa hea halduse tava eeskirja eesmärk on vältida halduslikku omavoli; arvestades, et kuna see dokument ei ole siduv, on sellest saadav kasu piiratud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa hea halduse tava eeskirja eesmärk on vältida halduslikku omavoli; arvestades, et kuna see dokument ei ole siduv, on sellest saadav kasu piiratud;

| M. | arvestades, et õiguspärasuse tagamiseks ja saavutamaks usku sellesse, et otsused põhinevad üldisel avalikul huvil, on vaja suurt läbipaistvust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et õiguspärasuse tagamiseks ja saavutamaks usku sellesse, et otsused põhinevad üldisel avalikul huvil, on vaja suurt läbipaistvust;

| N. | arvestades, et läbipaistmatus dokumentides, millel on suur mõju ELi sotsiaal-majanduslikule mudelile ning sageli avaldab tugevat mõju ka rahvatervise ja keskkonna valdkonnale, tekitab tavaliselt kodanikes ja üldsuses üldisemalt umbusku; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et läbipaistmatus dokumentides, millel on suur mõju ELi sotsiaal-majanduslikule mudelile ning sageli avaldab tugevat mõju ka rahvatervise ja keskkonna valdkonnale, tekitab tavaliselt kodanikes ja üldsuses üldisemalt umbusku;

| O. | arvestades, et rikkumistest teatajail on määrav roll haldusliku omavoli ja teatavatel juhtudel isegi poliitilise korruptsiooni paljastamisel; arvestades, et need juhtumid vähendavad oluliselt meie demokraatia kvaliteeti; arvestades, et rikkumistest teatajatel tekivad teatamise järel sageli tõsised probleemid ja liiga tihti toob see nende jaoks kaasa isiklikke tagajärgi paljudel tasanditel, mitte ainult tööalaselt, vaid ka kriminaalses mõttes; arvestades, et kui edaspidi ei tagata rikkumistest teatajate kaitset, võivad need varasemast teada olevad kogemused heidutada inimesi tulevikus rikkumistest eetilistel kaalutlustel teada andmast; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et rikkumistest teatajail on määrav roll haldusliku omavoli ja teatavatel juhtudel isegi poliitilise korruptsiooni paljastamisel; arvestades, et need juhtumid vähendavad oluliselt meie demokraatia kvaliteeti; arvestades, et rikkumistest teatajatel tekivad teatamise järel sageli tõsised probleemid ja liiga tihti toob see nende jaoks kaasa isiklikke tagajärgi paljudel tasanditel, mitte ainult tööalaselt, vaid ka kriminaalses mõttes; arvestades, et kui edaspidi ei tagata rikkumistest teatajate kaitset, võivad need varasemast teada olevad kogemused heidutada inimesi tulevikus rikkumistest eetilistel kaalutlustel teada andmast;

| P. | arvestades, et Euroopa Ombudsman saavutas 2014. aastal oma otsuste ja/või soovituste 90 %-lise järgimise taseme, mis on kümme protsendipunkti kõrgem kui 2013. aasta näitaja; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Ombudsman saavutas 2014. aastal oma otsuste ja/või soovituste 90 %-lise järgimise taseme, mis on kümme protsendipunkti kõrgem kui 2013. aasta näitaja;

| Q. | arvestades, et ombudsmani 2015. aastal algatatud uurimiste puhul saab välja tuua järgmised kesksed teemad: ELi institutsioonide läbipaistvus, eetikaküsimused, üldsuse osalemine ELis otsustusprotsessis, ELi konkurentsieeskirjad ja põhiõigused; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ombudsmani 2015. aastal algatatud uurimiste puhul saab välja tuua järgmised kesksed teemad: ELi institutsioonide läbipaistvus, eetikaküsimused, üldsuse osalemine ELis otsustusprotsessis, ELi konkurentsieeskirjad ja põhiõigused;

| R. | arvestades, et petitsioonikomisjon on Euroopa ombudsmanide võrgustiku aktiivne liige; arvestades, et oma pädevuse raames sai petitsioonikomisjon Euroopa Ombudsmanilt petitsioonina edasi käsitlemiseks 42 kaebust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et petitsioonikomisjon on Euroopa ombudsmanide võrgustiku aktiivne liige; arvestades, et oma pädevuse raames sai petitsioonikomisjon Euroopa Ombudsmanilt petitsioonina edasi käsitlemiseks 42 kaebust;

| 1. | kiidab Euroopa Ombudsmani 2015. aasta tegevust käsitleva aruande heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab Emily O’Reillyt suurepärase töö eest ja väsimatute pingutuste eest kodanikele pakutavate Euroopa haldusasutuste teenuste kvaliteedi parandamisel; tunnustab läbipaistvuse tähtsust usalduse loomise ja hea haldustava keskse elemendina, mida rõhutab ka läbipaistvust käsitlevate kaebuste suur osakaal (22,4 %), mis asetab kõnealuse teema järjestuses esikohale; tunnustab strateegiliste uurimiste rolli hea halduse tagamisel ja toetab Euroopa Ombudsmani büroo poolt selles valdkonnas seni ellu viidud strateegilisi uurimisi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb heameelt Euroopa Ombudsmani pidevate jõupingutuste üle Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimiste läbipaistvuse suurendamiseks Euroopa Komisjonile tehtud ettepanekute abil; avaldab tunnustust selle eest, et komisjon on tänu sellele avaldanud mitu Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse dokumenti, seeläbi edendades läbipaistvust ühena komisjoni uue kaubandusstrateegia kolmest sambast; rõhutab veel kord, et rahvusvahelistes kokkulepetes, nagu Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus, laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping jm, tuleb tagada täielik ja suurem läbipaistvus, nagu on nõudnud paljud kodanikud, kes on petitsioonikomisjonile petitsiooni esitanud; nõuab selles osas suuremaid ja ulatuslikumaid jõupingutusi, et tagada Euroopa kodanike usaldus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Euroopa Ombudsmani üles uurima, mil määral on turvatud lugemissaalide loomine kooskõlas õigusega pääseda ligi dokumentidele ning hea halduse põhimõtetega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele põhineb võimalikult laiaulatusliku juurdepääsu põhimõttel; rõhutab seetõttu, et läbipaistvus ja ELi institutsioonide dokumentidele täielik juurdepääs peab olema norm, mis tagab, et kodanikud saavad oma demokraatlikke õigusi täielikult kasutada; rõhutab, et nagu Euroopa Liidu Kohus on juba otsustanud, tuleb erandeid sellest reeglist korrektselt tõlgendada, võttes arvesse ülekaalukat avalikku huvi avaldamise vastu ja demokraatia nõuete vastu, sealhulgas kodanike tugevam kaasamine otsustusprotsessi, valitsemise legitiimsus, tulemuslikkus ja vastutus kodanike ees; |
| --- | --- |

5.

| 6. | innustab komisjoni ja liikmesriike andma Euroopa Ombudsmanile õigust teha avaldusi, kui eri ELi institutsioonid ei täida määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) nõudeid, v.a dokumentide puhul, mis kuuluvad nimetatud määruse artikli 4 ja artikli 9 lõike 1 kohaldamisalasse; toetab ideed anda ombudsmanile õigus teha pärast mittevastavuse uurimist asjaomaste dokumentide avaldamise kohta otsus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab kahetsusväärseks, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamine on seisma jäänud; on seisukohal, et edasise viivituseta tuleks teha edusamme, sest määrus ei vasta enam praegusele õigusolukorrale ega institutsioonilistele tavadele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnistab, et ELi tasandil otsustamisprotsessi puhul on vaja läbipaistvust, ning toetab Euroopa Ombudsmani uurimist seoses kolme peamise ELi institutsiooni mitteametlike läbirääkimistega (kolmepoolsed läbirääkimised) ning avaliku konsulteerimise algatamist selles küsimuses; toetab kolmepoolsete läbirääkimiste dokumentide avaldamist, järgides nõuetekohaselt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklit 4 ja artiklit 9; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjon sai komisjoni käest vaid osalise dokumentatsiooni, mis oli koostatud niimoodi, et osa teavet, mida komisjon pidas ebavajalikuks, oli puudu; palub komisjonil tagada oma töös suurim täpsus ja esitatavate dokumentide täielik läbipaistvus, järgides täielikult lojaalse koostöö põhimõtet, tagamaks et autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjon saaks oma uurimisvolitusi täielikult ja tulemuslikult kasutada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toetab Euroopa Ombudsmani kavatsust muuta Euroopa Keskpanga töö läbipaistvamaks ja kõrgetele juhtimisstandarditele vastavaks, eelkõige liikmena troikas/nelikus, mis teeb järelevalvet eelarve konsolideerimise kavade üle ELi riikides; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Keskpank otsustas avaldada oma juhatuse liikmete koosolekute loetelu; toetab uusi juhtpõhimõtteid, mis puudutavad esinemisi ja Euroopa Keskpanga nõukogu istungitele eelnevat nn vaikimisperioodi turge puudutava tundliku teabe osas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | võtab teadmiseks, et Euroopa Keskpank on nii rahandusasutus kui ka troika/neliku liige, ning kutsub Euroopa Ombudsmani üles kaitsma Euroopa ühe kõige tähtsama finantsasutuse hea haldamisega seotud huve; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab eurorühma kohtumiste suuremat läbipaistvust, mis läheks kaugemale selle esimehe poolt pärast Euroopa Ombudsmani sekkumist juba võetud meetmetest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kiidab heaks ombudsmani uurimise seoses komisjoni eksperdirühmade koosseisu ja töö läbipaistvusega; märgib komisjoni püüdlust avada need rühmad avalikkusele ja rõhutab, et täieliku läbipaistvuse tagamiseks on vaja täiendavaid samme; kordab, et kutsub nõukogu, sh selle ettevalmistavaid organeid, üles ühinema võimalikult kiiresti lobitööregistriga ja suurendama nende töö läbipaistvust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toetab ombudsmani jõupingutusi lobitöö läbipaistvamaks muutmisel; peab kahetsusväärseks komisjoni tõrksust üksikasjaliku teabe avaldamisel tubakatööstuse lobistidega peetud kohtumiste kohta; nõuab tungivalt, et komisjon muudaks oma töö täielikult läbipaistvaks, et üldsusel tekiks tema töö vastu suurem usaldus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjonil muuta kogu lobitöö mõju käsitlev teave üldsusele tasuta, täielikult arusaadavana ja hõlpsasti juurdepääsetavaks ühe keskse veebiandmebaasi kaudu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub komisjonil esitada 2017. aasta jooksul ettepanek täielikult kohustusliku ja juriidiliselt siduva lobitööregistri kohta, mille eesmärk on kaotada kõik lüngad ja luua kõikide lobitöö tegijate jaoks täielikult kohustuslik register; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toetab jõupingutusi rakendada lobitöö läbipaistvuse suuniseid, mida kohaldataks mitte ainult ELi institutsioonide, vaid ka riikide ametiasutuste suhtes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | juhib tähelepanu kodanike murele rikkumismenetluse toimetamise pärast komisjonis enne Euroopa Liidu Kohut ja selle protsessi asjaomaste etappide läbipaistvuse puudumise pärast; rõhutab, et õigus heale haldusele, nagu see on sätestatud ELi harta artiklis 41, hõlmab kohustust piisavalt põhjendada juhtumeid, mille puhul komisjon otsustab rikkumismenetlust Euroopa Kohtus mitte algatada; tunneb heameelt Euroopa Ombudsmani strateegilise uurimise üle seoses projektis EU Pilot ette tulnud süstemaatiliste probleemidega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunneb heameelt selle üle, et ombudsman algatas uurimise (juhtum OI/5/2016/AB) selle kohta, kuidas komisjon käsitleb aluslepingute täitmise järelevalvajana EU Piloti menetlustega seotud rikkumisi käsitlevaid kaebusi; tuletab meelde petitsioonikomisjonile varem esitatud taotlusi projektile EU Pilot ja rikkumismenetluse dokumentidele juurdepääsu tagamise kohta, sest petitsioonid toovad sageli kaasa selliste menetluste algatamise; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Ombudsman jätkab pöördukse efektiga seotud juhtumite uurimist komisjonis; tunnistab, et nende uurimiste tulemusena on komisjon andnud rohkem teavet nende kõrgemate ametnike nimede kohta, kes on läinud komisjonist erasektorisse tööle; julgustab selliste isikute nimesid ja muid andmeid sagedamini avaldama; väljendab lootust, et teised Euroopa Liidu institutsioonid ja asutused võtavad eeskuju; tunneb heameelt komisjoni tahte üle avaldada teavet endiste volinike ametiajale järgnevate ametikohtade kohta; väljendab suurt muret selle pärast, et Euroopa Komisjoni endine president José Manuel Barroso nimetati Goldman Sachs Internationali nõunikuks ja tegevülesanneteta esimeheks; kutsub ombudsmani üles algatama strateegilist uurimist küsimuses, kuidas tegeleb komisjon Barroso pöördukse efekti juhtumiga, ning koostama soovitused, kuidas reformida käitumisjuhendit kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 245 sätestatud aluslepingu nõuetega ja hea halduse põhimõtetega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et huvide konfliktid hõlmavad rohkemat kui nn pöördukse juhtumid; rõhutab, et hea halduse saavutamiseks ning poliitilise ja tehnilise otsustusprotsessi usaldusväärsuse tagamiseks tuleb tingimata tõhusalt võidelda igat laadi huvide konfliktidega; on seisukohal, et ELi tasandil tuleb erilist tähelepanu pöörata kandidaatide ametissenimetamisele selle institutsioonides, ametites ja organites olevatele ametikohtadele, rakendades kõrgeid standardeid ja konkreetseid meetmeid, mille puhul ei saa huvide konflikti osas kahtlusi tekkida; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunneb heameelt asjaolu üle, et 2015. aastal kehtestasid kõik ELi institutsioonid personalieeskirjade artiklite 22a–22c kohaselt eeskirjad rikkumistest teatajate kaitsmiseks, ergutades seega reguleeritud viisil rikkumistest teatamist; märgib, et rikkumistest teatajate kaitsmine kättemaksu eest võiks olla tõhusam; nõuab sel eesmärgil tungivalt ühiste eeskirjade vastuvõtmist rikkumisest teatamise ergutamiseks ning miinimumtagatiste ja kaitsemeetmete kehtestamist rikkumistest teatajate jaoks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab direktiivi rikkumisest teatamise kohta, milles sätestataks mis tahes rikkumistest teadaandmiseks asjakohased kanalid ja menetlused ning nii avalikus kui ka erasektoris rikkumisest teatajatele pakutavad minimaalsed piisavad tagatised ja õiguskaitsemeetmed; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunneb heameelt, et Frontex võttis ombudsmani poolelioleva uurimise põhjal, mis käsitleb Frontexi ja liikmesriikide tegevust õigusliku aluseta rändajate ühisel sunniviisilisel tagasisaatmisel, kasutusele kaebuste esitamise mehhanismi võimalike põhiõiguste riivete kohta; kiidab heaks sama mehhanismi lisamise uude Euroopa piiri- ja rannikuvalve määrusesse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | avaldab Euroopa Ombudsmanile kiitust, et ta uuris seda, kuidas liikmesriigid järgivad põhiõiguste hartat, kui nad rakendavad ELi fondidest rahastatavaid meetmeid, näiteks projekte, mille eesmärk on puuetega inimeste paigutamine hooldusasutustesse, selle asemel et neid ühiskonda integreerida; nõuab tungivalt, et Euroopa Ombudsman oma uurimisi jätkaks, et tagada projektide läbipaistvus ja lisaväärtus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunneb heameelt ombudsmani ja Euroopa Parlamendi koostöö üle ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ELi raamistikus, eelkõige nõudes konventsiooni täielikku rakendamist ELi tasandil ja selleks piisavate vahendite eraldamist; kinnitab, et toetab täielikult konventsiooni rakendamist, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada konventsiooni täielik rakendamine ELi tasandil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toetab ombudsmani püüdlusi diskrimineerimisjuhtumite, vähemusrühmade õiguste ja eakate õiguste käsitlemisel Euroopa ombudsmanide võrgustiku seminaril „Ombudsmanid diskrimineerimise vastu“; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toetab ombudsmani püüdlusi tagada komisjoni poolt konkurentsiküsimustes tehtavate otsuste erapooletus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tunnistab, et kodanike õigus öelda sõna sekka ELi poliitika kujundamisel on praegu tähtsam kui kunagi varem; tunneb heameelt ombudsmani esitatud suuniste üle, mis käsitlevad Euroopa kodanikualgatuse toimimise parandamist, eelkõige mis puudutab Euroopa kodanikualgatuste tagasilükkamise veenvat põhjendamist komisjoni poolt; tunnistab siiski, et Euroopa kodanikualgatuse tõhusamaks muutmiseks tuleb kõrvaldada ja lahendada arvestatavad puudused; kinnitab, et kodanike suurem kaasamine ELi poliitika kindlaksmääramisse suurendab Euroopa institutsioonide usaldusväärsust; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunneb heameelt selle üle, et ombudsmanil on pidev dialoog ja tihedad sidemed teiste ametite kõrval ka paljude ELi institutsioonidega, sealhulgas Euroopa Parlamendiga, et tagada halduskoostöö ja ühtekuuluvus; tunnustab ombudsmani ka püüdluse eest tagada petitsioonikomisjoniga pidev ja avatud suhtlus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tunnistab, et ELi ametid peavad järgima samu kõrgeid läbipaistvuse, vastutuse ja eetikastandardeid nagu kõik teised institutsioonid; märgib rahuloluga Euroopa Ombudsmani ELi mitmes ametis tehtud olulist tööd; toetab Euroopa Kemikaaliameti ettepanekut, mille kohaselt peavad registreerijad tõendama, et nad püüdsid teha kõik endast oleneva loomkatsete vältimiseks, ja esitama teabe selle kohta, kuidas loomkatseid vältida; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toetab ombudsmani soovitusi selle kohta, et Euroopa Toiduohutusamet peaks oma huvide konfliktide eeskirjad ja menetlused üldsusega nõuetekohaselt konsulteerimise ja tema kaasamise huvides läbi vaatama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meelde, et ombudsmanil on ka võimekus ja sellest tulenevalt kohustus kontrollida Euroopa Parlamendi tööd ELi kodanike jaoks hea halduse tagamise eesmärgi täitmises; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab Euroopa hea halduse tava eeskirja tõhusat ajakohastamist, võttes selleks praeguse ametiaja jooksul vastu siduva määruse; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub Euroopa Ombudsmanil lisada tulevastesse aastaaruannetesse kategooria kaebuste jaoks, mis ei kuulu ombudsmani pädevusse, sest see võiks anda Euroopa Parlamendi liikmetele ülevaate sellest, millised probleemid ELi kodanikel on; |
| --- | --- |

35.

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning liikmesriikide ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

(2)  EÜT C 72 E, 21.3.2002, lk 331.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/107 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/107

---

P8_TA(2016)0453

Lõpliku käibemaksusüsteemi väljatöötamine ja käibemaksupettuste vastane võitlus

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon lõpliku käibemaksusüsteemi väljatöötamise ja käibemaksupettuste vastase võitluse kohta (2016/2033(INI))

(2018/C 224/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. aprilli 2016. aasta teatist käibemaksu tegevuskava kohta (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. aprilli 2016. aasta teatist käibemaksu tegevuskava kohta (COM(2016)0148),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 3. märtsi 2016. aasta eriaruannet nr 24/2015 „Võitlus ühendusesisese käibemaksupettusega: vajatakse täiendavaid jõupingutusi“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 3. märtsi 2016. aasta eriaruannet nr 24/2015 „Võitlus ühendusesisese käibemaksupettusega: vajatakse täiendavaid jõupingutusi“,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi,

| — | võttes arvesse oma 13. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni käibemaksu tuleviku kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni käibemaksu tuleviku kohta (1),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (COM(2013)0534),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu määrus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu määrus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (COM(2013)0535),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0307/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0307/2016),

| A. | arvestades, et 1. jaanuaril 1993. aastal käivitunud ühtse turu loomisega kaotati varem ühendusesisesele kaubandusele kehtinud piirikontroll, ning arvestades, et praeguse käibemaksudirektiivi artiklite 402–404 kohaselt on 1993. aastast kehtiv Euroopa Liidu käibemaksusüsteem vaid ajutine ja üleminekukord; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 1. jaanuaril 1993. aastal käivitunud ühtse turu loomisega kaotati varem ühendusesisesele kaubandusele kehtinud piirikontroll, ning arvestades, et praeguse käibemaksudirektiivi artiklite 402–404 kohaselt on 1993. aastast kehtiv Euroopa Liidu käibemaksusüsteem vaid ajutine ja üleminekukord;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 kohaselt peab nõukogu võtma ühehäälselt vastu direktiivid ühise käibemaksusüsteemi täiendamiseks ning eelkõige selleks, et järk-järgult piirata erandeid sellest süsteemist või need kaotada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 kohaselt peab nõukogu võtma ühehäälselt vastu direktiivid ühise käibemaksusüsteemi täiendamiseks ning eelkõige selleks, et järk-järgult piirata erandeid sellest süsteemist või need kaotada;

| C. | arvestades, et komisjon on kohustatud esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga nelja aasta järel aruande praeguse käibemaksusüsteemi toimimise kohta ning eelkõige üleminekukorra toimimise kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon on kohustatud esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga nelja aasta järel aruande praeguse käibemaksusüsteemi toimimise kohta ning eelkõige üleminekukorra toimimise kohta;

| D. | arvestades, et käibemaks, millest saadav tulu moodustas 2014. aastal peaaegu triljon eurot, on liikmesriikide jaoks märkimisväärne ja kasvav sissetulekuallikas ja see kaasatakse ELi omavahenditesse, ELi kogutulu käibemaksupõhistest omavahenditest moodustas 2014. aastal 17 667 miljonit eurot ehk 12,27 % ELi kogutulust (4); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et käibemaks, millest saadav tulu moodustas 2014. aastal peaaegu triljon eurot, on liikmesriikide jaoks märkimisväärne ja kasvav sissetulekuallikas ja see kaasatakse ELi omavahenditesse, ELi kogutulu käibemaksupõhistest omavahenditest moodustas 2014. aastal 17 667 miljonit eurot ehk 12,27 % ELi kogutulust (4);

| E. | arvestades, et praegust käibemaksusüsteemi, eriti kui suured äriühingud kohaldavad seda piiriüleste tehingute puhul, ohustavad pettused, maksustamise vältimise strateegiad, käibemaksu kogumata jäämine maksejõuetuse tõttu või arvutusvead; arvestades, et hinnanguline käibemaksu alalaekumine on ligikaudu 170 miljardit eurot aastas ja et selle alalaekumise vähendamiseks on saadaval järjest parem digitehnoloogia; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praegust käibemaksusüsteemi, eriti kui suured äriühingud kohaldavad seda piiriüleste tehingute puhul, ohustavad pettused, maksustamise vältimise strateegiad, käibemaksu kogumata jäämine maksejõuetuse tõttu või arvutusvead; arvestades, et hinnanguline käibemaksu alalaekumine on ligikaudu 170 miljardit eurot aastas ja et selle alalaekumise vähendamiseks on saadaval järjest parem digitehnoloogia;

| F. | arvestades, et komisjoni uuringu (5) kohaselt põhjustab ainuüksi varifirmadega seotud ühendusesisene pettus (mida harilikult kutsutakse karussellpettuseks) igal aastal ligikaudu 45 miljardi euro kuni 53 miljardi euro suuruse käibemaksutulu saamata jäämise; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni uuringu (5) kohaselt põhjustab ainuüksi varifirmadega seotud ühendusesisene pettus (mida harilikult kutsutakse karussellpettuseks) igal aastal ligikaudu 45 miljardi euro kuni 53 miljardi euro suuruse käibemaksutulu saamata jäämise;

| G. | arvestades, et liikmesriikide vahel esineb erinevusi käibemaksupettuse ja käibemaksuga maksustamise vältimise vastase võitluse tulemuslikkuses, kuna käibemaksu alalaekumise määr on sõltuvalt asjaomasest riigist hinnanguliselt alla 5 % kuni üle 40 %; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liikmesriikide vahel esineb erinevusi käibemaksupettuse ja käibemaksuga maksustamise vältimise vastase võitluse tulemuslikkuses, kuna käibemaksu alalaekumise määr on sõltuvalt asjaomasest riigist hinnanguliselt alla 5 % kuni üle 40 %;

| H. | arvestades, et Europoli hinnangul kaotavad liikmesriigid igal aastal 40 kuni 60 miljardi euro väärtuses käibemaksutulusid organiseeritud kuritegelike rühmituste tõttu, ning et 2 % neist rühmitustest on 80 % varifirmadega seotud ühendusesiseste pettuste taga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Europoli hinnangul kaotavad liikmesriigid igal aastal 40 kuni 60 miljardi euro väärtuses käibemaksutulusid organiseeritud kuritegelike rühmituste tõttu, ning et 2 % neist rühmitustest on 80 % varifirmadega seotud ühendusesiseste pettuste taga;

| I. | arvestades, et piiriüleste käibemaksupettuste tõttu saamata jäänud tulu mõõtmine on väga problemaatiline ülesanne, võttes arvesse, et sellealast statistikat koguvad ja levitavad ainult kaks liikmesriiki – Ühendkuningriik ja Belgia; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et piiriüleste käibemaksupettuste tõttu saamata jäänud tulu mõõtmine on väga problemaatiline ülesanne, võttes arvesse, et sellealast statistikat koguvad ja levitavad ainult kaks liikmesriiki – Ühendkuningriik ja Belgia;

| J. | arvestades, et Eurojusti ja Europoli koordineerimise all on mitu liikmesriiki viinud hiljuti läbi kolm edukat ja järjestikust operatsiooni Vertigo, mille käigus tuvastati karussellpettuse skeem kokku 320 miljoni euro ulatuses; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Eurojusti ja Europoli koordineerimise all on mitu liikmesriiki viinud hiljuti läbi kolm edukat ja järjestikust operatsiooni Vertigo, mille käigus tuvastati karussellpettuse skeem kokku 320 miljoni euro ulatuses;

| K. | arvestades, et praegune käibemaksusüsteem põhjustab eelkõige piiriüleste tehingute puhul suuri halduskulusid, mida oleks võimalik eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks märkimisväärselt vähendada, sealhulgas digitaalseid aruandlusvahendeid ja ühiseid andmebaase kasutavate lihtsustamismeetmete abil; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et praegune käibemaksusüsteem põhjustab eelkõige piiriüleste tehingute puhul suuri halduskulusid, mida oleks võimalik eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks märkimisväärselt vähendada, sealhulgas digitaalseid aruandlusvahendeid ja ühiseid andmebaase kasutavate lihtsustamismeetmete abil;

| L. | arvestades, et eelkõige piiriüleseid koostööprojekte mõjutavate haldus- ja maksutõkete vähendamisel on veel palju arenguruumi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eelkõige piiriüleseid koostööprojekte mõjutavate haldus- ja maksutõkete vähendamisel on veel palju arenguruumi;

| M. | arvestades, et käibemaks on tarbimismaks, mis põhineb osadena maksmise süsteemil, võimaldades maksmise eest vastutavate isikute enesekontrolli, ning arvestades, et seda peab maksma üksnes lõpptarbija, et tagada selle neutraalsus ettevõtjate jaoks; arvestades, et liikmesriikide kohus on korraldada käibemaksuga maksustamise praktika nii, et seda maksaks lõpptarbija; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et käibemaks on tarbimismaks, mis põhineb osadena maksmise süsteemil, võimaldades maksmise eest vastutavate isikute enesekontrolli, ning arvestades, et seda peab maksma üksnes lõpptarbija, et tagada selle neutraalsus ettevõtjate jaoks; arvestades, et liikmesriikide kohus on korraldada käibemaksuga maksustamise praktika nii, et seda maksaks lõpptarbija;

| N. | arvestades, et 23 aastat pärast käibemaksudirektiivi vastuvõtmist ei ole nn rakendamiskeelu vormis erandid enam ajakohased, eelkõige kaasaegset digitaalmajandust silmas pidades; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 23 aastat pärast käibemaksudirektiivi vastuvõtmist ei ole nn rakendamiskeelu vormis erandid enam ajakohased, eelkõige kaasaegset digitaalmajandust silmas pidades;

| O. | arvestades, et viimase kahe aastakümne jooksul on komisjon algatanud üle 40 rikkumismenetluse rohkem kui kahe kolmandiku liikmesriikide vastu, sest nad ei ole täitnud direktiivi nõudeid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et viimase kahe aastakümne jooksul on komisjon algatanud üle 40 rikkumismenetluse rohkem kui kahe kolmandiku liikmesriikide vastu, sest nad ei ole täitnud direktiivi nõudeid;

| P. | arvestades, et päritoluriigis maksustamise põhimõttele tugineva lõpliku käibemaksusüsteemi kehtestamiseks ei ole võimalik häälteenamust saavutada, kuna siis oleks ulatuslike konkurentsimoonutuste vältimiseks vaja maksumäärad rohkem ühtlustada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et päritoluriigis maksustamise põhimõttele tugineva lõpliku käibemaksusüsteemi kehtestamiseks ei ole võimalik häälteenamust saavutada, kuna siis oleks ulatuslike konkurentsimoonutuste vältimiseks vaja maksumäärad rohkem ühtlustada;

| Q. | arvestades, et võitlus maksupettustega on liikmesriikide jaoks üks tähtsamaid maksualaseid väljakutseid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et võitlus maksupettustega on liikmesriikide jaoks üks tähtsamaid maksualaseid väljakutseid;

| R. | arvestades, et käibemaksupettus on äärmiselt kahjulik tegevus, mis viib liikmesriikide eelarvetuludest suuri summasid, takistades nende jõupingutusi riigieelarve konsolideerimiseks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et käibemaksupettus on äärmiselt kahjulik tegevus, mis viib liikmesriikide eelarvetuludest suuri summasid, takistades nende jõupingutusi riigieelarve konsolideerimiseks;

| S. | arvestades, et piiriülene maksupettus läheb liikmesriikidele ja Euroopa maksumaksjatele maksma ligi 50 miljardit eurot aastas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et piiriülene maksupettus läheb liikmesriikidele ja Euroopa maksumaksjatele maksma ligi 50 miljardit eurot aastas;

| T. | arvestades, et käibemaksupettuste liigid on mitmetahulised, pidevalt muutuvad ja puudutavad mitmeid majandussektoreid ning nõuavad seetõttu asjaomaste õigusaktide kiiret kohandamist, et liikuda jätkusuutlikuma ja lihtsama käibemaksusüsteemi poole, mis võimaldaks vältida maksupettust ning maksutulu võimalikku kadu; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et käibemaksupettuste liigid on mitmetahulised, pidevalt muutuvad ja puudutavad mitmeid majandussektoreid ning nõuavad seetõttu asjaomaste õigusaktide kiiret kohandamist, et liikuda jätkusuutlikuma ja lihtsama käibemaksusüsteemi poole, mis võimaldaks vältida maksupettust ning maksutulu võimalikku kadu;

| U. | arvestades, et pöördmaksustamise katseprojektid ei tohi põhjustada ega tuua kaasa viivitusi komisjoni tegevuskavas ette nähtud lõpliku käibemaksusüsteemi kehtestamisel; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et pöördmaksustamise katseprojektid ei tohi põhjustada ega tuua kaasa viivitusi komisjoni tegevuskavas ette nähtud lõpliku käibemaksusüsteemi kehtestamisel;

| V. | arvestades, et kõige levinum käibemaksupettuse liik on nn karussellpettus; arvestades, et seda tüüpi pettuse puhul, mida esineb väga tihti elektroonikaosade, mobiiltelefonide ja tekstiiliga kauplemisel, liigutatakse kaupu mitmete eri liikmesriikides asuvate ettevõtete vahel, kasutades ära asjaolu, et liidusisestelt kaubatarnetelt ei koguta käibemaksu; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kõige levinum käibemaksupettuse liik on nn karussellpettus; arvestades, et seda tüüpi pettuse puhul, mida esineb väga tihti elektroonikaosade, mobiiltelefonide ja tekstiiliga kauplemisel, liigutatakse kaupu mitmete eri liikmesriikides asuvate ettevõtete vahel, kasutades ära asjaolu, et liidusisestelt kaubatarnetelt ei koguta käibemaksu;

| W. | arvestades, et viivitamata on vaja liikmesriikidevahelisi tõhustatud ja järjepidevaid koostööpingutusi, et kehtestada ulatuslik ja integreeritud pettusevastase võitluse strateegia, võttes eelkõige arvesse ELi praeguseid eelarvepiiranguid ning e-kaubanduse ja internetikaubanduse kasvu, mis on nõrgendanud territoriaalset kontrolli käibemaksu kogumise üle; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et viivitamata on vaja liikmesriikidevahelisi tõhustatud ja järjepidevaid koostööpingutusi, et kehtestada ulatuslik ja integreeritud pettusevastase võitluse strateegia, võttes eelkõige arvesse ELi praeguseid eelarvepiiranguid ning e-kaubanduse ja internetikaubanduse kasvu, mis on nõrgendanud territoriaalset kontrolli käibemaksu kogumise üle;

| X. | arvestades, et Euroopa Liidu ja liikmesriikide finantshuvide kaitse on keskse tähtsusega element liidu poliitilises tegevuskavas, mille eesmärk on tugevdada ja suurendada kodanike usaldust ning tagada nende raha nõuetekohane kasutamine; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa Liidu ja liikmesriikide finantshuvide kaitse on keskse tähtsusega element liidu poliitilises tegevuskavas, mille eesmärk on tugevdada ja suurendada kodanike usaldust ning tagada nende raha nõuetekohane kasutamine;

| Y. | arvestades, et käibemaksupettuse tagajärjel jääb liikmesriikidel tulu saamata ning seetõttu loob see ELi jaoks moonutatud maksukeskkonna, mis on eriti kahjulik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, ning seda kasutavad kuritegelikud organisatsioonid, kes kasutavad ära seadusandlikke lünkasid, mis esinevad liikmesriikide ja nende pädevate järelevalveasutuste vahel; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et käibemaksupettuse tagajärjel jääb liikmesriikidel tulu saamata ning seetõttu loob see ELi jaoks moonutatud maksukeskkonna, mis on eriti kahjulik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, ning seda kasutavad kuritegelikud organisatsioonid, kes kasutavad ära seadusandlikke lünkasid, mis esinevad liikmesriikide ja nende pädevate järelevalveasutuste vahel;

| Z. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda jõudis oma eriaruandes nr 24/2015 järeldusele, et käibemaksupettuse puhul on enamikul juhtudel tegemist kuritegeliku tavaga, millele tuleb lõpp teha; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda jõudis oma eriaruandes nr 24/2015 järeldusele, et käibemaksupettuse puhul on enamikul juhtudel tegemist kuritegeliku tavaga, millele tuleb lõpp teha;

| AA. | arvestades, et kohtuasjas C-105/14: Taricco jt märkis Euroopa Kohus, et Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artiklis 1 määratletud pettuse mõiste hõlmab käibemaksutulusid; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kohtuasjas C-105/14: Taricco jt märkis Euroopa Kohus, et Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artiklis 1 määratletud pettuse mõiste hõlmab käibemaksutulusid;

| 1. | tervitab komisjoni kavatsust esitada 2017. aastaks ettepanek lõpliku käbemaksusüsteemi kohta, mis on lihtne, õiglane, tugev, tõhus ja pettusekindlam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et digitaalse ühtse turu nõuetekohaseks toimimiseks on vajalik lihtne käibemaksusüsteem, mis nõuab vähem erandeid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | leiab, et komisjoni tegevuskava ettepanekute aluseks olev eksperdihinnang sisaldab mitmeid väärtuslikke soovitusi; rõhutab, et komisjoni ettepanekute loetelu tugeva, lihtsa ja pettusekindla käibemaksusüsteemi saavutamiseks ei ole ammendav; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tervitab komisjoni hiljutist 7. aprilli 2016. aasta teatist ning kavatsust võtta täiendavaid meetmeid pettuste vältimiseks ning praeguse käibemaksusüsteemi edasiarendamiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et praeguse süsteemi edasiarendamine on samuti vajalik, ning nõuab põhjalikku reformi, millega kõrvaldada praeguse süsteemi probleemid või neid vähemalt oluliselt vähendada, eelkõige Euroopa käibemaksu kogumise probleem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et komisjon peaks kõiki võimalikke valikuid võrdselt ja avatult analüüsima ning need seadusandlikku menetlusse lisama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et lõpliku käibemaksusüsteemi kokkuleppimiseks on vaja teha liikmesriikide ühiseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnistab, et paremini toimiva käibemaksusüsteemi osas kokkuleppele jõudmise vajalik eeltingimus on ühehäälsus, ning nõuab seetõttu selget nägemust lihtsuse ja vähemate erandite osas koos pragmaatilise lähenemisviisiga, mille puhul võetakse arvesse kiiresti areneva digitaalmajanduse huvisid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et selleks, et võidelda tõhusamalt maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu ning saada lõpuks lahti praegusest käibemaksu alalaekumisest, on hädavajalik, et liikmesriigid võtaksid vastu koordineeritud maksupoliitika ning suurendaksid ühendusesisest kauplemist puudutavate andmete omavahelise vahetuse kiirust ja sagedust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ergutab komisjoni ja valitsusasutusi uurima ja katsetama osana reguleerimistehnoloogiaid käsitlevast tegevuskavast (RegTech) uusi tehnoloogiaid, nagu hajusandmebaasi tehnoloogia ja reaalajas järelevalve, et vähendada oluliselt praegust märkimisväärset käibemaksu alalaekumist liidus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et liikmesriikide maksuametite ülesanne on tagada käibemaksu kogumine lihtsal ja VKE-sõbralikul viisil, mida on võimalik lihtsustada riikide ametiasutuste vahelise suurema koostöö abil; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et koostöö ja teabevahetus liikmesriikide maksuametite vahel ei ole minevikus olnud piisav ning ka Eurofisci senine tegevus ei ole andnud rahuldavaid tulemusi; on seisukohal, et Eurofisci kaudu vahetatav teave peaks olema rohkem suunatud pettustele; ootab komisjoni peatset ettepanekut Eurofisci toimimise parandamiseks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et käibemaksuteabe vahetamise süsteem (VIES) on osutunud kasulikuks vahendiks võitluses pettustega, võimaldades maksuametitel kooskõlastada andmed ettevõtjate kohta eri riikide vahel, kuid et selle rakendamises esineb endiselt puudusi, eriti mis puudutab teabe esitamise õigeaegsust, teabenõuetele vastamise kiirust ja väljatoodud vigadele reageerimise kiirust; soovitab seetõttu, et liikmesriigid kaaluksid tõsiselt nende puudustega tegelemist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et riikide ametiasutuste poolt Eurofiscile esitatavaid andmeid ei filtreerita nii, et edastataks üksnes kahtlusalused juhtumid, takistades nii rühma optimaalset toimimist; toetab mitmete liikmesriikide algatust, kes pooldavad siseriiklike riskianalüüsivahendite loomist, mis võimaldaks filtreerida andmeid nii, et üheski liikmesriigis ei tekiks kahtlusaluste juhtumite väljajätmise riski, ja võimaldaks Eurofiscil reageerida kiiresti piiriülestele maksupettustele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et liikmesriikide maksuametite ülesanne on tagada käibemaksu maksmine nõuetekohasel ja lihtsal viisil; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et seoses liidusisese kaubandusega sõltuvad liikmesriigid suurel määral teistelt liikmesriikidelt saadud teabest, et suuta oma territooriumil käibemaksu koguda; kutsub vastutavaid ametiasutusi üles vahetama käibemaksu- ja eelkõige aktsiisialast teavet automaatselt ning kasutama usaldusväärseid ja kasutajasõbralikke IT-vahendeid, nagu elektroonilised tüüpvormid, et registreerida piiriülesed kaupade ja teenuste tarned lõpptarbijale; usub sellega seoses, et kasulikuks abivahendiks võiks olla käibemaksu lokaatornumbrite (VAT Locator Numbers – VLNs) kasutamine, mille kohaselt kliendid ei saa sisendkäibemaksu maha arvata, kui arvel on kirjas käibemaks ilma kehtiva VLNita; |
| --- | --- |

16.

| 17. | usub, et võrreldavate andmete ja piisavate asjakohaste näitajate puudumine liikmesriikide tulemuste mõõtmiseks mõjutab negatiivselt liidusisese käibemaksupettuse vastu võitlemiseks loodud ELi süsteemi tulemuslikkust, ning kutsub maksuameteid seetõttu üles looma koostöös komisjoniga süsteemi liidusiseste pettuste mahu hindamiseks ning seejärel seadma eesmärke selle vähendamiseks, kuna see võimaldaks hinnata liikmesriikide tulemuslikkust selle küsimusega tegelemisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub liikmesriike üles lihtsustama ka teabevahetust kohtu- ja õiguskaitseasutustega, nagu Europol ja OLAF, nagu kontrollikoda on soovitanud; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et tolliprotseduur 42, millega nähakse ette käibemaksuvabastus ühte liikmesriiki imporditud kaupadelt, mis saadetakse seejärel edasi teise liikmesriiki, on osutunud vastuvõtlikuks pettuslikele kuritarvitamistele; märgib, et maksuametite andmete tulemuslik ristkontrollimine tolliametite andmetega on ülioluline seda tüüpi pettuse tuvastamiseks ja elimineerimiseks; kutsub liikmesriike ja komisjoni seetõttu üles võtma meetmeid selleks, et lihtsustada tolli- ja maksuametkondade vahelist teabevahetust seoses tolliprotseduuri 42 alusel tehtud imporditehingutega, nagu kontrollikoda on soovitanud; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toetab tegevuskava eesmärki kehtestada ühtne Euroopa käibemaksuala, mis toetaks tugevamat ja õiglasemat ühtset turgu ning aitaks kaasa õiglase maksustamise, säästva tarbimise, tööhõive, majanduskasvu, investeeringute ja konkurentsivõime edendamisele, piirates samal ajal ka võimalusi käibemaksupettuseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab sellega seoses, et teenused viidaks võimalikult kiiresti täielikult uue süsteemi alla, ning nõuab eelkõige finantsteenuste käibemaksuga maksustamist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõustub komisjoni seisukohaga, et kokku lepitav käibemaksusüsteem peaks põhinema kaupade ja teenuste sihtriigis maksustamise põhimõttel, kuna päritoluriigi põhimõtte rakendamine ei ole olnud võimalik; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pooldab sihtriigi põhimõtte üldist kohaldamist üksikisikutele toimuva kaugmüügi korral ning ühtlustatud meetmete kehtestamist väikeettevõtjate jaoks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab, et kokku lepitud käibemaksusüsteemi juurutamisel kaasataks olemasolevatesse maksumudelitesse digitaalmaailmas toimunud tehniline areng, et süsteem vastaks 21. sajandi vajadustele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et praegu üheaegselt kehtivad paljud erinevad käibemaksumäärad põhjustavad suurt ebakindlust ettevõtjatele, kes kauplevad piiriüleselt, eriti teenustesektoris ja VKEde jaoks; märgib, et ebakindlust põhjustavad ka küsimus, kes vastutab käibemaksu kogumise eest, ühendusesiseste tarnete tõendamine, varifirmadega seotud pettuse osaliseks sattumise risk, rahavoogude küsimused ja erinevad käibemaksumäärad eri tootekategooriatele sama riigi piires; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima 2017. aasta keskpaigaks varifirmadega seotud pettuse mõju; nõuab, et liikmesriigid lepiksid kokku käibemaksumäärade suuremas lähendamises; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni üles hindama maksumäärade liidu tasandil ühtlustamata jätmise mõju, eelkõige piiriülesele tegevusele, ning hindama võimalusi nende takistuste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toetab komisjoni väljapakutud vähendatud määraga kaupade ja teenuste loetelu korrapärase läbivaatamise varianti, millele nõukogu peab veel nõusoleku andma; nõuab, et selle loetelu puhul võetaks arvesse poliitilisi prioriteete, nagu sotsiaalsed, soolised, tervise-, keskkonna-, toitumis- ja kultuuriaspektid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et komisjoni alternatiivina välja pakutud käibemaksu alammäärade täielik kaotamine võib põhjustada ühtsel turul märkimisväärseid konkurentsimoonutusi ja probleeme; on seisukohal, et arvesse tuleks võtta vajadust senisest suurema ühtlustamise järele, mis on vajalik ühtse turu nõuetekohase toimimise jaoks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab, et uuritaks võimalust koostada Euroopa ühtne vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste loetelu, eesmärgiga leida praegusele vähendatud käibemaksumäärade süsteemile alternatiiv, mis võiks märkimisväärselt parandada käibemaksusüsteemi tõhusust, võimaldades süsteemi praegusest suuremat struktureeritust; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et käibemaksupettuste vastu võitlemiseks on oluline vähemate erandite olemasolu ning et parim ja tõhusaim viis pettuste tõkestamiseks on võimalikult madala määraga lihtne käibemaksusüsteem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et praegust keerulist süsteemi saaks oluliselt lihtsustada, kui kaupade ja teenuste arvu, millele võib kohaldada vähendatud maksumäärasid, vähendataks ja mõned kaubad ja teenused, millele võib kohaldada vähendatud maksumäärasid, määrataks liikmesriikide poolt ühiselt kindlaks ELi tasandil, võimaldades liikmesriikidel samal ajal otsustada maksumäärade üle, niikaua kui need on kooskõlas käibemaksudirektiivis sätestatud käibemaksu alammääradega ja eeldusel, et see ei too kaasa ebaausa konkurentsi riski; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab, et tooted kuuluksid sihtriigi põhimõtte kohaselt sama maksustamise alla, hoolimata sellest, millises vormis või millisel platvormil neid ostetakse ning kas need edastatakse digitaalsel või füüsilisel kujul; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et suur probleem VKEde jaoks on praegu see, et liikmesriikidel on erinevad tõlgendused selles osas, mida võib pidada tooteks või mida teenuseks; kutsub seetõttu komisjoni üles olema oma määratlustes selgem ja eristavam; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub liikmesriike üles käsitlema era- ja avaliku sektori ettevõtteid valdkondades, kus nad omavahel konkureerivad, käibemaksu suhtes ühtemoodi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | juhib tähelepanu sellele, et käibemaksu osadena maksmise süsteem valiti OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti (1. meede) kaudse maksustamise võrdlusmeetodiks, kuna see tagab maksude tulemusliku kogumise ja oma laadi tõttu võimaldab ettevõtjate enesekontrolli; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et käibemaksudirektiivi artiklites 199 ja 199a nähakse ette pöördmaksustamise ajutine ja sihipärane kohaldamine piiriüleste tehingute ja teatavate omamaiste eriti riskialdiste valdkondade puhul liikmesriikides; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni üles uurima hoolikalt pöördmaksustamise tagajärgi ja kontrollima, kas see menetlus lihtsustab olukorda VKEde jaoks ja vähendab käibemaksupettusi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni üles hindama katseprojektide kaudu pöördmaksustamise mõjusid – ja seda mitte ainult üksikute eriti suure pettuste ohuga sektorite puhul – seoses kasu, nõuete täitmisega seotud kulude, pettuste, tulemuslikkuse ja rakendusprobleemide ning pikaajaliste eeliste ja puudustega, nagu mõned liikmesriigid on nõudnud ja komisjon on seda vahepeal sõnaselgelt kinnitanud, kuigi seda ei ole seni komisjoni tegevuskavasse lisatud; rõhutab, et ükski selline katseprojekt ei tohi siiski mingil viisil põhjustada ega tuua kaasa viivitusi komisjoni tegevuskavas ette nähtud alalise käibemaksukorra kavandamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on seisukohal, et sihtriigi põhimõtte üldisel rakendamisel peavad liikmesriikide maksuametid võtma maksukohustuste täitmise tagamise ja maksudest kõrvalehoidumise võimaluste vähendamise eest suurema vastutuse; nõustub komisjoni seisukohaga, et käibemaksupettuste vastase võitluse täiustamiseks on veel piisavalt ruumi tavapäraste haldusmeetmete ning liikmesriikide töötajate maksude kogumis- ja kontrollisuutlikkuse ja -oskuste parandamise kaudu; rõhutab vajadust karmistada maksukontrolle ja suurimate petturite vastaseid sanktsioone; palub komisjonil pakkuda selles osas piisavat rahalist ja tehnilist tuge; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on seisukohal, et komisjon peaks jälgima tähelepanelikult riiklike maksuametite tulemusi ning parandama nende tegevuse kooskõlastamist; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle laiendada väike ühe akna süsteem täiemõõduliseks ühe akna süsteemiks; märgib, et on ülimalt tähtis, et see oleks kasutajasõbralik ja võrdselt tõhus kõigis 28 liikmesriigis; märgib, et ühe akna süsteemi loomine leevendaks halduskoormust, mis takistab ettevõtjate piiriülest tegutsemist, ja vähendaks VKEde kulusid (COM(2016)0148); |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et sihtriigi põhimõtte rakendamiseks ja pettuste vähendamiseks on ülioluline nn ühe akna süsteem; nõuab, et ühe akna süsteemi täiustamisel lähtutaks praegustest kogemustest väikeste ühe akna süsteemidega digitaaltoodete jaoks; märgib, et isegi väikese ühe akna süsteemi korral võib uue sihtriigi põhimõtte kohaldamine põhjustada väike- ja mikroettevõtjatele märkimisväärse halduskoormuse; väljendab seetõttu heameelt komisjoni käibemaksu tegevuskavas sisalduva ettepaneku üle kehtestada ühine, kogu ELi hõlmav lihtsustusmeede (käibemaksukünnis); nõuab, et sõnaselgelt määrataks kindlaks, milline liikmesriik vastutab piiriüleste tehingute korral maksukontrollide eest; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle kaotada osana oma käibemaksu tegevuskavast madala väärtusega saadetiste maksusoodustused; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tunnistades, et erinevaid käibemaksusüsteeme Euroopa Liidu piires võidakse pidada ka mittetariifseks tõkkeks ühtsel turul, rõhutab, et käibemaksu väike ühe akna süsteem (VAT Mini One-Stop Shop – VAT MOSS) on hea viis kõnealuse tõkke kõrvaldamiseks ja eriti VKEde toetamiseks nende piiriüleses tegevuses; tunnistab, et VAT MOSSiga seoses on veel lahendamata mõned väiksemad probleemid; kutsub komisjoni üles lihtsustama veelgi käibemaksukohustuste täitmist ettevõtjate poolt kogu ELis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtu otsuse kohtuasjas C-97/09 (Ingrid Schmelz vs. Finanzamt Waldviertel); võtab teadmiseks 28 erinevat käibemaksuvabastuskünnist; võtab teadmiseks sellest tulenevad finantsraskused VKEde ja mikroettevõtjate jaoks, kes oleks oma riikliku süsteemi kohaselt maksust vabastatud; kutsub komisjoni üles viima läbi täiendavaid uuringuid mikroettevõtjatele käibemaksuvabastuskünnise kehtestamise kohta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab kõigi ettepanekute kontrollimist, et hoida käibelt arvestatavatest maksudest tulenev halduskoormus mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks minimaalne; ergutab komisjoni sellega seoses uurima ka parimaid rahvusvahelisi tavasid, nagu Singapuris ja Austraalias kohaldatavad kuldse kaardi süsteemid, tunnistades, et mõnede tarnijate poolse pettuse risk on väga madal; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tervitab komisjoni teatavaks tehtud kavatsust esitada 2017. aastal VKEde käibemaksuvaldkonna pakett; soovitab siiski, et uue raamistiku rakendamine peaks toimuma järk-järgult, kuna see tekitab täiendavaid halduskulusid (näiteks seoses IT-taristu või käibemaksumenetlustega); |
| --- | --- |

46.

| 47. | võtab teadmiseks keeruka deklareerimissüsteemi, mis tekitab VKEdele suure koormuse ja ei soodusta piiriülest kaubandust; kutsub komisjoni üles lisama oma VKEde paketti ettepanekut ühtse käibemaksudeklaratsiooni ning ühtlustatud aruandlusnõuete ja tähtaegade kohta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab vajadust ühtlustatud käibemaksukeskkonna järele ettevõtetevahelise ja ettevõtjalt tarbijale toimuva kaugmüügi jaoks; märgib, et puuduliku koordineerimise tõttu ei rakendata käibemaksukünnist eri liikmesriikides ühesuguse eduga; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et uus lihtsustatud käibemaksusüsteem tuleb kavandada selliselt, et VKEdel oleks võimalik piiriülese kaubanduse eeskirju lihtsalt järgida ja neil oleks võimalik saada igas liikmesriigis toetust mitte üksnes selles osas, kuidas nendega kohanduda, vaid ka käibemaksumenetluste haldamise osas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nõuab, et lähiajal loodaks põhjalik ja avalikkusele kättesaadav veebiportaal, kust ettevõtjad ja lõpptarbijad saaksid selgelt ja lihtsalt üksikasjalikku teavet üksikutele toodetele ja teenustele kehtivate käibemaksumäärade kohta liikmesriikides; rõhutab, et selle portaali keel ja kujundus peaks olema lihtsalt mõistetav ja kasutatav; kordab oma veendumust, et aitamine ettevõtjatel liikmesriikides kohaldatavatest käibemaksueeskirjadest selgelt aru saada tugevdab veelgi käibemaksupettuste vastaseid meetmeid; märgib samuti, et sertifitseeritud maksualane tarkvara võiks aidata piirata konkreetset tüüpi pettuste ja muude eeskirjade eiramiste riski ning võib pakkuda kindlust siseriiklikes ja piiriülestes tehingutes osalevatele ausatele ettevõtjatele; kutsub komisjoni lisaks üles andma riikide maksuametitele suuniseid tehingute klassifitseerimise kohta seoses kohaldatava käibemaksumääraga, et vähendada nõuete täitmisega seotud kulusid ja õiguslikke vaidlusi; kutsub liikmesriike üles looma avalikke teabesüsteeme, näiteks käibemaksu alaseid veebiportaale, et teha kättesaadavaks usaldusväärne teave; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub komisjoni üles koostama ajakohastatud teabega loetelu käibemaksueeskirjade kohta igas üksikus liikmesriigis; rõhutab samal ajal, et eeskirjadest ja määradest komisjonile teatamine on liikmesriikide ülesanne; |
| --- | --- |

51.

| 52. | märgib, et e-kaubanduses tähendab ühtlustatud käibemaksukünniste puudumine e-kaubandusega tegelevate VKEde jaoks suuri tehingukulusid, kui nad juhuslikult või tahtmatult künnise ületavad; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub liikmesriike üles andma komisjonile kiiremas korras teavet oma vastavate käibemaksumäärade, erinõuete ja käibemaksuvabastuste kohta; kutsub komisjoni üles koguma seda teavet ning tegema seda ettevõtjatele ja tarbijatele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on seisukohal, et komisjoni tegevuskavas väljakuulutatud käibemaksu reformikava suhtes on vaja teadlaste, ELi liikmesriikide maksuhaldurite, VKEde ja ELi ettevõtjate osalusel läbi viia ulatuslik ja kvalitatiivne mõjuhinnang; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et maksustamist käsitlevad õigusaktid kuuluvad liikmesriikide ainupädevusse; rõhutab, et ELi toimimise lepingu artikli 329 lõike 1 kohaselt võivad vähemalt üheksa liikmesriiki seada sisse tõhustatud koostöö; kutsub komisjoni üles toetama ettepanekuid tõhustatud koostööks, mille eesmärk on võidelda pettuste vastu ja vähendada käibemaksuga seotud halduskoormust; |
| --- | --- |

55.

| 56. | on seisukohal, et lahendus OECD raamistikuks on eelistatav eraldiseisvatele meetmetele, mis tuleb ühtlustada OECD soovituste ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskavaga; |
| --- | --- |

56.

| 57. | väljendab heameelt seoses komisjoni teatisega „ELi e-valitsuse tegevuskava 2016–2020: Valitsussektori digitaalse arengu kiirendamine“ (COM(2016)0179); |
| --- | --- |

57.

| 58. | märgib, et uus tegevuskava hõlmab edasisi samme tõhusama ja pettusekindlama lõpliku süsteemi suunas, mis on digitaalmajanduse ja e-kaubanduse ajajärgul ettevõtjate suhtes sõbralikum; |
| --- | --- |

58.

| 59. | toetab komisjoni ettepanekut, mille kohaselt käibemaksu (kaupade või teenuste) piiriüleselt müügilt koguks päritoluriigi maksuamet vastavalt tarbimisriigis kohaldatavale maksumäärale ning see kantaks üle riiki, kus toimub kaupade või teenuste lõplik tarbimine; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab, et väga oluline on esitada seadusandlik ettepanek laiendada ühtset elektroonilist mehhanismi (käibemaksu registreerimiseks ja tasumiseks piiriüleselt tegutsevatele ettevõtjatele) ka füüsiliste kaupade veebimüügile, et vähendada halduskoormust, mis on üks peamisi takistusi piiriüleselt tegutsevate ettevõtjate jaoks; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub komisjoni üles tegelema killustunud käibemaksukorrast tuleneva ettevõtjate halduskoormusega, esitades seadusandlikud ettepanekud laiendada praegust väikest ühe akna süsteemi interneti teel müüdavatele füüsilistele kaupadele, mis võimaldaks ettevõtjatel esitada ühtseid deklaratsioone ja tasuda käibemaksu oma liikmesriigis; |
| --- | --- |

61.

| 62. | palub liikmesriikidel lihtsustada oma riiklikke maksusüsteeme ning muuta need selgemaks ja järjepidevamaks, eesmärgiga lihtsustada nõuete täitmist, hoida ära, takistada ja karistada maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidumist ning suurendada käibemaksu kogumise tõhusust; |
| --- | --- |

62.

| 63. | peab murettekitavaks, et käibemaksu kui omavahendi vastutussüsteemi lihtsustamise eesmärki ei ole täielikult saavutatud; tuletab meelde, et on vaja jätkata omavahenditega seotud juhtimissüsteemi lihtsustamist, et vähendada võimalusi vigadeks ja pettusteks; peab kahetsusväärseks, et uues tegevuskavas ei käsitleta mõju käibemaksupõhistele omavahenditele; |
| --- | --- |

63.

| 64. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2015. aastal ulatus käibemaksu alalaekumine liikmesriikides ja hinnanguline käibemaksu kogumise puudujääk liidus 170 miljardi euroni, ning rõhutab, et 2014. aastal uuritud 26-st liikmesriigist 13-s ületas keskmine hinnanguline käibemaksu puudujääk 15,2 %; kutsub komisjoni üles kasutama täielikult ära oma rakendamisvolitusi, et liikmesriike kontrollida ja aidata; juhib tähelepanu asjaolule, et tulemuslik tegevus käibemaksu alalaekumise vähendamiseks eeldab kooskõlastatud ja valdkonnaülest käsitlust, sest alalaekumine ei tulene mitte ainult pettustest, vaid erinevate tegurite koostoimest, mis hõlmavad pankrotte ja maksejõuetust, statistilisi vigu, hilinenud makseid, maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist; kordab oma üleskutset komisjonile edendada kiiremas korras õigusakte, milles käsitletakse rikkumisest teatajate kaitse miinimumtaset ELis, et paremini uurida ja takistada pettusi, ning näha ette rahaline toetus piiriülesele uurivale ajakirjandusele, mis on selgelt tõestanud oma tõhustust LuxLeaksi, Dieselgate’i ja Panama dokumentide skandaalides; |
| --- | --- |

64.

| 65. | peab kahetsusväärseks, et käibemaksupettused ja eelkõige nn karussellpettused või varifirmade pettused moonutavad konkurentsi ning jätavad riikide eelarved ilma olulistest vahenditest ja kahjustavad ka liidu eelarvet; väljendab muret, et komisjonil puuduvad usaldusväärsed andmed käibemaksu karussellpettuste kohta; kutsub seetõttu komisjoni üles käivitama liikmesriikide koordineeritud tegevust käibemaksu karussellpettuse alase statistika kogumiseks mõeldud ühise süsteemi loomiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et selline süsteem võiks tugineda mõnedes liikmesriikides juba kasutuses olevale praktikale; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nõuab tungivalt, et komisjon algataks ühise süsteemi loomise, mis lubaks liidusiseste käibemaksupettuste mahtu täpsemalt hinnata liidusiseste käibemaksupettuste statistika koostamise abil, mis võimaldaks igal liikmesriigil hinnata oma olukorda liidusisese käibemaksu vähenemise ning pettuste avastamise suurenemise ja sellest tuleneva maksude sissenõudmise täpsete ja usaldusväärsete näitajate põhjal; on seisukohal, et uusi järelevalvemeetodeid, näiteks ühtset auditit või ühiseid auditeid tuleks laiendada ka piiriülesele tegevusele; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab, kui tähtis on rakendada uusi strateegiaid ja kasutada tõhusamalt olemasolevaid ELi struktuure, et tugevdada käibemaksupettuste vastast võitlust; rõhutab asjaolu, et suurem läbipaistvus, mis võimaldab nõuetekohast kontrolli ning struktureeritumat ja riskipõhist käsitlust, on petuskeemide ja korruptsiooni avastamisel ja ennetamisel keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

67.

| 68. | peab kahetsusväärseks, et liikmesriikidevaheline halduskoostöö käibemaksupettuse vastase võitluse valdkonnas ei ole liidusisese käibemaksust kõrvalehoidumise ja petuskeemidega toimetulekuks ega piiriüleste tehingute või kauplemise haldamiseks ikka veel piisavalt tõhus; rõhutab vajadust lihtsustatud, mõjusa ja juurdepääsetava käibemaksusüsteemi järele, mis võimaldaks kõigil liikmesriikidel vähendada oma käibemaksukoormust ja võidelda käibemaksupettustega; kutsub seetõttu komisjoni üles korraldama halduskoostöö lepingute hindamisel rohkem kontrollkülastusi riskipõhiselt valitud liikmesriikidesse; lisaks palub komisjonil halduskokkulepete hindamise kontekstis keskenduda õiguslike tõkete kaotamisele, mis takistavad haldusasutuste, kohtute ja õiguskaitseasutuste vahelist teabevahetust riiklikul ja ELi tasandil; kutsub komisjoni ühtlasi üles soovitama liikmesriikidel võtta kasutusele ühine riskianalüüs, sealhulgas sotsiaalvõrgustike analüüs, tagamaks et Eurofisci kaudu vahetatud teabe sihtmärgiks oleksid pettused; kutsub liikmesriike üles kehtestama tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused ning parandama praegu teabevahetuseks kasutatavat süsteemi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | rõhutab vajadust tugevdada Eurofisci, et kiirendada teabevahetust; juhib tähelepanu asjaolule, et teabe täpsuse, täielikkuse ja õigeaegsusega on endiselt probleeme; peab vajalikuks ühendada liikmesriikide maksu-, kohtu- ja politseiasutuste ning pettuste, organiseeritud kuritegevuse ja rahapesu vastase võitlusega tegelevate Euroopa Liidu ametite – nagu Europol, Eurojust ja OLAF – meetmed ja kooskõlastada nende strateegiad; ergutab kõiki sidusrühmi kaaluma lisaks lihtsaid ja mõistetavaid viise teabe vahetamiseks reaalajas, mis võimaldaks viivitamata reageerida olemasolevatele või uutele petuskeemidele või võtta meetmeid nende leevendamiseks; |
| --- | --- |

69.

| 70. | peab äärmiselt oluliseks kõigi liikmesriikide osalemist kõigis Eurofisci tegevusvaldkondades, et oleks võimalik võtta tulemuslikke meetmeid käibemaksupettustega võitlemiseks; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palub, et komisjon esitaks ettepanekud, mis võimaldaksid tolli- ja maksuametite andmete tulemuslikku ristkontrollimist, ning pööraks liikmesriikide kontrollimisel tähelepanu teabenõuetele vastamise õigeaegsuse parandamise meetmetele ja käibemaksuteabe vahetamise süsteemi usaldusväärsusele; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palub komisjonil julgustada neid liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, võtma kasutusele kaks erinevat käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit (ühendusesise kaubandusega tegeleda soovivatele ettevõtjatele eraldataks kodusest käibemaksukohustuslase registreerimisnumbrist erinev number) ning tegema määruse (EL) nr 904/2010 artiklis 22 sätestatud kontrolle, pakkudes ettevõtjatele samal ajal tasuta nõustamist; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriikide elektroonilised tollivormistussüsteemid suudaksid automaatselt kontrollida ja kontrolliksid käibemaksukohustuslasena registreerimise numbreid; |
| --- | --- |

73.

| 74. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks käibemaksudirektiivi muudatuse, mis võimaldaks saavutada liikmesriikide käibemaksu aruandlusnõuete edasist ühtlustamist liidusiseste kaubatarnete ja teenuste osutamise puhul; |
| --- | --- |

74.

| 75. | väljendab kahetsust, et nõukogu ei ole veel heaks kiitnud komisjoni ettepanekut kehtestada piiriülese kaubanduse puhul solidaarvastutus; juhib tähelepanu asjaolule, et see vähendab motivatsiooni hoiduda äri tegemisest petturitest ettevõtetega; on seisukohal, et liikmesriigid ei rakenda ühtselt käibemaksudirektiivi seda osa, mis puudutab käibemaksu koondaruannete esitamise ajavahemikku, ning et see suurendab rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevate ettevõtjate halduskoormust; nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu kiidaks heaks komisjoni ettepaneku solidaarvastutuse kohta; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ergutab komisjoni ja liikmesriike olema aktiivsemad rahvusvahelisel tasandil, tugevdama koostööd kolmandate riikidega ning viima sisse tõhusa käibemaksu kogumise, eesmärgiga kehtestada koostöönormid ja -strateegiad, mis tuginevad peamiselt läbipaistvuse, hea valitsemistava ja teabe vahetamise põhimõtetele; julgustab liikmesriike vahetama omavahel ELi mittekuuluvate riikidelt saadud teavet, et muuta hõlpsamaks käibemaksu sissenõudmine, eriti e-kaubanduses; |
| --- | --- |

76.

| 77. | nõuab tungivalt, et nõukogu lisaks käibemaksu liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil käsitleva direktiivi (finantshuvide kaitse direktiiv) kohaldamisalasse, et jõuda selles küsimuses võimalikult kiiresti kokkuleppele; |
| --- | --- |

77.

| 78. | palub, et komisjon hindaks ka edaspidi kuritegelike organisatsioonide poolt käibemaksupettuse abil teenitavat tulu ning esitaks laiaulatusliku, ühise ja mitut valdkonda hõlmava strateegia kuritegelike organisatsioonide käibemaksupettusel põhinevate ärimudelite vastu võitlemiseks, sealhulgas vajaduse korral ühiste uurimisrühmade abil; |
| --- | --- |

78.

| 79. | peab väga oluliseks tagada niisuguse ühtse, tugeva ja sõltumatu Euroopa Prokuratuuri loomine, kes on võimeline eespool mainitud finantshuvide kaitse direktiivis määratletud muu hulgas käibemaksupettusega seotud liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid uurima ning niisuguste tegude toimepanijatele süüdistusi esitama ja neid kohtu ette tooma, ning on veendunud, et igasugune nõrgem lahendus tähendaks kulusid liidu eelarve jaoks; rõhutab lisaks vajadust tagada, et pädevuse jaotus Euroopa Prokuratuuri ja liikmesriikide uurimisasutuste vahel ei tekitaks olukorda, kus õiguserikkumised, millel on märkimisväärne mõju liidu eelarvele, jääksid Euroopa Prokuratuuri pädevusalast välja; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palub kõikidel liikmesriikidel avaldada ELi-sisese käibemaksupettuse tõttu kantud kahju hinnangud, tegeleda Eurofisci puudustega ja kooskõlastada paremini oma poliitikat kaupade ja teenuste käibemaksuga pöördmaksustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

80.

| 81. | peab ülimalt oluliseks, et liikmesriigid kasutaksid käibemaksupettuse tõkestamise kasuliku vahendina mitmepoolseid kontrolle, mis kujutavad endast ühe või mitme seotud maksukohustuslase maksukohustuse koordineeritud kontrollimist kahe või enama liikmesriigi poolt; |
| --- | --- |

81.

| 82. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  ELT C 94 E, 3.4.2013, lk 5.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0234.

(3)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 27.

(4)  Euroopa Komisjon, 2014. aasta finantsaruanne.

(5)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/resources/documents/common/publications/studies/ey_study_destination_principle.pdf

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/117

---

P8_TA(2016)0454

ELi looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise tegevuskava

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon ELi tegevuskava kohta looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks (2016/2076(INI))

(2018/C 224/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks“ (COM(2016)0087), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks“ (COM(2016)0087),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta (1),

| — | võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES), mida rakendatakse ELis nõukogu määrusega (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 865/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES), mida rakendatakse ELis nõukogu määrusega (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 865/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. märtsi 2015. aasta otsust (EL) 2015/451, mis käsitleb Euroopa Liidu ühinemist ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. märtsi 2015. aasta otsust (EL) 2015/451, mis käsitleb Euroopa Liidu ühinemist ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES) (2),

| — | võttes arvesse ÜRO 2003. aasta korruptsioonivastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2003. aasta korruptsioonivastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2000. aasta konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2000. aasta konventsiooni,

| — | võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ning Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni (Berni konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ning Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni (Berni konventsioon),

| — | võttes arvesse ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) 2016. aasta aruannet looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta maailmas World Wildlife Crime Report, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) 2016. aasta aruannet looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta maailmas World Wildlife Crime Report,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 30. juuli 2015. aasta resolutsiooni 69/314, milles käsitletakse looduslike liikidega ebaseadusliku kaubitsemise vastu võitlemist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 30. juuli 2015. aasta resolutsiooni 69/314, milles käsitletakse looduslike liikidega ebaseadusliku kaubitsemise vastu võitlemist,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaassamblee resolutsiooni 2/14, milles käsitletakse ebaseaduslikku kauplemist looduslike liikidega ja looduslikest liikidest saadud toodetega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaassamblee resolutsiooni 2/14, milles käsitletakse ebaseaduslikku kauplemist looduslike liikidega ja looduslikest liikidest saadud toodetega,

| — | võttes arvesse ÜRO 2015.–2030. aasta säästva arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2015.–2030. aasta säästva arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastase võitluse rahvusvahelist konsortsiumi (ICCWC), mille liikmed on CITES, Interpol, UNODC, Maailmapank ja Maailma Tolliorganisatsioon, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastase võitluse rahvusvahelist konsortsiumi (ICCWC), mille liikmed on CITES, Interpol, UNODC, Maailmapank ja Maailma Tolliorganisatsioon,

| — | võttes arvesse 2014. aastal Londoni ebaseadusliku looduslike liikidega kaubitsemise konverentsil allkirjastatud deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aastal Londoni ebaseadusliku looduslike liikidega kaubitsemise konverentsil allkirjastatud deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 2016. aasta Buckinghami palee deklaratsiooni looduslike liikidega kaubitsemise ärahoidmise kohta transpordisektoris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta Buckinghami palee deklaratsiooni looduslike liikidega kaubitsemise ärahoidmise kohta transpordisektoris,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (3), ja komisjoni 2016. aasta vastavasisulist rakendusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (3), ja komisjoni 2016. aasta vastavasisulist rakendusaruannet,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 605/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1185/2003 haiuimede eemaldamise kohta laevade pardal (5), ning komisjoni 5. märtsi 2009. aasta määrust (EÜ) nr 206/2009 (6), millega lubatakse 20 kg kalatoodete importi isiklikuks tarbimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 605/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1185/2003 haiuimede eemaldamise kohta laevade pardal (5), ning komisjoni 5. märtsi 2009. aasta määrust (EÜ) nr 206/2009 (6), millega lubatakse 20 kg kalatoodete importi isiklikuks tarbimiseks,

| — | võttes arvesse nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 moodustatud Euroopa Kalanduskontrolli Ameti tähtsust võitluses veeloomade ebaseadusliku püügi ja müügi vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 moodustatud Euroopa Kalanduskontrolli Ameti tähtsust võitluses veeloomade ebaseadusliku püügi ja müügi vastu,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/22/EÜ, mis käsitleb metsloomade pidamist loomaaedades (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/22/EÜ, mis käsitleb metsloomade pidamist loomaaedades (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (10),

| — | võttes arvesse uurimust looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta, mille Euroopa Parlamendi poliitikaosakond avaldas 2016. aasta märtsis keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni tarbeks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uurimust looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta, mille Euroopa Parlamendi poliitikaosakond avaldas 2016. aasta märtsis keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni tarbeks,

| — | võttes arvesse Natura 2000 võrgustikku, mis hõlmab haruldaste ja ohustatud liikide peamisi paljunemis- ja puhkealasid, ning mõningaid haruldasi looduslike elupaikade liike, mida sellistena kaitstakse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Natura 2000 võrgustikku, mis hõlmab haruldaste ja ohustatud liikide peamisi paljunemis- ja puhkealasid, ning mõningaid haruldasi looduslike elupaikade liike, mida sellistena kaitstakse,

| — | võttes arvesse keskkonnakuritegevuse vastaste ELi meetmete raames (EU Action to Fight Environmental Crime (EFFACE)) 2014. aastal läbi viidud teadusuuringu aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonnakuritegevuse vastaste ELi meetmete raames (EU Action to Fight Environmental Crime (EFFACE)) 2014. aastal läbi viidud teadusuuringu aruannet,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2016. aasta järeldusi terrorismi rahastamise vastase võitluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2016. aasta järeldusi terrorismi rahastamise vastase võitluse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse komisjoni peasekretäri 4. märtsi 2003. aasta aruannet kaitsealuste looduslike taime- ja loomaliikidega ebaseadusliku kauplemise ja ebaseadusliku juurdepääsu kohta geneetilistele ressurssidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse komisjoni peasekretäri 4. märtsi 2003. aasta aruannet kaitsealuste looduslike taime- ja loomaliikidega ebaseadusliku kauplemise ja ebaseadusliku juurdepääsu kohta geneetilistele ressurssidele,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi, milles käsitletakse ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi, milles käsitletakse ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi ja Interpoli 2016. aasta kiirreeageerimishinnangut keskkonnakuritegevuse kasvu kohta (The Rise of Environmental Crime), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi ja Interpoli 2016. aasta kiirreeageerimishinnangut keskkonnakuritegevuse kasvu kohta (The Rise of Environmental Crime),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, kalanduskomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A8-0303/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, kalanduskomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A8-0303/2016),

| A. | arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemine on organiseeritud rahvusvaheline kuritegevus, mille väärtus aastas on hinnanguliselt 20 miljardit eurot ning mis on viimastel aastatel kogu maailmas kasvanud, saades üheks piiriülese kuritegevuse suurimatest ja kasumlikematest vormidest; arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemisest rahastatakse muid raske ja organiseeritud kuritegevuse vorme ning see on nendega tihedalt seotud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemine on organiseeritud rahvusvaheline kuritegevus, mille väärtus aastas on hinnanguliselt 20 miljardit eurot ning mis on viimastel aastatel kogu maailmas kasvanud, saades üheks piiriülese kuritegevuse suurimatest ja kasumlikematest vormidest; arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemisest rahastatakse muid raske ja organiseeritud kuritegevuse vorme ning see on nendega tihedalt seotud;

| B. | arvestades, et ülemaailmse elurikkuse kadu on tõsine, sest see vastab liikide kuuendale massilisele väljasuremisele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ülemaailmse elurikkuse kadu on tõsine, sest see vastab liikide kuuendale massilisele väljasuremisele;

| C. | arvestades, et ülemaailmset bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid ohustavad maakasutuse muutus, loodusvarade mittesäästev kasutamine, saaste ja kliimamuutus; arvestades, et eelkõige on paljud ohustatud liigid varasemast halvemas olukorras kiire linnastumise, elupaikade kadumise ja looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise tõttu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ülemaailmset bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid ohustavad maakasutuse muutus, loodusvarade mittesäästev kasutamine, saaste ja kliimamuutus; arvestades, et eelkõige on paljud ohustatud liigid varasemast halvemas olukorras kiire linnastumise, elupaikade kadumise ja looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise tõttu;

| D. | arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemisel on oluline negatiivne mõju elurikkusele, olemasolevatele ökosüsteemidele, päritoluriikide looduspärandile, loodusvaradele ja liikide kaitsele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemisel on oluline negatiivne mõju elurikkusele, olemasolevatele ökosüsteemidele, päritoluriikide looduspärandile, loodusvaradele ja liikide kaitsele;

| E. | arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemine kujutab endast tõsist ja kasvavat ohtu globaalsele julgeolekule, poliitilisele stabiilsusele, majandusarengule, kohalikele elatisvahenditele ja õigusriigile, mistõttu on sellega võitlemiseks vaja strateegilist ja koordineeritud ELi lähenemisviisi, mille võtaksid omaks kõik osalised; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemine kujutab endast tõsist ja kasvavat ohtu globaalsele julgeolekule, poliitilisele stabiilsusele, majandusarengule, kohalikele elatisvahenditele ja õigusriigile, mistõttu on sellega võitlemiseks vaja strateegilist ja koordineeritud ELi lähenemisviisi, mille võtaksid omaks kõik osalised;

| F. | arvestades, et ohustatud taime- ja loomaliikidega ning nendest saadud toodetega kaubitsemise lõpetamine on oluline ÜRO säästva arengu eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ohustatud taime- ja loomaliikidega ning nendest saadud toodetega kaubitsemise lõpetamine on oluline ÜRO säästva arengu eesmärkide saavutamiseks;

| G. | arvestades, et CITES on oluline rahvusvaheline kokkulepe, mis hõlmab 35 000 looma- ja taimeliiki ning on olnud jõus alates 1975. aastast; sellele on alla kirjutanud 183 osalist (k.a kõik ELi liikmesriigid ning 2015. aasta juulis ka EL ise); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et CITES on oluline rahvusvaheline kokkulepe, mis hõlmab 35 000 looma- ja taimeliiki ning on olnud jõus alates 1975. aastast; sellele on alla kirjutanud 183 osalist (k.a kõik ELi liikmesriigid ning 2015. aasta juulis ka EL ise);

| H. | arvestades, et kaubandus- ja arengupoliitika peaks muu hulgas aitama parandada inimõiguste, loomade heaolu ja keskkonnakaitse austamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kaubandus- ja arengupoliitika peaks muu hulgas aitama parandada inimõiguste, loomade heaolu ja keskkonnakaitse austamist;

| I. | arvestades, et ELi eluloodusega kauplemise alase teabe vahetus EU Trade in Wildlife Information Exchange (EU-TWIX) on alates 2005. aastast jälginud ebaseaduslikku eluloodusega kauplemist ning loonud vara arestimise andmebaasi ja Euroopa riikide ametnike vahelised teabekanalid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi eluloodusega kauplemise alase teabe vahetus EU Trade in Wildlife Information Exchange (EU-TWIX) on alates 2005. aastast jälginud ebaseaduslikku eluloodusega kauplemist ning loonud vara arestimise andmebaasi ja Euroopa riikide ametnike vahelised teabekanalid;

| J. | arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemise vastu tõhusalt võitlemisel on oluliseks takistuseks ka teadlikkuse ja poliitilise tahte puudumine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemise vastu tõhusalt võitlemisel on oluliseks takistuseks ka teadlikkuse ja poliitilise tahte puudumine;

| K. | arvestades, et ELi julgeoleku tegevuskavas 2015–2020 määratletakse looduslike liikidega seotud kuritegevus organiseeritud kuritegevuse vormina, mille vastu tuleb võidelda ELi tasandil, kaaludes keskkonnakuritegevust käsitlevate kehtivate õigusaktide läbivaatamise raames täiendavate kriminaalkaristuste kehtestamist kogu ELis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi julgeoleku tegevuskavas 2015–2020 määratletakse looduslike liikidega seotud kuritegevus organiseeritud kuritegevuse vormina, mille vastu tuleb võidelda ELi tasandil, kaaludes keskkonnakuritegevust käsitlevate kehtivate õigusaktide läbivaatamise raames täiendavate kriminaalkaristuste kehtestamist kogu ELis;

| L. | arvestades, et operatsioon COBRA III, mis viidi läbi 2015. aasta mais, oli seni suurim ohustatud liikidega ebaseadusliku kauplemise vastu suunatud koordineeritud rahvusvaheline õiguskaitseoperatsioon, mis päädis 139 vahistamise ja enam kui 247 vara arestimisega, sealhulgas elevandiluu, ravimtaimed, ninasarviku sarved, soomusloomad, dalbergia, kilpkonnalised ning paljud muud taime- ja loomaisendid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et operatsioon COBRA III, mis viidi läbi 2015. aasta mais, oli seni suurim ohustatud liikidega ebaseadusliku kauplemise vastu suunatud koordineeritud rahvusvaheline õiguskaitseoperatsioon, mis päädis 139 vahistamise ja enam kui 247 vara arestimisega, sealhulgas elevandiluu, ravimtaimed, ninasarviku sarved, soomusloomad, dalbergia, kilpkonnalised ning paljud muud taime- ja loomaisendid;

| M. | arvestades, et nõudlus ebaseaduslike looduslike liikide toodete järele sihtturgudel ajendab korruptsiooni kogu elusloodusega kaubitsemise tarneahelas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et nõudlus ebaseaduslike looduslike liikide toodete järele sihtturgudel ajendab korruptsiooni kogu elusloodusega kaubitsemise tarneahelas;

| N. | arvestades, et EL on ebaseadusliku looduslike liikidega kaubanduse märkimisväärne sihtturg ja transiidimarsruut, kuid ka teatavate Euroopa ohustatud taime- ja loomaliikidega kaubitsemise allikas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL on ebaseadusliku looduslike liikidega kaubanduse märkimisväärne sihtturg ja transiidimarsruut, kuid ka teatavate Euroopa ohustatud taime- ja loomaliikidega kaubitsemise allikas;

| O. | arvestades, et ÜRO kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse komisjoni 2013. aasta aprilli resolutsioonis, mille ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 25. juulil 2013. aastal heaks kiitis, julgustatakse liikmesriike käsitama looduslike looma- ja taimeliikide salakaubavedu raske kuritegevusena, kui sellesse on kaasatud organiseeritud kuritegelikud rühmitused, mistõttu oleks see samal tasemel inim- ja narkokaubandusega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse komisjoni 2013. aasta aprilli resolutsioonis, mille ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 25. juulil 2013. aastal heaks kiitis, julgustatakse liikmesriike käsitama looduslike looma- ja taimeliikide salakaubavedu raske kuritegevusena, kui sellesse on kaasatud organiseeritud kuritegelikud rühmitused, mistõttu oleks see samal tasemel inim- ja narkokaubandusega;

Üldised märkused

| 1. | kiidab heaks komisjoni tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks, milles rõhutatakse vajadust koordineeritud meetmete järele, et tegeleda looduslike liikidega kaubitsemise põhjustega, tõhusalt rakendada ja jõustada kehtivaid eeskirju ning tugevdada globaalset koostööd päritolu-, transiidi- ja sihtriikide vahel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub komisjoni, liikmesriike, Euroopa välisteenistust ning ELi ameteid Europoli ja Eurojusti üles tunnistama, et looduslike liikidega seotud kuritegevus on tõsine ja kasvav oht, ning tegelema sellega kui poliitiliselt äärmiselt kiireloomulise küsimusega; rõhutab vajadust tervikliku ja kooskõlastatud lähenemisviisi järele kõigis poliitikavaldkondades, sealhulgas kaubanduse, arengu, välispoliitika, transpordi ja turismi ning justiits- ja siseküsimuste valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab, et asjakohaste rahaliste vahendite ja inimressursside kindlakstegemine ja eraldamine on tegevuskava elluviimiseks äärmiselt oluline; rõhutab vajadust näha ELi eelarves ja riikide eelarvetes ette piisavad rahalised vahendid, et tagada selle kava tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnistab tegevuskava tähtsust, ent rõhutab selle puudujääke, mis on seotud veeloomaliikidega arvestamisega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et rakendataks täielikult ja õigeaegselt tegevuskava kõiki elemente, mis kajastavad tungivat vajadust lõpetada ebaseaduslik ja mittesäästev tegevus ning hoida ära edasiste loomaliikide kadu; palub, et komisjon esitaks parlamendile ja nõukogule igal aastal kirjaliku ajakohastatud teabe rakendamise kohta ning looks jätkuva üksikasjaliku järelevalve- ja hindamismehhanismi, et mõõta edusamme, k.a liikmesriikide meetmed; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama paremini sihtliikide elukohtade kaitset ning toonitab, et suurem kaitse tuleks tagada aladele, mis on määratud ohualtideks mereökosüsteemideks, ökoloogiliselt või bioloogiliselt olulisteks aladeks ja Natura 2000 võrgustiku aladeks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni üles looma spetsiaalset looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise koordinaatori ametit, mille eeskujuks oleks inimkaubanduse vastu võitlemisel kasutatav mudel ja mis tagaks komisjoni erinevate talituste ja liikmesriikide ühispingutuse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab komisjonile meelde, et ka paljud veeloomaliigid on väljasuremise ohus, mis mõjutab paljude ökosüsteemide jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama edasi püügivahendite tehnoloogilise kohandamise alaseid teadusuuringuid, et vältida kaaspüüki, arvestades asjaolu, et mitmeid liike – sealhulgas kilpkonnalisi – ohustab nii kaaspüük kui ka looduslike loomaliikidega kaubitsemine; |
| --- | --- |

9.

Looduslike liikidega kaubitsemise ärahoidmine ja selle algpõhjustega tegelemine

| 10. | nõuab, et EL, kolmandad riigis, sidusrühmad ja kodanikuühiskond korraldaksid sihipäraseid ja koordineerituid teadlikkuse suurendamise kampaania sarju, mille eesmärk oleks üksikisikute ja kollektiivses käitumises esilekutsutavate reaalsete ja pikaajaliste muutuste abil vähendada nõudlust ebaseadusliku kauplemise järele looduslikest liikidest saadud toodetega; märgib, et kodanikuühiskonna organisatsioonid võivad etendada oma osa tegevuskava toetamisel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub, et EL toetaks algatusi, millega edendatakse eluslooduse lähedal asuvate maakogukondade alternatiivse kestliku elatise väljatöötamist, mis suurendaks kaitsemeetmetest tulenevaid kohalikke kasusid, vähendaks inimeste ja looduslike loomaliikide vahelisi konflikte ning edendaks elusloodust kui kogukonna väärtuslikku sissetulekut; on arvamusel, et sellised algatused – kui neid tehakse asjaomaste kogukondadega konsulteerides – suurendavad looduskaitse toetamist ning aitavad kaasa looduslike liikide populatsioonide ja nende elukohtade taastamisele, kaitsele ja kestlikule majandamisele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et eluslooduse kaitse peab olema ELi ülemaailmse vaesuse vähendamise strateegiate keskne element, ja nõuab, et meetmed, mis võimaldavad kohalikel kogukondadel saada otsest kasu eluslooduse kaitses osalemisest, lisataks mitmesugustesse kolmandate riikidega läbiräägitavatesse koostöölepingutesse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab komisjonile meelde, et ebaseaduslik veeloomaliikidega kauplemine avaldab mõju ka rannikualade kogukondade majanduslikule arengule ja meie vete keskkonna kvaliteedile; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et EL asuks kiiremas korras tegelema rahvusvahelise juhtimise meetmetes esineva korruptsiooni ja puudustega, mis ulatub üle kogu looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise ahela; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid koostööd partnerriikidega, kasutades selleks ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni (UNCAC) ja teisi foorumeid, et tegeleda selle probleemiga päritolu-, transiidi- ja sihtriikide turgudel; kutsub kõiki liikmesriike üles täies ulatuses järgima ja tõhusalt rakendama korruptsioonivastase konventsiooni sätteid; väljendab heameelt rahvusvaheliste kohustuste üle korruptsioonivastase võitluse valdkonnas vastavalt ÜRO Peaassamblee 2015. aasta juuli resolutsiooni 69/314 artiklile 10; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnistab vajadust abistada, suunata ja juhendada päritolu-, transiidi- ja sihtriikide ametiasutusi uurimise, jõustamise ja kohtumenetluse osas kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil; toonitab vajadust selliste jõupingutuste tõhusa koordineerimise järele kõigi töösse kaasatud asutuste vahel; nõuab, et EL toetaks parimate tavade vahetamist ning teeks vajaduse korral kättesaadavaks eriseadmed ja -teadmised; |
| --- | --- |

15.

| 16. | võtab teadmiseks nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldused, milles käsitletakse ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks, ning märgib, et looduslike liikidega seotud kuritegevus on tõsine ja kasvav oht elurikkusele ja keskkonnale, aga ka ülemaailmsele julgeolekule, õigusriigi põhimõtetele, inimõigustele ja säästvale arengule; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei ole võtnud selgeid kohustusi; toonitab liikmesriikide otsustavat rolli tegevuskava täielikul ja sidusal elluviimisel riiklikul tasandil ning selles seatud eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et tarnijariikide valitsused i) parandaksid õigusriigi põhimõtet ja looksid tõhusad hoiatusvahendid, tugevdades kriminaaluurimist, vastutuselevõtmist ja karistuste määramist; ii) sätestaksid karmimad seadused, milles käsitataks looduslike liikidega ebaseaduslikku kaubitsemist raske kuriteona, mis pälvib sama suurt tähelepanu ja tähtsust nagu muud riikidevahelise organiseeritud kuritegevuse vormid; iii) eraldaksid rohkem vahendeid elusloodusega seotud kuritegevusega võitlemiseks, eelkõige tugevdaksid elusloodusealast õiguskaitset, kaubanduskontrolle, järelevalvet ning tolli poolt avastamist ja arestimist; iv) kohustuksid rakendama korruptsiooni suhtes nulltolerantsi poliitikat; |
| --- | --- |

17.

Rakendamise ja jõustamise tõhustamine

| 18. | kutsub liikmesriike üles kehtestama looduslike liikidega kaubitsemise vastased tegevuskavad, milles oleksid üksikasjalikult sätestatud jõustamispoliitika ja karistused, ning avaldama ja vahetama teavet looduslike liikidega seotud kuritegevusega seotud vara arestimiste ja vahistamiste kohta, et tagada liikmesriikide vaheline järjepidevus ja ühtlustatud meetmed; toetab mehhanismi loomist, et anda komisjonile korrapäraseid andmeid ja ajakohastatud teavet liikmesriikidest toimunud vara arestimiste ja vahistamiste kohta ning edendada parimate tavade jagamist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on veendunud looduslike liikidega kauplemist käsitlevate ELi õigusaktide täieliku rakendamise ja jõustamise tähtsuses; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb ettepaneku selle kohta, et karistused looduslike liikidega kaubitsemise eest, eelkõige ohualtide mereökosüsteemidega aladel või Natura 2000 võrgustikku kuuluvatel aladel, peaksid olema piisavalt karmid, et rikkujate tegevust ära hoida; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid õiguskaitseasutustele, prokuratuurile ja siseriiklikele kohtutele looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu võitlemiseks vajalikud rahalised vahendid ja inimressursid ning nõuetekohase asjatundlikkuse; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel tungivalt teha suuremaid jõupingutusi, et koolitada kõiki asjaomaseid ameteid ja institutsioone ning suurendada nende teadlikkust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunneb heameelt jõupingutuste üle, mida on teinud keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa võrgustik (IMPEL), Euroopa prokuröride võrgustik keskkonnaküsimustes (ENPE), Euroopa kohtunike foorum keskkonnaküsimustes (EUFJE) ning politseiametnike võrgustik, mis keskendub keskkonnakuritegude vastasele võitlusele (EnviCrimeNet); |
| --- | --- |

22.

| 23. | võtab teadmiseks, et ebaseaduslik looduslike liikidega kauplemine on lisatud ELi julgeoleku tegevuskavva 2015–2020, milles tunnistatakse, et ebaseaduslik elusloodusega kauplemine ohustab päritolupiirkondade elurikkust, säästvat arengut ja piirkondlikku stabiilsust; |
| --- | --- |

23.

| 24. | soovitab liikmesriikidel investeerida ebaseadusliku kauplemise eest saadud trahvitulud loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitsmisse ja säilitamisse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab olulisi muutusi teabekogumises, õigusloomes ja õiguskaitses ning korruptsioonivastases võitluses seoses looduslike liikidega kaubitsemisega liikmesriikides ning teistes siht- ja transiidiriikides; palub seetõttu komisjonil pöörata väga suurt tähelepanu nendele looduslike liikidega kaubitsemisega seotud rahvusvaheliste standardite jõustamise haldamise ja järelevalve aspektidele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et looduslike liikidega kaubitsemisega tegelevate kuritegelike võrgustike nn rändamise vältimiseks on eriti tähtis looduslike liikidega seotud kuritegusid puudutava poliitika ja õigusraamistike ühtlustamine; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab vajadust parema ametitevahelise koostöö järele ning toimiva ja õigeaegse andmete jagamise järele riiklike ja ELi tasandi rakendamise ja jõustamise eest vastutavate ametite vahel; nõuab strateegiliste jõustamisvõrgustike loomist nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, et lihtsustada ja parandada seda koostööd; kutsub kõiki liikmesriike üles looma looduslike liikidega seotud kuritegusid uurivaid üksuseid, et lihtsustada rakendamist eri ametites; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub liikmesriike üles andma Europolile pidevat ja asjakohast jälitusteavet ja andmeid; nõuab tungivalt, et Europol käsitleks looduslike liikidega seotud kuritegevust ELi järgmises raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangus (SOCTA); nõuab, et Europolis loodaks looduslike liikidega seotud kuritegevusega võitlemise spetsialiseeritud üksus, millel oleksid riikidevahelised volitused ja kohustused ning piisavad rahalised vahendid ja inimressursid, mis võimaldaks teabe ja analüüsi tsentraliseerimist ning kooskõlastatud jõustamisstrateegiaid ja uurimisi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni üles edendama süsteemi EU-TWIX kui järeleproovitud ja hästi töötavat vahendit, mille kaudu liikmesriigid saavad jagada andmeid ja teavet, ning tagama selle pikaajalise rahastamise; on arvamusel, et kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad täita tähtsat rolli jõustamise jälgimisel ja looduslike liikidega seotud kuritegevusest teatamisel; nõuab, et EL ja liikmesriigid teeksid suuremat koostööd, et toetada valitsusväliste organisatsioonide pingutusi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu seostele looduslike liikidega seotud kuritegevuse ja muude organiseeritud kuritegevuse liikide, sealhulgas rahapesu ning sõjaliste ja terrorirühmituste rahastamise vahel, ning on seisukohal, et rahvusvahelist koostööd võitluses ebaseaduslike rahavoogudega tuleb pidada prioriteediks; nõuab, et EL ja liikmesriigid kasutaksid kõiki asjakohaseid vahendeid, sealhulgas koostööd finantssektoriga, ning jälgiksid ja uuriksid selle tegevusega seotud uute finantstoodete ja -tavade mõjusid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täielikult direktiivi 2008/99/EÜ (keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu) sätteid ning kehtestaksid looduslike liikidega seotud kuritegude eest asjakohase tasemega karistused; tunneb muret asjaolu pärast, et mõned liikmesriigid ei ole veel nimetatud direktiivi täielikult rakendanud ning kutsub komisjoni üles hindama selle rakendamist igas liikmesriigis, eriti seoses karistustega, ning andma suuniseid; kutsub komisjoni üles vaatama ELi julgeoleku tegevuskavas sätestatud aja jooksul läbi direktiivi 2008/99/EÜ, eelkõige seoses selle tõhususega võitluses looduslike liikidega seotud kuritegevusega, ning tegema vajaduse korral selle muutmiseks ettepaneku; kutsub komisjoni üles võtma eriti ohtlike piiriülese mõõtmega kuriteoliikide puhul vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikele 1 meetmeid looduslike liikidega kaubitsemisega seotud kuritegude ja karistuste määratlemist käsitlevate ühiste miinimumeeskirjade kehtestamise ja rakendamise suunas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on seisukohal, et tegevuskava tolli puudutavat aspekti tuleks veelgi rõhutada, pidades silmas nii koostööd partnerriikidega kui ka paremat ja tõhusamat rakendamist liidus; ootab seepärast, et komisjon vaataks 2016. aastal läbi ELi kehtiva õigusraamistiku rakendamise ja jõustamise, ning nõuab, et läbivaatamine hõlmaks tollimenetluste hindamist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid tõhusalt ja järgiksid rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni (UNTOC), millel põhineb rahvusvaheline tegevus ja vastastikune õigusabi ning mis kujutab endast olulist sammu ühise koordineeritud lähenemisviisi kehtestamise poole võitluses looduslike liikidega seotud kuritegevusega; kahetseb seoses sellega sügavalt, et üksteist liikmesriiki ei ole UNTOCi veel rakendanud; kutsub kõnealuseid liikmesriike üles konventsiooni võimalikult kiiresti rakendama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et võitlus looduslike liikidega seotud kuritegevusega nõuab pidevaid, tõhusaid ja hoiatavaid kriminaalkaristusi; nõuab tungivalt, et liikmesriigid määratleksid vastavalt UNTOCi artikli 2 punktile b looduslike liikidega seotud kuriteod raskete kuritegudena; |
| --- | --- |

34.

| 35. | täheldab, et liikmesriikide kohtuasutustele ja prokuröridele on vaja anda suuniseid süüdistuse esitamise ja karistuse küsimustes ning tunnistab vajadust koolitada tolli- ja õiguskaitseametnikke ELi sisenemise punktides; leiab, et eeskujuks võiks võtta ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEPi) maailma kohtunike programmi (Global Judges Programme) ja rohelise tolli algatuse (Green Customs Initiative); |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni, asjaomaseid ELi ameteid ja liikmesriike üles tunnistama looduslike liikidega seotud veebikaubitsemise ulatust ning suurendama keskkonnakuritegudega tegelevate ja tolliüksuste suutlikkust, tõhustama koordineerimist küberkuritegude uurimise üksustega ning koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et oleksid olemas kanalid küberkuritegevusele spetsialiseerunud piiriülestelt üksustelt abi saamiseks; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tegema koostööd sotsiaalmeediaplatvormide, otsingumootorite ja e-kaubanduse platvormide haldajatega, et tegeleda looduslike liikidega seotud ebaseadusliku internetikaubanduse probleemiga; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama kontrollimeetmeid ja töötama välja poliitikameetmeid, et tegeleda võimaliku internetis läbiviidava ebaseadusliku tegevusega; kutsub sellega seoses komisjoni üles töötama välja suuniseid selle kohta, kuidas tegeleda internetis toimepandavate looduslike liikidega seotud kuritegude probleemiga ELi tasandil; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub ELi ja liikmesriikide õiguskaitseameteid üles tuvastama ja jälgima muude raskete ja organiseeritud kuriteoliikide mustreid, nagu inimkaubandus, et aidata looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemisel kaasa ennetusmeetmetele ja rikkumiste uurimisele tarneahelas, näiteks kahtlased saadetised ja finantstehingud; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab heameelt asjaolu üle, et EL osales esimest korda konventsiooniosalisena konventsiooni CITES osaliste 17. konverentsil ning tunneb heameelt asjaolu üle, et EL ja liikmesriigid näitavad üles suurt pühendumust ja annavad CITESi jaoks märkimisväärset rahalist toetust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab heameelt ÜRO Keskkonnaprogrammi eksperdiläbivaatuse protsessi üle, mille eesmärk on luua keskkonnakuritegevuse üldtunnustatud määratlus; märgib sellega seoses, et õiguslikud piirid erinevate keskkonnakuritegude liikide vahel on mõnikord ebaselged, mis võib vähendada tulemusliku süüdistuse esitamise ja karistamise võimalusi; |
| --- | --- |

40.

Globaalse partnerluse tugevdamine

| 41. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama dialoogi ja koostööd looduslike liikidega seotud kuritegevuse tarneahela päritolu-, transiidi- ja sihtriikidega ning pakkuma neile tehnilist ja majanduslikku abi ning diplomaatilist toetust; on arvamusel, et EL peab tegutsema rahvusvahelisel tasandil, et toetada kolmandaid riike võitluses looduslike liikidega kaubitsemise vastu, ning ta peab kahe- ja mitmepoolsete lepingute abil aitama kaasa vajalike õigusraamistike edasisele arengule; |
| --- | --- |

41.

| 42. | toonitab, et laialt levinud korruptsioon, nõrk institutsiooniline keskkond, riigi mõjuvõimu kahanemine, halb juhtimine ja leebed karistused looduslike liikidega seotud kuritegude eest on peamised probleemid, millega tuleb tegeleda, et võidelda tulemuslikult riikidevahelise looduslike liikidega kaubitsemisega; nõuab tungivalt, et EL toetaks arengumaid nende püüdlustes vähendada salaküttimise ajendeid, parandades majanduslikke võimalusi ning edendades head valitsemistava ja õigusriigi põhimõtet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ja kõiki asjaomaseid riike üles uurima süstemaatilisemalt seoseid looduslike liikidega kaubitsemise ning piirkondlike konfliktide ja terrorismi vahel; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma usaldusfondi või muud sarnast vahendit vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava läbivaadatud finantsmääruse artiklile 187, et kaitsta looduslike liikidega kauplemise vastase võitluse tegevuskava raames kaitsealasid ning võidelda ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemise ja salaküttimise vastu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub ELil suurendada arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi kaudu antavat rahalist ja tehnilist toetust, mille eesmärk on aidata arengumaadel rakendada siseriiklikke elusloodusealaseid õigusnorme kooskõlas CITESi soovitustega, eriti nendel riikidel, kus ei ole piisavalt vahendeid õigusaktide jõustamiseks ja salakaubavedajate vastutusele võtmiseks; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palub komisjonil kaaluda partnerluse rahastamisvahendi raames selliste algatuste rahastamist, mille eesmärk on vähendada olulistel turgudel nõudlust ebaseaduslikult omandatud looduslikest liikidest saadud toodete järele vastavalt tegevuskava 1. prioriteedile; rõhutab, et kodanikuühiskonna osalemisel ELi kaubanduslepingute kaubanduse ja säästva arengu peatükkides esitatud järelevalvestruktuurides võib sellega seoses olla märkimisväärne osatähtsus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, kui oluline on ELi ja Hiina vahelise strateegilise partnerlusega seoses tegeleda looduslikest liikidest saadud toodete, nagu elevandiluu, ninasarvikute sarvede ja tiigriluude kasvava nõudluse tundliku küsimusega, mis kujutab endast tõelist ohtu asjaomaste liikide kaitsmisele ning bioloogilisele mitmekesisusele üldiselt; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni üles lisama kõikidesse ELi kaubanduslepingutesse ja -läbirääkimistesse kohustusliku ja jõustatava säästva arengu peatüki, milles viidatakse konkreetselt looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise lõpetamisele kõigis majandusharudes, ning kutsub komisjoni üles lisama oma rakendusaruannetesse nende sätete analüüsid; nõuab tungivalt, et komisjon rõhutaks CITESi ja looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastaste meetmete rakendamist kaubanduskava GSP+ raames; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et üks peamisi ebaseaduslikku looduslike liikide ja nendest saadud toodetega kaubitsemist võimaldavaid ja sellele kaasaaitavaid tegevusi on korruptsioon; väljendab heameelt komisjoni strateegias „Kaubandus kõigile“ võetud kohustuse üle lisada kõikidesse tulevastesse kaubanduslepingutesse ranged korruptsioonivastased sätted, millega võidelda nii korruptsiooni kui ka looduslike liikidega kauplemise otsese ja kaudse mõju vastu; nõuab seetõttu, et komisjon pööraks eriti suurt tähelepanu looduslike liikidega kaubitsemisega seotud rahvusvaheliste standardite jõustamise haldamise ja järelevalve aspektidele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palub ELil WTO raamistikus uurida, kuidas maailmakaubandus- ja keskkonnaalased eeskirjad saaksid üksteist paremini toetada, seda eriti seoses WTO ja mitmepoolsete keskkonnalepingute vahelise sidususe tugevdamise eesmärgil jätkuvalt toimuva tööga, ning kaubanduse lihtsustamise lepingu kontekstis, mis avab uusi võimalusi koostööks tolli-, looduslike liikidega tegelevate ja kaubandusametnike vahel, eriti arenguriikides; on seisukohal, et tuleks uurida uusi võimalusi WTO ja CITESi vahelise koostöö jaoks, eelkõige andes arenguriikide ametnikele tehnilist abi ning aidates neil kaubandus- ja keskkonnavaldkonnas suutlikkust suurendada; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et jõustamisahelas tegutsevate organisatsioonide rahvusvahelisel koostööl on erakordselt oluline roll; palub, et EL ja liikmesriigid toetaksid jätkuvalt looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastase võitluse rahvusvahelist konsortsiumi (ICCWC); tunneb heameelt igasuguse sellise toetuse suurendamise üle, sealhulgas rahaliste vahendite ja eriteadmiste pakkumise üle, et lihtsustada suutlikkuse suurendamist, edendada teabe ja luureandmete vahetust ning toetada jõustamist ja järgimist; kutsub komisjoni üles kasutama ICCWC näitajaid hindamaks kolmandatele riikidele eraldatavate ELi rahaliste vahendite tõhusust looduslike liikidega kaubitsemise tõkestamisel, et aidata kaasa arenguabi rahastamise ühtsele ja usaldusväärsele hindamisele; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tunneb heameelt selliste rahvusvaheliste õiguskaitseoperatsioonide nagu Operation COBRA III üle, tänu millele konfiskeeritakse suurel hulgal ebaseaduslikke looduslikest liikidest saadud tooteid ja vahistatakse kaubitsejaid ning suurendatakse üldsuse teadlikkust looduslike liikidega kaubitsemisest kui raskest organiseeritud kuritegevusest; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub liikmesriike üles suurendama CITESi eelarvet, et organisatsioon saaks laiendada jälgimistegevust ja liikide määratlemist; väljendab sellega seoses kahetsust asjaolu üle, et kuuel liikmesriigil on ajavahemikust 1992–2015 ikka veel CITESile tasumata makseid; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tunneb samuti heameelt asjaolu üle, et ELi tegevuskava aitab olulisel määral kaasa säästva arengu eesmärkide saavutamisele, mis seati säästva arengu tegevuskava 2030 raames, milles riigipead leppisid kokku ÜRO tippkohtumisel 2015. aasta septembris; |
| --- | --- |

54.

EL kui sihtturg, päritolu- ja transiitpunkt

| 55. | märgib, et CITES, ELi puidumäärus ja ELi ETR-kalapüügi õigusraamistik on olulised vahendid, millega reguleeritakse rahvusvahelist looduslike liikidega kauplemist; tunneb sellegipoolest muret nõuetekohase rakendamise ja jõustamise puudumise pärast ning kutsub liikmesriike üles suurendama ühiseid ja koordineeritud pingutusi, et tagada tulemuslik rakendamine; on ühtlasi mures, et liikide ja osalejate osas esineb kehtivas õigusraamistikus lünki; nõuab seetõttu, et EL vaataks läbi kehtiva õigusraamistiku, eesmärgiga täiendada seda kolmandatest riikidest ebaseaduslikult kogutud või kauplemise teel saadud looduslike liikide kättesaadavaks tegemise ja turule laskmise, transpordi, omandamise ja valduse keeluga; leiab, et sellised õigusaktid ühtlustaksid olemasolevat ELi õigusraamistikku ning et selliste õigusaktide riikidevahelisel mõjul võiks olla oluline osa looduslike liikidega ülemaailmse kaubitsemise vähendamises; rõhutab sellega seoses, et kõnealused õigusaktid peavad olema täiesti läbipaistvad seoses kolmandates riikides ebaseaduslikuks määratud liikide kauplemiskeeldudega, et tagada seadusliku kaubandusega tegelevatele osalistele õiguskindlus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et jahitrofeede küttimine etendab oma osa CITESi I ja II lisas loetletud ohustatud loomaliikide arvukuse olulises vähenemises, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid looduslike liikidega kauplemist käsitlevate ELi õigusaktide alusel kaitstud liikidest saadud jahitrofeede sissetoomisel kasutusele ettevaatusprintsiibi, tugevdaksid täiendavalt jahitrofeede ELi liikmesriikidesse sissetoomist käsitlevaid ELi õigusnorme, ning nõuaksid kõikide määruse (EÜ) nr 338/97 B lisas loetletud liikide jahitrofeede importimiseks lubasid; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tunneb heameelt 2016. aastal tehtud Buckinghami palee deklaratsiooni üle, millele allakirjutanud lennuettevõtjad, laevafirmad, sadamaoperaatorid, tolliametid, valitsustevahelised organisatsioonid ja kaitsega tegelevad heategevusorganisatsioonid võtavad kohustuse parandada transpordistandardeid, keskendudes teabe jagamisele, töötajate koolitamisele, tehnoloogilisele arengule ning ressursside jagamisele ettevõtete ja organisatsioonide vahel kogu maailmas; kutsub kõiki osalise üles neid deklaratsioonis võetud kohustusi täielikult täitma; julgustab liikmesriike edendama Buckinghami palee deklaratsioonile vastavaid vabatahtlikke kohustusi muudes valdkondades ning eelkõige finants- ja e-kaubanduse sektoris; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nõuab, et keelustataks täielikult ja viivitamata elevandiluu, sealhulgas nn konventsioonieelse elevandiluu, ja ninasarviku sarvedega kauplemine, eksport või reeksport ELi tasandil Euroopa Liidus ja väljaspool ELi asuvates sihtkohtades; nõuab mehhanismi loomist, millega hinnatakse vajadust sarnaste piirangute järele muude ohustatud liikide puhul; |
| --- | --- |

58.

| 59. | märgib, et ELi määrus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise kohta on avaldanud mõju, kuid rõhutab, et määruse rakendamine peaks olema jõulisem, tagamaks, et ebaseaduslikult püütud kala ei jõua ELi turule; soovitab, et ELi liikmesriigid oleksid püügidokumentatsiooni (püügisertifikaadid) ja (eriti kõrge riskiastmega riikidest pärit) veoste kontrollimisel järjekindlamad ja tõhusamad, tagamaks, et kala on püütud seaduslikult; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab, kui tähtis on tagada erasektori kaasatus looduslike liikidega kauplemise vastasesse võitlusesse iseregulatsiooni ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse abil; on seisukohal, et jälgitavus tarneahelas on seadusliku ja jätkusuutliku kaubanduse jaoks tingimata vajalik, olenemata sellest, kas see on äriline või mitteäriline; rõhutab vajadust koostöö ja koordineerimise järele rahvusvahelisel tasandil ning avaliku ja erasektori vahel ning kutsub ELi üles tugevdama olemasolevaid kontrollivahendeid, sealhulgas jälgimismehhanismide kasutamist; on seisukohal, et transpordisektoril peaks olema keskne roll, näiteks varajase hoiatamise süsteemide rakendamise kaudu; märgib, et avaliku ja erasektori partnerlused võivad etendada selles osas olulist rolli; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nõuab, lisaks määruses (EÜ) nr 338/97 nõutud piirikontrollile, et liikmesriigid võtaksid kasutusele riigisisese vastavusjärelevalve koos regulaarse kontrolliga selliste kauplejate ja loaomanike üle nagu lemmikloomakauplused, tõuaretajad, uurimiskeskused ja puukoolid, kaasa arvatud järelevalve selliste kaubandusvaldkondade üle nagu mood, kunst, meditsiin ja toitlustus, mis võivad kasutada ebaseaduslikke taimede ja loomade osi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub liikmesriike üles tagama arestitud isendite vahetu konfiskeerimise ning hoolitsuse arestitud või konfiskeeritud elusisendite eest ning nende paigutamise liikidele sobivatesse loomade päästekeskustesse; palub komisjonil esitada suunised, mille abil tagatakse, et liikmesriikide kasutatud looduslike liikide päästekeskused vastavad nõuetekohastele standarditele; kutsub lisaks ELi ja liikmesriike üles tagama loomade päästekeskuste piisavat rahastamist; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub liikmesriike üles võtma vastu riiklikud kavad konfiskeeritud elusisenditega tegelemise kohta vastavalt CITESi resolutsiooni 10.7 (läbi vaadatud konventsiooniosaliste 15. kohtumisel) 3. lisale; rõhutab, et liikmesriigid peaksid andma kõikidest arestitud elusisenditest teada EU-TWIX süsteemile ning et iga-aastased kokkuvõtvad aruanded tuleks avaldada, ning et liikmesriigid peaksid tagama, et õiguskaitseametnike koolitamine hõlmab elusate loomadega tegelemisega seotud heaolu- ja ohutuskaalutlusi; kutsub ELi ja liikmesriike üles andma piisavat finantsabi metsloomade päästekeskustele; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsub liikmesriike üles kaaluma nn positiivsel loetelul põhineva liigisüsteemi kasutuselevõttu, mille kohaselt hinnatakse eksootiliste liikide ohutust, sobivust kauplemisobjektina ja koduloomana pidamiseks objektiivselt ning teaduslike kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0031.

(2)  ELT L 75, 19.3.2015, lk 1.

(3)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 23.

(4)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

(5)  ELT L 181, 29.6.2013, lk 1.

(6)  ELT L 77, 24.3.2009, lk 1.

(7)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 28.

(8)  EÜT L 94, 9.4.1999, lk 24.

(9)  ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.

(10)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/127 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/127

---

P8_TA(2016)0455

Väikeste transpordiettevõtete uued võimalused ja koostööl põhinevad ärimudelid

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon väikeste transpordiettevõtjate uute võimaluste ja koostööl põhinevate ärimudelite kohta (2015/2349(INI))

(2018/C 224/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 5 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 5 lõiget 3,

| — | võttes arvesse protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni 2011. aasta transpordipoliitika valge raamatu rakendamise kohta: vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni 2011. aasta transpordipoliitika valge raamatu rakendamise kohta: vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas (1),

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust 2003/361/EÜ mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust 2003/361/EÜ mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta,

| — | võttes arvesse 2014.–2015. aasta aruannet Euroopa VKEde kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014.–2015. aasta aruannet Euroopa VKEde kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act““ (COM(2008)0394) ja teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ läbivaatamine“ (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act““ (COM(2008)0394) ja teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ läbivaatamine“ (COM(2011)0078),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ (COM(2016)0356),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ (COM(2016)0501),

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni rohelise majanduskasvu võimaluste kohta VKEde jaoks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni rohelise majanduskasvu võimaluste kohta VKEde jaoks (3),

| — | võttes arvesse programmi „Horisont 2020“ VKEde rahastamisvahendit ja algatust INNOSUP, COSME programmi, portaali „Teie Euroopa – Ettevõtted“, innovatsiooni kiirtee katsemeetmeid ning võrgustike loomise võimalusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse programmi „Horisont 2020“ VKEde rahastamisvahendit ja algatust INNOSUP, COSME programmi, portaali „Teie Euroopa – Ettevõtted“, innovatsiooni kiirtee katsemeetmeid ning võrgustike loomise võimalusi,

| — | võttes arvesse elektroonilise kaubanduse direktiivi (2000/31/EÜ) ja teenuste direktiivi (2006/123/EÜ), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse elektroonilise kaubanduse direktiivi (2000/31/EÜ) ja teenuste direktiivi (2006/123/EÜ),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM(2015)0550),

| — | võttes arvesse Euroopa ühendamise rahastut, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1316/2013 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühendamise rahastut, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1316/2013 (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0304/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0304/2016),

| A. | arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on Euroopa majanduse peamine tõukejõud ning nende osakaal kõikide mittefinantssektori ettevõtjate hulgas on 2014. aasta andmetel 99,8 % ning nende arvele langeb kaks kolmandikku kõigist töökohtadest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on Euroopa majanduse peamine tõukejõud ning nende osakaal kõikide mittefinantssektori ettevõtjate hulgas on 2014. aasta andmetel 99,8 % ning nende arvele langeb kaks kolmandikku kõigist töökohtadest;

| B. | arvestades, et viimaste aastate jooksul töökohti loonud VKEd kuuluvad peamiselt teenindussektorisse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimaste aastate jooksul töökohti loonud VKEd kuuluvad peamiselt teenindussektorisse;

| C. | arvestades, et väikestel transpordiettevõtjatel on liikuvuse nõuetekohases toimimises Euroopas keskne roll, ent neil on tihti raskusi sellele turule sisenemise ja seal püsimisega, eelkõige monopolide tõttu sellel turul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et väikestel transpordiettevõtjatel on liikuvuse nõuetekohases toimimises Euroopas keskne roll, ent neil on tihti raskusi sellele turule sisenemise ja seal püsimisega, eelkõige monopolide tõttu sellel turul;

| D. | arvestades, et tänu suurepärasele kohaliku turu tundmisele, lähedusele kliendiga ja/või paindlikkusele ning innovatsioonivõimele annavad väikesed ettevõtjad lisaväärtust eelkõige kaugetes ja tihedalt asustatud piirkondades; arvestades ka, et nad suudavad pakkuda sihtotstarbelisi teenuseid ning on sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise, töökohtade loomise, majandustegevuse tekitamise, liikuvuskorralduse parandamise ning turismi arendamisele kaasa aitamise (kus liikuvusteenused on otseselt seotud külastajate nõudlusega uute toodete ja kogemuste järele) vahendiks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tänu suurepärasele kohaliku turu tundmisele, lähedusele kliendiga ja/või paindlikkusele ning innovatsioonivõimele annavad väikesed ettevõtjad lisaväärtust eelkõige kaugetes ja tihedalt asustatud piirkondades; arvestades ka, et nad suudavad pakkuda sihtotstarbelisi teenuseid ning on sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise, töökohtade loomise, majandustegevuse tekitamise, liikuvuskorralduse parandamise ning turismi arendamisele kaasa aitamise (kus liikuvusteenused on otseselt seotud külastajate nõudlusega uute toodete ja kogemuste järele) vahendiks;

| E. | arvestades, et nii inimeste kui ka kaupade osas varieeruvad nii nõudlus transporditeenuste järele kui ka teenuste pakkumise tingimused märkimisväärselt ja liikuvuse vähendamine ei ole võimalik; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nii inimeste kui ka kaupade osas varieeruvad nii nõudlus transporditeenuste järele kui ka teenuste pakkumise tingimused märkimisväärselt ja liikuvuse vähendamine ei ole võimalik;

| F. | arvestades, et transpordi korraldamine suurtes linnades ja nende juurdesõiduteedel põhjustab teede ülekoormatust ja ummikuid, mis tekitavad majanduse jaoks märkimisväärset koormust; arvestades, et transpordisektori VKEd on oluline täiendus linnatranspordisõlmede ühistranspordivõrkudele, eriti kellaaegadel, mil ühistransport on väga hõre, samuti äärealadel, kus puuduvad nõuetekohaselt väljakujunenud linnalähitranspordi teenused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et transpordi korraldamine suurtes linnades ja nende juurdesõiduteedel põhjustab teede ülekoormatust ja ummikuid, mis tekitavad majanduse jaoks märkimisväärset koormust; arvestades, et transpordisektori VKEd on oluline täiendus linnatranspordisõlmede ühistranspordivõrkudele, eriti kellaaegadel, mil ühistransport on väga hõre, samuti äärealadel, kus puuduvad nõuetekohaselt väljakujunenud linnalähitranspordi teenused;

| G. | arvestades, et komisjoni hiljutine uuring näitab, et 17 % Euroopa tarbijatest on kasutanud teenuseid, mida pakub jagamismajandus, ja 52 % on pakutavatest teenustest teadlikud; arvestades, et tarbijad ootavad lihtsalt juurdepääsetavaid ja paindlikke transporditeenuste kasutamise võimalusi, mille hinnad oleksid kooskõlas teenuse osutamise tegelike kuludega, ning võimalust sõidupileteid lihtsal viisil broneerida ja transporditeenuste eest turvaliselt tasuda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni hiljutine uuring näitab, et 17 % Euroopa tarbijatest on kasutanud teenuseid, mida pakub jagamismajandus, ja 52 % on pakutavatest teenustest teadlikud; arvestades, et tarbijad ootavad lihtsalt juurdepääsetavaid ja paindlikke transporditeenuste kasutamise võimalusi, mille hinnad oleksid kooskõlas teenuse osutamise tegelike kuludega, ning võimalust sõidupileteid lihtsal viisil broneerida ja transporditeenuste eest turvaliselt tasuda;

| H. | arvestades, et transpordi valdkonnas võib jagamismajandus aidata aktiivselt edendada säästva liikuvuse liikide väljaarendamist; arvestades, et isereguleerimine ei ole alati lahendus ning sobiv õigusraamistik on vajalik; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et transpordi valdkonnas võib jagamismajandus aidata aktiivselt edendada säästva liikuvuse liikide väljaarendamist; arvestades, et isereguleerimine ei ole alati lahendus ning sobiv õigusraamistik on vajalik;

| I. | arvestades, et säästva arengu nõue ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas toimunud revolutsioon on loonud igas suuruses ettevõtjate jaoks enneolematuid võimalusi ja probleeme seoses reageerimisega kasvavale nõudlusele säästva liikuvuse järele piiratud infrastruktuuri tingimustes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et säästva arengu nõue ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas toimunud revolutsioon on loonud igas suuruses ettevõtjate jaoks enneolematuid võimalusi ja probleeme seoses reageerimisega kasvavale nõudlusele säästva liikuvuse järele piiratud infrastruktuuri tingimustes;

| J. | arvestades, et mobiilsete nutiseadmete kasutamise hüppeline kasv ja laiaulatuslik kaetus kiire laiaribavõrguga on toonud uusi digitaalseid vahendeid nii transporditeenuste osutajatele kui ka tarbijatele, vähendades tehingukulusid ja teenuseosutajate füüsilise asukoha olulisust, võimaldades neil olla laialdaselt ühendatud, et pakkuda teenuseid mitte ainult piirkondlikult, vaid ka ülemaailmselt digitaalsete võrgustike kaudu ning ka kõrvalistest piirkondadest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mobiilsete nutiseadmete kasutamise hüppeline kasv ja laiaulatuslik kaetus kiire laiaribavõrguga on toonud uusi digitaalseid vahendeid nii transporditeenuste osutajatele kui ka tarbijatele, vähendades tehingukulusid ja teenuseosutajate füüsilise asukoha olulisust, võimaldades neil olla laialdaselt ühendatud, et pakkuda teenuseid mitte ainult piirkondlikult, vaid ka ülemaailmselt digitaalsete võrgustike kaudu ning ka kõrvalistest piirkondadest;

| K. | arvestades, et tehnoloogia arengu, uute ärimudelite ja digiteerimise tulemusel on transpordisektor viimastel aastatel tugevasti muutunud, mis on oluliselt mõjutanud tavapäraseid ärimudeleid ning töötingimusi ja tööhõivet selles sektoris; arvestades, et ühelt poolt on transpordisektor avanenud, kuid teiselt poolt on töötingimused paljudel juhtudel halvenenud, mis on tingitud majanduskriisist ja mõnel juhul olemasolevate õigusnormide ebapiisavast rakendamisest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tehnoloogia arengu, uute ärimudelite ja digiteerimise tulemusel on transpordisektor viimastel aastatel tugevasti muutunud, mis on oluliselt mõjutanud tavapäraseid ärimudeleid ning töötingimusi ja tööhõivet selles sektoris; arvestades, et ühelt poolt on transpordisektor avanenud, kuid teiselt poolt on töötingimused paljudel juhtudel halvenenud, mis on tingitud majanduskriisist ja mõnel juhul olemasolevate õigusnormide ebapiisavast rakendamisest;

| L. | arvestades, et transpordisektorisse ei kuulu ainult otseseid transporditeenuseid osutavad ettevõtjad, vaid ka VKEd, kes pakuvad transpordivahendite hoolduse, varuosade müügi, töötajate koolituse või sõidukite ja seadmete üürimise teenuseid; arvestades, et nende tegevustega seondub ülisuur töökohtade loomise potentsiaal, sh kõrge kvalifikatsiooniga töötajate jaoks; arvestades, et transpordisektori poliitikas tuleks arvesse võtta kogu väärtusahela huve; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et transpordisektorisse ei kuulu ainult otseseid transporditeenuseid osutavad ettevõtjad, vaid ka VKEd, kes pakuvad transpordivahendite hoolduse, varuosade müügi, töötajate koolituse või sõidukite ja seadmete üürimise teenuseid; arvestades, et nende tegevustega seondub ülisuur töökohtade loomise potentsiaal, sh kõrge kvalifikatsiooniga töötajate jaoks; arvestades, et transpordisektori poliitikas tuleks arvesse võtta kogu väärtusahela huve;

| M. | arvestades, et vaid 1,7 % ELi ettevõtjatest kasutab täielikult ära keerulisemaid digitehnoloogiaid ning 41 % ei kasuta neid üldse; arvestades, et kõigi majandussektorite digiteerimine on ELi konkurentsivõime säilitamise ja suurendamise seisukohalt kriitilise tähtsusega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vaid 1,7 % ELi ettevõtjatest kasutab täielikult ära keerulisemaid digitehnoloogiaid ning 41 % ei kasuta neid üldse; arvestades, et kõigi majandussektorite digiteerimine on ELi konkurentsivõime säilitamise ja suurendamise seisukohalt kriitilise tähtsusega;

| N. | arvestades, et jagamismajandust iseloomustav paindlikkus ja turulepääsu lihtsus võivad pakkuda tööhõivevõimalusi rühmadele, kes on traditsiooniliselt tööturult välja jäetud, eriti naistele, noortele ja rändajatele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et jagamismajandust iseloomustav paindlikkus ja turulepääsu lihtsus võivad pakkuda tööhõivevõimalusi rühmadele, kes on traditsiooniliselt tööturult välja jäetud, eriti naistele, noortele ja rändajatele;

| O. | arvestades, et transporditeenused võivad pakkuda head võimalust füüsilisest isikust ettevõtjana alustamiseks ning edendada ettevõtluskultuuri; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et transporditeenused võivad pakkuda head võimalust füüsilisest isikust ettevõtjana alustamiseks ning edendada ettevõtluskultuuri;

| P. | arvestades, et transporditeenuste veebiplatvormid annavad võimaluse viia kiiresti kokku ühelt poolt klientide esitatud teenuse osutamise taotlused ja teiselt poolt registreeritud ettevõtjate või töötajate tööjõu pakkumise; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et transporditeenuste veebiplatvormid annavad võimaluse viia kiiresti kokku ühelt poolt klientide esitatud teenuse osutamise taotlused ja teiselt poolt registreeritud ettevõtjate või töötajate tööjõu pakkumise;

| Q. | arvestades, et OECD peab kvaliteetseid töökohti suure ebavõrdsusega võitlemisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel tehtavate pingutuste jaoks ülioluliseks teguriks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et OECD peab kvaliteetseid töökohti suure ebavõrdsusega võitlemisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel tehtavate pingutuste jaoks ülioluliseks teguriks;

I.   
  Väikeste transpordiettevõtjate probleemid

| 1. | on arvamusel, et transpordiettevõtjad puutuvad kokku märkimisväärsete probleemidega liikuvusega seotud suurenevale nõudlusele vastamisel piiratud infrastruktuuri ja karmistuvate keskkonnanõuete tingimustes; juhib tähelepanu, et kõik transpordiettevõtjad on surve all pakkuda turvalisi, jätkusuutlikke ja väga konkurentsivõimelisi lahendusi, mis oleksid COP 21 kohaselt keskkonnahoidlikud ning vähendaksid samal ajal ummikuid, kuid väikeettevõtjatel on raskem ja kulukam neid probleeme lahendada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et sõidukite heitenormide liiga sage muutmine võib kaasa tuua spetsiifilisi raskusi väikestele transpordiettevõtjatele, arvestades sõidukipargi amortiseerumisaega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et transpordisektor on oma olemuselt keeruline, seda iseloomustab mitmetasandiline (kohalik, riiklik, Euroopa ja maailma tasand) juhtimine, mis on endiselt jagatud transpordiliikide kaupa; märgib, et see sektor on tugevalt reguleeritud, eelkõige kutsealal alustamise ning sellega seotud tegevuse ning transporditeenuste väljaarendamise, kasutamise ja turustamise valdkonnas (ainuõigused, lubade arvu ülempiir), samuti toetuste osas; toonitab, et ohutus ja turvalisus on transpordisektoris otsustava tähtsusega, kuid taunib asjaolu, et neid aspekte kasutatakse muu hulgas vahel vääralt ettekäändena kunstlike takistuste püstitamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub liikmesriike üles lõpetama ülereguleerimine, mis on tihti seotud protektsionistlike ja korporatiivsete instinktidega, mis viib siseturu killustatuse, keerulisemaks muutumise ja jäikuseni, suurendades samal ajal ebavõrdsust; usub, et liikmesriikidel oleks kasulik mitte käsitleda veebiplatvormide õiguspärasust eri moel, mis aitaks vältida põhjendamatuid piiravaid ühepoolseid meetmeid; kutsub liikmesriike üles järgima ning täielikult rakendama elektroonilise kaubanduse direktiivi (direktiiv 2000/31/EÜ) ja teenuste direktiivi (direktiiv 2006/123/EÜ); on seisukohal, et teenuseosutajate vaba liikumine ja asutamisvabadus, mis on sätestatud vastavalt ELi toimimise lepingu artiklites 56 ja 49, on väga olulised, et kasutada ära teenuste ja seeläbi siseturu Euroopa mõõdet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et transpordisektori teenuseosutaja mõiste praeguse õiguskindlusetuse tõttu ei ole võimalik õiglast konkurentsi luua, ning avaldab kahetsust raskuste pärast, mida kogevad paljud väikesed ettevõtjad sise- ja rahvusvahelisele turule sisenemisel ning uute teenuste väljaarendamisel või pakkumisel; rõhutab asjaolu, et eespool nimetatu takistab VKEde juurdepääsu kõnealusele sektorile; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1072/2009 tuleb parandada, et kõrvaldada tõsised häired, mis tekkisid mitme liikmesriigi transporditurgudel pärast määruse kehtestamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunneb heameelt uute võimaluste üle, mida pakuvad väikesed transpordiettevõtjad ja uued koostööl põhinevad ärimudelid, väljendades samas kahetsust konkurentsivastase tegevuse üle, mida põhjustab ELi eeskirjade erinev kohaldamine liikmesriikides, eelkõige palkade ja sotsiaalkindlustussüsteemi osas, mis võib viia tõsiste moonutusteni, nagu näiteks sotsiaalne dumping, ning julgeolekuprobleemideni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama õiguskaitset; on seisukohal, et sotsiaalseid ja töötingimusi käsitlevate õigusaktide iga muutmise korral tuleb järgida kõiki ELi põhivabadusi ega tohi piirata ausat konkurentsi, mis põhineb objektiivsetel konkurentsieelistel, samuti ei tohi tekitada täiendavat halduskoormust ega lisakulusid väikestele transpordiettevõtjatele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et väikesed transpordiettevõtjad peavad investeerima mitte ainult oma tegevuse õigusaktidega vastavusse viimisse, vaid ka konkurentsis püsimisse (nt keskendudes uuele tehnoloogiale); peab kahetsusväärseks, et ühelt poolt ja vastupidiselt suurtele äriühingutele on nende juurdepääs krediidile ja rahaturgudelt rahaliste vahendite kaasamisele kvantitatiivsetele leevendusmeetmetele vaatamata endiselt piiratud, ent teiselt poolt kasutatakse avaliku sektori, eriti Euroopa toetusi vähe, kuna haldusmenetlused on liiga keerulised ja aeganõudvad; toonitab, kui tähtis on levitada teadmisi ja osutada abi väikestest ettevõtjatest taotluseesitajatele Euroopa Investeerimisfondi raamistikus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et kasvava linnastumise tingimustes peab transport olema korraldatud üha integreeritumalt, digiteeritult ja mitmeliigiliselt ning linnatranspordisõlmedel on säästva liikuvuse korraldamises üha kesksem roll; rõhutab liiklemise kavandamist võimaldavate mitmeliigiliste rakenduste kasvavat mõju ja seda, kui oluline on, et väikesed ettevõtjad oleksid kättesaadavate rakenduste loetelusse ning transporditeenuste pakettidesse lisatud; rõhutab, et interneti kättesaadavus kõigile soodustaks transpordivahendite jagamist ja liiklemise paremat planeerimist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et majanduslikele raskustele ja tihedate transpordivõrkude haldamiseks vajalike ressursside puudumisele reageerimiseks toimub haruliinide sulgemine paljudes piirkondades, peamiselt kõige halvemini ligipääsetavates ja vähese elanikkonnaga piirkondades; leiab, et koostööl põhinevate ärimudelite tekkimine ei saa mingil juhul õigustada avalike transporditeenuste pakkumisest loobumist nendes piirkondades; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab kergsõidukite, nagu jalgrataste ja motorollerite laenutusteenuste olulisust linnaliikuvuse seisukohalt; juhib tähelepanu asjaolule, et enamik neid ettevõtjaid on VKEd; kutsub üles nende ettevõtjate potentsiaali sagedamini arvesse võtma linnaliikuvuse taseme tõstmisel ning energia- ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kujundamisel linnades; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kaaluma väikeste transpordiettevõtjate ühendamist, mis lihtsustaks selliste äriühingute vahelise partnerluse arendamist ja aitaks tarbijatel leida soovitavaid transpordisektori väikeettevõtjate teenuseid vastavalt oma vajadustele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub komisjonil võtta selle valdkonna suuniste koostamisel arvesse uute jagamismajanduse ärimudelite läbimurde keerukust maapiirkondades ja mujal kui linnakeskkonnas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tõdeb, et koostööl põhinevate ärimudelite väljaarendamine võib optimeerida sõidukite ja infrastruktuuri kasutamist, aidates seeläbi vastata liikuvusega seotud nõudlusele säästvamal moel; märgib, et kasutajate loodud andmete üha tihedam kasutamine võiks lõppkokkuvõttes viia lisandväärtuse loomiseni transpordiahelas; toonitab siiski, et andmete koondumine ainult mõne vahendusplatvormi kätte võib avaldada negatiivset mõju nii kasumi võrdse jagamisele kui ka tasakaalustatud osalemisele infrastruktuuridesse investeerimisel ning muudele asjaomastele kuludele, millel kõigel on otsene mõju VKEdele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt, et vahendusplatvormid on kaasa toonud võimaluse konkureerida üksteisega, olemasolevatele osalejate ja äriüksustega ning murendavad seeläbi olemasolevaid monopole ning hoiavad ära uute tekkimise; toonitab, et see innustab liikuma turu suunas, kus keskendutakse rohkem tarbijanõudlusele, ja suunab liikmesriike vaatama läbi turu struktuuri; märgib siiski, et asjakohase ja selge õigusraamistiku puudumise korral kujundavad vahendusplatvormid, mida iseloomustab põhimõte, et võitja võtab kõik, endale valitseva turuseisundi, mis kahjustab majandusstruktuuri mitmekesisust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | juhib tähelepanu võimalustele ja väljakutsetele (nt võiksid nendes valdkondades tekkida ka väikesed ettevõtjad), mida on kaasa toomas ühendatud ja isejuhtivate sõidukite (autod, laevad, mehitamata õhusõidukid, konvois sõitmine) väljatöötamine; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon esitaks tegevuskava ühendatud ja automatiseeritud sõidukite kohta ning analüüsiks nende tehnoloogiate laialdase kasutamise võimalikku mõju Euroopa transpordisektorile, eriti VKEdele; |
| --- | --- |

17.

II.   
  Soovitused: kuidas muuta probleemid võimalusteks

| 18. | kutsub üles jätkama pingutusi Euroopa ühtse transpordipiirkonna loomiseks; on seisukohal, et kõik õigusaktid, millega kehtestatakse väikestele ettevõtjatele uusi nõudeid, eelkõige maksu-, sotsiaal- ja keskkonnameetmed, peaksid olema proportsionaalsed, lihtsad ja selged, ei tohiks takistada nende arengut ja peaksid vajaduse korral kajastama eri liikmesriikide piirkondlikke ja riiklikke eripärasid; on seisukohal, et selliste õigusaktidega peavad kaasnema vajalikud (regulatiivsed ja/või finantsalased) stiimulid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | leiab, et Euroopa liikuvuse integreeritud ja koordineeritud süsteemi edendamine on parim viis kõikide transpordiliikidega tegelevate kõikide ettevõtjate asjakohaseks integreerimiseks ühisesse dünaamilisse protsessi, mille puhul digiteerimine ja innovatsiooni edendamine transpordisektori siseselt on kõige tulemuslikum viis tagada klientidele üks sidus süsteem ja spetsialistidele paremad võimalused väärtuse loomiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | leiab, et transpordisektoris VKEde pakutavate teenuste kohandatavuse tase ei ole alati piisavalt kooskõlas puuetega inimeste ja eakate vajadustega; kutsub üles tagama, et kõigis nende ettevõtjate toetamisele suunatud vahendites ja programmides võetaks arvesse vajadust kohandada transporditeenused võimalikult hästi piiratud liikuvusega isikute vajadustele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on seisukohal, et infrastruktuuriinvesteeringute puudumist arvestades peaksid kõik selle infrastruktuuri kasutamisest kasu saavad osalejad sellesse panustama, võttes täiel määral arvesse kõiki olemasolevaid transpordimakse, tasusid ning kahjulikku mõju keskkonnale ja tervisele; rõhutab, et oluline on võtta maanteetranspordis arvesse ebasoodsaid välismõjusid ning kasutada tulusid sihtotstarbeliselt transpordi infrastruktuuri jaoks, sh piiriüleselt; tunnistab siiski, et see võib tekitada väikestele ettevõtjatele, sh äärepoolseimate piirkondade ettevõtjatele, spetsiifilisi probleeme, mida tuleb esmajärjekorras arvesse võtta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) loodi selleks, et aidata kaasa väga innovatiivsetele turupõhistele projektidele, ja peab seda seetõttu transpordisektori VKEde jaoks väga oluliseks vahendiks uute liikuvuslahenduste väljatöötamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama selle rakendamist ja suurendama toetust VKEdele ning idufirmadele selliste projektide ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid võitluseks suurte integreeritud kontsernide konkurentsivastase tegevuse vastu, selleks et võidelda diskrimineerimise ja piirangute vastu turule sisenemisel ettevõtja suurusest või liigist olenemata, eriti seoses uute ärimudelitega; nõuab tungivalt vedajate ja tellijate vaheliste arutelude pidamist ja suhete parandamist, eriti uutel ja potentsiaalsetel turgudel, ning fiktiivsete füüsilisest isikust ettevõtjate probleemi lahendamist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub üles kaasama VKEsid Euroopa integreeritud piletisüsteemi projekti; on seisukohal, et selle süsteemi tõhusus sõltub võimalikult paljude transporditeenuseid pakkuvate ettevõtjate ja üksuste kaasamisest; leiab, et teabe ja kogemuste vahetamine VKEde ja suurte ettevõtjate vahel võib viia koostoimeni, mis oleks tulemusliku Euroopa transpordivõrgu kavandamisel erakordselt kasulik; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab suurema läbipaistvuse nimel, et Euroopas vaadataks läbi ja ühtlustataks juurdepääs reguleeritud kutsealadele ja tegevustele ning kontrollitaks neid kutsealasid, et võimaldada uutel ettevõtjatel ja teenustel, mis seonduvad digitaalsete platvormide ja jagamismajandusega, areneda ettevõtlussõbralikus keskkonnas, sh tagades suurema läbipaistvuse seoses õigusaktide muutmisega ja andes neile võimaluse eksisteerida koos turgu valitsevate ettevõtjatega ausa konkurentsi keskkonnas; märgib, kui positiivne mõju on jagamismajanduse ettevõtjatel töökohtade loomise seisukohalt tööturule sisenevatele noortele ning füüsilisest isikust ettevõtjatele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni üles avaldama viivitamata tegevuskava avaliku sektori rahastatavate transpordiandmete vabastamiseks ning transpordiandmete ja programmeerimise liideste ühtlustatud standardite kehtestamiseks, et ergutada andmemahukat innovatsiooni ja uute transporditeenuste osutamist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on seisukohal, et jagamismajanduse arengut arvestades ei ole lahenduseks ei valdkondlikud ega ka ainult platvormidele suunatud õigusnormid ning edaspidi tuleb käsitleda liikuvussüsteemi tervikuna; nõuab ajakohase mitmeliigilise regulatiivse raamistiku loomist, millega edendatakse innovatsiooni ja konkurentsivõimet ning tarbijate ja nende andmete kaitset, kaitstes töötajate õigusi ning tagades eri osalejate jaoks võrdsed tingimused; juhib seda silmas pidades tähelepanu transpordisektori koostalitusvõime tähtsusele, arvestades asjaolu, et see pakub väikeettevõtjatele ühtseid lahendusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub liikmesriike üles hindama vajadust viia siseriiklik õigus kooskõlla digitaalajastu nõuetega, võttes arvesse jagamismajanduse mudelite omadusi ja iga riigi tööõigust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | leiab, et selline eesmärk eeldab mudelite lähendamist, võttes aluseks vahendaja ja teenuseosutaja mõistete selge, järjepideva ja mittekattuva määratluse; kutsub üles eristama vahendusplatvorme, mis ei tooda oma kasutajatele kasumit, ning teenuseosutajat (kasumisaamise eesmärgil) tarbijaga ühendavaid platvorme, kusjuures teenuseosutaja ja platvormi vahel kas on või ei ole tööandja-töövõtja suhe; teeb ettepaneku, et riikide ametiasutustel peaks olema võimalik küsida vahendusplatvormidelt vajalikuks peetavat teavet, et lihtsustada kõikide osaliste maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustuste täitmist ning tagada see, et platvorme kasutavad teenuseosutajad oleksid pädevad ja nõuetekohaselt kvalifitseeritud (et tagada tarbijakaitse); toonitab, et juba antud tagasiside ja olemasolevad reitingusüsteemid aitavad samuti vahendajatel tarbijatega usalduslikke suhteid luua ning et loodud andmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on veendunud, et jagamismajanduse suur läbipaistvuspotentsiaal võimaldab transporditeenuseid kehtivate õigusaktide jõustamise eesmärgil hästi jälgida; palub komisjonil avaldada suunised selle kohta, kuidas kohaldatakse ELi õigust mitmesugust liiki koostööl põhinevate ärimudelite suhtes, et kõrvaldada vajaduse korral tööhõivet ja sotsiaalkindlustust käsitlevates õigusaktides esinevad lüngad nii, et seejuures austatakse riikide pädevusi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et transpordisektoris tegutsevate ettevõtjate hulka loetakse ka ettevõtjad, kes ei osuta otseselt transporditeenuseid, nagu koolitusteenuseid pakkuvad ettevõtjad, autorendiettevõtjad, töökojad ja teeninduskeskused; juhib tähelepanu asjaolule, et enamik selliseid ettevõtjaid on VKEd; nõuab nende ettevõtjate vajadustega arvestamist VKEde toetamiseks ette nähtud õigusmeetmete ja investeerimisprogrammide kavandamisel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | julgustab komisjoni toetama transpordisektori VKEsid kõnealuses valdkonnas klastrite moodustamisel, millega võivad ühineda nii tarbijad kui ka muud sidusrühmad; |
| --- | --- |

32.

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et enamik jagamismajanduse teenuseosutajaid on pärit väljastpoolt ELi; on seisukohal, et ELi transpordisektoris tuleb luua rohkem innovatiivseid idufirmasid, ning julgustab selliseid äriühinguid rohkem toetama, eriti selle valdkonna noorte ettevõtjate koolitamiseks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab kahetsust, et liikmesriikide vastus koostööl põhinevad ärimudelite väljaarendamisele on siiani olnud väga killustatud ning mõnel juhul ei ole see sugugi kooskõlas selle sektori arendamise potentsiaali ja eelistega, mis on ühtlasi vastuolus tarbijate ootustega, ning leiab, et soovitatav on kooskõlastatud ja üldine lähenemisviis Euroopa tasandil, millega kaetakse koostööl põhineva ärimudeliga seotud küsimused; võtab teadmiseks komisjoni mõistliku lähenemise sellele uuele „ärimudelile“, nagu on sätestatud komisjoni hiljutises teatises, milles toonitatakse jagamismajanduse tähtsust tulevase majanduskasvu jaoks (COM(2016)0356); |
| --- | --- |

34.

| 35. | juhib tähelepanu uute tehnoloogiate väga suurele potentsiaalile teenuste osutamise uute liikide tekkimise seisukohalt kaubaveosektoris; toonitab eriti, kui suuri võimalusi pakuvad mehitamata õhusõidukid, mis juba praegu on väga tõhusaks vahendiks keerulistes oludes tehtavate tööde puhul; rõhutab, et EL peaks toetama mehitamata õhusõidukite projekteerimise, tootmise ja kasutamisega tegelevate VKEde potentsiaali; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on seisukohal, et koostööl põhinevad ärimudelid on väga oluline vahend ühenduvuse jätkusuutlikuks arendamiseks äärealadel, mägi- ja maapiirkondades ning et need avaldavad kaudselt positiivset mõju ka turismisektorile; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on arvamusel, et õigusaktide nõuded peaksid olema proportsionaalsed äriühingu laadi ja suurusega; väljendab siiski muret selle üle, kas kergeveokitele mitmete ELi eeskirjade kohaldamisel tehtavad erandid on endiselt õigustatud, arvestades kergeveokite järjest ulatuslikumat kasutamist rahvusvahelisteks kaubavedudeks, ning palub komisjonil esitada põhjaliku analüüsi sellest tuleneva majandusliku, keskkonna- ning ohutusalase mõju kohta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub üles looma koostööstruktuure väikeste transpordiettevõtjate, teaduslike uurimisinstituutide ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste vahel, et säästvat linnaliikuvust ja linnadevahelist liikuvust paremini korraldada ja reageerida tulemuslikult uute, sh VKEde osutatavate teenuste ja toodete (nt uksest-ukseni transporditeenuste esimesed ja viimased etapid) tekkimisele, kohandades seejuures olemasolevad ühistranspordi võrgud paremini reisijate vajaduste ja ootustega; nõuab, et teave väikeettevõtjate osutatavate liikuvusteenuste kohta kaasataks reisiteabe ja reisiplaneerimise teenustesse; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab innovatsiooni töökondade loomist, et rakendada täielikult mõistet „jagatavad linnad“ ning aidata kohalikel, piirkondlikel ja liikmesriigi asutustel reageerida tulemuslikult uute teenuste ja toodete tekkimisele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | toonitab, kui oluline on sihtotstarbeline koolitus (nt seoses suurandmete, integreeritud teenustega jne), et aidata transpordiettevõtjatel luua digitaalvaldkonna abil lisaväärtust; nõuab sellega seoses spetsialistide koolitamise kohandamist kooskõlas oskuste ja kvalifikatsiooniga, mida uued ärimudeleid eeldavad, eelkõige selleks, et likvideerida personali, eriti autojuhtide puudus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et transpordisektori VKEd hoiduvad sageli tegevuse laiendamisest suuremate riskide tõttu, mis kaasnevad piiriülese ettevõtlusega erinevate (liikmes)riikide õigussüsteemide erinevuse tõttu; kutsub komisjoni koostöös liikmesriikide riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega töötama välja koostöö- ja teabevahetusplatvormid, et nõustada ja koolitada VKEsid eri rahastamisskeemide, toetuste ja rahvusvahelistumise teemal; palub komisjonil kasutada veelgi rohkem olemasolevaid VKEde toetusprogramme ning teha need Euroopa transpordisektori osalejate hulgas nähtavamaks ELi eri rahaliste vahendite vahelise koostoimega seoses; |
| --- | --- |

41.

| 42. | julgustab kohalikke omavalitsusi võtma endale aktiivse kohustuse transpordipoliitika valges raamatus sätestatud linnatranspordi süsinikusisalduse vähendamise põhimõtete osas ning nõuab tungivalt, et turuosalised tegutseksid uues konkurentsi- ja tegevusraamistikus, kasutades seeläbi ära konkurentsieeliseid, mida pakuvad saastevabad teenused ning haldus-, tegevus- ja turustusstruktuuride järk-järguline digiteerimine; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke ametiasutusi üles edendama innovatsioonitegevust jagamismajanduses, mida omakorda lihtsustab koostööl põhinevate ärimudelite tekkimine, näiteks ühisauto või -jalgratta kasutamine, ühine kaubavedu, ühise takso kasutamine, koossõit, tellitav bussiteenus ning selle ühendused ühistranspordiga; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni üles jälgima oma peadirektoraatide vahelise koostöö tõhustamise kaudu tähelepanelikult digitaalmajanduse arengut ja nn digitaalse tegevuskava seadusandlike algatuste mõju transpordisektorile; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama koostöös tööturu osapooltega korrapäraselt digiteerimise mõju töökohtade arvule ja liikidele transpordisektoris ning tagama, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitika käib transpordisektori tööturu digiteerimisega kaasas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | soovitab jagamismajanduse ettevõtjatel ja transpordisektori töötajatel leida koostöömudelid ühistes huvides tegutsemiseks, näiteks kindlustuse valdkonnas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kiidab heaks tööturu osapoolte poolt transpordisektoris kokku lepitud paindlikud tööaja mudelid, mis võimaldavad töötajatel paremini töö- ja eraelu ühitada; rõhutab siiski, kui oluline on transpordisektoris jälgida kinnipidamist kohustuslikest töö-, juhtimis- ja puhkeaja eeskirjadest, mis peaks transpordisektori digiteerimise tulemusena lihtsamaks muutuma; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0310.

(2)  ELT C 24, 22.1.2016, lk 2.

(3)  ELT C 353, 27.9.2016, lk 27.

(4)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 129.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/135 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/135

---

P8_TA(2016)0456

Olukord Valgevenes

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes (2016/2934(RSP))

(2018/C 224/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja soovitusi Valgevene kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja soovitusi Valgevene kohta,

| — | võttes arvesse 11. septembril 2016 toimunud parlamendivalimisi ja 11. oktoobril 2015 toimunud presidendivalimisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. septembril 2016 toimunud parlamendivalimisi ja 11. oktoobril 2015 toimunud presidendivalimisi,

| — | võttes arvesse Valgevenega suhtlemiseks moodustatud Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhi 13. septembri 2016. aasta avaldust Valgevenes toimunud parlamendivalimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Valgevenega suhtlemiseks moodustatud Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhi 13. septembri 2016. aasta avaldust Valgevenes toimunud parlamendivalimiste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 12. septembri 2016. aasta avaldust Valgevene parlamendivalimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 12. septembri 2016. aasta avaldust Valgevene parlamendivalimiste kohta,

| — | võttes arvesse OSCE/ODIHRi, OSCE parlamentaarse assamblee ja Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 12. septembri 2016. aasta esialgset avaldust Valgevene parlamendivalimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE/ODIHRi, OSCE parlamentaarse assamblee ja Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 12. septembri 2016. aasta esialgset avaldust Valgevene parlamendivalimiste kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi Valgevene kohta, eriti 16. veebruari 2016. aasta järeldusi, millega tühistati piiravad meetmed 170 üksikisiku ja kolme Valgevene äriühingu vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi Valgevene kohta, eriti 16. veebruari 2016. aasta järeldusi, millega tühistati piiravad meetmed 170 üksikisiku ja kolme Valgevene äriühingu vastu,

| — | võttes arvesse OSCE 28. jaanuari 2016. aasta lõpparuannet Valgevene 11. oktoobri 2015. aasta presidendivalimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE 28. jaanuari 2016. aasta lõpparuannet Valgevene 11. oktoobri 2015. aasta presidendivalimiste kohta,

| — | võttes arvesse Valgevene ametivõimude paljusid avaldusi, et osa pärast 2015. aasta presidendivalimisi esitatud OSCE/ODIHRi soovitusi viiakse ellu enne 2016. aasta parlamendivalimisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Valgevene ametivõimude paljusid avaldusi, et osa pärast 2015. aasta presidendivalimisi esitatud OSCE/ODIHRi soovitusi viiakse ellu enne 2016. aasta parlamendivalimisi,

| — | võttes arvesse kuue poliitvangi vabastamist Valgevene ametivõimude poolt 22. augustil 2015 ning sellele järgnenud komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste voliniku Johannes Hahni 22. augusti 2015. aasta avaldust poliitvangide vabastamise kohta Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kuue poliitvangi vabastamist Valgevene ametivõimude poolt 22. augustil 2015 ning sellele järgnenud komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste voliniku Johannes Hahni 22. augusti 2015. aasta avaldust poliitvangide vabastamise kohta Valgevenes,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et lõpparuandes Valgevene 2015. aasta presidendivalimiste kohta esitas OSCE/ODIHR koos Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga rea soovitusi, mida Valgevene pidi järgima enne 2016. aasta parlamendivalimisi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et lõpparuandes Valgevene 2015. aasta presidendivalimiste kohta esitas OSCE/ODIHR koos Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga rea soovitusi, mida Valgevene pidi järgima enne 2016. aasta parlamendivalimisi;

| B. | arvestades, et läänega paremate suhete loomise eesmärgil astusid Valgevene ametivõimud vastumeelselt samme, mis võimaldasid demokraatlikel opositsioonierakondadel kergemini registreeruda kui eelmistel valimistel ning välisvaatlejatel häältelugemisele paremini juurde pääseda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et läänega paremate suhete loomise eesmärgil astusid Valgevene ametivõimud vastumeelselt samme, mis võimaldasid demokraatlikel opositsioonierakondadel kergemini registreeruda kui eelmistel valimistel ning välisvaatlejatel häältelugemisele paremini juurde pääseda;

| C. | arvestades, 6. juunil 2016 kuulutas Valgevene president välja Esindajatekoja valimised; arvestades, et need valimised toimusid 11. septembril 2016; arvestades, et valimistele akrediteeriti 827 rahvusvahelist vaatlejat ja 32 100 kodanikest vaatlejat; arvestades, et OSCE/ODIHR märkis oma järeldustes, et enamik kodanikest vaatlejaid esindas riiklikult subsideeritud avalikke ühendusi, kes olid osalenud ka aktiivses valimiskampaanias valitsust toetavate kandidaatide poolel; arvestades, et Valgevene välisministeeriumi kutsel lähetati valimisi vaatlema OSCE/ODIHRi valimisvaatlusmissioon; |
| --- | --- |

C.

arvestades, 6. juunil 2016 kuulutas Valgevene president välja Esindajatekoja valimised; arvestades, et need valimised toimusid 11. septembril 2016; arvestades, et valimistele akrediteeriti 827 rahvusvahelist vaatlejat ja 32 100 kodanikest vaatlejat; arvestades, et OSCE/ODIHR märkis oma järeldustes, et enamik kodanikest vaatlejaid esindas riiklikult subsideeritud avalikke ühendusi, kes olid osalenud ka aktiivses valimiskampaanias valitsust toetavate kandidaatide poolel; arvestades, et Valgevene välisministeeriumi kutsel lähetati valimisi vaatlema OSCE/ODIHRi valimisvaatlusmissioon;

| D. | arvestades, et OSCE/ODIHRi hinnangu kohaselt olid 2016. aasta parlamendivalimised tõhusalt korraldatud, kuid alles on jäänud mitmed pikaajalised süsteemsed puudused, sealhulgas õigusraamistiku piirangud poliitiliste õiguste ja põhivabaduste osas; arvestades, et häälte lugemisel ja hääletusprotokollide koostamisel esines rohkesti menetlusnormide rikkumisi ja läbipaistvus oli puudulik; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et OSCE/ODIHRi hinnangu kohaselt olid 2016. aasta parlamendivalimised tõhusalt korraldatud, kuid alles on jäänud mitmed pikaajalised süsteemsed puudused, sealhulgas õigusraamistiku piirangud poliitiliste õiguste ja põhivabaduste osas; arvestades, et häälte lugemisel ja hääletusprotokollide koostamisel esines rohkesti menetlusnormide rikkumisi ja läbipaistvus oli puudulik;

| E. | arvestades, et üle pika aja on Valgevene parlamendis taas esindatud demokraatlik opositsioon; arvestades, et Valgevene inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri sõnul püsib Valgevene inimõigusi piirav õigus- ja haldussüsteem muutumatuna; arvestades, et kahelt sõltumatult parlamendiliikmelt oodatakse tegutsemist tegeliku opositsioonijõuna; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üle pika aja on Valgevene parlamendis taas esindatud demokraatlik opositsioon; arvestades, et Valgevene inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri sõnul püsib Valgevene inimõigusi piirav õigus- ja haldussüsteem muutumatuna; arvestades, et kahelt sõltumatult parlamendiliikmelt oodatakse tegutsemist tegeliku opositsioonijõuna;

| F. | arvestades, et 1994. aastast peale ei ole Valgevenes korraldatud vabu ja õiglasi valimisi ega järgitud valimisseadust, mis vastaks OSCE/ODIHRi rahvusvaheliselt tunnustatud normidele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 1994. aastast peale ei ole Valgevenes korraldatud vabu ja õiglasi valimisi ega järgitud valimisseadust, mis vastaks OSCE/ODIHRi rahvusvaheliselt tunnustatud normidele;

| G. | arvestades, et 2016. aasta veebruaris tühistas EL hea tahte märgina enamiku Valgevene ametnike ja juriidiliste isikute vastaseid piiravaid meetmeid, et innustada Valgevenet inimõigusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid edendama; arvestades, et Valgevenet käsitlevates 15. veebruari 2016. aasta järeldustes rõhutas nõukogu vajadust tõhustada ELi ja Valgevene koostööd mitmes majandusvaldkonnas ning kaubanduse ja abiga seotud valdkonnas, avades Valgevenele sellega võimaluse taotleda EIP ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga rahalisi vahendeid; arvestades, et enne 2016. aasta valimisi võis täheldada mitmeid katseid teatavate pikaajaliste probleemide lahendamiseks, kuid samas on hulk valimiste õigus- ja menetlusraamistikuga seotud küsimusi endiselt lahendamata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2016. aasta veebruaris tühistas EL hea tahte märgina enamiku Valgevene ametnike ja juriidiliste isikute vastaseid piiravaid meetmeid, et innustada Valgevenet inimõigusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid edendama; arvestades, et Valgevenet käsitlevates 15. veebruari 2016. aasta järeldustes rõhutas nõukogu vajadust tõhustada ELi ja Valgevene koostööd mitmes majandusvaldkonnas ning kaubanduse ja abiga seotud valdkonnas, avades Valgevenele sellega võimaluse taotleda EIP ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga rahalisi vahendeid; arvestades, et enne 2016. aasta valimisi võis täheldada mitmeid katseid teatavate pikaajaliste probleemide lahendamiseks, kuid samas on hulk valimiste õigus- ja menetlusraamistikuga seotud küsimusi endiselt lahendamata;

| H. | arvestades, et kaks Valgevene valimisvaatlusrühma – „Inimõiguste kaitsjad vabade valimiste nimel“ ja „Õigus valida 2016“ – mõistsid viimased valimised hukka põhjusel, et need ei vastanud mitmele põhilisele rahvusvahelisele normile ega kajastanud usaldusväärselt Valgevene kodanike tahet; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kaks Valgevene valimisvaatlusrühma – „Inimõiguste kaitsjad vabade valimiste nimel“ ja „Õigus valida 2016“ – mõistsid viimased valimised hukka põhjusel, et need ei vastanud mitmele põhilisele rahvusvahelisele normile ega kajastanud usaldusväärselt Valgevene kodanike tahet;

| I. | arvestades, et Valgevene vaatlusrühmad kogusid konkreetseid tõendeid selle kohta, kuidas nii viiel eelhääletuspäeval (6.–10. september 2016) kui ka valimispäeval (11. september 2016) tehti kogu riigis jõulisi katseid valimisaktiivsust tegelikust kõrgemana näidata, ning arvestades, et Valgevene ainus sõltumatu arvamusuuringu instituut (NISEPI) peatas valitsuse survel oma tegevuse ja selle tõttu on valgevenelaste tegelikke poliitilisi eelistusi väga raske hinnata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Valgevene vaatlusrühmad kogusid konkreetseid tõendeid selle kohta, kuidas nii viiel eelhääletuspäeval (6.–10. september 2016) kui ka valimispäeval (11. september 2016) tehti kogu riigis jõulisi katseid valimisaktiivsust tegelikust kõrgemana näidata, ning arvestades, et Valgevene ainus sõltumatu arvamusuuringu instituut (NISEPI) peatas valitsuse survel oma tegevuse ja selle tõttu on valgevenelaste tegelikke poliitilisi eelistusi väga raske hinnata;

| J. | arvestades, et osa Valgevene opositsioonijõude sõlmis 18. novembril 2015 esimest korda koostöökokkuleppe ühise kandideerimise kohta 2016. aasta parlamendivalimistel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et osa Valgevene opositsioonijõude sõlmis 18. novembril 2015 esimest korda koostöökokkuleppe ühise kandideerimise kohta 2016. aasta parlamendivalimistel;

| K. | arvestades, et 18.–19. juunil 2015 tegi Euroopa Parlamendi delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks oma esimese visiidi Minskisse pärast 2002. aastat; arvestades, et Euroopa Parlamendil ei ole praegu ametlikke suhteid Valgevene parlamendiga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 18.–19. juunil 2015 tegi Euroopa Parlamendi delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks oma esimese visiidi Minskisse pärast 2002. aastat; arvestades, et Euroopa Parlamendil ei ole praegu ametlikke suhteid Valgevene parlamendiga;

| L. | arvestades, et Valgevene etendas konstruktiivset rolli Ukraina relvarahukokkuleppe saavutamisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Valgevene etendas konstruktiivset rolli Ukraina relvarahukokkuleppe saavutamisel;

| M. | arvestades, et Venemaa agressioon Ukraina vastu ja Krimmi ebaseaduslik annekteerimine on Valgevene ühiskonnas süvendanud kartusi, et Valgevene siseolukord võib jõuvahekordade muutumise tõttu destabiliseeruda; arvestades, et Valgevene rahvas ei ole siiski jätnud lootust oma riigi sisulisele reformimisele ja rahumeelsele ümberkujundamisele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Venemaa agressioon Ukraina vastu ja Krimmi ebaseaduslik annekteerimine on Valgevene ühiskonnas süvendanud kartusi, et Valgevene siseolukord võib jõuvahekordade muutumise tõttu destabiliseeruda; arvestades, et Valgevene rahvas ei ole siiski jätnud lootust oma riigi sisulisele reformimisele ja rahumeelsele ümberkujundamisele;

| N. | arvestades, et seisak Valgevene majanduses on kestnud juba üle 20 aasta, suured majandussektorid on endiselt riigi omanduses ning alluvad administratiivsele käsu- ja kontrollisüsteemile; arvestades, et Valgevene majanduslik sõltuvus Venemaa majandusabist suureneb pidevalt, ja arvestades, et Valgevene majandustulemused kuuluvad Euraasia Majandusliidu kõige nõrgemate hulka – näiteks 2015.–2016. aastal kahanes riigi SKP rohkem kui 30 miljardi USA dollari võrra; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et seisak Valgevene majanduses on kestnud juba üle 20 aasta, suured majandussektorid on endiselt riigi omanduses ning alluvad administratiivsele käsu- ja kontrollisüsteemile; arvestades, et Valgevene majanduslik sõltuvus Venemaa majandusabist suureneb pidevalt, ja arvestades, et Valgevene majandustulemused kuuluvad Euraasia Majandusliidu kõige nõrgemate hulka – näiteks 2015.–2016. aastal kahanes riigi SKP rohkem kui 30 miljardi USA dollari võrra;

| O. | arvestades, et Valgevene on Euroopas ainus riik, kus veel kohaldatakse surmanuhtlust; arvestades, et 4. oktoobril 2016 jättis Valgevene ülemkohus jõusse Siarhei Vostrykaule määratud surmanuhtluse ja et see oli 2016. aastal neljas Valgevene ülemkohtu kinnitatud surmaotsus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Valgevene on Euroopas ainus riik, kus veel kohaldatakse surmanuhtlust; arvestades, et 4. oktoobril 2016 jättis Valgevene ülemkohus jõusse Siarhei Vostrykaule määratud surmanuhtluse ja et see oli 2016. aastal neljas Valgevene ülemkohtu kinnitatud surmaotsus;

| P. | arvestades, et inimõigusorganisatsioonid on juhtinud tähelepanu opositsiooni ahistamise uutele meetoditele; arvestades, Valgevene ametivõimud ei ole loobunud poliitiliste oponentide represseerimisest, kuna rahumeelseid protestijaid võetakse endiselt haldusvastutusele, muud kodaniku- ja poliitilised õigused on piiratud ning riigis on uusi poliitvange; arvestades, et Valgevene ametivõimud ei ole võtnud meetmeid inimõiguste valdkonnas süsteemsete ja kvalitatiivsete muudatuste tegemiseks, seda eelkõige seadusandlikul tasandil; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et inimõigusorganisatsioonid on juhtinud tähelepanu opositsiooni ahistamise uutele meetoditele; arvestades, Valgevene ametivõimud ei ole loobunud poliitiliste oponentide represseerimisest, kuna rahumeelseid protestijaid võetakse endiselt haldusvastutusele, muud kodaniku- ja poliitilised õigused on piiratud ning riigis on uusi poliitvange; arvestades, et Valgevene ametivõimud ei ole võtnud meetmeid inimõiguste valdkonnas süsteemsete ja kvalitatiivsete muudatuste tegemiseks, seda eelkõige seadusandlikul tasandil;

| Q. | arvestades, et Valgevene olukorra märkimisväärne parandamine sõna- ja meediavabaduse, tavakodanike ja opositsiooniaktivistide poliitiliste õiguste austamise ning õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste järgimise osas on ELi ja Valgevene suhete parandamise eeltingimus; arvestades, et Euroopa Liit toetab endiselt kindlalt inimõiguste, sealhulgas sõna- ja meediavabaduse kaitsmist Valgevenes; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Valgevene olukorra märkimisväärne parandamine sõna- ja meediavabaduse, tavakodanike ja opositsiooniaktivistide poliitiliste õiguste austamise ning õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste järgimise osas on ELi ja Valgevene suhete parandamise eeltingimus; arvestades, et Euroopa Liit toetab endiselt kindlalt inimõiguste, sealhulgas sõna- ja meediavabaduse kaitsmist Valgevenes;

| R. | arvestades, et Valgevene võttis 25. oktoobril 2016 vastu esimese riikliku inimõiguste tegevuskava, mis ministrite nõukogu resolutsiooniga heaks kiideti; arvestades, et Valgevene ametivõimude väitel määratakse selle kavaga kindlaks peamised tegevussuunad riigi inimõigusalaste kohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Valgevene võttis 25. oktoobril 2016 vastu esimese riikliku inimõiguste tegevuskava, mis ministrite nõukogu resolutsiooniga heaks kiideti; arvestades, et Valgevene ametivõimude väitel määratakse selle kavaga kindlaks peamised tegevussuunad riigi inimõigusalaste kohustuste täitmiseks;

| S. | arvestades, et Valgevene idapartnerluses ja selle parlamentaarses harus Euronestis osalemise üks eesmärke on tugevdada Valgevene ja ELi koostööd; arvestades, et Valgevene parlamendil ei ole Euronesti parlamentaarses assamblees ametlikku staatust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Valgevene idapartnerluses ja selle parlamentaarses harus Euronestis osalemise üks eesmärke on tugevdada Valgevene ja ELi koostööd; arvestades, et Valgevene parlamendil ei ole Euronesti parlamentaarses assamblees ametlikku staatust;

| T. | arvestades, et Valgevene ehitab ELi piirile Astravetsi oma esimest tuumaelektrijaama; arvestades, et iga tuumaenergia arendamisega tegelev riik peab rangelt kinni pidama rahvusvahelistest tuuma- ja keskkonnaohutusnõuetest ja -normidest; arvestades, et Valgevene valitsus, kellel on ainuvastutus riigi territooriumil asuvate tuumarajatiste ohutuse ja julgeoleku eest, peab täitma oma kohustusi omaenda kodanike ja ka naaberriikide ees; arvestades, et mis tahes tuumarajatiste arendamise, käitamise ja dekomisjoneerimise põhialuseks peavad olema avatuse ja läbipaistvuse põhimõtted; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Valgevene ehitab ELi piirile Astravetsi oma esimest tuumaelektrijaama; arvestades, et iga tuumaenergia arendamisega tegelev riik peab rangelt kinni pidama rahvusvahelistest tuuma- ja keskkonnaohutusnõuetest ja -normidest; arvestades, et Valgevene valitsus, kellel on ainuvastutus riigi territooriumil asuvate tuumarajatiste ohutuse ja julgeoleku eest, peab täitma oma kohustusi omaenda kodanike ja ka naaberriikide ees; arvestades, et mis tahes tuumarajatiste arendamise, käitamise ja dekomisjoneerimise põhialuseks peavad olema avatuse ja läbipaistvuse põhimõtted;

| U. | arvestades, et Valgevene kuulub Ühise Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni (CSTO) ja osaleb koos Venemaaga ühistes sõjaväemanöövrites „Zapad“, kus muu hulgas harjutatakse Valgevene läänenaabrite ründamist ja simuleeritakse ka tuumarelva kasutamist Poola vastu; arvestades, et Valgevene on järgmisel aastal ilmselt osaline manöövritel „Zapad 2017“, kus võidakse läbi mängida uusi agressiivseid stsenaariume; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Valgevene kuulub Ühise Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni (CSTO) ja osaleb koos Venemaaga ühistes sõjaväemanöövrites „Zapad“, kus muu hulgas harjutatakse Valgevene läänenaabrite ründamist ja simuleeritakse ka tuumarelva kasutamist Poola vastu; arvestades, et Valgevene on järgmisel aastal ilmselt osaline manöövritel „Zapad 2017“, kus võidakse läbi mängida uusi agressiivseid stsenaariume;

| 1. | peab endiselt ülimalt murettekitavaks puudusi, mida rahvusvahelised vaatlejad täheldasid 2015. aasta presidendi- ja 2016. aasta parlamendivalimiste ajal; tunnustab püüdeid teha edusamme, kuigi need on ikka veel ebapiisavad; märgib, et äsja valitud parlamendis on üks opositsioonierakonna ja üks valitsusvälise sektori esindaja; leiab aga, et nende puhul on tegemist pigem poliitilistel kaalutlustel nimetamise kui valimistulemuste põhjal parlamenti pääsemisega; märgib, et nende kahe parlamendiliikme poolt edaspidi esitatavate seadusandlike ettepanekute arvessevõtmine on lakmustest, mis näitab nende nimetamise taga peituvaid ametivõimude poliitilisi kavatsusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Valgevene ametivõime üles laiema demokratiseerimisprotsessi raames ja koostöös rahvusvaheliste partneritega jätkama viivitamata tööd põhjaliku valimisreformi teostamiseks; rõhutab vajadust rakendada OSCE/ODIHRi soovitusi aegsasti enne 2018. aasta märtsis toimuvaid kohalikke valimisi ning rõhutab, et kohalikud ja rahvusvahelised vaatlejad peavad neid valimisi jälgima; rõhutab, et see on tähtis selleks, et saavutada ELi ja Valgevene suhetes soovitud edusamme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab oma üleskutset Valgevene ametivõimudele tagada kõikides olukordades demokraatlike põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste järgimine vastavalt inimõiguste ülddeklaratsioonile ning Valgevene poolt ratifitseeritud rahvusvahelistele ja piirkondlikele inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub Valgevene valitsusel rehabiliteerida vabastatud poliitvangid ning täielikult taastada nende kodaniku- ja poliitilised õigused; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab murettekitavaks, et pärast 2000. aastat ei ole Valgevenes registreeritud ühtegi uut erakonda; nõuab, et kõik sellekohased piirangud tühistataks; rõhutab, et kõigil erakondadel tuleb lubada poliitiliselt piiranguteta tegutseda, eriti valimiskampaania ajal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ootab, et võimud lõpetaksid sõltumatu meedia ahistamise poliitilistel põhjustel; nõuab, et lõpetataks halduskorras vastutusele võtmise tava ja halduskoodeksi artikli 22 lõike 2 punkti 2 meelevaldne kasutamine akrediteeringuta vabakutseliste ajakirjanike vastu, kes teevad välismeediaga koostööd, sest sellega piiratakse sõnavabadust ja teabe levitamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub Valgevene võimudel viivitamatult kehtetuks tunnistada Valgevene kriminaalkoodeksi artikli 193 lõige 1, mille kohaselt registreerimata avalike ühenduste ja organisatsioonide tegevuse korraldamine ja selles osalemine on karistatav, ning lubada avalikel ühendustel ja organisatsioonidel seaduslikult, täies ulatuses, vabalt ja takistamatult toimida; juhib komisjoni tähelepanu eelkõige asjaolule, et artikli 193 lõike 1 ja teiste piiravate meetmete kohaldamise tõttu on üle 150 Valgevene vabaühenduse registreeritud Leedus, Poolas, Tšehhi Vabariigis ja mujal; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et Valgevene ametivõimud muudaksid poliitikat, mille kohaselt Valgevene valitsusvälisele sektorile antav rahvusvaheline rahaline toetus on endiselt kõrgelt maksustatud; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab teravalt hukka Valgevene valitsuse poliitika kasutada erijõudusid kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas rahvusvähemusi esindavate organisatsioonide, nagu sõltumatu vabaühendus Valgevene Poolakate Liit, siseasjadesse sekkumiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et Valgevene kui ainus Euroopa riik, kus veel kohaldatakse surmanuhtlust ja kus seda hiljuti uuesti täide viima hakati, astuks esimese sammu selle alatiseks kaotamise suunas ja ühineks surmanuhtluse täideviimise ülemaailmse moratooriumiga; tuletab meelde, et surmanuhtlus on ebainimlik ja alandav karistus, sellel ei ole tõendatud heidutavat mõju ja see muudab õigusemõistmise vead pöördumatuks; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles ülalnimetatud probleeme ELi ja Valgevene jätkuvas inimõiguste teemalises dialoogis tugevalt rõhutama; peab sellega seoses tervitatavaks, et Valgevene ministrite nõukogu võttis vastu tegevuskava ÜRO Inimõiguste Nõukogu üldise korrapärase läbivaatamise töörühma soovituste elluviimiseks, ja ootab, et kava täies mahus ellu viidaks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub ELi üles säilitama liikumisjõudu suhete edasiseks normaliseerimiseks Valgevenega; kordab oma seisukohta, et erimeelsusi saab kõige paremini lahendada tõhustatud suhtluskanaleid kasutades ning et ELi ja eelkõige Euroopa Parlamendi jätkuv osalemine dialoogis Valgevenega, eelkõige selle kodanike ja kodanikuühiskonnaga ning ka parlamendi ja mitmesuguste erakondadega, võib anda konkreetseid tulemusi ja aidata kaasa riigi sõltumatusele, suveräänsusele ja heaolule; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles jätkama ja tugevdama toetust Valgevenes ning välismaal tegutsevatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele; rõhutab sellega seoses vajadust toetada kõiki Valgevene ühiskonnale teavet andvaid sõltumatuid allikaid, sealhulgas valgevenekeelseid ja välismaalt teavet edastavaid meediakanaleid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et 2014. aasta jaanuaris algasid viisalihtsustusläbirääkimised, mille eesmärk on parandada inimestevahelisi kontakte ja ergutada kodanikuühiskonna kujunemist; rõhutab, et komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid võtma vajalikke meetmeid, et kiirendada edusamme selles valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toetab „kriitilise seotuse“ poliitikat, mida EL järgib Valgevene ametivõimudega suheldes, ning väljendab valimisolekut aidata sellele kaasa Valgevenega suhtlemiseks moodustatud Euroopa Parlamendi delegatsiooni vahendusel; palub komisjonil hoolikalt jälgida seadusandlikke algatusi ja kontrollida nende rakendamist; tuletab meelde, et EL peab tagama, et tema vahendeid ei kasutataks kodanikuühiskonna organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate, vabakutseliste ajakirjanike ja opositsioonijuhtide allasurumiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunneb muret ohutusprobleemide pärast, mille on põhjustanud Valgevene tuumaelektrijaama ehitus Astravetsis, mis asub vähem kui 50 kilomeetri kaugusel Leedu pealinnast Vilniusest ja Poola piiri lähedal; rõhutab, et projekti rakendamine peab toimuma põhjaliku rahvusvahelise järelevalve all tagamaks, et see on kooskõlas rahvusvaheliste tuuma- ja keskkonnaohutuse nõuete ja normidega, sealhulgas ÜRO Espoo konventsiooni ja Århusi konventsiooniga; palub komisjonil võtta selle ehitusjärgus tuumajaama ohutuse ja läbipaistvuse küsimus Valgevene ja Venemaaga peetava dialoogi teemaks, arvestades asjaolu, et Venemaa rahastab jaama ehitust ja see põhineb Rosatomi tehnoloogial, ning palub komisjonil selles küsimuses korrapäraselt aru anda Euroopa Parlamendile ja ELi liikmesriikidele, eelkõige Valgevenega piirnevatele liikmesriikidele; palub nõukogul ja komisjonil kasutada enda käsutuses olevaid hoobasid, sealhulgas ELi makromajandusliku finantsabi tingimuslikuks muutmist, tagamaks, et Valgevene järgib Astravetsi tuumaelektrijaamaga seoses rahvusvahelisi ohutusnorme, pidades eelkõige silmas stressitesti läbiviimist, milles 23. juunil 2011 komisjoniga kokku lepiti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab väga oluliseks ja ootab, et Valgevene ühineks Euronesti parlamentaarse assambleega kooskõlas selle asutamisaktiga kohe, kui poliitilised tingimused on täidetud, kuivõrd see ühinemine oleks loomulik järg Valgevene osalusele idapartnerluse mitmepoolses koostööraamistikus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kinnitab, et tahab jätkata tegevust Valgevene rahva hüvanguks, et toetada tema demokraatiapüüdlusi ja -algatusi ning aidata rajada Valgevene stabiilset, demokraatlikku ja majanduslikult tugevat tulevikku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, OSCE/ODIHRile, Euroopa Nõukogule ja Valgevene ametivõimudele. |
| --- | --- |

18.

---

Neljapäev, 1. detsember 2016

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/140 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/140

---

P8_TA(2016)0464

Euroopa Liidu Solidaarsusfondile antud hinnang

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Solidaarsusfondile antud hinnangu kohta (2016/2045(INI))

(2018/C 224/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 175 ja artikli 212 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 175 ja artikli 212 lõiget 2;

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ning selle rakendamise ja kasutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ning selle rakendamise ja kasutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 661/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 661/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (COM(2013)0522) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (COM(2013)0522) (4),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Euroopa Liidu Solidaarsusfondi 2014. aasta aruanne“ (COM(2015)0502), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Euroopa Liidu Solidaarsusfondi 2014. aasta aruanne“ (COM(2015)0502),

| — | võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni üleujutuste kohta Euroopas (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni üleujutuste kohta Euroopas (5),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste (tulekahjude ja üleujutuste) kohta sel suvel Euroopas (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste (tulekahjude ja üleujutuste) kohta sel suvel Euroopas (6),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tulevik“ (COM(2011)0613), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tulevik“ (COM(2011)0613),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 28. novembri 2013. aasta arvamust Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 28. novembri 2013. aasta arvamust Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kohta (7),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A8-0341/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A8-0341/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) loodi määrusega (EÜ) nr 2012/2002 Kesk-Euroopas 2002. aasta suvel aset leidnud tõsiste üleujutuste järel ning on väärtuslik vahend, mis võimaldab ELil reageerida suurtele loodusõnnetustele ja erakorralistele piirkondlikele katastroofidele liidus ja ühinemisläbirääkimistel osalevates riikides ning näidata üles solidaarsust kannatada saanud piirkondade ja riikidega; arvestades, et sellest toetatakse ainult valitsuste läbiviidavaid hädaabi- ja taastamisoperatsioone pärast selliseid loodusõnnetusi, millel on otsene mõju kannatada saanud piirkonna inimestele, looduskeskkonnale või majandusele (tasub siiski märkida, et 2005. aastal esitas komisjon ettepaneku, mille eesmärk on algset kohaldamisala veelgi laiendada); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) loodi määrusega (EÜ) nr 2012/2002 Kesk-Euroopas 2002. aasta suvel aset leidnud tõsiste üleujutuste järel ning on väärtuslik vahend, mis võimaldab ELil reageerida suurtele loodusõnnetustele ja erakorralistele piirkondlikele katastroofidele liidus ja ühinemisläbirääkimistel osalevates riikides ning näidata üles solidaarsust kannatada saanud piirkondade ja riikidega; arvestades, et sellest toetatakse ainult valitsuste läbiviidavaid hädaabi- ja taastamisoperatsioone pärast selliseid loodusõnnetusi, millel on otsene mõju kannatada saanud piirkonna inimestele, looduskeskkonnale või majandusele (tasub siiski märkida, et 2005. aastal esitas komisjon ettepaneku, mille eesmärk on algset kohaldamisala veelgi laiendada);

| B. | arvestades, et ELSF on alates selle loomisest osutunud väga kasulikuks – selle raames on kasutusele võetud kokku 3,8 miljardit eurot seoses 24 liikmesriigis ja läbirääkijariigis toimunud enam kui 70 katastroofiga ning fondi on kasutatud mitmesuguste loodusõnnetuste puhul, nagu maavärinad, üleujutused, metsatulekahjud, tormid ja hiljuti ka põuad; arvestades, et ELSF on üks ELi tugevamaid solidaarsuse sümboleid hädaolukorras; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELSF on alates selle loomisest osutunud väga kasulikuks – selle raames on kasutusele võetud kokku 3,8 miljardit eurot seoses 24 liikmesriigis ja läbirääkijariigis toimunud enam kui 70 katastroofiga ning fondi on kasutatud mitmesuguste loodusõnnetuste puhul, nagu maavärinad, üleujutused, metsatulekahjud, tormid ja hiljuti ka põuad; arvestades, et ELSF on üks ELi tugevamaid solidaarsuse sümboleid hädaolukorras;

| C. | arvestades, et fondi reformiti põhjalikult 2014. aastal, et täiustada ja lihtsustada selle menetlusi ning tagada kiirem reageerimine kuue nädala jooksul pärast taotluse esitamist, täpsustada selle kohaldamisala, määrata kindlaks piirkondliku katastroofi selged kriteeriumid ning tugevdada katastroofide ennetamise ja riskijuhtimisstrateegiaid, parandades seeläbi hädaabirahastamise tulemuslikkust vastavalt Euroopa Parlamendi ja kohalike omavalitsuste poolt aastate jooksul esitatud arvukatele nõudmistele; arvestades, et kavandatavas koondmääruses (COM(2016)0605 – 2016/0282(COD)), mille kohta komisjon esitas ettepaneku 14. septembril 2016, on ette nähtud fondi uus läbivaatamine, et suurendada hädaabirahastamise kiirust ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et fondi reformiti põhjalikult 2014. aastal, et täiustada ja lihtsustada selle menetlusi ning tagada kiirem reageerimine kuue nädala jooksul pärast taotluse esitamist, täpsustada selle kohaldamisala, määrata kindlaks piirkondliku katastroofi selged kriteeriumid ning tugevdada katastroofide ennetamise ja riskijuhtimisstrateegiaid, parandades seeläbi hädaabirahastamise tulemuslikkust vastavalt Euroopa Parlamendi ja kohalike omavalitsuste poolt aastate jooksul esitatud arvukatele nõudmistele; arvestades, et kavandatavas koondmääruses (COM(2016)0605 – 2016/0282(COD)), mille kohta komisjon esitas ettepaneku 14. septembril 2016, on ette nähtud fondi uus läbivaatamine, et suurendada hädaabirahastamise kiirust ja tulemuslikkust;

| D. | arvestades, et parlament on kindlalt toetanud kavandatud muudatusi, millest enamikku ta on nõudnud juba varasemates resolutsioonides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et parlament on kindlalt toetanud kavandatud muudatusi, millest enamikku ta on nõudnud juba varasemates resolutsioonides;

| E. | arvestades, et enne 2014. aasta juunit (kui jõustus muudetud määrus) saadud taotlusi hinnati algse määruse alusel, kuid pärast seda saadud taotlusi on hinnatud muudetud määruse alusel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et enne 2014. aasta juunit (kui jõustus muudetud määrus) saadud taotlusi hinnati algse määruse alusel, kuid pärast seda saadud taotlusi on hinnatud muudetud määruse alusel;

| F. | arvestades, et investeeringud loodusõnnetuste ennetamisse on kliimamuutustele reageerimise seisukohast äärmiselt olulised; arvestades, et märkimisväärne summa ELi, eriti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) vahenditest on investeeritud loodusõnnetuste ennetamisse ja riskijuhtimisstrateegiatesse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et investeeringud loodusõnnetuste ennetamisse on kliimamuutustele reageerimise seisukohast äärmiselt olulised; arvestades, et märkimisväärne summa ELi, eriti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) vahenditest on investeeritud loodusõnnetuste ennetamisse ja riskijuhtimisstrateegiatesse;

| G. | arvestades, et erandjuhul, kui asjaomasel aastal ei ole kasutamiseks piisavalt rahalisi vahendeid, võib kasutada ka järgmise aasta vahendeid, võttes arvesse fondi iga-aastast eelarve ülemmäära nii selleks aastaks, mil katastroof toimus, kui ka järgmiseks aastaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et erandjuhul, kui asjaomasel aastal ei ole kasutamiseks piisavalt rahalisi vahendeid, võib kasutada ka järgmise aasta vahendeid, võttes arvesse fondi iga-aastast eelarve ülemmäära nii selleks aastaks, mil katastroof toimus, kui ka järgmiseks aastaks;

| 1. | tuletab meelde, et alates selle loomisest 2002. aastal on ELSF olnud oluline rahastamisallikas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, leevendanud kõikjal Euroopas toimunud loodusõnnetuste (mille seas on olnud üleujutusi, maavärinaid ja metsatulekahjusid) tagajärgi ning fondi abil on väljendatud Euroopa solidaarsust kannatada saanud piirkondadega; rõhutab, et ELSF on üks konkreetsemaid ja kodanike jaoks mõistetavamaid toetusvorme, mida EL saab kohalikele kogukondadele anda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et alates ELSFi loomisest on liidus toimunud loodusõnnetuste arv, raskusaste ja intensiivsus kliimamuutuste tagajärjel märkimisväärselt kasvanud; rõhutab seepärast lisaväärtust, mida annab kindel ja paindlik vahend, mille eesmärk on väljendada solidaarsust ning tagada kiire ja tulemuslik abi suurte loodusõnnetuste tõttu kannatanud inimestele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab, et ELSFi rahastatakse väljaspool Euroopa Liidu eelarvet ja selle eraldiste maksimaalne summa on 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades) ning et hoolimata vahendi paindlikkusest (N+1 ülekandmine) võivad märkimisväärsed summad jääda igal aastal kasutamata; võtab sellega seoses teadmiseks iga-aastaste eraldiste osalise eelarvesse kandmise, mis on ette nähtud kavandatavas koondmääruses, eesmärgiga kiirendada kasutusele võtmise menetlust ning pakkuda katastroofi tõttu kannatanud kodanikele kiiremat ja tõhusamat abi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et aastase piirmäära kasutamine näitab, et assigneeringute aastane määr on pärast mitmeaastase finantsraamistiku uut programmitöö perioodi asjakohane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab 2014. aasta reformi olulisust, kuna sellega ületati nõukogu vastuseis ja reageeriti lõpuks parlamendi korduvatele üleskutsetele suurendada abi kiirust ja tõhusust, et tagada kiire ja läbipaistev reageerimine loodusõnnetuste tõttu kannatada saanud inimeste abistamiseks; väljendab lisaks heameelt hiljutise koondmääruse üle, millega kehtestatakse uued sätted seoses lihtsustamise ja vahendite lihtsama kasutusele võtmisega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab reformi põhipunkte, mis on järgmised: ettemaksete kehtestamine, mille kohaselt võib kuni 10 % eeldatava toetuse summast teha nõudmisel kättesaadavaks kiiresti pärast fondist rahalise toetuse saamise taotluse esitamist komisjonile (ülemmäär 30 miljonit eurot); hädaabi- ja taastamisoperatsioonide ettevalmistamise ja rakendamisega seotud kulude rahastamiskõlblikkus (parlamendi oluline nõue); riigi poolt taotluse esitamise (12 nädalat pärast esimese kahjustuse registreerimist) ja projekti koostamise (18 kuud) tähtaegade pikendamine; kuue kuu pikkuse tähtaja kehtestamine komisjonile taotlustele vastamiseks; uued sätted loodusõnnetuste ennetamise kohta ning usaldusväärse finantsjuhtimisega seotud korra täiustamine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab siiski, et vaatamata ettemaksete süsteemi kehtestamisele tekitab taotluse esitamisest kuni toetuse lõppsumma maksmiseni kestva menetluse pikkus abisaajatele endiselt probleeme; rõhutab sellega seoses vajadust esitada taotlus võimalikult kiiresti pärast õnnetust ning vajadust teha täiustusi hindamisetapis ja järgnevates etappides, et hõlbustada maksete tegemist; on seisukohal, et uue koondmääruse ELSFi käsitlevad sätted võivad aidata vahendeid kiiremini kasutusele võtta, et rahuldada tegelikud vajadused kohapeal; rõhutab samuti, et liikmesriigid peavad läbi vaatama oma haldusmenetlused eesmärgiga kiirendada abi kasutusele võtmist kannatada saanud piirkondade ja riikide jaoks; soovitab seoses võimalike täiustustega tulevase reformi käigus kehtestada katastroofide ohjamise riiklike kavade kohustusliku ajakohastamise nõude, samuti nõude esitada teavet hädaolukorra lepinguid käsitlevate kokkulepete ettevalmistamise kohta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub liikmesriike üles parandama suhtluskanaleid ning koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, seda nii kahju hindamisel, mille jaoks taotletakse ELSFist rahalist toetust, kui ka taotluse koostamisel, aga samuti looduskatastroofide tagajärgede kõrvaldamise projektide elluviimisel, et tagada seeläbi kohapeal liidu abi tõhusus ning edendada jätkusuutlikke lahendusi; on lisaks seisukohal, et ELSFi toetusest tuleks laiemat avalikkust teavitada; kutsub asjaomaseid asutusi üles parandama teabevahetust ning andma teavet ELSFi toetuse kohta, suurendamata seejuures halduskoormust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab väga tähtsaks tagada, et liikmesriigid järgiksid loodusõnnetustele reageerimisel riigihankemenetlusi, et selgitada välja ja levitada hädaolukordades sõlmitud lepingutega seotud parimaid tavasid ja kogemusi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt, et komisjon täpsustas eeskirju piirkondlike loodusõnnetuste abikõlblikkuse kohta, kuid toonitab, et parlamendi ja nõukogu vahelise lõppkokkuleppega kehtestati nende abikõlblikkuse künniseks 1,5 % piirkondlikust SKPst, nagu nähti ette komisjoni ettepanekuga, vaatamata parlamendi püüdele seada künniseks 1 %; märgib, et äärepoolseimate piirkondade haavatavust võeti arvesse ja nende jaoks langetati künnis 1 %-le; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et fond annab abi kahjude puhul, mille vastu ei kindlustata, ega kompenseeri eraisikutele tekkinud kahju; rõhutab, et pikaajalisi meetmeid, näiteks jätkusuutlikku ülesehitamist või majandusarengu- ja ennetustegevust, võib rahastada liidu muudest vahenditest, eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub liikmesriike üles optimeerima ELi, eelkõige viie Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi vahendite kasutamist investeeringuteks, mis aitavad vältida loodusõnnetuste toimumist, ning toonitab, et tähtis on arendada koostoimet liidu eri fondide ja poliitikameetmete vahel, et hoida ära loodusõnnetuste mõju ning tagada ELSFi kasutamise korral ülesehitamisprojektide tugevdamine ja pikaajaline jätkusuutlik arendamine; on seisukohal, et alati, kui ELSF kasutusele võetakse, peaks asjaomane liikmesriik ametlikult kohustuma rakendama kõiki meetmeid katastroofide ennetamiseks ja kannatada saanud piirkondade jätkusuutlikuks ülesehitamiseks; soovitab lihtsustada võimalikult suures ulatuses ühendatud fondide kasutamisega seotud haldusmenetlusi, kui tahetakse saavutada sünergiat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab seetõttu, et tuleb suurendada jõupingutusi investeerimiseks kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse, võttes arvesse ennetusmeetmeid, kui ELSFist toetatakse ülesehitamist ja taasmetsastamist; on seisukohal, et ennetamisest peaks saama horisontaalne ülesanne, ning soovitab katastroofi tagajärgede leevendamisel ELSFi abil võtta ökosüsteemil põhinevale lähenemisviisile vastavaid ennetusmeetmeid; palub liikmesriikidel lisaks koostada riskiennetus- ja riskijuhtimisstrateegiad, arvestades muu hulgas, et paljud loodusõnnetused on nüüdisajal inimtegevuse otsene tagajärg; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab vajadust tagada ELSFi toetuste andmisel, haldamisel ja rakendamisel maksimaalne läbipaistvus; peab tähtsaks teha kindlaks, kas ELSFi toetusi on kasutatud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, et määrata kindlaks, arendada ja jagada parimaid tavasid ning saadud kogemusi; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles suurendama läbipaistvust ja tagama üldsusele juurdepääsu teabele kogu abi andmise protsessi käigus alates taotluse esitamisest kuni projekti lõpetamiseni; nõuab samuti Euroopa Kontrollikoja eriaruannet ELSFi toimimise kohta, arvestades muu hulgas asjaolu, viimane aruanne koostati enne ELSFi määruse 2014. aasta muudatusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et 2014. aastal saadi 13 uut taotlust, ning juhib tähelepanu kõnealuse aasta erilisele olukorrale, sest kuut taotlust hinnati algse määruse alusel, ülejäänud seitset taotlust aga muudetud määruse alusel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et kaks taotlust lükati 2014. aastal vana ELSFi määruse kohaselt tagasi, sest neid õnnetusi ei peetud erakorralisteks, kuigi need põhjustasid tõsiseid kahjustusi ja neil oli otsene mõju asjaomaste piirkondade majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, ning väljendab seetõttu heameelt, et selles suhtes on muudetud ELSFi määrust täpsustatud; soovitab tulevaste reformide puhul siiski kaaluda võimalust muuta piirkondliku loodusõnnetuse määratlust, et mitu piiriülese loodusõnnetuse tõttu kannatanud riiki saaksid esitada ühise taotluse, juhul kui õnnetuse põhjus on sama ja mõju avaldub samal ajal, ning soovitab taotluste hindamisel võtta arvesse ka kaudset kahju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub komisjonil seoses tulevaste reformidega kaaluda võimalust suurendada ettemakse piirmäära 10 %-lt 15 %-le ning lühendada taotluste käsitlemise tähtaega kuuelt nädalalt neljale; palub komisjonil lisaks kaaluda võimalust seada abikõlblikkuse künniseks piirkondlike loodusõnnetuste puhul 1 % piirkonna SKPst ning võtta taotluste hindamisel arvesse asjaomaste piirkondade sotsiaal-majandusliku arengu taset; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab vajadust kaaluda lisaks SKP-le ka muude näitajate, nt inimarengu indeksi ja piirkondliku sotsiaalarengu indeksi kasutamist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt, et komisjon võttis vastu seitse abitaotlust, mis esitati muudetud eeskirjade alusel, sh neli taotlust, mis kiideti heaks 2014. aasta lõpus, kuid mille puhul tuli assigneeringud üle kanda 2015. aastasse, nagu on märgitud ELSFi 2015. aasta aruandes; tuletab sellega seoses meelde, et 2015 oli esimene aasta, kui ELSFi rakendati algusest lõpuni muudetud eeskirjade alusel, ning et analüüs näitab, et reformi käigus tehtud õiguslikud täpsustused tagasid taotluste edukuse, kuid see ei olnud nii vanade sätete puhul, mille alusel tunnistati umbes kaks kolmandikku piirkondliku õnnetuse abitaotlustest abikõlbmatuteks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab kahetsusväärseks, et vana määruse kohaselt olid rakendamis- ja sulgemisaruannete hindamismenetlused nii aeganõudvad, ning eeldab, et muudetud määruse kohaselt viiakse sulgemine läbi tõhusamalt ja läbipaistvamalt, tagades liidu finantshuvide kaitsmise; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab lisaks, et muudetud määruse artikliga 11 antakse komisjonile ja kontrollikojale auditivolitused ning lubatakse Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) korraldada vajaduse korral uurimisi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub komisjonil ja kontrollikojal hinnata ELSFi toimimist enne praeguse mitmeaastase finantsraamistiku perioodi lõppu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele ja piirkondlikele omavalitsustele. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT C 440, 30.12.2015, lk 13.

(3)  ELT L 189, 27.6.2014, lk 143.

(4)  ELT C 170, 5.6.2014, lk 45.

(5)  ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 471.

(6)  ELT C 193 E, 17.8.2006, lk 322.

(7)  ELT C 114, 15.4.2014, lk 48.

(8)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/145 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/145

---

P8_TA(2016)0476

Olukord Itaalias pärast maavärinaid

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Itaalias pärast maavärinaid (2016/2988(RSP))

(2018/C 224/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174, artikli 175 kolmandat lõiku ja artiklit 212, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174, artikli 175 kolmandat lõiku ja artiklit 212,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/369 erakorralise toetuse andmise kohta liidus (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/369 erakorralise toetuse andmise kohta liidus (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 661/2014, millega muudetakse kõnealust määrust (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 661/2014, millega muudetakse kõnealust määrust (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 375/2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 375/2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus) (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. aprilli 2011. aasta järeldusi, milles käsitletakse katastroofide ohjamise tarbeks riskide hindamise edasiarendamist Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. aprilli 2011. aasta järeldusi, milles käsitletakse katastroofide ohjamise tarbeks riskide hindamise edasiarendamist Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta järeldusi, millega kutsutakse üles tugevdama kodanikukaitse suutlikkust Euroopa vastastikuse abistamise süsteemi kaudu, mis lähtub modulaarsest lähenemisviisist kodanikukaitsele (16474/08), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta järeldusi, millega kutsutakse üles tugevdama kodanikukaitse suutlikkust Euroopa vastastikuse abistamise süsteemi kaudu, mis lähtub modulaarsest lähenemisviisist kodanikukaitsele (16474/08),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Euroopa Liidu Solidaarsusfondi 2014. aasta aruanne“ (COM(2015)0502), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Euroopa Liidu Solidaarsusfondi 2014. aasta aruanne“ (COM(2015)0502),

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2007. aasta resolutsiooni maavärinate piirkondliku mõju kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2007. aasta resolutsiooni maavärinate piirkondliku mõju kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni (9) ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta seoses maavärinaga Abruzzos, Itaalias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni (9) ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta seoses maavärinaga Abruzzos, Itaalias,

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ning selle rakendamise ja kasutamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ning selle rakendamise ja kasutamise kohta (10),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 28. novembri 2013. aasta arvamust Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 28. novembri 2013. aasta arvamust Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kohta (11),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimusi olukorra kohta Itaalias pärast maavärinaid (O-000139/2016 – B8-1812/2016, O-000140/2016 – B8-1813/2016 ja O-000141/2016 – B8-1814/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimusi olukorra kohta Itaalias pärast maavärinaid (O-000139/2016 – B8-1812/2016, O-000140/2016 – B8-1813/2016 ja O-000141/2016 – B8-1814/2016),

| — | võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 24/2012: „Euroopa Liidu solidaarsusfondi abi seoses 2009. aasta Abruzzo maavärinaga: tegevuse asjakohasus ja maksumus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 24/2012: „Euroopa Liidu solidaarsusfondi abi seoses 2009. aasta Abruzzo maavärinaga: tegevuse asjakohasus ja maksumus“,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et pärast 24. augusti 2016. aasta laastavat maavärinat tabas Kesk-Itaalia piirkondi lisaks arvukatele väiksematele tõugetele veel kolm tugevat maavärinat: 26. oktoobril 2016 magnituudiga 5,5 ja 6,1 ning 30. oktoobril 2016 magnituudiga 6,5; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast 24. augusti 2016. aasta laastavat maavärinat tabas Kesk-Itaalia piirkondi lisaks arvukatele väiksematele tõugetele veel kolm tugevat maavärinat: 26. oktoobril 2016 magnituudiga 5,5 ja 6,1 ning 30. oktoobril 2016 magnituudiga 6,5;

| B. | arvestades, et viimaste kuude jooksul on Kesk-Itaaliat pidevalt raputanud maavärinad ja järeltõuked; arvestades, et viimane, 30. oktoobril 2016. aastal toimunud maavärin oli suurim, mis on riiki rohkem kui kolme aastakümne jooksul tabanud, ning et see tegi maatasa terveid külasid, viies paljud maavärinast laastatud piirkondade elanikud meeleheite piirile ja põhjustades ümbritsevates piirkondades mitmesugust kaudset kahju; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimaste kuude jooksul on Kesk-Itaaliat pidevalt raputanud maavärinad ja järeltõuked; arvestades, et viimane, 30. oktoobril 2016. aastal toimunud maavärin oli suurim, mis on riiki rohkem kui kolme aastakümne jooksul tabanud, ning et see tegi maatasa terveid külasid, viies paljud maavärinast laastatud piirkondade elanikud meeleheite piirile ja põhjustades ümbritsevates piirkondades mitmesugust kaudset kahju;

| C. | arvestades, et teadete kohaselt sai hiljutistes maavärinates vigastada üle 400 inimese ja hukkus 290 inimest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et teadete kohaselt sai hiljutistes maavärinates vigastada üle 400 inimese ja hukkus 290 inimest;

| D. | arvestades, et need hävitavad maavärinad võivad kuhjuda nn doominoefektiks ja kaasa tuua kuni 100 000 elaniku ümberasumise; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et need hävitavad maavärinad võivad kuhjuda nn doominoefektiks ja kaasa tuua kuni 100 000 elaniku ümberasumise;

| E. | arvestades, et hiljutiste maavärinate mõjul on hävinud linnu, saanud tõsiselt kahjustada kohalik ja piirkondlik infrastruktuur, hävinud ajaloo- ja kultuuripärand ning saanud kahjustada majandustegevus, eriti VKEde tegevus, põllumajandus, maastik ning turismi- ja võõrustussektori potentsiaal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hiljutiste maavärinate mõjul on hävinud linnu, saanud tõsiselt kahjustada kohalik ja piirkondlik infrastruktuur, hävinud ajaloo- ja kultuuripärand ning saanud kahjustada majandustegevus, eriti VKEde tegevus, põllumajandus, maastik ning turismi- ja võõrustussektori potentsiaal;

| F. | arvestades, et kannatada saanud ala suurus on ligikaudu 130 ruutkilomeetrit ja maksimaalne nihe on vähemalt 70 sentimeetrit, ning arvestades, et ettearvamatu hüdrogeoloogiline mõju võib talvistes karmides ilmastikuoludes viia teiste loodusõnnetusteni, nagu üleujutused ja maalihked, ning kahju kumuleerumiseni; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kannatada saanud ala suurus on ligikaudu 130 ruutkilomeetrit ja maksimaalne nihe on vähemalt 70 sentimeetrit, ning arvestades, et ettearvamatu hüdrogeoloogiline mõju võib talvistes karmides ilmastikuoludes viia teiste loodusõnnetusteni, nagu üleujutused ja maalihked, ning kahju kumuleerumiseni;

| G. | arvestades, et mõned Euroopa Liidu piirkonnad on kaitsetumad ja suure maavärinaohuga; arvestades, et neid piirkondi võivad tabada mitmesugused loodusõnnetused ka korduvalt, mõnikord vähem kui aastase vahega, nagu on hiljuti juhtunud Itaalias, Portugalis, Kreekas ja Küprosel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mõned Euroopa Liidu piirkonnad on kaitsetumad ja suure maavärinaohuga; arvestades, et neid piirkondi võivad tabada mitmesugused loodusõnnetused ka korduvalt, mõnikord vähem kui aastase vahega, nagu on hiljuti juhtunud Itaalias, Portugalis, Kreekas ja Küprosel;

| H. | arvestades, et kestlikke taastamistöid tuleb nõuetekohaselt kooskõlastada, et majanduslikku ja sotsiaalset kahju heaks teha, ning arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata ka Itaalia hindamatule kultuuripärandile, toetades rahvusvahelisi ja Euroopa projekte ajalooliste ehitiste ja paikade kaitsmiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kestlikke taastamistöid tuleb nõuetekohaselt kooskõlastada, et majanduslikku ja sotsiaalset kahju heaks teha, ning arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata ka Itaalia hindamatule kultuuripärandile, toetades rahvusvahelisi ja Euroopa projekte ajalooliste ehitiste ja paikade kaitsmiseks;

| I. | arvestades, et pärast Euroopa keskosa 2002. aasta suvel tabanud suuri üleujutusi loodi määrusega (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pärast Euroopa keskosa 2002. aasta suvel tabanud suuri üleujutusi loodi määrusega (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF);

| J. | arvestades, et maavärinatega seotud ennetus- ja taastamismeetmete tugevdamiseks on võimalik kasutada mitmeid liidu instrumente, nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning kodanikukaitse mehhanism ja rahastamisvahend; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et maavärinatega seotud ennetus- ja taastamismeetmete tugevdamiseks on võimalik kasutada mitmeid liidu instrumente, nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning kodanikukaitse mehhanism ja rahastamisvahend;

| K. | arvestades, et 2014. aastal läbi viidud ELSFi reformiga anti liikmesriikidele võimalus taotleda ettemakseid, mille tegemise otsustab komisjon, kui piisavad vahendid on olemas; arvestades siiski, et ettemakse summa ei tohi ületada 10 % ELSFi rahalise toetuse eeldatavast summast ning et selle ülempiiriks on 30 miljonit eurot; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2014. aastal läbi viidud ELSFi reformiga anti liikmesriikidele võimalus taotleda ettemakseid, mille tegemise otsustab komisjon, kui piisavad vahendid on olemas; arvestades siiski, et ettemakse summa ei tohi ületada 10 % ELSFi rahalise toetuse eeldatavast summast ning et selle ülempiiriks on 30 miljonit eurot;

| L. | arvestades, et kahjusid kandnud liikmesriik peab ELSFist abi saamise taotluse komisjonile esitama hiljemalt 12 nädala jooksul pärast seda, kui katastroofi esimesed tagajärjed on ilmnenud; arvestades, et abisaaja riik vastutab toetuse kasutamise ja selle kulutamise auditeerimise eest, kuid komisjon võib ELSFist rahastatavate meetmete rakendamist kohapeal kontrollida; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kahjusid kandnud liikmesriik peab ELSFist abi saamise taotluse komisjonile esitama hiljemalt 12 nädala jooksul pärast seda, kui katastroofi esimesed tagajärjed on ilmnenud; arvestades, et abisaaja riik vastutab toetuse kasutamise ja selle kulutamise auditeerimise eest, kuid komisjon võib ELSFist rahastatavate meetmete rakendamist kohapeal kontrollida;

| M. | arvestades, et taastamisprotsessis tuleb võtta arvesse varasemaid kogemusi, ning arvestades, et kestlik taastamine peab aset leidma äärmiselt kiiresti ning sellele tuleb kaasa aidata piisavate vahendite, bürokraatia lihtsustamise ja läbipaistvuse abil ning see peaks põhinema vajadusel pakkuda mõjutatud elanikele turvalisust ja stabiilsust, tagamaks et neil on võimalik neisse piirkondadesse elama jääda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et taastamisprotsessis tuleb võtta arvesse varasemaid kogemusi, ning arvestades, et kestlik taastamine peab aset leidma äärmiselt kiiresti ning sellele tuleb kaasa aidata piisavate vahendite, bürokraatia lihtsustamise ja läbipaistvuse abil ning see peaks põhinema vajadusel pakkuda mõjutatud elanikele turvalisust ja stabiilsust, tagamaks et neil on võimalik neisse piirkondadesse elama jääda;

| N. | arvestades, et ennetamine peaks olema katastroofide haldamise tsüklis üha olulisem etapp ja see tuleks ühiskonnas tähtsamale kohale seada ning et see nõuab ka teabe levitamise, teadlikkuse suurendamise ja haridusalast hoolikat tegevuskava; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ennetamine peaks olema katastroofide haldamise tsüklis üha olulisem etapp ja see tuleks ühiskonnas tähtsamale kohale seada ning et see nõuab ka teabe levitamise, teadlikkuse suurendamise ja haridusalast hoolikat tegevuskava;

| O. | arvestades, et tuleb tugevdada kehtivaid katastroofide ennetamise meetmeid vastavalt parlamendi eelmistele ettepanekutele eesmärgiga ühtlustada loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamise strateegiat ELi tasandil; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tuleb tugevdada kehtivaid katastroofide ennetamise meetmeid vastavalt parlamendi eelmistele ettepanekutele eesmärgiga ühtlustada loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamise strateegiat ELi tasandil;

| 1. | väljendab suurt solidaarsust ja sügavat kaastunnet kõigile inimestele, kes maavärinate tõttu kannatasid, ja nende peredele, samuti Itaalia riigi-, piirkondlikele ja kohalikele asutustele, kes katastroofijärgses abis osalevad; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunneb muret suure hulga kodu kaotanud isikute pärast, kes on eelseisva talve karmide ilmastikuolude ees kaitsetud; palub komisjonil seetõttu selgitada välja kõik võimalused Itaalia ametivõimude abistamiseks, et tagada koduta jäänud inimestele inimväärsed elamistingimused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnustab laastatud aladel päästeüksuste, kodanikukaitses osalejate, vabatahtlike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike, piirkondlike ja riigiasutuste väsimatuid jõupingutusi elude päästmisel, kahju piiramisel ja üldiste põhiliste tegevuste kindlustamisel, et säilitada inimväärne elatustase; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab järjestikuste maavärinate raskeid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi ning tekitatud purustusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et kohapealne olukord on väga tõsine ja seetõttu suureneb oluliselt rahaline surve Itaalia riigi-, piirkondlikele ja kohalikele asutustele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiidab heaks valmisoleku suuremaks paindlikkuseks puudujäägi arvutamisel seoses kulutustega, mida on põhjustanud maavärinad ja mille katmist võimaldati Itaaliale kooskõlas aluslepingutega, et praeguse hädaolukorraga tulemuslikult ja viivitusteta toime tulla ning rakendada tulevikus möödapääsmatuid meetmeid kahjustada saanud piirkondade kaitseks; kutsub ka Itaalia valitsust üles tagama, et kõiki täiendavalt eraldatud vahendeid kasutatakse ka tegelikult sellel konkreetsel eesmärgil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub selles erakorralises ja väga raskes olukorras, et komisjon kaaluks investeeringute tegemist kestlikuks ülesehitustööks ja maavärinakindluse suurendamiseks, kaasa arvatud investeeringud, mida kaasrahastatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ja eraldatakse temaatilisele eesmärgile nr 5 (ennetamine, kliimamuutusega kohanemise, riskiennetamise ja -juhtimise edendamine) ning mis jäetakse stabiilsuse ja kasvu pakti raames riiklike eelarvepuudujääkide arvutamisel kõrvale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnustab ELi institutsioonide, teiste liikmesriikide, Euroopa piirkondade ja rahvusvaheliste osalejate solidaarsust, mida nad on väljendanud hädaolukordades antava vastastikuse abi vormis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil kaaluda Solidaarsusfondi toetuse arvutamisel, mis praegu lähtub ühe katastroofilise juhtumi põhjustatud kahjude mõjust, selle laiendamist, nii et ühe aasta jooksul samas piirkonnas aset leidnud mitme looduskatastroofi põhjustatud kahjud arvutatakse kokku kumulatiivselt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu maavärinate ennustamise süsteemidega seotud probleemidele ning Vahemere piirkonna ja Kagu-Euroopa suurele seismoaktiivsusele; kutsub liikmesriike üles hoogustama programmi „Horisont 2020“ meetmetega seotud uuringuid kahju vältimise, kriisiohjamise ja katastroofide mõjuulatuse vähendamise kohta; märgib murelikult, et viimase 15 aasta jooksul Euroopat tabanud laastavate maavärinate tagajärjel on tuhanded inimesed hukkunud ja sajad tuhanded jäänud peavarjuta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, kui tähtis on täita maavärinakindlate hoonete ja taristu ehitamise nõudeid; nõuab tungivalt, et riigi-, piirkondlikud ja kohalikud asutused suurendaksid jõupingutusi ehitusstruktuuride vastavusseviimiseks kehtivate maavärinastandarditega ning pööraksid sellele ehituslubade andmisel nõutavat tähelepanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab Euroopa Liidu kodanikukaitse mehhanismi olulisust kogu Euroopas riiklike kodanikukaitseasutuste koostöö edendamisel hädaolukordades ja erakorraliste sündmuste tagajärgede minimeerimisel; palub komisjonil ja liikmesriikidel lihtsustada veelgi mehhanismi käivitamise menetlust, et teha see vahetult pärast katastroofi kiiresti ja tõhusalt kättesaadavaks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab teadmiseks Itaalia valitsuse taotluse Euroopa Liidu Solidaarsusfondist toetuse saamiseks ja palub komisjonil võtta kõik vajalikud meetmed Euroopa Liidu Solidaarsusfondist (ELSF) abi saamise taotluste kiireks analüüsimiseks, et tagada fondi kiire kasutuselevõtmine; rõhutab, kui tähtis on sellega seoses, et riigiasutused saaksid ettemaksed võimalikult kiiresti kätte, et nad saaksid vastata olukorra kiireloomulistele nõudmistele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on seisukohal, et ELSFi iga-aastaste eraldiste osaline eelarvesse kandmine, mis on ette nähtud kavandatavas koondmääruses, võib aidata kasutuselevõtmise menetlust tulevikus kiirendada, et osutada katastroofi tõttu kannatanud inimestele kiiremat ja tõhusamat abi; palub komisjonil lisaks seoses võimalike tulevaste reformidega analüüsida võimalust suurendada ettemaksete piirmäära ja lühendada taotluste läbivaatamise tähtaegu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et tähtis on luua koostoime kõigi kasutada olevate vahendite, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahel, tagamaks, et vahendeid kasutatakse tulemuslikult taastamistöödeks ja kõigiks muudeks vajalikeks sekkumismeetmeteks täielikus koostöös Itaalia riigi- ja piirkondlike asutustega; palub komisjonil olla valmis võtma selleks vastu muudatusi programmides ja rakenduskavades võimalikult kiiresti pärast seda, kui liikmesriik on esitanud muutmistaotluse; rõhutab ka võimalust kasutada Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD), et toetada maavärinates kannatada saanud maapiirkondi ja põllumajandustegevust; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab lisaks, kui tähtis on optimeerida olemasolevate ELi vahendite kasutamist loodusõnnetuste ärahoidmisse investeerimiseks ning tagada taastamisprojektide tugevdamine ja pikaajaline jätkusuutlik arendamine; rõhutab veel kord vajadust lihtsustada haldusmenetlusi vahendite kooskõlastamiseks; rõhutab, et pärast ELSFist abi saamist peaksid asjaomased liikmesriigid suurendama oma jõupingutusi sobivate riskijuhtimisstrateegiate väljatöötamiseks ja tugevdama oma katastroofide ennetamise mehhanisme; |
| --- | --- |

16.

| 17. | võtab teadmiseks, et Itaalia valitsuse taotlusel on kasutusele võetud ELi Copernicuse programmi hädaolukordade ohjamise teenistus, et satelliidiseire abil õnnetuspiirkonna kahjusid hinnata; ergutab rahvusvahelisi teaduskeskusi koostööd tegema ja kiidab heaks sünteesapertuuriga radari kasutamise, mis võimaldab maapinna liikumisi ööpäevaringselt ja ka läbi pilvkatte sentimeetriskaalal hinnata ja mõõta, ka ennetamise ja riskijuhtimise eesmärgil; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab riikliku teadus- ja arendustegevuse tähtsust katastroofide ennetamisel ja ohjamisel ning nõuab suuremat koordineerimist ja koostööd liikmesriikide teadus- ja arendusasutuste vahel, eriti nendes liikmesriikides, kus esinevad sarnased riskid; nõuab varajase hoiatamise süsteemide tugevdamist liikmesriikides ning eri varajase hoiatamise süsteemide vaheliste ühenduste loomist ja tugevdamist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Itaalia valitsusele ning kannatada saanud alade piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(2)  ELT L 70, 16.3.2016, lk 1.

(3)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(4)  ELT L 189, 27.6.2014, lk 143.

(5)  ELT L 122, 24.4.2014, lk 1.

(6)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1.

(7)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 269.

(8)  ELT C 286 E, 27.11.2009, lk 15.

(9)  ELT C 230 E, 26.8.2010, lk 13.

(10)  ELT C 440, 30.12.2015, lk 13.

(11)  ELT C 114, 15.4.2014, lk 48.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/150 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/150

---

P8_TA(2016)0477

Volinike huvide deklaratsioone käsitlevad suunised

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon volinike huvide deklaratsioone käsitlevate suuniste kohta (2016/2080(INI))

(2018/C 224/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artikli 17 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artikli 17 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 245, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 245,

| — | võttes arvesse kodukorra XVI lisa (Euroopa Komisjoni heakskiitmise suunised), eelkõige selle lõike 1 punkti a kolmandat lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra XVI lisa (Euroopa Komisjoni heakskiitmise suunised), eelkõige selle lõike 1 punkti a kolmandat lõiku,

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2015. aasta otsust volinikukandidaadi majanduslike huvide deklaratsioonide kontrollimise kohta (kodukorra XVI lisa lõike 1 punkti a tõlgendamine) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2015. aasta otsust volinikukandidaadi majanduslike huvide deklaratsioonide kontrollimise kohta (kodukorra XVI lisa lõike 1 punkti a tõlgendamine) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (2), eelkõige selle punkte, mis vastavad II jaotisele (Poliitiline vastutus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (2), eelkõige selle punkte, mis vastavad II jaotisele (Poliitiline vastutus),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni volinikukandidaatide kuulamise menetluste ja tavade kohta ning 2014. aasta kuulamistest tehtud järelduste kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni volinikukandidaatide kuulamise menetluste ja tavade kohta ning 2014. aasta kuulamistest tehtud järelduste kohta (3),

| — | võttes arvesse 20. aprilli 2011. aasta Euroopa Komisjoni volinike käitumisjuhendit (4), eelkõige selle punkte 1.3, 1.4, 1.5 ja 1.6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. aprilli 2011. aasta Euroopa Komisjoni volinike käitumisjuhendit (4), eelkõige selle punkte 1.3, 1.4, 1.5 ja 1.6,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja eelarvekontrollikomisjoni arvamust (A8-0315/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja eelarvekontrollikomisjoni arvamust (A8-0315/2016),

| A. | arvestades, et vastavalt kodukorra XVI lisa (Euroopa Komisjoni heakskiitmise suunised) lõike 1 punktile a võib parlament avaldada oma arvamust seoses vastutusalade jagamisega ametisse astuva komisjoni esimehe poolt ning küsida igasugust asjakohast teavet, mis aitab teha otsust volinikukandidaatide sobivuse kohta; arvestades, et parlament ootab, et talle edastatakse kogu volinikukandidaatide majanduslike huvidega seotud teave ning et nende huvide deklaratsioonid saadetakse kontrollimiseks õigusasjade eest vastutavale komisjonile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt kodukorra XVI lisa (Euroopa Komisjoni heakskiitmise suunised) lõike 1 punktile a võib parlament avaldada oma arvamust seoses vastutusalade jagamisega ametisse astuva komisjoni esimehe poolt ning küsida igasugust asjakohast teavet, mis aitab teha otsust volinikukandidaatide sobivuse kohta; arvestades, et parlament ootab, et talle edastatakse kogu volinikukandidaatide majanduslike huvidega seotud teave ning et nende huvide deklaratsioonid saadetakse kontrollimiseks õigusasjade eest vastutavale komisjonile;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe II jaotise (Poliitiline vastutus) punkti 3 kohaselt tagavad volinikukandidaadid kogu asjaomase teabe avalikustamise vastavalt aluslepingutes sätestatud sõltumatuse kohustusele; arvestades, et see teave avalikustatakse kooskõlas menetlustega, mille eesmärk on tagada kogu ametisseastuva komisjoni avatud, õiglane ja järjepidev hindamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe II jaotise (Poliitiline vastutus) punkti 3 kohaselt tagavad volinikukandidaadid kogu asjaomase teabe avalikustamise vastavalt aluslepingutes sätestatud sõltumatuse kohustusele; arvestades, et see teave avalikustatakse kooskõlas menetlustega, mille eesmärk on tagada kogu ametisseastuva komisjoni avatud, õiglane ja järjepidev hindamine;

| C. | arvestades, et kooskõlas oma ülalnimetatud 28. aprilli 2015. aasta otsusega hõlmab volinikukandidaadi majanduslike huvide deklaratsiooni kontrollimine õigusasjade eest vastutavas komisjonis mitte ainult veendumist selles, et deklaratsioon on täidetud nõuetekohaselt, vaid ka selle hindamist, kas deklaratsiooni sisu on täpne ning kas selle põhjal võib järeldada huvide konflikti; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kooskõlas oma ülalnimetatud 28. aprilli 2015. aasta otsusega hõlmab volinikukandidaadi majanduslike huvide deklaratsiooni kontrollimine õigusasjade eest vastutavas komisjonis mitte ainult veendumist selles, et deklaratsioon on täidetud nõuetekohaselt, vaid ka selle hindamist, kas deklaratsiooni sisu on täpne ning kas selle põhjal võib järeldada huvide konflikti;

| D. | arvestades, et vastavalt kodukorra XVI lisa lõike 1 punktile a hindab parlament volinikukandidaate muu hulgas nende isikliku sõltumatuse alusel, arvestades eelkõige Euroopa Komisjonile aluslepingutega määratud liidu huvide tagaja erirolli; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt kodukorra XVI lisa lõike 1 punktile a hindab parlament volinikukandidaate muu hulgas nende isikliku sõltumatuse alusel, arvestades eelkõige Euroopa Komisjonile aluslepingutega määratud liidu huvide tagaja erirolli;

| E. | arvestades, et oma eespool nimetatud 8. septembri 2015. aasta resolutsioonis on parlament märkinud, et huvide konflikti puudumist käsitlev õiguskomisjoni kinnitus on volinike kuulamise vältimatuks eeltingimuseks, eriti arvestades asjaolu, et komisjoni poliitilisi volitusi tugevdati Lissaboni lepinguga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et oma eespool nimetatud 8. septembri 2015. aasta resolutsioonis on parlament märkinud, et huvide konflikti puudumist käsitlev õiguskomisjoni kinnitus on volinike kuulamise vältimatuks eeltingimuseks, eriti arvestades asjaolu, et komisjoni poliitilisi volitusi tugevdati Lissaboni lepinguga;

| F. | arvestades, et oma eespool nimetatud 8. septembri 2015. aasta resolutsioonis on parlament pidanud oluliseks, et õiguskomisjon esitaks soovituse või algatusraporti kujul suunised, et hõlbustada volinike huvide deklaratsioonidega seotud menetluste reformimist, ning kutsus komisjoni üles oma eeskirjad läbi vaatama; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et oma eespool nimetatud 8. septembri 2015. aasta resolutsioonis on parlament pidanud oluliseks, et õiguskomisjon esitaks soovituse või algatusraporti kujul suunised, et hõlbustada volinike huvide deklaratsioonidega seotud menetluste reformimist, ning kutsus komisjoni üles oma eeskirjad läbi vaatama;

| G. | arvestades, et vastavalt volinike käitumisjuhendi punktile 1.3, mis käsitleb isetust, kohusetunnet, läbipaistvust, ausust, vastutust ja austust parlamendi väärikuse vastu, peavad volinikud deklareerima mis tahes majanduslikud huvid ja varad, mis võivad nende ametikohustuste täitmisel huvide konflikti tekitada, ning et see kehtib ka kehtivates eeskirjades määratletud (5) voliniku abikaasa/partneri osaluse kohta ettevõtetes, mis võib kaasa tuua huvide konflikti; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastavalt volinike käitumisjuhendi punktile 1.3, mis käsitleb isetust, kohusetunnet, läbipaistvust, ausust, vastutust ja austust parlamendi väärikuse vastu, peavad volinikud deklareerima mis tahes majanduslikud huvid ja varad, mis võivad nende ametikohustuste täitmisel huvide konflikti tekitada, ning et see kehtib ka kehtivates eeskirjades määratletud (5) voliniku abikaasa/partneri osaluse kohta ettevõtetes, mis võib kaasa tuua huvide konflikti;

| H. | arvestades, et majanduslikud huvid, mida tuleb deklareerida, hõlmavad mis tahes individuaalset rahalist osalust ettevõtte kapitalis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majanduslikud huvid, mida tuleb deklareerida, hõlmavad mis tahes individuaalset rahalist osalust ettevõtte kapitalis;

| I. | arvestades, et vastavalt volinike käitumisjuhendi punktile 1.4 peavad volinikud huvide konflikti vältimiseks deklareerima oma abikaasa või partneri tööalase tegevuse ning et deklaratsioonis tuleb märkida tegevuse laad, ametinimetus, ja kui see on asjakohane, tööandja nimi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vastavalt volinike käitumisjuhendi punktile 1.4 peavad volinikud huvide konflikti vältimiseks deklareerima oma abikaasa või partneri tööalase tegevuse ning et deklaratsioonis tuleb märkida tegevuse laad, ametinimetus, ja kui see on asjakohane, tööandja nimi;

| J. | arvestades, et vastavalt volinike käitumisjuhendi punktile 1.5 tuleb majanduslike huvide deklaratsioon täita, kasutades käitumisjuhendile lisatud vormi, ning et kõnealune vorm tuleb täita ja kättesaadavaks teha enne volinikukandidaadi kuulamist parlamendi ees ja et seda peab ametiaja jooksul ajakohastama siis, kui teave muutub, ja vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vastavalt volinike käitumisjuhendi punktile 1.5 tuleb majanduslike huvide deklaratsioon täita, kasutades käitumisjuhendile lisatud vormi, ning et kõnealune vorm tuleb täita ja kättesaadavaks teha enne volinikukandidaadi kuulamist parlamendi ees ja et seda peab ametiaja jooksul ajakohastama siis, kui teave muutub, ja vähemalt kord aastas;

| K. | arvestades, et sellel vormil esitatud teave on piiratud ja ebapiisav, ei hõlma huvide konflikti üksikasjalikku määratlust ega võimalda seepärast parlamendil nõuetekohaselt, õiglaselt ja järjepidevalt hinnata volinikukandidaadi võimalikku või tegelikku huvide konflikti ja tema sobivust täita oma kohustusi kooskõlas volinike käitumisjuhendiga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sellel vormil esitatud teave on piiratud ja ebapiisav, ei hõlma huvide konflikti üksikasjalikku määratlust ega võimalda seepärast parlamendil nõuetekohaselt, õiglaselt ja järjepidevalt hinnata volinikukandidaadi võimalikku või tegelikku huvide konflikti ja tema sobivust täita oma kohustusi kooskõlas volinike käitumisjuhendiga;

| L. | arvestades, et volinike käitumisjuhendi punkti 1.6 kohaselt ei tohi volinik tegeleda nende oma vastutusalasse kuuluvate küsimustega, millega seoses tal on isiklikud huvid, eelkõige perekondlikud või majanduslikud huvid, mis võivad mõjutada tema sõltumatust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et volinike käitumisjuhendi punkti 1.6 kohaselt ei tohi volinik tegeleda nende oma vastutusalasse kuuluvate küsimustega, millega seoses tal on isiklikud huvid, eelkõige perekondlikud või majanduslikud huvid, mis võivad mõjutada tema sõltumatust;

| M. | arvestades, et komisjon on viimane, kes otsustab, mis liiki ja kui põhjalikku teavet lisada oma liikmete huvide deklaratsioonidesse; arvestades, et komisjonil lasub seetõttu kohustus tagada volinikukandidaatide nimetamise menetluse tõrgeteta sujumiseks vajalik läbipaistvus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjon on viimane, kes otsustab, mis liiki ja kui põhjalikku teavet lisada oma liikmete huvide deklaratsioonidesse; arvestades, et komisjonil lasub seetõttu kohustus tagada volinikukandidaatide nimetamise menetluse tõrgeteta sujumiseks vajalik läbipaistvus;

| N. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe punkti 5 kohaselt võib parlament paluda komisjoni presidendil avaldada mõnele komisjoni liikmele umbusaldust; arvestades, et kõnealuse kokkuleppe punkti 7 kohaselt peab komisjoni president teatama Euroopa Parlamendile parlamentaarse konsulteerimise eesmärgil muudatustest, mida tehakse volinike vahel kohustuste ümberjaotamisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe punkti 5 kohaselt võib parlament paluda komisjoni presidendil avaldada mõnele komisjoni liikmele umbusaldust; arvestades, et kõnealuse kokkuleppe punkti 7 kohaselt peab komisjoni president teatama Euroopa Parlamendile parlamentaarse konsulteerimise eesmärgil muudatustest, mida tehakse volinike vahel kohustuste ümberjaotamisel;

| O. | arvestades, et üldjoontes võib praeguse komisjoni liikmete majanduslike huvide deklaratsioone pidada aastate 2008–2009 deklaratsioonide menetlemisega võrreldes edasiminekuks, kuid arvestades, et on piisavalt esinenud juhtumeid, mis on nõudnud hilisemaid selgitusi teatavate huvide deklaratsioonide kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et üldjoontes võib praeguse komisjoni liikmete majanduslike huvide deklaratsioone pidada aastate 2008–2009 deklaratsioonide menetlemisega võrreldes edasiminekuks, kuid arvestades, et on piisavalt esinenud juhtumeid, mis on nõudnud hilisemaid selgitusi teatavate huvide deklaratsioonide kohta;

| P. | arvestades, et tuleb taunida asjaolu, et 2011. aastal vastu võetud volinike käitumisjuhendis ei ole piisavalt arvestatud mitut Euroopa Parlamendi täiustamissoovitust, eelkõige seoses volinike majanduslike huvide deklaratsioonidega, ametiaja lõpule järgnevaid töökohti puudutavate piirangutega ning huvide konfliktide hindamise eest vastutava ajutise eetikakomitee tugevdamisega; arvestades, et selles kontekstis tuleks arvestada ka parlamendis vastu võetud seisukohtadega, mis puudutavad volinikukandidaatide kuulamismenetluse muudatusi ja täiustusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tuleb taunida asjaolu, et 2011. aastal vastu võetud volinike käitumisjuhendis ei ole piisavalt arvestatud mitut Euroopa Parlamendi täiustamissoovitust, eelkõige seoses volinike majanduslike huvide deklaratsioonidega, ametiaja lõpule järgnevaid töökohti puudutavate piirangutega ning huvide konfliktide hindamise eest vastutava ajutise eetikakomitee tugevdamisega; arvestades, et selles kontekstis tuleks arvestada ka parlamendis vastu võetud seisukohtadega, mis puudutavad volinikukandidaatide kuulamismenetluse muudatusi ja täiustusi;

| Q. | arvestades, et üks Euroopa valitsemistava alussambaid on eetilisuse ja läbipaistvuse suurendamine ELi institutsioonides, et parandada Euroopa kodanike usaldust institutsioonide vastu, eriti seoses Lissaboni lepingus komisjonile antud laialdasemate poliitiliste volitustega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et üks Euroopa valitsemistava alussambaid on eetilisuse ja läbipaistvuse suurendamine ELi institutsioonides, et parandada Euroopa kodanike usaldust institutsioonide vastu, eriti seoses Lissaboni lepingus komisjonile antud laialdasemate poliitiliste volitustega;

Üldised märkused

| 1. | sedastab, et volinike majanduslike huvide deklaratsioonide kontrollimise eesmärk on tagada, et volinikukandidaadid suudavad oma ülesandeid täita täiesti sõltumatult, ja kindlustada komisjoni maksimaalne läbipaistvus ja aruandekohustus, kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikega 3, ELi toimimise lepingu artikliga 245 ja volinike käitumisjuhendiga; nendib seepärast, et see ei peaks piirduma uue komisjoni ametisse nimetamisega, vaid toimuma ka vaba ametikoha täitmisel, mille põhjuseks on voliniku tagasiastumine, pensionile jäämine või surm, uue liikmesriigi ühinemine või voliniku vastutusalade jaotuses või majanduslikes huvides toimunud olulised muudatused; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et võimalike huvide konfliktide hindamine peab põhinema kindlatel, objektiivsetel ja asjakohastel teguritel ning seostuma volinikukandidaadi vastutusalaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osutab asjaolule, et huvide konflikti määratletakse kui mis tahes olukorda, kus põrkuvad kokku avalikud huvid ning avalikud ja erahuvid, mis võivad mõjutada või näida mõjutada võivat ülesannete sõltumatut, erapooletut ja objektiivset täitmist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kinnitab, et õiguskomisjon on pädev analüüsima hoolika kontrolli abil põhjalikult majanduslike huvide deklaratsioone, ja vastutab selle eest, et hinnata, kas volinikukandidaadi majanduslike huvide deklaratsiooni sisu on täpne ning vastab aluslepingutes ja käitumisjuhendis sätestatud kriteeriumitele ja põhimõtetele või kas see lubab eeldada huvide konflikti, ja et õiguskomisjon peab saama teha komisjoni presidendile ettepanekut selline volinik välja vahetada; palub komisjonil seepärast anda kõik faktilised vahendid ja teave, et õiguskomisjon saaks viia läbi täielikku ja objektiivset analüüsi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab äärmiselt oluliseks, et õiguskomisjonil oleks piisavalt aega tagamaks üksikasjaliku hinnangu tulemuslikkust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | täheldab, et õiguskomisjon käsitleb volinikukandidaatide huvide deklaratsioonidega seotud küsimusi ülima konfidentsiaalsusega, kuid tagab ühtlasi kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega, et tema järeldused avalikustatakse kohe, kui need on kättesaadavad; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on arvamusel, et lisaks ajale, mis on ette nähtud küsimusteks, mida õiguskomisjon soovib volinikukandidaadile esitada, kui ta peaks täheldama võimalikku huvide konflikti, tuleks õiguskomisjonile anda ka õigus kuulamist jätkata ja saada nõutud selgitused; |
| --- | --- |

7.

Volinikukandidaatide majanduslike huvide deklaratsioonide kontrollimise menetlus enne volinikukandidaatide kuulamist

| 8. | on seisukohal, et huvide konflikti puudumist käsitlev õiguskomisjoni kinnitus, mis põhineb majanduslike huvide deklaratsioonide sisulisel analüüsil, on oluline eeltingimus kuulamise korraldamiseks vastutavas komisjonis (6); |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seetõttu seisukohal, et vastava kinnituse puudumise korral või kui õiguskomisjon tuvastab huvide konflikti olemasolu, tuleb volinikukandidaadi ametisse nimetamise protsess peatada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on arvamusel, et õiguskomisjon peaks majanduslike huvide deklaratsioonide kontrollimisel kohaldama järgmisi suuniseid:






  a) | kui õiguskomisjon leiab majanduslike huvide deklaratsiooni kontrollimisel esitatud dokumentide alusel, et majanduslike huvide deklaratsioon on täpne ja täielik ega sisalda sellist teavet, mis lubab eeldada tegelikku või võimalikku huvide konflikti seoses volinikukandidaadi vastutusalaga, edastab komisjoni esimees huvide konflikti puudumist kinnitava kirja komisjonidele, kes vastutavad kandidaatide kuulamise eest, või asjaomastele komisjonidele, kui on tegemist voliniku ametiaja jooksul toimuva menetlusega; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

kui õiguskomisjon leiab majanduslike huvide deklaratsiooni kontrollimisel esitatud dokumentide alusel, et majanduslike huvide deklaratsioon on täpne ja täielik ega sisalda sellist teavet, mis lubab eeldada tegelikku või võimalikku huvide konflikti seoses volinikukandidaadi vastutusalaga, edastab komisjoni esimees huvide konflikti puudumist kinnitava kirja komisjonidele, kes vastutavad kandidaatide kuulamise eest, või asjaomastele komisjonidele, kui on tegemist voliniku ametiaja jooksul toimuva menetlusega;

| b) | kui õiguskomisjon leiab, et ühe volinikukandidaadi huvide deklaratsioonis esitatakse mittetäielikku või vastuolulist teavet või et selle kontrollimine eeldab lisateavet, palub ta vastavalt kodukorrale (7) ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppele (8) volinikukandidaadil esitada see teave põhjendamatu viivituseta ning teeb otsuse pärast saadud teabe läbivaatamist ja nõuetekohast analüüsimist; õigusasjade eest vastutav komisjon võib vajaduse korral otsustada kutsuda volinikukandidaadi kuulamisele; |
| --- | --- |

b)

kui õiguskomisjon leiab, et ühe volinikukandidaadi huvide deklaratsioonis esitatakse mittetäielikku või vastuolulist teavet või et selle kontrollimine eeldab lisateavet, palub ta vastavalt kodukorrale (7) ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppele (8) volinikukandidaadil esitada see teave põhjendamatu viivituseta ning teeb otsuse pärast saadud teabe läbivaatamist ja nõuetekohast analüüsimist; õigusasjade eest vastutav komisjon võib vajaduse korral otsustada kutsuda volinikukandidaadi kuulamisele;

| c) | kui õiguskomisjon tuvastab majanduslike huvide deklaratsiooni või volinikukandidaadi esitatud lisateabe põhjal huvide konflikti, koostab ta soovitused, mille eesmärk on huvide konflikt lahendada; need soovitused võivad sisaldada kõnealustest majanduslikest huvidest loobumist ja komisjoni presidendi tehtavaid muudatusi volinikukandidaadi vastutusalas; raskematel juhtudel, kui ühegi muu soovitusega ei saa huvide konflikti lahendada, võib õigusasjade eest vastutav komisjon viimase abinõuna järeldada, et volinikukandidaat ei suuda oma ülesandeid kooskõlas aluslepingu ja käitumisjuhendiga täita; parlamendi president küsib komisjoni presidendilt, milliseid meetmeid ta kavatseb veel võtta; |
| --- | --- |

c)

kui õiguskomisjon tuvastab majanduslike huvide deklaratsiooni või volinikukandidaadi esitatud lisateabe põhjal huvide konflikti, koostab ta soovitused, mille eesmärk on huvide konflikt lahendada; need soovitused võivad sisaldada kõnealustest majanduslikest huvidest loobumist ja komisjoni presidendi tehtavaid muudatusi volinikukandidaadi vastutusalas; raskematel juhtudel, kui ühegi muu soovitusega ei saa huvide konflikti lahendada, võib õigusasjade eest vastutav komisjon viimase abinõuna järeldada, et volinikukandidaat ei suuda oma ülesandeid kooskõlas aluslepingu ja käitumisjuhendiga täita; parlamendi president küsib komisjoni presidendilt, milliseid meetmeid ta kavatseb veel võtta;

Majanduslike huvide deklaratsiooni voliniku ametiaja jooksul kontrollimise kord

| 11. | rõhutab, et igal komisjoni liikmel on kohustus tagada, et tema huvide deklaratsioonid ajakohastatakse viivitamatult, kui tema finantshuvides toimuvad muutused, ning palub komisjonil parlamenti viivitamatult teavitada mis tahes muutustest või huvide konflikti või võimalikku huvide konflikti põhjustavatest teguritest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seepärast seisukohal, et majanduslike huvide deklaratsioon peab kajastama nii praeguseid kui ka viimase kahe aasta varasemaid huve või tegevusi, mis on oma varalise, kutsealase, isikliku või perekondliku iseloomu tõttu seotud pakutava vastutusalaga; samuti tuleb selles arvesse võtta asjaolu, et huvi võib anda asjaomasele isikule või kolmandale isikule eelise ning et see võib olla olemuselt ka moraalne, materiaalne või rahaline; |
| --- | --- |

12.

| 13. | leiab, et mistahes muutus voliniku majanduslikes huvides ametiaja jooksul või kohustuste ümberjaotamine volinike vahel kujutab endast uut olukorda, mis võib kaasa tuua võimaliku huvide konflikti; usub seetõttu, et parlament peaks sellist olukorda vastavalt käesoleva resolutsiooni lõikele 10 ja Euroopa Parlamendi kodukorra XVI lisa (Euroopa Komisjoni heakskiitmise suunised) lõikele 2 kontrollima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et voliniku asendamisel tema ametiaja jooksul konsulteeritakse parlamendiga kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 246 teise lõiguga; on seisukohal, et see peab muu hulgas hõlmama huvide konflikti puudumise kontrollimist vastavalt käesoleva resolutsiooni punktile 10 ja Euroopa Parlamendi kodukorra XVI lisa (Euroopa Komisjoni heakskiitmise suunised) (9) sätetele, mis puudutavad Euroopa Parlamendi pädevust Euroopa Komisjoni ametiaja jooksul tema koosseisus või vastutusalade jaotuses tehtavate oluliste muudatuste korral; |
| --- | --- |

14.

| 15. | leiab, et kui voliniku ametiaja jooksul on tuvastatud huvide konflikt ja kui komisjoni president ei võta käesoleva resolutsiooni punkti 10 sätete kohaselt parlamendi soovituste alusel meetmeid huvide konflikti lahendamiseks, võib õiguskomisjon soovitada, et parlament paluks komisjoni presidendil avaldada kõnealusele volinikule Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõike 6 kohaselt umbusaldust, ning kui see on asjakohane, et parlament paluks komisjoni presidendil ELi toimimise lepingu artikli 245 teise lõigu kohaselt jätta asjaomane volinik ilma õigusest saada pensioni või muid seda asendavaid soodustusi; |
| --- | --- |

15.

Volinike käitumisjuhend

| 16. | märgib, et 20. aprillil 2011 vastu võetud volinike käitumisjuhendis, milles käsitletakse erapooletust, ausust, läbipaistvust, hoolsust, usaldusväärsust, vastutust ja diskreetsust, on võrreldes varasema, 2004. aastal vastu võetud käitumisjuhendiga seoses majanduslike huvide deklaratsioonidega sisse viidud positiivseid muudatusi, kuivõrd avalikustamisnõudeid on laiendatud ka voliniku partnerile ning deklaratsioonide muutmine on muudetud kohustuslikuks andmete muutumisel või vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et majanduslike huvide deklaratsiooni usaldusväärsus sõltub volinikukandidaadile esitatava vormi täpsusest; leiab, et volinike huvide deklaratsiooni ulatus on praegu liiga piiratud ja selle selgituste sisu liiga ebamäärane; palub komisjonil seetõttu käitumisjuhendit võimalikult kiiresti muuta, et tagada, et huvide deklaratsioon annab õiguskomisjonile täpse teabe, mille alusel ta saab oma otsust ühemõtteliselt põhjendada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | leiab, et täielikuma ettekujutuse saamiseks deklaratsiooni esitanud voliniku majanduslikust olukorrast peaks volinike käitumisjuhendi punktides 1.3–1.5 osutatud majanduslike huvide deklaratsioon kajastama kõiki volinikukandidaadi ja tema abikaasa või partneri majanduslikke huve ja tegevust ega tohiks mingil juhul piirduda ainult sellega, mis võib kaasa tuua huvide konflikti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | leiab, et volinike käitumisjuhendi punktis 1.6 osutatud perekondlikud huvid peaksid olema kajastatud majanduslike huvide deklaratsioonides; palub komisjonil sellega seoses luua õiglane tuvastamisvahend selliste perekondlike huvide tuvastamiseks, mis võivad kaasa tuua huvide konflikti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on seisukohal, et huvide konflikti käsitlevate eeskirjade laiendamiseks ja täiustamiseks peaks huvide deklaratsioon kajastama ka selliseid volinikukandidaadi lepingulisi suhteid, mis võivad põhjustada huvide konflikti tema ülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | taunib asjaolu, et käitumisjuhendisse ei ole suudetud piisavalt kodifitseerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 245 tulenevat nõuet, et volinikud kohustuvad „nii ametiaja jooksul kui ka pärast selle lõppemist austama sellest tulenevaid kohustusi ning eriti oma kohustust käituda ausalt ja diskreetselt teatud ametissenimetamiste suhtes või soodustuste vastuvõtmisel pärast oma ametiaja lõppemist“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | taunib asjaolu, et käitumisjuhend ei sisalda mingeid nõudeid võõrandamise kohta, kuigi sellised nõuded peaksid standardnõuetena olema igas eetikakoodeksis; peab prioriteetseks selle aspekti võimalikult kiiret reguleerimist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et käitumisjuhendis ei ole ette nähtud konkreetset tähtaega selle kohta, kui varakult enne parlamendis kuulamist peab volinikukandidaat deklaratsiooni esitama; peab nimetatud nõuet üheks põhiliseks aspektiks volinikukandidaatide kuulamismenetluse muutmisel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | taunib asjaolu, et komisjon ei anna regulaarselt aru volinike käitumisjuhendi rakendamise kohta, eelkõige seoses nende majanduslike huvide deklaratsioonidega, ning on seisukohal, et käitumisjuhendit tuleks muuta nii, et selles oleksid ette nähtud kaebused või sanktsioonid seoses rikkumistega, v.a ELi toimimise lepingu artiklites 245 ja 247 käsitletud tõsiste üleastumistega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | taunib eelkõige komisjoni presidendi negatiivset vastust Euroopa Ombudsmani palvele avaldada ennetavalt otsused oma endiste volinike ametiajale järgneva tegevuse lubamise kohta ning ajutise eetikakomitee arvamused; rõhutab, et lihtsalt komisjoni koosolekute protokollide avaldamisest ei piisa, et pakkuda parlamendile ja kodanikuühiskonnale ülevaadet „võimalike huvide konfliktide“ tõlgendamisest praktikas ja ajutise eetikakomitee poolt väljatöötatud aususega seotud poliitikameetmetest selles kontekstis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | juhib tähelepanu asjaolule, et endistel volinikel ei ole lubatud teha 18 kuu jooksul pärast ametiaja lõppemist „lobitööd komisjoni liikmetega ega töötajatega ega edendada nende seas oma äritegevuse, kliendi või tööandja huve küsimustes, mis kuulusid tema ametisoleku ajal tema vastutusalasse“, kuid neile makstakse pärast komisjonist lahkumist kolme aasta jooksul väga heldet üleminekuhüvitist, mis moodustab 40–65 % nende viimasest põhipalgast; |
| --- | --- |

26.

| 27. | peab kiiduväärseks asjaolu, et käitumisjuhendisse on lisatud säte, milles käsitletakse tööülesannete üleandmist teistele volinikele võimaliku huvide konflikti ilmnemisel, kuid taunib asjaolu, et:






  a) | puudub huvide konflikti üksikasjalik määratlus; |
| --- | --- | --- |

27.

a)

puudub huvide konflikti üksikasjalik määratlus;

| b) | säte puudutab asjaomase voliniku pädevusvaldkonda kuuluvaid küsimusi, kuid voliniku ülesanded volinike kolleegiumi liikmena on jäetud tähelepanuta; |
| --- | --- |

b)

säte puudutab asjaomase voliniku pädevusvaldkonda kuuluvaid küsimusi, kuid voliniku ülesanded volinike kolleegiumi liikmena on jäetud tähelepanuta;

| c) | puuduvad kriteeriumid, mille alusel president töö üleandmise otsuse teeb, siduv raamistik parlamendi teavitamiseks ja menetluskord juhuks, kui volinik jätab huvide konfliktist teatamata või osaleb mis tahes tegevuses, mis on vastuolus tema tööülesannetega; |
| --- | --- |

c)

puuduvad kriteeriumid, mille alusel president töö üleandmise otsuse teeb, siduv raamistik parlamendi teavitamiseks ja menetluskord juhuks, kui volinik jätab huvide konfliktist teatamata või osaleb mis tahes tegevuses, mis on vastuolus tema tööülesannetega;

| 28. | palub komisjonil kiiremas korras muuta 2011. aasta volinike käitumisjuhendit, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioonides antud soovitusi ning muutusi üldistes eetika- ja läbipaistvusstandardites, mis kehtivad kõigi ELi institutsioonide suhtes; soovitab komisjonil muuta volinike käitumisjuhendit, et tagada järgmist:






  a) | volinikud deklareerivad kõik oma majanduslikud huvid, sh kõik 10 000 eurot ületavad varad ja kohustused; |
| --- | --- | --- |

28.

a)

volinikud deklareerivad kõik oma majanduslikud huvid, sh kõik 10 000 eurot ületavad varad ja kohustused;

| b) | volinikud deklareerivad kõik oma huvid, sh perekondlikud huvid (aktsionäridena, juhatuse liikmetena, nõunike ja konsultantidena, sihtasutuste liikmetena jne) seoses kõigi äriühingutega, millega nad on olnud seotud, ning kõik muutused, mis toimusid siis, kui sai teatavaks nende kandideerimine; |
| --- | --- |

b)

volinikud deklareerivad kõik oma huvid, sh perekondlikud huvid (aktsionäridena, juhatuse liikmetena, nõunike ja konsultantidena, sihtasutuste liikmetena jne) seoses kõigi äriühingutega, millega nad on olnud seotud, ning kõik muutused, mis toimusid siis, kui sai teatavaks nende kandideerimine;

| c) | volinike ülalpeetavad ja/või vahetud pereliikmed avalikustavad sama teabe, mis nende abikaasad või partnerid; |
| --- | --- |

c)

volinike ülalpeetavad ja/või vahetud pereliikmed avalikustavad sama teabe, mis nende abikaasad või partnerid;

| d) | volinikud selgitavad täpselt nende organisatsioonide eesmärke, millega nad ise ja/või nende abikaasa ja/või ülalpeetavad lapsed seotud on, et võimaldada kindlaks teha võimalikud huvide konfliktid; |
| --- | --- |

d)

volinikud selgitavad täpselt nende organisatsioonide eesmärke, millega nad ise ja/või nende abikaasa ja/või ülalpeetavad lapsed seotud on, et võimaldada kindlaks teha võimalikud huvide konfliktid;

| e) | volinikud avalikustavad kuuluvuse mis tahes valitsusvälistesse organisatsioonidesse, salaühingutesse või ühendustesse, mis varjavad oma olemasolu ja mille tegevusega püütakse sekkuda avaliku sektori asutuste ülesannete täitmisse; |
| --- | --- |

e)

volinikud avalikustavad kuuluvuse mis tahes valitsusvälistesse organisatsioonidesse, salaühingutesse või ühendustesse, mis varjavad oma olemasolu ja mille tegevusega püütakse sekkuda avaliku sektori asutuste ülesannete täitmisse;

| f) | volinikud ja nende ülalpeetavad pereliikmed avalikustavad kuuluvuse mis tahes valitsusvälistesse organisatsioonidesse ning kõik valitsusvälistele organisatsioonidele tehtavad üle 500 eurosed annetused; |
| --- | --- |

f)

volinikud ja nende ülalpeetavad pereliikmed avalikustavad kuuluvuse mis tahes valitsusvälistesse organisatsioonidesse ning kõik valitsusvälistele organisatsioonidele tehtavad üle 500 eurosed annetused;

| g) | volinike käitumisjuhendit muudetakse kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 245, et pikendada volinike ametiaja lõpule järgnevaid töökohti puudutavat piirangut vähemalt kolme aastani ja mitte lühemaks ajavahemikuks kui see periood, mille jooksul endised volinikud saavad määruses nr 422/67/EMÜ määratletud üleminekutoetust; |
| --- | --- |

g)

volinike käitumisjuhendit muudetakse kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 245, et pikendada volinike ametiaja lõpule järgnevaid töökohti puudutavat piirangut vähemalt kolme aastani ja mitte lühemaks ajavahemikuks kui see periood, mille jooksul endised volinikud saavad määruses nr 422/67/EMÜ määratletud üleminekutoetust;

| h) | käitumisjuhendisse lisatakse erinõuded võõrandamise kohta; |
| --- | --- |

h)

käitumisjuhendisse lisatakse erinõuded võõrandamise kohta;

| i) | volinikukandidaadid esitavad oma deklaratsioonid kindlaksmääratud tähtajaks ja piisavalt varakult, nii et ajutine eetikakomitee saaks parlamendile esitada oma arvamuse võimalike huvide konfliktide kohta aegsasti enne volinikukandidaatide kuulamist parlamendis; |
| --- | --- |

i)

volinikukandidaadid esitavad oma deklaratsioonid kindlaksmääratud tähtajaks ja piisavalt varakult, nii et ajutine eetikakomitee saaks parlamendile esitada oma arvamuse võimalike huvide konfliktide kohta aegsasti enne volinikukandidaatide kuulamist parlamendis;

| j) | volinikud kohtuvad üksnes nende lobirühmade esindajatega, mis on kantud läbipaistvusregistrisse, mis sisaldab teavet isikute kohta, kes soovivad mõjutada poliitikakujundamist ELi institutsioonides; |
| --- | --- |

j)

volinikud kohtuvad üksnes nende lobirühmade esindajatega, mis on kantud läbipaistvusregistrisse, mis sisaldab teavet isikute kohta, kes soovivad mõjutada poliitikakujundamist ELi institutsioonides;

| k) | volinikud esitavad ametisse nimetamisel allkirjastatud deklaratsiooni, milles nõustuvad oma ametivolitustega seotud küsimustes ilmuma mis tahes parlamendikomisjoni ette; |
| --- | --- |

k)

volinikud esitavad ametisse nimetamisel allkirjastatud deklaratsiooni, milles nõustuvad oma ametivolitustega seotud küsimustes ilmuma mis tahes parlamendikomisjoni ette;

| l) | deklaratsioon avaldatakse avatud andmetega ühilduvas vormis, et seda saaks andmebaasides lihtsasti töödelda; |
| --- | --- |

l)

deklaratsioon avaldatakse avatud andmetega ühilduvas vormis, et seda saaks andmebaasides lihtsasti töödelda;

| m) | täpsustatakse huvide konflikti ilmnemisel rakendatavat tööülesannete üleandmise menetlust, et võtta arvesse voliniku tööülesandeid kolleegiumi liikmena, näha presidendi jaoks ette aususe ja kaalutlusõiguse kriteeriumid, mille alusel langetada tööülesannete üleandmise otsus, kehtestada siduv menetluskord ja karistused juhtudeks, kus volinik ei ole andnud võimaliku huvide konflikti kohta teavet, ning näha ette siduv menetluskord parlamendi teavitamiseks nimetatud juhtumitest; |
| --- | --- |

m)

täpsustatakse huvide konflikti ilmnemisel rakendatavat tööülesannete üleandmise menetlust, et võtta arvesse voliniku tööülesandeid kolleegiumi liikmena, näha presidendi jaoks ette aususe ja kaalutlusõiguse kriteeriumid, mille alusel langetada tööülesannete üleandmise otsus, kehtestada siduv menetluskord ja karistused juhtudeks, kus volinik ei ole andnud võimaliku huvide konflikti kohta teavet, ning näha ette siduv menetluskord parlamendi teavitamiseks nimetatud juhtumitest;

| n) | komisjon annab igal aastal volinike käitumisjuhendi rakendamise kohta aru ning kehtestab kaebuste esitamise korra ja karistused mitte ainult tõsiste üleastumiste, vaid ka nõuete rikkumise puhuks, eelkõige seoses majanduslike huvide deklaratsioonidega; |
| --- | --- |

n)

komisjon annab igal aastal volinike käitumisjuhendi rakendamise kohta aru ning kehtestab kaebuste esitamise korra ja karistused mitte ainult tõsiste üleastumiste, vaid ka nõuete rikkumise puhuks, eelkõige seoses majanduslike huvide deklaratsioonidega;

| o) | määratakse kindlaks kriteeriumid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 245 järgimiseks, millega on volinikele kehtestatud kohustus „käituda ausalt ja diskreetselt teatud ametissenimetamiste suhtes või soodustuste vastuvõtmisel pärast oma ametiaja lõppemist“; |
| --- | --- |

o)

määratakse kindlaks kriteeriumid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 245 järgimiseks, millega on volinikele kehtestatud kohustus „käituda ausalt ja diskreetselt teatud ametissenimetamiste suhtes või soodustuste vastuvõtmisel pärast oma ametiaja lõppemist“;

| p) | endiste volinike ametiajale järgneva tegevuse lubamist puudutavad otsused ning ajutise eetikakomitee arvamused avaldatakse eelnevalt; |
| --- | --- |

p)

endiste volinike ametiajale järgneva tegevuse lubamist puudutavad otsused ning ajutise eetikakomitee arvamused avaldatakse eelnevalt;

| q) | ajutine eetikakomitee moodustatakse sõltumatutest ekspertidest, kes ise ei ole Euroopa Komisjoni voliniku ametis olnud; |
| --- | --- |

q)

ajutine eetikakomitee moodustatakse sõltumatutest ekspertidest, kes ise ei ole Euroopa Komisjoni voliniku ametis olnud;

| r) | ajutine eetikakomitee koostab ja avaldab oma tegevust käsitleva aastaaruande, mis võib sisaldada mis tahes soovitusi käitumisjuhendi või selle rakendamise täiustamiseks, kui komitee seda vajalikuks peab; |
| --- | --- |

r)

ajutine eetikakomitee koostab ja avaldab oma tegevust käsitleva aastaaruande, mis võib sisaldada mis tahes soovitusi käitumisjuhendi või selle rakendamise täiustamiseks, kui komitee seda vajalikuks peab;

| 29. | kutsub komisjoni üles alustama läbirääkimisi parlamendiga, et teha vajalikud muudatused Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppes; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palub põhiseaduskomisjonil esitada ettepanekuid Euroopa Parlamendi kodukorra, eelkõige selle XVI lisa muutmiseks, mis on vajalikud käesoleva resolutsiooni rakendamiseks; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 110.

(2)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0287.

(4)  C(2011)2904.

(5)  Püsiv vabaabielupartner, nagu see on määratletud määruses (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 2278/69 (EÜT L 289, 17.11.1969, lk 1) ja personalieeskirjade VII lisa artikli 1 lõike 2 punktis c.

(6)  Vt Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni volinikukandidaatide kuulamise menetluste ja tavade kohta ning 2014. aasta kuulamistest tehtud järelduste kohta.

(7)  Vt parlamendi kodukorra XVI lisa lõike 1 punkti a.

(8)  Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe II jaotise punkt 3.

(9)  Vt Euroopa Parlamendi kodukorra XVI lisa lõiget 2.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/157 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/157

---

P8_TA(2016)0478

Avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessidega seotud vastutus, hüvitamine ja finantstagatised

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessidega seotud vastutuse, hüvitamise ja finantstagatiste kohta (2015/2352(INI))

(2018/C 224/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule avamere nafta- ja gaasilammutamisprotsessidega seotud vastutuse, hüvitamise ja finantstagatiste kohta direktiivi 2013/30/EL artikliga 39 (COM(2015)0422), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule avamere nafta- ja gaasilammutamisprotsessidega seotud vastutuse, hüvitamise ja finantstagatiste kohta direktiivi 2013/30/EL artikliga 39 (COM(2015)0422),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti pealkirjaga „Liability, Compensation and Financial Security for Offshore Accidents in the European Economic Area“ (Euroopa Majanduspiirkonnas avamerel toimuvate õnnetusjuhtumitega seotud vastutus, hüvitamine ja finantstagatised) ning komisjoni kaasnevat teatist sellel teemal (SWD(2015)0167), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti pealkirjaga „Liability, Compensation and Financial Security for Offshore Accidents in the European Economic Area“ (Euroopa Majanduspiirkonnas avamerel toimuvate õnnetusjuhtumitega seotud vastutus, hüvitamine ja finantstagatised) ning komisjoni kaasnevat teatist sellel teemal (SWD(2015)0167),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/30/EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust ja millega muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ (1) (avamereohutuse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/30/EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust ja millega muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ (1) (avamereohutuse direktiiv),

| — | võttes arvesse mõjuhinnangut, mis on lisatud dokumendile „Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on safety of offshore oil and gas prospection, exploration and production activities“ (ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse avamerel nafta ja gaasi geoloogilise luure, uuringute ja tootmise ohutust) (SEC(2011)1293), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mõjuhinnangut, mis on lisatud dokumendile „Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on safety of offshore oil and gas prospection, exploration and production activities“ (ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse avamerel nafta ja gaasi geoloogilise luure, uuringute ja tootmise ohutust) (SEC(2011)1293),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (3) (keskkonnavastutuse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (3) (keskkonnavastutuse direktiiv),

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi ja piirkondlikke õigusakte avamere nafta ja gaasiga seotud vahejuhtumite kahjust tulenevate nõuete kohta, eelkõige 27. novembri 1992. aasta rahvusvahelist konventsiooni tsiviilvastutuse kohta naftareostusest põhjustatud kahju korral (tsiviilvastutuse konventsioon), 27. novembri 1992. aasta rahvusvahelist konventsiooni naftareostusest põhjustatud kahju kompenseerimise rahvusvahelise fondi asutamise kohta (fondi konventsioon), 23. märtsi 2001. aasta punkrikütuse reostuskahjude tsiviilvastutuse rahvusvahelist konventsiooni (punkrikütuse konventsiooni), Taani, Soome, Norra ja Rootsi vahel sõlmitud põhjamaade keskkonnakaitsekonventsiooni ning Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse Barcelona konventsiooni avamereprotokolli (avamereprotokoll), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi ja piirkondlikke õigusakte avamere nafta ja gaasiga seotud vahejuhtumite kahjust tulenevate nõuete kohta, eelkõige 27. novembri 1992. aasta rahvusvahelist konventsiooni tsiviilvastutuse kohta naftareostusest põhjustatud kahju korral (tsiviilvastutuse konventsioon), 27. novembri 1992. aasta rahvusvahelist konventsiooni naftareostusest põhjustatud kahju kompenseerimise rahvusvahelise fondi asutamise kohta (fondi konventsioon), 23. märtsi 2001. aasta punkrikütuse reostuskahjude tsiviilvastutuse rahvusvahelist konventsiooni (punkrikütuse konventsiooni), Taani, Soome, Norra ja Rootsi vahel sõlmitud põhjamaade keskkonnakaitsekonventsiooni ning Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse Barcelona konventsiooni avamereprotokolli (avamereprotokoll),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsust (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsust (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (uuesti sõnastatud Brüsseli I määrus) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (uuesti sõnastatud Brüsseli I määrus) (5),

| — | võttes arvesse tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ning neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsiooni (6) (2007. aasta Lugano konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ning neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsiooni (6) (2007. aasta Lugano konventsioon),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 864/2007 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (7) (Rooma II määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 864/2007 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (7) (Rooma II määrus),

| — | võttes arvesse konsultatsioonifirma BIO by Deloitte poolt komisjoni jaoks koostatud lõpparuannet Euroopa Majanduspiirkonna avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessidega seotud tsiviilvastutuse, finantstagatiste ja hüvitamise nõuete kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konsultatsioonifirma BIO by Deloitte poolt komisjoni jaoks koostatud lõpparuannet Euroopa Majanduspiirkonna avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessidega seotud tsiviilvastutuse, finantstagatiste ja hüvitamise nõuete kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni avamerel nafta ja gaasi tootmise ohutusega seotud probleemide kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni avamerel nafta ja gaasi tootmise ohutusega seotud probleemide kohta (9),

| — | võttes arvesse 2010. aasta aprillis Mehhiko lahel toimunud avamere naftapuurplatvormi Deepwater Horizon õnnetusjuhtumit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta aprillis Mehhiko lahel toimunud avamere naftapuurplatvormi Deepwater Horizon õnnetusjuhtumit,

| — | võttes arvesse Hispaania Castellóni ja Tarragona provintside ranniku lähedal asuva Castori platvormiga seotud vahejuhtumeid, mis hõlmavad 500 maavärinat, mis on otseselt mõjutanud tuhandeid Euroopa kodanikke; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hispaania Castellóni ja Tarragona provintside ranniku lähedal asuva Castori platvormiga seotud vahejuhtumeid, mis hõlmavad 500 maavärinat, mis on otseselt mõjutanud tuhandeid Euroopa kodanikke;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0308/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0308/2016),

| A. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 194 kinnitatakse sõnaselgelt liikmesriikide õigust määrata kindlaks oma energiavarude kasutamise tingimused, võttes samal ajal arvesse ka solidaarsust ja keskkonnakaitset; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 194 kinnitatakse sõnaselgelt liikmesriikide õigust määrata kindlaks oma energiavarude kasutamise tingimused, võttes samal ajal arvesse ka solidaarsust ja keskkonnakaitset;

| B. | arvestades, et kohalikud nafta ja gaasi allikad võivad aidata märkimisväärselt kaasa Euroopa olemasoleva energiavajaduse katmisele ning need on väga tähtsad energiajulgeoleku ja energiaallikate mitmekesisuse tagamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kohalikud nafta ja gaasi allikad võivad aidata märkimisväärselt kaasa Euroopa olemasoleva energiavajaduse katmisele ning need on väga tähtsad energiajulgeoleku ja energiaallikate mitmekesisuse tagamisel;

| C. | arvestades, et avamerel toodetakse naftat ja gaasi üha enam äärmuslikes tingimustes ning see võib kaasa tuua raskeid ja laastavaid tagajärgi mere ja rannikupiirkondade keskkonnale ja majandusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et avamerel toodetakse naftat ja gaasi üha enam äärmuslikes tingimustes ning see võib kaasa tuua raskeid ja laastavaid tagajärgi mere ja rannikupiirkondade keskkonnale ja majandusele;

| D. | arvestades, et kuigi nafta ja gaasi tootmine Põhjameres on viimaste aastate jooksul vähenenud, on tõenäoline, et tulevikus suureneb avamererajatiste arv Euroopas, eriti Vahemeres ja Mustas meres; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuigi nafta ja gaasi tootmine Põhjameres on viimaste aastate jooksul vähenenud, on tõenäoline, et tulevikus suureneb avamererajatiste arv Euroopas, eriti Vahemeres ja Mustas meres;

| E. | arvestades, et avamere nafta- ja gaasipuurtornidest põhjustatud õnnetustel on rasked piiriülesed tagajärjed ja seetõttu on ELi meetmed niisuguste õnnetuste ennetamiseks ja leevendamiseks ning nende tagajärgede vastu võitlemiseks vajalikud ja proportsionaalsed; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et avamere nafta- ja gaasipuurtornidest põhjustatud õnnetustel on rasked piiriülesed tagajärjed ja seetõttu on ELi meetmed niisuguste õnnetuste ennetamiseks ja leevendamiseks ning nende tagajärgede vastu võitlemiseks vajalikud ja proportsionaalsed;

| F. | arvestades, et oluline on meenutada 167 naftatöötaja traagilist hukkumist Piper Alpha katastroofis, mis toimus 6. juulil 1988. aastal Šotimaal Aberdeeni ranniku lähedal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et oluline on meenutada 167 naftatöötaja traagilist hukkumist Piper Alpha katastroofis, mis toimus 6. juulil 1988. aastal Šotimaal Aberdeeni ranniku lähedal;

| G. | arvestades, et mitme uuringu, sh ühe Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringu ja ühe Teadusuuringute Ühiskeskuse uuringu kohaselt on ELi nafta- ja gaasisektoris toimunud tuhandeid vahejuhtumeid (täpsemalt 9 700 vahejuhtumit aastatel 1990–2007); arvestades ühtlasi, et kõnealuste vahejuhtumite, sh väikeste vahejuhtumite kumulatiivsel mõjul on rasked ja püsivad tagajärjed merekeskkonnale ning neid tuleks direktiivis arvesse võtta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitme uuringu, sh ühe Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringu ja ühe Teadusuuringute Ühiskeskuse uuringu kohaselt on ELi nafta- ja gaasisektoris toimunud tuhandeid vahejuhtumeid (täpsemalt 9 700 vahejuhtumit aastatel 1990–2007); arvestades ühtlasi, et kõnealuste vahejuhtumite, sh väikeste vahejuhtumite kumulatiivsel mõjul on rasked ja püsivad tagajärjed merekeskkonnale ning neid tuleks direktiivis arvesse võtta;

| H. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 191 kohaselt peab igasugune ELi tegevus selles valdkonnas tuginema kaitstuse kõrgele tasemele, mis rajaneb muu hulgas ettevaatuse, ennetusmeetmete ja jätkusuutlikkuse põhimõtetel ning „saastaja maksab“ põhimõttel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 191 kohaselt peab igasugune ELi tegevus selles valdkonnas tuginema kaitstuse kõrgele tasemele, mis rajaneb muu hulgas ettevaatuse, ennetusmeetmete ja jätkusuutlikkuse põhimõtetel ning „saastaja maksab“ põhimõttel;

| I. | arvestades, et ELis ei ole pärast 1988. aastat avamerel suurõnnetusi toimunud ja arvestades, et 73 % ELi nafta- ja gaasitoodangust on pärit Põhjamere liikmesriikidest, kelle puhul on juba tunnistatud, et neil on kasutusel maailma kõige paremini toimivad avamereohutuse süsteemid; arvestades, et on oluline rõhutada, et ELil on umbes 68 000 kilomeetri pikkune rannajoon ja et avamererajatiste arv kasvab tulevikus tõenäoliselt märkimisväärselt, eelkõige Vahemeres ja Mustas meres, mistõttu on kiiresti vaja täielikult rakendada ja jõustada direktiiv 2013/30/EL ning tagada, et igasugust avamerel toimuvat tegevust reguleeriv nõuetekohane õigusraamistik oleks enne raske õnnetuse toimumist olemas; arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 191 kohaselt peab liidu keskkonnapoliitika rajanema ettevaatuse ja ennetusmeetmete põhimõttel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELis ei ole pärast 1988. aastat avamerel suurõnnetusi toimunud ja arvestades, et 73 % ELi nafta- ja gaasitoodangust on pärit Põhjamere liikmesriikidest, kelle puhul on juba tunnistatud, et neil on kasutusel maailma kõige paremini toimivad avamereohutuse süsteemid; arvestades, et on oluline rõhutada, et ELil on umbes 68 000 kilomeetri pikkune rannajoon ja et avamererajatiste arv kasvab tulevikus tõenäoliselt märkimisväärselt, eelkõige Vahemeres ja Mustas meres, mistõttu on kiiresti vaja täielikult rakendada ja jõustada direktiiv 2013/30/EL ning tagada, et igasugust avamerel toimuvat tegevust reguleeriv nõuetekohane õigusraamistik oleks enne raske õnnetuse toimumist olemas; arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 191 kohaselt peab liidu keskkonnapoliitika rajanema ettevaatuse ja ennetusmeetmete põhimõttel;

| J. | arvestades, et vastutussüsteemid on põhiline vahend, mille kaudu rakendatakse „saastaja maksab“ põhimõtet, millega tagatakse, et ettevõtted vastutavad mis tahes äritegevuse käigus tekitatud kahjude eest, ning mis stimuleerivad neid võtma ennetusmeetmeid ning arendama tavasid ja astuma samme selliste kahjude riski minimeerimiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vastutussüsteemid on põhiline vahend, mille kaudu rakendatakse „saastaja maksab“ põhimõtet, millega tagatakse, et ettevõtted vastutavad mis tahes äritegevuse käigus tekitatud kahjude eest, ning mis stimuleerivad neid võtma ennetusmeetmeid ning arendama tavasid ja astuma samme selliste kahjude riski minimeerimiseks;

| K. | arvestades, et kuigi avamereohutuse direktiiv teeb avamere loaomanikud rangelt vastutavaks nende tegevusest tuleneva keskkonnakahju ennetamise ja parandamise eest (artikkel 7 koostoimes artikliga 38, mis laiendab keskkonnavastutuse direktiivi kohaldamisala liikmesriikide mandrilavadele), ei ole see võimaldanud kehtestada terviklikku ELi vastutuse raamistikku; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuigi avamereohutuse direktiiv teeb avamere loaomanikud rangelt vastutavaks nende tegevusest tuleneva keskkonnakahju ennetamise ja parandamise eest (artikkel 7 koostoimes artikliga 38, mis laiendab keskkonnavastutuse direktiivi kohaldamisala liikmesriikide mandrilavadele), ei ole see võimaldanud kehtestada terviklikku ELi vastutuse raamistikku;

| L. | arvestades, et on äärmiselt oluline tagada avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessidest ohvritele ning loomadele ja loodusele tekkiva kahju jaoks tõhusate ja piisavate hüvitamismehhanismide ning kiirete ja asjakohaste kahjukäsitlemismehhanismide olemasolu ning samuti piisavad vahendid oluliste ökosüsteemide taastamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on äärmiselt oluline tagada avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessidest ohvritele ning loomadele ja loodusele tekkiva kahju jaoks tõhusate ja piisavate hüvitamismehhanismide ning kiirete ja asjakohaste kahjukäsitlemismehhanismide olemasolu ning samuti piisavad vahendid oluliste ökosüsteemide taastamiseks;

| M. | arvestades, et avamereohutuse direktiiv ei ole kaasa toonud avamerel toimuvatest õnnetusjuhtumitest tuleneva tsiviilkahju ühtlustamist ning kehtiv rahvusvaheline õigusraamistik muudab keeruliseks edukate piiriüleste kahjutasunõuete esitamise tsiviilasjades; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et avamereohutuse direktiiv ei ole kaasa toonud avamerel toimuvatest õnnetusjuhtumitest tuleneva tsiviilkahju ühtlustamist ning kehtiv rahvusvaheline õigusraamistik muudab keeruliseks edukate piiriüleste kahjutasunõuete esitamise tsiviilasjades;

| N. | arvestades, et avamereohutuse direktiivis on sätestatud lubade andmise eeltingimused, mille eesmärk on tagada, et loaomanikud on alati võimelised tehniliselt ja rahaliselt tegelema avamere ammutamisprotsesside tagajärgedega, ning millega seoses peavad liikmesriigid looma korra kahjunõuete kiireks ja asjakohaseks käsitlemiseks, sh piiriüleste vahejuhtumite korral ja selleks, et hõlbustada jätkusuutlike rahaliste vahendite kasutusele võtmist (artikkel 4); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et avamereohutuse direktiivis on sätestatud lubade andmise eeltingimused, mille eesmärk on tagada, et loaomanikud on alati võimelised tehniliselt ja rahaliselt tegelema avamere ammutamisprotsesside tagajärgedega, ning millega seoses peavad liikmesriigid looma korra kahjunõuete kiireks ja asjakohaseks käsitlemiseks, sh piiriüleste vahejuhtumite korral ja selleks, et hõlbustada jätkusuutlike rahaliste vahendite kasutusele võtmist (artikkel 4);

| 1. | tunneb heameelt avamereohutuse direktiivi (2013/30/EL) vastuvõtmise üle, mis täiendab keskkonnavastutuse direktiivi (2004/35/EÜ) ja keskkonnamõju hindamise direktiivi (2011/92/EL), ning nõukogu poolt Barcelona konventsiooni avamere protokolli ratifitseerimise üle, mis on esimesed sammud keskkonna, inimtegevuse ja töötajate ohutuse kaitsmise suunas; kutsub liikmesriike, kes eespool nimetatud direktiive veel oma õigusesse üle võtnud ei ole, seda võimalikult kiiresti tegema; lisaks palub liikmesriikidel tagada pädevate asutuste sõltumatus, nagu on sätestatud avamereohutuse direktiivi artiklis 8, ning palub komisjonil hinnata vastutust, hüvitamist ja finantstagatisi käsitlevate täiendavate ühtlustatud eeskirjade kehtestamise asjakohasust, et vältida uusi piiriülese mõjuga õnnetusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et avamereohutuse direktiivi ja keskkonnavastutuse direktiivi määratluste kohaselt on vahejuhtumid „tõsised“ üksnes juhul, kui need põhjustavad surmajuhtumeid või raskeid vigastusi, kuid keskkonnale tekkivatele tagajärgedele viidatud ei ole; rõhutab, et isegi juhul, kui vahejuhtum ei põhjusta surmajuhtumeid või raskeid vigastusi, võib sellel olla tõsine mõju keskkonnale oma ulatuse tõttu või seetõttu, et vahejuhtum mõjutab näiteks kaitsealasid, kaitstud liike või eriti haavatavaid elupaiku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et „saastaja maksab“ põhimõtte tõhus kohaldamine avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside suhtes peaks lisaks keskkonnakahju ennetamise ja parandamise kuludele, nagu on praegu avamereohutuse direktiivi ja keskkonnavastutuse direktiivi kaudu teataval määral saavutatud, laienema ka traditsiooniliste kahjutasunõuete käsitlemisele, kooskõlas ettevaatuspõhimõtte ja säästva arengu põhimõttega; palub komisjonil seetõttu kaaluda võimalust luua avamereõnnetuste jaoks seaduspõhine hüvitamismehhanism sarnaselt Norra naftatööstusaktis sätestatule vähemalt nende sektorite jaoks, mis võivad selliste õnnetuste tõttu tõsiselt kannatada, nagu kalandus ja rannikuturism ning muud sinise majanduse sektorid; soovitab sellega seoses, et kuritarvitusi või vahejuhtumeid, mis tekivad äriühingute tegevuse tulemusena, tuleks kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt hinnata, et käsitleda kõiki teiseseid mõjusid kogukondadele; rõhutab seoses keskkonnavastutusega ka erinevusi ja puudujääke keskkonnavastutuse direktiivi ülevõtmisel ja kohaldamisel, nagu on toonitatud komisjoni teises rakendamisaruandes; palub komisjonil tagada, et keskkonnavastutuse direktiivi rakendatakse tulemuslikult ja et vastutust avamereõnnetustest põhjustatud keskkonnakahju eest kohaldatakse piisaval määral kogu ELis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab sellega seoses kahetsusväärseks, et avamereohutuse direktiivis ei käsitleta vastutust füüsilistele või juriidilistele isikutele tekitatud tsiviilõigusliku kahju eest, olgu see kehavigastus või otsene või kaudne varaline või majanduslik kahju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks ka asjaolu, et tsiviilvastutuse käsitlemine erineb liikmesriigiti oluliselt; rõhutab, et paljudes liikmesriikides ei ole kehtestatud vastutust seoses avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessidest tuleneva traditsioonilise kahjuga seotud kolmandate isikute nõuetega, valdavas enamikus liikmesriikides puudub hüvitise maksmise süsteem ning paljudes liikmesriikides ei ole tagatud, et ettevõtjatel või vastutavatel isikutel oleksid piisavad rahalised vahendid nõuete täitmiseks; rõhutab lisaks, et sageli ei ole kindel, kuidas liikmesriikide õigussüsteem tuleks toime avamerel toimunud nafta- ja gaasiõnnetustest tulenevate paljude erinevate tsiviilnõuetega; on seetõttu veendunud, et vaja on Euroopa raamistikku, mis peaks põhinema kõige arenenuma süsteemiga liikmesriikide õigusel, hõlmama lisaks kehavigastustele ja varalisele kahjule ka puhast majanduslikku kahju ning tagama tõhusad hüvitamissmehhanismid ohvritele ja suurt kahju kannatavatele sektoritele (nt kalandus ja rannikuturism); palub komisjonil sellega seoses hinnata, kas võimalik lahendus oleks kollektiivse õiguskaitse horisontaalne Euroopa raamistik, ning pöörata sellele erilist tähelepanu avamereohutuse direktiivi rakendamise aruande koostamisel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab sellega seoses, et traditsioonilise kahjuga seotud hüvitamis- ja parandusnõudeid takistavad tsiviilkohtumenetluse eeskirjad, mis on seotud ajalise piirangu, finantskulude, avaliku huvi menetluste kättesaamatuse ja masskahju nõuetega, samuti tõenditega seotud sätted, mis erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et hüvitamismehhanismidega peab olema võimalik käsitleda piiriüleseid nõudeid tõhusalt, kiirelt, mõistliku aja jooksul ning erinevate EMP riikide hagejaid diskrimineerimata; soovitab, et need hõlmaksid nii esmast kui ka teisest kahju, mis on tekitatud kõigis mõjutatud piirkondades, arvestades, et sellised vahejuhtumid mõjutavad suuremaid piirkondi ja neil võib olla pikaajaline mõju; rõhutab, et naaberriigid, mis ei ole EMP liikmed, peavad järgima rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on arvamusel, et avamereõnnetuste suhtes tuleks kehtestada ranged tsiviilvastutust käsitlevad eeskirjad, et hõlbustada õiguskaitse kättesaadavust avamereõnnetuste ohvrite (nii juriidiliste kui ka füüsiliste isikute) jaoks, kuna see võib anda avamerel tegutsevatele käitajatele stiimuli tegevusriskide nõuetekohaseks juhtimiseks; on veendunud, et rahalise vastutuse ülemmäärasid tuleks vältida; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles arvestama avamere nafta- ja gaasiammutamise tööstuse töötajate ja töövõtjate erilist olukorda, eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes; märgib, et avamere nafta- ja gaasiammutamise vahejuhtumitel on eriti tõsised tagajärjed kalandusele ja turismile ning samuti muudele sektoritele, mis tuginevad jagatud merekeskkonna heale seisukorrale, sest neid sektoreid, sh paljusid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, võib suure avamereõnnetuse korral tabada suur majanduslik kahju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab seetõttu, et on äärmiselt oluline ajakohastada liikmesriikide olemasolevad vastutussüsteemid, tagamaks, et kui nende riikide vetes peaks juhtuma õnnetus, ei mõjutaks see negatiivselt kõnealuse riigi ega ELi kui terviku avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside tulevikku, kui õnnetus peaks juhtuma piirkonnas, mis sõltub suuresti turismist saadavatest tuludest; kutsub seetõttu komisjoni uuesti käsitlema vajadust kehtestada ELi ühised standardid parandus- ja hüvitamissüsteemidele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab vajadust lisada sinna avamererajatistega seotud geoloogilisest luurest, uuringutest ja käitamisest tingitud kaasneva kahju ohvrid, samuti need, kellel on tõenäoliselt õigus ettenähtud hüvitist saada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et komisjonil on kavas avamere nafta- ja gaasiammutamise ELi asutuste rühma (EUOAG) kaudu koguda süsteemselt andmeid, et viia läbi siseriiklike vastutusalaste sätete tulemuslikkuse ja kohaldamisala tervikanalüüs; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et komisjon peab korrapäraselt kontrollima, kas riiklikud õigussüsteemid ja ettevõtted vastavad avamereohutuse direktiivi asjakohastele vastutuse ja hüvitamisega seotud sätetele, muu hulgas kontrollima avamerel tegutsevate ettevõtete finantsaruandeid, ning võtma eeskirjade rikkumise korral meetmeid, et vältida tõsiseid vahejuhtumeid ning piirata nende mõju inimestele ja keskkonnale; soovitab luua Euroopa tasandil ühise mehhanismi vahejuhtumite ja kuritarvituste käsitlemiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toonitab, et tuleb leida tasakaal ohvritele kiire ja piisava hüvitise maksmise ning põhjendamatute nõuetega seotud hüvitiste väljamaksmise vältimise vahel ning seda paljude avamerel tegutsevate ettevõtete rahalise vastutuse taseme selguse ning pikkade ja kulukate kohtumenetluste vältimise kaudu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab kahetsusväärseks, et ükski liikmesriik ei ole sätestanud sõnaselgelt ulatuslikke finantstagatisvahendeid seoses avamere nafta- ja gaasiammutamise vahejuhtumitest tuleneva traditsioonilise kahju hüvitamise nõuetega; rõhutab sellega seoses, et liigne tuginemine kindlustusele võib kaasa tuua finantstagatisvahendite suletud turu, millega võivad kaasneda konkurentsi puudumine ja suurenenud kulud; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab kahetsusväärseks, et praegu ei kasutata ELis finantstagatisvahendeid piisavalt, et katta kõige kulukamatest avamereõnnetustest põhjustatud kahjusid; märgib, et üheks põhjuseks võib olla asjaolu, et tekitatud kahju eest kantava vastutuse ulatus ei pruugi teatavates liikmesriikides niisuguseid vahendeid vajalikuks muuta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub liikmesriike üles esitama üksikasjalikke andmeid rahastamisvahendite kasutamise kohta ja avamereõnnetuste, sh kõige kulukamate õnnetuste piisava katte kohta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et kõik tõestatud vastutuse juhtumid ning kohaldatud karistuste üksikasjad tuleks avalikustada, et teha keskkonnakahju tegelik kulu kõikidele nähtavaks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et komisjon julgustaks liikmesriike arendama finantstagatisvahendeid, mis puudutavad hüvitamist avamere nafta- ja gaasiammutamise või nafta ja gaasi transpordiga seotud õnnetustest tulenevate traditsiooniliste kahjunõuete korral, sh ka maksejõuetuse juhtumite korral; usub, et see võib õnnetusega seotud reostuse korral piirata ettevõtete vastutuse hajutamist riigikassasse, millest peaks hüvitamise kulud kandma juhul, kui eeskirjad jäävad praegusega võrreldes samaks; on seisukohal, et sellega seoses võiks kaaluda fondi loomist, mis põhineks avameretööstuse makstavatel tasudel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab vajalikuks analüüsida, mil määral lisaks ELi tasandil kriminaalvastutuse kehtestamine tsiviiltrahvidest mõjusama heidutustasandi, mis võib parandada keskkonnakaitset ja ohutusnõuete täitmist; väljendab seetõttu heameelt ELi keskkonnakuritegude direktiivi 2008/99/EÜ üle, millega ühtlustatakse kriminaalkaristused ELi keskkonnaõigusaktide teatavate rikkumiste eest; peab siiski kahetsusväärseks, et keskkonnakuritegude direktiivi kohaldamisalasse ei kuulu kõik avamereohutuse direktiivi kohased tegevused; peab samuti kahetsusväärseks, et kuritegude määratlus ning avamereohutuse rikkumisega seotud minimaalsed karistused ei ole ELis ühtlustatud; palub komisjonil lisada nafta suurõnnetused keskkonnakuritegude direktiivi kohaldamisalasse ning koostada ja esitada parlamendile avamereohutuse direktiivi esimene rakendamisaruanne õigeaegselt ning hiljemalt 19. juuliks 2019; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palub komisjonil viia läbi vajalikud uuringud, et hinnata konkreetsetele liikmesriikidele ja nende rannikualadele avalduvaid majanduslikke ohte, võttes arvesse piirkondade majanduslikku ja valdkondlikku orientatsiooni, nafta- ja gaasiammutamistegevuse kontsentratsiooni teatavatel aladel, tegevustingimusi, ilmastikutingimusi (nagu ookeani hoovused ja tuuled) ning kohaldatavaid keskkonnastandardeid; soovitab seetõttu tegevuse lõpetamise korral võtta kasutusele kaitsemehhanismid ja turvaperimeetrid ning tunneb heameelt asjaolu üle, et tööstus on ehitanud neli seadet (well capping stacks), mis võimaldavad õnnetuse korral naftareostust vähendada; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab Arktikale kohandatud keskkonnamõju hindamise teostamist kõikide protsesside kohta, mis toimuvad Arktika piirkonnas, kus ökosüsteemid on eriti haprad ja globaalse biosfääriga tihedalt seotud; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda võimalust võtta täiendavaid meetmeid, mis aitaksid avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesse tõhusalt kaitsta enne raske õnnetuse toimumist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike sellega seoses üles jätkuvalt uurima rahvusvahelise lahenduse võimalust, arvestades, et paljud ELi nafta- ja gaasiettevõtted tegutsevad aktiivselt kogu maailmas ning ülemaailmne lahendus tagaks kõikjal maailmas võrdsed tingimused, tugevdades järelevalvet selle valdkonna ettevõtete üle väljaspool ELi; palub liikmesriikidel kiiresti ratifitseerida 2015. aasta detsembri Pariisi kliimakokkuleppe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  ELT L 178, 28.6.2013, lk 66.

(2)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 28.

(3)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

(4)  Kohtuasi C-176/03: komisjon vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2005:542.

(5)  ELT L 351, 20.12.2012, lk 1.

(6)  ELT L 339, 21.12.2007, lk 3.

(7)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 40.

(8)  BIO by Deloitte (2014), „Civil liability, financial security and compensation claims for offshore oil and gas activities in the European Economic Area“ (Euroopa Majanduspiirkonna avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessidega seotud tsiviilvastutus, finantstagatised ja hüvitamise nõuded), Euroopa Komisjoni energeetika peadirektoraadi jaoks koostatud lõpparuanne.

(9)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 43.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/163 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/163

---

P8_TA(2016)0479

Olukord Kongo Demokraatlikus Vabariigis

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (2016/3001(RSP))

(2018/C 224/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) kohta, eriti 10. märtsi 2016. aasta (1) ja 23. juuni 2016. aasta (2) resolutsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) kohta, eriti 10. märtsi 2016. aasta (1) ja 23. juuni 2016. aasta (2) resolutsiooni,

| — | võttes arvesse Kongo Demokraatlikku Vabariiki nimetatud ELi delegatsiooni avaldusi inimõiguste olukorra kohta riigis, eriti 23. novembri 2016. aasta ja 24. augusti 2016. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kongo Demokraatlikku Vabariiki nimetatud ELi delegatsiooni avaldusi inimõiguste olukorra kohta riigis, eriti 23. novembri 2016. aasta ja 24. augusti 2016. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 15. juuni 2016. aasta resolutsiooni valimiseelse ja julgeolekuolukorra kohta Kongo DVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 15. juuni 2016. aasta resolutsiooni valimiseelse ja julgeolekuolukorra kohta Kongo DVs,

| — | võttes arvesse ELi 25. juuni 2016. aasta kohalikku avaldust inimõiguste olukorra kohta Kongo DVs ning 2. augusti 2016. aasta ja 24. augusti 2016. aasta kohalikke avaldusi rahvusliku dialoogi algatamisele järgnenud valimisprotsessi kohta Kongo DVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 25. juuni 2016. aasta kohalikku avaldust inimõiguste olukorra kohta Kongo DVs ning 2. augusti 2016. aasta ja 24. augusti 2016. aasta kohalikke avaldusi rahvusliku dialoogi algatamisele järgnenud valimisprotsessi kohta Kongo DVs,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 27. juulil 2015 avaldatud aastaaruannet inimõiguste olukorra ja ÜRO ühise inimõiguste büroo tegevuse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 27. juulil 2015 avaldatud aastaaruannet inimõiguste olukorra ja ÜRO ühise inimõiguste büroo tegevuse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu, ÜRO, Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni 16. veebruari 2016. aasta ja 5. juuni 2016. aasta ühiseid pressiteateid kaasava poliitilise dialoogi vajalikkuse kohta Kongo DVs ning nende võetud kohustust toetada Kongo osalisi nende püüdlustes tugevdada riigis demokraatiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu, ÜRO, Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni 16. veebruari 2016. aasta ja 5. juuni 2016. aasta ühiseid pressiteateid kaasava poliitilise dialoogi vajalikkuse kohta Kongo DVs ning nende võetud kohustust toetada Kongo osalisi nende püüdlustes tugevdada riigis demokraatiat,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 15. augusti 2016. aasta avaldust vägivalla kohta Kongo DVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 15. augusti 2016. aasta avaldust vägivalla kohta Kongo DVs,

| — | võttes arvesse ELi nõukogu 23. mai 2016. aasta ja 17. oktoobri 2016. aasta järeldusi Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi nõukogu 23. mai 2016. aasta ja 17. oktoobri 2016. aasta järeldusi Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Kongo DV kohta, eriti resolutsiooni 2293 (2016) Kongo DV sanktsioonide uuendamise ja eksperdirühma mandaadi kohta ning resolutsiooni 2277 (2016), millega uuendati ÜRO Kongo Demokraatliku Vabariigi stabiliseerimise missiooni (MONUSCO) mandaati, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Kongo DV kohta, eriti resolutsiooni 2293 (2016) Kongo DV sanktsioonide uuendamise ja eksperdirühma mandaadi kohta ning resolutsiooni 2277 (2016), millega uuendati ÜRO Kongo Demokraatliku Vabariigi stabiliseerimise missiooni (MONUSCO) mandaati,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 15. juuli 2016. aasta ja 21. septembri 2016. aasta pressiteateid olukorra kohta Kongo DVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 15. juuli 2016. aasta ja 21. septembri 2016. aasta pressiteateid olukorra kohta Kongo DVs,

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 20. septembri 2016. aasta avaldust, milles nõutakse rahumeelsust kriisi lahendamiseks dialoogi teel ja põhiseadust järgides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 20. septembri 2016. aasta avaldust, milles nõutakse rahumeelsust kriisi lahendamiseks dialoogi teel ja põhiseadust järgides,

| — | võttes arvesse Cotonou partnerluslepingut, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal ning vaadati läbi 25. juunil 2005. aastal ja 22. juunil 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou partnerluslepingut, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal ning vaadati läbi 25. juunil 2005. aastal ja 22. juunil 2010. aastal,

| — | võttes arvesse 1981. aasta juunis vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta juunis vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Kongo Demokraatliku Vabariigi põhiseadust, mis võeti vastu 18. veebruaril 2006, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kongo Demokraatliku Vabariigi põhiseadust, mis võeti vastu 18. veebruaril 2006,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Joseph Kabila on olnud Kongo DV president alates 2001. aastast; arvestades, et president Kabila ametiaeg lõpeb 20. detsembril 2016. aastal, ning arvestades, et põhiseadus piirab Kongo DV presidendi volitused kahe ametiajaga ning järgmised presidendi- ja parlamendivalimised olid esialgu kavandatud 2016. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Joseph Kabila on olnud Kongo DV president alates 2001. aastast; arvestades, et president Kabila ametiaeg lõpeb 20. detsembril 2016. aastal, ning arvestades, et põhiseadus piirab Kongo DV presidendi volitused kahe ametiajaga ning järgmised presidendi- ja parlamendivalimised olid esialgu kavandatud 2016. aasta lõpuks;

| B. | arvestades, et viimasel kahel aastal on president Kabila kasutanud tehnilisi ja haldusmeetmeid, püüdes valimisi edasi lükata ja põhiseadusega ette nähtud tähtajast kauemaks võimule jääda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimasel kahel aastal on president Kabila kasutanud tehnilisi ja haldusmeetmeid, püüdes valimisi edasi lükata ja põhiseadusega ette nähtud tähtajast kauemaks võimule jääda;

| C. | arvestades, et esimene katse muuta Kongo DV põhiseadust, et võimaldada president Kabilal kandideerida kolmandaks ametiajaks, nurjus 2015. aastal kodanikuühiskonna tugeva vastuseisu ja mobiliseerumise tõttu; arvestades, et sellised katsed on põhjustanud üha kasvavaid poliitilisi pingeid, rahutusi ja vägivalda kogu riigis, mis nüüd näib olevat jõudnud valimistega seoses ummikseisu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et esimene katse muuta Kongo DV põhiseadust, et võimaldada president Kabilal kandideerida kolmandaks ametiajaks, nurjus 2015. aastal kodanikuühiskonna tugeva vastuseisu ja mobiliseerumise tõttu; arvestades, et sellised katsed on põhjustanud üha kasvavaid poliitilisi pingeid, rahutusi ja vägivalda kogu riigis, mis nüüd näib olevat jõudnud valimistega seoses ummikseisu;

| D. | arvestades, et 2015. aasta novembris kuulutas president Kabila välja rahvusliku dialoogi alustamise; arvestades, et seejärel määras Aafrika Liit rahvusliku poliitilise dialoogi vahendajaks Togo endise peaministri Edem Kodjo; arvestades, et kaks suuremat opositsioonirühmitust keeldusid osalemast nende väitel mittekaasavas ja ebademokraatlikus dialoogis ning viivitamistaktikas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2015. aasta novembris kuulutas president Kabila välja rahvusliku dialoogi alustamise; arvestades, et seejärel määras Aafrika Liit rahvusliku poliitilise dialoogi vahendajaks Togo endise peaministri Edem Kodjo; arvestades, et kaks suuremat opositsioonirühmitust keeldusid osalemast nende väitel mittekaasavas ja ebademokraatlikus dialoogis ning viivitamistaktikas;

| E. | arvestades, et Aafrika Liit, ÜRO, Euroopa Liit ja Rahvusvaheline Frankofoonia Organisatsioon on ühiselt rõhutanud, kui oluline on dialoog ja püüd saavutada poliitiliste osaliste vahel kokkulepe, mille puhul austatakse demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet, ning on nõudnud tungivalt, et kõik Kongo poliitilised osalised teeksid Edem Kodjoga täielikku koostööd; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Aafrika Liit, ÜRO, Euroopa Liit ja Rahvusvaheline Frankofoonia Organisatsioon on ühiselt rõhutanud, kui oluline on dialoog ja püüd saavutada poliitiliste osaliste vahel kokkulepe, mille puhul austatakse demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet, ning on nõudnud tungivalt, et kõik Kongo poliitilised osalised teeksid Edem Kodjoga täielikku koostööd;

| F. | arvestades, et 18. oktoobril 2016 allkirjastasid president Kabila ja üks osa opositsioonist kokkuleppe lükata presidendivalimised edasi 2018. aasta aprilli; arvestades, et kokkuleppe tingimuste kohaselt tegi president Kabila, kellel seetõttu võimaldati nüüd pärast 2016. aastat edasi võimule jääda, uue valitsuse moodustamise ülesandeks opositsiooni seast nimetatud uuele ajutisele peaministrile Samy Badibangale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 18. oktoobril 2016 allkirjastasid president Kabila ja üks osa opositsioonist kokkuleppe lükata presidendivalimised edasi 2018. aasta aprilli; arvestades, et kokkuleppe tingimuste kohaselt tegi president Kabila, kellel seetõttu võimaldati nüüd pärast 2016. aastat edasi võimule jääda, uue valitsuse moodustamise ülesandeks opositsiooni seast nimetatud uuele ajutisele peaministrile Samy Badibangale;

| G. | arvestades, et alates 2015. aasta jaanuarist on Kongo julgeoleku- ja luuretöötajad represseerinud rahumeelseid aktiviste ning opositsiooni ja kodanikuühiskonna liikmeid, kes on vastu püüetele lasta president Kabilal pärast tema põhiseadusega ette nähtud teist ametiaega võimule jääda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates 2015. aasta jaanuarist on Kongo julgeoleku- ja luuretöötajad represseerinud rahumeelseid aktiviste ning opositsiooni ja kodanikuühiskonna liikmeid, kes on vastu püüetele lasta president Kabilal pärast tema põhiseadusega ette nähtud teist ametiaega võimule jääda;

| H. | arvestades, et inimõiguste rühmad on korduvalt teatanud inimõiguste ning sõna-, kogunemis- ja meeleavaldusvabaduse olukorra halvenemisest riigis valimiste-eelsel ajal, sealhulgas ülemäärase jõu kasutamisest rahumeelsete meeleavaldajate, ajakirjanike, poliitiliste liidrite ja teiste vastu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimõiguste rühmad on korduvalt teatanud inimõiguste ning sõna-, kogunemis- ja meeleavaldusvabaduse olukorra halvenemisest riigis valimiste-eelsel ajal, sealhulgas ülemäärase jõu kasutamisest rahumeelsete meeleavaldajate, ajakirjanike, poliitiliste liidrite ja teiste vastu;

| I. | arvestades, et järjest kasvav vägivald ning inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse rikkumised, eriti erimeetmed ja meelevaldsed vahistamised, kahjustavad kõiki pingutusi, mida tehakse Kongo DV olukorra lahendamiseks ja stabiliseerimiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et järjest kasvav vägivald ning inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse rikkumised, eriti erimeetmed ja meelevaldsed vahistamised, kahjustavad kõiki pingutusi, mida tehakse Kongo DV olukorra lahendamiseks ja stabiliseerimiseks;

| J. | arvestades eriti, et Kinshasas 19. ja 20. septembril 2016 toimunud meeleavalduste käigus sai teadete kohaselt rohkem kui 50 inimest surma ja paljud jäid kadunuks; arvestades, et LUCHA ja Filimbi liikumiste liikmeid peetakse endiselt ebaseaduslikult kinni; arvestades, et mitmed meediakanalid, nt Radio France Internationale (RFI) ja Radio Okapi, on suletud või nende tegevust takistatakse; arvestades, et ÜRO ühise inimõiguste büroo aruande kohaselt teatati 19.–21. septembril 2016 toimunud meeleavalduste ajal 422 politsei ja julgeolekujõudude poolt toime pandud inimõiguste rikkumise juhtumist; |
| --- | --- |

J.

arvestades eriti, et Kinshasas 19. ja 20. septembril 2016 toimunud meeleavalduste käigus sai teadete kohaselt rohkem kui 50 inimest surma ja paljud jäid kadunuks; arvestades, et LUCHA ja Filimbi liikumiste liikmeid peetakse endiselt ebaseaduslikult kinni; arvestades, et mitmed meediakanalid, nt Radio France Internationale (RFI) ja Radio Okapi, on suletud või nende tegevust takistatakse; arvestades, et ÜRO ühise inimõiguste büroo aruande kohaselt teatati 19.–21. septembril 2016 toimunud meeleavalduste ajal 422 politsei ja julgeolekujõudude poolt toime pandud inimõiguste rikkumise juhtumist;

| K. | arvestades, et humanitaarabiasutuste hinnangul tekitab poliitiline ebastabiilsus riigis kaose ning viib arvukatest eelmistest ja praegustest kriisidest juba niigi nõrgestatud elanikkonna äärmisse vaesusesse ja ebakindlusesse, kusjuures enam kui viis miljonit inimest vajab praegu toiduabi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et humanitaarabiasutuste hinnangul tekitab poliitiline ebastabiilsus riigis kaose ning viib arvukatest eelmistest ja praegustest kriisidest juba niigi nõrgestatud elanikkonna äärmisse vaesusesse ja ebakindlusesse, kusjuures enam kui viis miljonit inimest vajab praegu toiduabi;

| L. | arvestades, et Euroopa Liit on rõhutanud, et võimalik otsus lükata valimised edasi tuleb teha Kongo sidusrühmade vahelise kaasava, erapooletu ja läbipaistva poliitilise dialoogi raames enne president Kabila ametiaja lõppu 2016. aasta detsembris; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liit on rõhutanud, et võimalik otsus lükata valimised edasi tuleb teha Kongo sidusrühmade vahelise kaasava, erapooletu ja läbipaistva poliitilise dialoogi raames enne president Kabila ametiaja lõppu 2016. aasta detsembris;

| M. | arvestades, et Kongo DV riiklikus soovituskavas 2014–2020, mida rahastatakse 620 miljoni euroga 11. Euroopa Arengufondist, peetakse esmatähtsaks valitsemise ja õigusriigi põhimõtte tugevdamist, sealhulgas kohtusüsteemi, politsei ja sõjaväe reforme; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Kongo DV riiklikus soovituskavas 2014–2020, mida rahastatakse 620 miljoni euroga 11. Euroopa Arengufondist, peetakse esmatähtsaks valitsemise ja õigusriigi põhimõtte tugevdamist, sealhulgas kohtusüsteemi, politsei ja sõjaväe reforme;

| 1. | peab kahetsusväärseks, et viimastel nädalatel toimunud meeleavaldused on nõudnud inimohvreid, ning avaldab sügavat kaastunnet ohvrite peredele ja Kongo DV rahvale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on sügavalt mures üha ebastabiilsema olukorra pärast Kongo DVs pingelisel valimiseelsel perioodil; tuletab Kongo DV ametivõimudele ja eeskätt presidendile meelde, et nende kohustus on kaitsta kõikjal riigi territooriumil elavaid kodanikke ning eelkõige kaitsta neid kuritarvitamise ja kuritegude eest ning täita valitsemisülesannet rangelt õigusriigi põhimõtet järgides; |
| --- | --- |

2.

| 3. | taunib asjaolu, et valitsus ja sõltumatu riiklik valimiskomisjon (CENI) ei suutnud korraldada presidendivalimisi põhiseaduses ette nähtud aja jooksul; kordab oma nõudmist korraldada edukad ja õigeaegsed valimised täies kooskõlas Kongo põhiseaduse ning demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartaga ning rõhutab, et Kongo valitsus on kohustatud võimalikult kiiresti tagama läbipaistvateks, usaldusväärseteks ja kaasavateks valimisteks soodsa keskkonna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde Kongo DV poolt Cotonou lepingu raames võetud kohustust austada demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja inimõiguste põhimõtteid, mis hõlmavad sõna- ja meediavabadust, head valitsemistava ja läbipaistvust poliitilistel ametikohtadel; märgib, et Kongo DV ametivõimudega Cotonou lepingu artikli 8 alusel peetav dialoog, mille eesmärk on saada valimisprotsessi kohta lõplik selgus, on läbi kukkumas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et EL võtaks konkreetsemaid meetmeid ja käivitaks viivitamata Cotonou lepingu artikli 96 kohase menetluse ning kehtestaks sihipärased sanktsioonid – sealhulgas viisakeelu ja varade külmutamise – kõrgemate ametnike ja relvajõudude esindajate vastu, kes vastutavad meeleavalduste vägivaldse mahasurumise ja poliitilise ummikseisu eest, mis takistab võimu rahumeelset ja põhiseaduslikku üleandmist, eelkõige Kalev Mutondi, kindralmajor John Numbi, kindral Ilunga Kampete, kindralmajor Gabriel Amisi Kumba ja kindral Célestin Kanyama vastu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et kõik poliitilised osalised astuksid rahumeelsesse ja konstruktiivsesse dialoogi, väldiksid praeguse poliitilise kriisi süvenemist ning hoiduksid edasisest vägivallast ja provokatsioonidest; tunneb heameelt edusammude üle, mida on teinud katoliku piiskoppide rahvuskonverents (CENCO) poliitiliseks üleminekuks laialdasema konsensuse loomisel; kutsub nii ametivõime kui ka opositsiooni üles hoiduma igasugustest tegudest ja avaldustest, mis võiksid rahutusi veelgi õhutada; tunnistab, et vaja on üleminekuperioodi, mille jooksul valvaks presidendi tegevust üleminekunõukogu, milles on otsustav roll opositsioonil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab tõsist muret inimõiguste olukorra halvenemise ja poliitilise tegevusruumi üha tugevama piiramise pärast Kongo DVs ja eriti kohtusüsteemi võimu tööriistaks muutmise ning inimõiguste kaitsjate, poliitiliste vastaste ja ajakirjanike vastu suunatud vägivalla ja ähvarduste pärast; nõuab kõigi poliitvangide viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; palub ametivõimudel viivitamata kõrvaldada kõik meediapiirangud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunneb jätkuvalt sügavat muret CENI tegeliku rolli pärast, kuna sellest komisjonist sõltub suuresti valimisprotsessi legitiimsus; tuletab meelde, et valimiskomisjon peaks olema erapooletu ja kaasav institutsioon, millel on piisavad vahendid laiaulatusliku ja läbipaistva protsessi tagamiseks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab protestide ajal väidetavalt toime pandud kõigi inimõiguste rikkumiste täielikku, põhjalikku ja läbipaistvat uurimist ning süüdlaste väljaselgitamist ja vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub ELi delegatsioonil ka edaspidi hoolikalt jälgida Kongo DVs toimuvaid arenguid ning kõiki sobivaid vahendeid kasutades toetada inimõiguste kaitsjaid ja demokraatiameelseid liikumisi; palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal kaaluda ELi delegatsiooni vahendamissuutlikkuse suurendamist, et teha Aafrika Liiduga koostööd kaasavama poliitilise dialoogi toetamiseks ning poliitilise kriisi süvenemise ja vägivalla edasise leviku tõkestamiseks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab, et Aafrika Liit kaasataks senisest enam Kongo põhiseaduse täieliku järgimise tagamisse; nõuab alalise poliitilise dialoogi sisseseadmist Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide vahel, et hoida ära olukorra edasist destabiliseerumist; tunneb sellega seoses heameelt 2016. aasta oktoobris Luandas korraldatud Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi üle, millel hinnati olukorda Kongo DVs; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et rahu ja julgeolek on edukate valimiste ja stabiilse poliitilise keskkonna eeltingimused; tunneb sellega seoses heameelt MONUSCO mandaadi uuendamise üle ning selle volituste tugevdamise üle tsiviilisikute kaitsmisel ja inimõiguste järgimisel seoses valimistega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab veel kord tõsist muret Kongo DVs valitseva ärevust tekitava humanitaarolukorra pärast; nõuab, et EL ja liikmesriigid jätkaksid abi andmist Kongo DV elanikele, et parandada kõige kaitsetumate rahvastikurühmade elamistingimusi ning leevendada sundrände, toiduga kindlustamatuse ja loodusõnnetuste tagajärgi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Kongo DV valitsusele ja parlamendile, Aafrika Liidule, AKV-ELi nõukogule, ÜRO peasekretärile ning ÜRO Inimõiguste Nõukogule. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0085.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0290.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/167 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/167

---

P8_TA(2016)0480

Energia kättesaadavus arengumaades

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon energia kättesaadavuse kohta arenguriikides (2016/2885(RSP))

(2018/C 224/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse säästva arengu eesmärke, eelkõige seitsmendat eesmärki energia kättesaadavuse kohta, 12. eesmärki säästva tootmise ja tarbimise ja 13. eesmärki kliimamuutuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse säästva arengu eesmärke, eelkõige seitsmendat eesmärki energia kättesaadavuse kohta, 12. eesmärki säästva tootmise ja tarbimise ja 13. eesmärki kliimamuutuste kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 2011. aasta algatust „Säästev energia kõigi jaoks“ (SE4ALL), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2011. aasta algatust „Säästev energia kõigi jaoks“ (SE4ALL),

| — | võttes arvesse komisjoni 2012. aastal käivitatud algatust „Energia arengu soodustamiseks“, mille sihiks on anda 2030. aastaks veel 500 miljonile arenguriikide elanikule juurdepääs säästvale energiale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2012. aastal käivitatud algatust „Energia arengu soodustamiseks“, mille sihiks on anda 2030. aastaks veel 500 miljonile arenguriikide elanikule juurdepääs säästvale energiale,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu (ELi) toimimise lepingu artiklit 208, milles on sätestatud, et ELi arengupoliitika põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu (ELi) toimimise lepingu artiklit 208, milles on sätestatud, et ELi arengupoliitika põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 191 ja ELi kliimapoliitikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 191 ja ELi kliimapoliitikat,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (1), eelkõige selle I lisa, mis hõlmab sätteid säästva energia kohta geograafilistes programmides, ja II lisa, mis hõlmab sätteid säästva energia komponendi kohta üleilmsete avalike hüvede ja probleemide alases temaatilises programmis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (1), eelkõige selle I lisa, mis hõlmab sätteid säästva energia kohta geograafilistes programmides, ja II lisa, mis hõlmab sätteid säästva energia komponendi kohta üleilmsete avalike hüvede ja probleemide alases temaatilises programmis,

| — | võttes arvesse arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi (EAF) asjaomaseid programmitöö dokumente, sealhulgas riiklikke soovituskavasid, mis hõlmavad energia sihtvaldkonda, samuti iga-aastaseid tegevuskavasid nende riiklike soovituskavade rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi (EAF) asjaomaseid programmitöö dokumente, sealhulgas riiklikke soovituskavasid, mis hõlmavad energia sihtvaldkonda, samuti iga-aastaseid tegevuskavasid nende riiklike soovituskavade rakendamiseks,

| — | võttes arvesse 2014. aasta Aafrika puhta energia koridori algatust, millega tahetakse Aafrikas kiirendada taastuvenergia kasutuselevõtmist ning piirata CO2 heidet ja sõltuvust imporditud fossiilkütustest; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta Aafrika puhta energia koridori algatust, millega tahetakse Aafrikas kiirendada taastuvenergia kasutuselevõtmist ning piirata CO2 heidet ja sõltuvust imporditud fossiilkütustest;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi koostatud arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi asjaomaste programmitöö dokumentide analüüsi enne nende heakskiitmist rahastamisvahendi ja EAFi komiteedes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi koostatud arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi asjaomaste programmitöö dokumentide analüüsi enne nende heakskiitmist rahastamisvahendi ja EAFi komiteedes,

| — | võttes arvesse 2015. aasta detsembris Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsi ning Pariisi kokkuleppe kui läbi aegade esimese üldise ja õiguslikult siduva ülemaailmse kliimakokkuleppe vastuvõtmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta detsembris Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsi ning Pariisi kokkuleppe kui läbi aegade esimese üldise ja õiguslikult siduva ülemaailmse kliimakokkuleppe vastuvõtmist,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 22. konverentsi, mis toimus 7.–18. novembril 2016. aastal Marrakechis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 22. konverentsi, mis toimus 7.–18. novembril 2016. aastal Marrakechis,

| — | võttes arvesse 21. septembril 2016. aastal ÜRO Peaassamblee istungjärgu raames New Yorgis toimunud kõrgetasemelist kohtumist, kus käsitleti taastuvenergia algatust ja ELi – Aafrika Liidu partnerlust ning mida juhatasid Aafrika Liidu president Idriss Déby, Guinea Vabariigi president Alpha Condé, Aafrika Liidu komisjoni president Nkosazana Dlamini-Zuma, Aafrika Arengupanga president Akinwumi Adesina ja millest võtsid osa Euroopa Liidu esindajatena Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi peadirektor Stefano Manservisi ning energeetika ja kliimamuutuste üksuse C6 asejuhataja Felice Zaccheo ning Prantsusmaa keskkonna-, säästva arengu ja energeetikaminister Ségolène Royal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. septembril 2016. aastal ÜRO Peaassamblee istungjärgu raames New Yorgis toimunud kõrgetasemelist kohtumist, kus käsitleti taastuvenergia algatust ja ELi – Aafrika Liidu partnerlust ning mida juhatasid Aafrika Liidu president Idriss Déby, Guinea Vabariigi president Alpha Condé, Aafrika Liidu komisjoni president Nkosazana Dlamini-Zuma, Aafrika Arengupanga president Akinwumi Adesina ja millest võtsid osa Euroopa Liidu esindajatena Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi peadirektor Stefano Manservisi ning energeetika ja kliimamuutuste üksuse C6 asejuhataja Felice Zaccheo ning Prantsusmaa keskkonna-, säästva arengu ja energeetikaminister Ségolène Royal,

| — | võttes arvesse Maailma Tammide Komisjoni 16. novembri 2000. aasta aruannet pealkirjaga „Uus otsuste tegemise raamistik“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Tammide Komisjoni 16. novembri 2000. aasta aruannet pealkirjaga „Uus otsuste tegemise raamistik“,

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni arenguriikide tammiinfrastruktuuride tugevdamise rahastamise kohta (2), 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ELi arengukoostöö kohta, millega toetatakse eesmärki muuta energia 2030. aastaks üldkättesaadavaks (3), ja 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega: strateegiline lähenemisviis kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni arenguriikide tammiinfrastruktuuride tugevdamise rahastamise kohta (2), 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ELi arengukoostöö kohta, millega toetatakse eesmärki muuta energia 2030. aastaks üldkättesaadavaks (3), ja 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega: strateegiline lähenemisviis kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 6. oktoobri 2015. aasta eriaruannet nr 15/2015 AKV-ELi energiarahastu toetuse kohta taastuvenergiale Ida-Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 6. oktoobri 2015. aasta eriaruannet nr 15/2015 AKV-ELi energiarahastu toetuse kohta taastuvenergiale Ida-Aafrikas,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust energia kättesaadavuse kohta arengumaades (O-000134/2016 – B8-1809/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust energia kättesaadavuse kohta arengumaades (O-000134/2016 – B8-1809/2016),

| — | võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kestlik juurdepääs taskukohasele, usaldusväärsele ja turvalisele energiale on otsustavalt tähtis selliseid inimeste põhivajaduste rahuldamiseks nagu puhta vee kättesaadavus, kanalisatsioon, ohutu ja turvaline keskkond, tervishoid, küte ja haridus, on praktiliselt igasuguse majandustegevuse aluseks ja on üks peamisi arengu tõukejõude; arvestades, et energia kättesaadavusel on ka julgeoleku- ja geopoliitilised aspektid ning et energeetikaküsimused võivad viia konfliktideni; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kestlik juurdepääs taskukohasele, usaldusväärsele ja turvalisele energiale on otsustavalt tähtis selliseid inimeste põhivajaduste rahuldamiseks nagu puhta vee kättesaadavus, kanalisatsioon, ohutu ja turvaline keskkond, tervishoid, küte ja haridus, on praktiliselt igasuguse majandustegevuse aluseks ja on üks peamisi arengu tõukejõude; arvestades, et energia kättesaadavusel on ka julgeoleku- ja geopoliitilised aspektid ning et energeetikaküsimused võivad viia konfliktideni;

| B. | arvestades, et 1,2 miljardil inimesel puudub juurdepääs elektrienergiale ja veelgi enamate jaoks on see juurdepääs ebakindel; arvestades, et pooled neist inimestest, kellele elektrienergia ei ole kättesaadav, elavad Aafrikas; arvestades, et nende arv kasvab, kuna selle maailmajao rahvaarv kasvab kiiremini kui energia kättesaadavus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 1,2 miljardil inimesel puudub juurdepääs elektrienergiale ja veelgi enamate jaoks on see juurdepääs ebakindel; arvestades, et pooled neist inimestest, kellele elektrienergia ei ole kättesaadav, elavad Aafrikas; arvestades, et nende arv kasvab, kuna selle maailmajao rahvaarv kasvab kiiremini kui energia kättesaadavus;

| C. | arvestades, et elektrienergia kättesaadavuse osas on olukord kõige halvem Sahara-taguses Aafrikas, kuid selle piirkonna energeetikasektori arenemise tõttu võib juhtuda, et aastaks 2040 tarbib Sahara-tagune Aafrika niisama palju elektrienergiat, nagu 2010. aastal tarbisid India ja Ladina-Ameerika kokku; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et elektrienergia kättesaadavuse osas on olukord kõige halvem Sahara-taguses Aafrikas, kuid selle piirkonna energeetikasektori arenemise tõttu võib juhtuda, et aastaks 2040 tarbib Sahara-tagune Aafrika niisama palju elektrienergiat, nagu 2010. aastal tarbisid India ja Ladina-Ameerika kokku;

| D. | arvestades, et üle 70 % kogu Aafrika energiatarbimisest annavad taastuvad energiaallikad, mis aga tähendab pea eranditult traditsioonilist biomassi kasutamist; arvestades, et endiselt on väga palju võimalusi kasutada muid allikaid, eeskätt tuule- ja päikeseenergiat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üle 70 % kogu Aafrika energiatarbimisest annavad taastuvad energiaallikad, mis aga tähendab pea eranditult traditsioonilist biomassi kasutamist; arvestades, et endiselt on väga palju võimalusi kasutada muid allikaid, eeskätt tuule- ja päikeseenergiat;

| E. | arvestades, et Aafrika rahvastiku arengutendentsid mõjutavad tugevalt vajadust põllumaa järele ning küttepuude nõudlust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Aafrika rahvastiku arengutendentsid mõjutavad tugevalt vajadust põllumaa järele ning küttepuude nõudlust;

| F. | arvestades, et ligi 20 % kõigist CO2 heitkogustest põhjustab maailma metsade raadamine ning et ulatuslik traditsioonilise biomassi kasutamine ja ebatõhusad köögipliidid ohustavad paljudes Aafrika piirkondades metsa- ja võsaalasid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ligi 20 % kõigist CO2 heitkogustest põhjustab maailma metsade raadamine ning et ulatuslik traditsioonilise biomassi kasutamine ja ebatõhusad köögipliidid ohustavad paljudes Aafrika piirkondades metsa- ja võsaalasid;

| G. | arvestades, et 2,3 miljardit inimest kasutab toiduvalmistamisel traditsioonilist biomassi, näiteks puusütt, ning et tihtipeale kahjustab see tõsiselt nende tervist ja keskkonda; arvestades, et enamik sellise kütte kasutamisega seotud raskustest, sealhulgas küttepuude varumine langeb naiste õlgadele ning et see võib palju aega võtta ja neid ohtu seada; arvestades, et täiustatud köögipliidid aitavad valmistada toitu väiksema aja- ja jõukuluga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2,3 miljardit inimest kasutab toiduvalmistamisel traditsioonilist biomassi, näiteks puusütt, ning et tihtipeale kahjustab see tõsiselt nende tervist ja keskkonda; arvestades, et enamik sellise kütte kasutamisega seotud raskustest, sealhulgas küttepuude varumine langeb naiste õlgadele ning et see võib palju aega võtta ja neid ohtu seada; arvestades, et täiustatud köögipliidid aitavad valmistada toitu väiksema aja- ja jõukuluga;

| H. | arvestades, et Aafrikal on kõigist maailmajagudest suurim taastuvenergia potentsiaal ning samas on ta elektrifitseerimise osas kõige rohkem maha jäänud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Aafrikal on kõigist maailmajagudest suurim taastuvenergia potentsiaal ning samas on ta elektrifitseerimise osas kõige rohkem maha jäänud;

| I. | arvestades, et kütteostuvõimetust kohtab kõige enam maapiirkondades, kuid energia kättesaadavuse tagamine kiiresti kasvavate linnade laieneval territooriumil on samuti väga tõsine probleem geograafiliste tingimuste, ühenduvuse ja taristute puudumise tõttu, ning arvestades, et Aafrika vaeseimad riigid maksavad energia eest kõige rohkem; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kütteostuvõimetust kohtab kõige enam maapiirkondades, kuid energia kättesaadavuse tagamine kiiresti kasvavate linnade laieneval territooriumil on samuti väga tõsine probleem geograafiliste tingimuste, ühenduvuse ja taristute puudumise tõttu, ning arvestades, et Aafrika vaeseimad riigid maksavad energia eest kõige rohkem;

| J. | arvestades, et ülioluline on edasi arendada maapiirkondade tärkavaid elektrifitseerimisturge seni, kuni need saavutavad küpsuse ja isetasuvuse, ning toetada jätkuvalt programme, mis keskenduvad taastuvatele, energiatõhusatele, väikesemahulistele ja detsentraliseeritud energialahendustele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ülioluline on edasi arendada maapiirkondade tärkavaid elektrifitseerimisturge seni, kuni need saavutavad küpsuse ja isetasuvuse, ning toetada jätkuvalt programme, mis keskenduvad taastuvatele, energiatõhusatele, väikesemahulistele ja detsentraliseeritud energialahendustele;

| K. | arvestades, et kütteostuvõimetusel on ka sooline mõõde; arvestades, et kütteostuvõimetuse tagajärjed on rängemad just naiste jaoks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kütteostuvõimetusel on ka sooline mõõde; arvestades, et kütteostuvõimetuse tagajärjed on rängemad just naiste jaoks;

| L. | arvestades, et seitsmes üldine säästva arengu eesmärk on tagada 2030. aastaks kõigile taskukohane, usaldusväärne, säästev ja kaasaegne energia; arvestades, et kliimameetmete alaste kohustuste täitmine eeldab ka jõulisi ja mõistlikke pingutusi energia valdkonnas, ning et seetõttu tuleb Aafrikal ületada kahesugused raskused – tuleb järsult parandada kodanike juurdepääsu peamistele energiateenustele ning samas täita ka kliimakokkuleppest tulenevad kohustused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et seitsmes üldine säästva arengu eesmärk on tagada 2030. aastaks kõigile taskukohane, usaldusväärne, säästev ja kaasaegne energia; arvestades, et kliimameetmete alaste kohustuste täitmine eeldab ka jõulisi ja mõistlikke pingutusi energia valdkonnas, ning et seetõttu tuleb Aafrikal ületada kahesugused raskused – tuleb järsult parandada kodanike juurdepääsu peamistele energiateenustele ning samas täita ka kliimakokkuleppest tulenevad kohustused;

| M. | arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi aruande „Üleilmsed suundumused taastuvenergiasse investeerimisel 2016“ kohaselt investeeriti maailmas 2015. aastal uutesse taastuvenergia tootmisvõimsustesse üle kahe korra rohkem kui söe- ja gaasielektrijaamadesse; arvestades, et 2015. aastal domineerisid taastuvenergia turul tuule- ja päikeseenergia; ning arvestades, et 2015. aastal investeeriti arenguriikides taastuvenergiasse esmakordselt rohkem kui arenenud riikides; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi aruande „Üleilmsed suundumused taastuvenergiasse investeerimisel 2016“ kohaselt investeeriti maailmas 2015. aastal uutesse taastuvenergia tootmisvõimsustesse üle kahe korra rohkem kui söe- ja gaasielektrijaamadesse; arvestades, et 2015. aastal domineerisid taastuvenergia turul tuule- ja päikeseenergia; ning arvestades, et 2015. aastal investeeriti arenguriikides taastuvenergiasse esmakordselt rohkem kui arenenud riikides;

| N. | arvestades, et Maailma Tammide Komisjoni 16. novembri 2000. aasta aruandes järeldatakse, et sellal kui suurte tammide abil ei ole suudetud toota elektrit, varuda vett või leevendada üleujutuskahjusid sellises ulatuses nagu varem loodeti, on nendega kaasnenud hiiglaslikud sotsiaalsed ja ökoloogilised tagajärjed ning püüded neid tagajärgi leevendada on suuresti jäänud edutuks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Maailma Tammide Komisjoni 16. novembri 2000. aasta aruandes järeldatakse, et sellal kui suurte tammide abil ei ole suudetud toota elektrit, varuda vett või leevendada üleujutuskahjusid sellises ulatuses nagu varem loodeti, on nendega kaasnenud hiiglaslikud sotsiaalsed ja ökoloogilised tagajärjed ning püüded neid tagajärgi leevendada on suuresti jäänud edutuks;

| O. | arvestades, et energia üldkättesaadavaks muutmise eesmärk on tihedalt seotud eesmärgiga saavutada õiglus kliimaküsimustes (nn kliimaõiglus); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et energia üldkättesaadavaks muutmise eesmärk on tihedalt seotud eesmärgiga saavutada õiglus kliimaküsimustes (nn kliimaõiglus);

| P. | arvestades, et inimkeskse käsitluseni jõudmiseks ühendab kliimaõiglus endas inimõiguste ja arengu küsimused, selle raames kaitstakse kõige haavatavamate inimeste õigusi ning jaotatakse kliimamuutustest ja nende mõjudest tingitud kahjud ja kasud ausalt ja õiglaselt; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et inimkeskse käsitluseni jõudmiseks ühendab kliimaõiglus endas inimõiguste ja arengu küsimused, selle raames kaitstakse kõige haavatavamate inimeste õigusi ning jaotatakse kliimamuutustest ja nende mõjudest tingitud kahjud ja kasud ausalt ja õiglaselt;

| Q. | arvestades, et kliimamuutustega seotud rahastamisvoogude ja tehnosiirde ebaühtlus võib vähendada Aafrika riigipeade soovi arendada oma mandri industrialiseerimiskavade täitmiseks taastuvenergiat; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kliimamuutustega seotud rahastamisvoogude ja tehnosiirde ebaühtlus võib vähendada Aafrika riigipeade soovi arendada oma mandri industrialiseerimiskavade täitmiseks taastuvenergiat;

| R. | arvestades, et Pariisi kokkuleppes rõhutatakse vajadust edendada arenguriikides ja eriti Aafrikas säästva energia üldkättesaadavust, arendades selleks energilisemalt taastuvenergiat; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Pariisi kokkuleppes rõhutatakse vajadust edendada arenguriikides ja eriti Aafrikas säästva energia üldkättesaadavust, arendades selleks energilisemalt taastuvenergiat;

| S. | arvestades, et on arvukalt tõendeid ja laialdane üksmeel selle osas, et taastuvenergia väikesemahuline detsentraliseeritud tootmine, kohalikud võrgustikud ja võrguvälised lahendused on sageli kõige tõhusamad ning et sellised lahendused annavad üldisesse arengusse enamasti suurima panuse ja aitavad kõige paremini vältida või vähendada kahjulikku keskkonnamõju; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et on arvukalt tõendeid ja laialdane üksmeel selle osas, et taastuvenergia väikesemahuline detsentraliseeritud tootmine, kohalikud võrgustikud ja võrguvälised lahendused on sageli kõige tõhusamad ning et sellised lahendused annavad üldisesse arengusse enamasti suurima panuse ja aitavad kõige paremini vältida või vähendada kahjulikku keskkonnamõju;

| T. | arvestades, et arengukoostöö rahastamisvahendi määruses ning arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi programmides rõhutatakse kohaliku taastuvenergiatootmise tähtsust ning et energiavaldkonna projektid tuleks koostada nii, et need kajastaksid arusaama detsentraliseeritud taastuvenergiatootmise eelistest; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et arengukoostöö rahastamisvahendi määruses ning arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi programmides rõhutatakse kohaliku taastuvenergiatootmise tähtsust ning et energiavaldkonna projektid tuleks koostada nii, et need kajastaksid arusaama detsentraliseeritud taastuvenergiatootmise eelistest;

| U. | arvestades, et ELi energiavaldkonna arenguabi on järsult suurenenud ja 2014.–2020. aastaks kavandatakse selle valdkonna kulutuste kasvu 3,5 miljardi euroni; arvestades, et 30 riiklikku soovituskava, millest pooled on koostatud Aafrika riikide jaoks, hõlmavad ka energia sihtvaldkonda; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ELi energiavaldkonna arenguabi on järsult suurenenud ja 2014.–2020. aastaks kavandatakse selle valdkonna kulutuste kasvu 3,5 miljardi euroni; arvestades, et 30 riiklikku soovituskava, millest pooled on koostatud Aafrika riikide jaoks, hõlmavad ka energia sihtvaldkonda;

| V. | arvestades, et 2005. aasta juunis loodud AKV-ELi energiarahastu eesmärk on edendada äärelinnade ja maapiirkondade vaeste elanike juurdepääsu kaasaegsetele energiateenustele ning seejuures pannakse suurt rõhku Sahara-tagusele Aafrikale ja taastuvenergiale; arvestades, et Euroopa Kontrollikoja asjaomases eriaruandes nr 15/2015 anti komisjonile mitmeid soovitusi selle kohta, kuidas projekte rangemalt valida ning parandada nende järelevalvet ja jätkusuutlikkuse väljavaateid; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 2005. aasta juunis loodud AKV-ELi energiarahastu eesmärk on edendada äärelinnade ja maapiirkondade vaeste elanike juurdepääsu kaasaegsetele energiateenustele ning seejuures pannakse suurt rõhku Sahara-tagusele Aafrikale ja taastuvenergiale; arvestades, et Euroopa Kontrollikoja asjaomases eriaruandes nr 15/2015 anti komisjonile mitmeid soovitusi selle kohta, kuidas projekte rangemalt valida ning parandada nende järelevalvet ja jätkusuutlikkuse väljavaateid;

| W. | arvestades, et hiljuti käivitati ELi elektriga varustamise rahastamise algatus (ElectriFI) ja arvestades, et muud rahastamisviisid hõlmavad ELi toetuste kombineerimist avaliku või erasektori rahastajatelt saadud laenude või omakapitaliga (segarahastamisvahendid) maailma eri piirkondade jaoks, Euroopa Investeerimispanga tegevust energiavaldkonnas oma välislaenude mandaadi raames ning ELi-Aafrika infrastruktuuri sihtfondi tegevust energiasektoris; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et hiljuti käivitati ELi elektriga varustamise rahastamise algatus (ElectriFI) ja arvestades, et muud rahastamisviisid hõlmavad ELi toetuste kombineerimist avaliku või erasektori rahastajatelt saadud laenude või omakapitaliga (segarahastamisvahendid) maailma eri piirkondade jaoks, Euroopa Investeerimispanga tegevust energiavaldkonnas oma välislaenude mandaadi raames ning ELi-Aafrika infrastruktuuri sihtfondi tegevust energiasektoris;

| X. | arvestades, et seitsmenda säästva arengu eesmärgi täitmiseks on vaja rohkem erainvesteeringuid; arvestades, et iga otsus kasutada arenguriikides avaliku ja erasektori partnerluse edendamiseks segarahastamist peaks põhinema kasutatavate mehhanismide põhjalikul hindamisel ja varasematel kogemustel; arvestades aga, et vältida tuleks toetuste andmist juba ärilise tasuvuse saavutanud projektidele; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et seitsmenda säästva arengu eesmärgi täitmiseks on vaja rohkem erainvesteeringuid; arvestades, et iga otsus kasutada arenguriikides avaliku ja erasektori partnerluse edendamiseks segarahastamist peaks põhinema kasutatavate mehhanismide põhjalikul hindamisel ja varasematel kogemustel; arvestades aga, et vältida tuleks toetuste andmist juba ärilise tasuvuse saavutanud projektidele;

| Y. | arvestades, et arenguriikides energia kättesaadavuse tagamisel peaks prioriteediks olema spetsialiseeritud ja kitsalt spetsialiseeritud kohalike töötajate koolitamine, milleks tuleks eraldada märkimisväärne osa rahastamisest; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et arenguriikides energia kättesaadavuse tagamisel peaks prioriteediks olema spetsialiseeritud ja kitsalt spetsialiseeritud kohalike töötajate koolitamine, milleks tuleks eraldada märkimisväärne osa rahastamisest;

| Z. | arvestades, et kogu maailmas fossiilkütustele antavad toetused on suurusjärgus 500 miljardit USD aastas, et need põhjustavad pigem kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemist kui vähenemist ja neist saavad kasu mitte niivõrd vaesed, vaid suhteliselt jõukad inimesed; arvestades, et need toetused tuleks järk-järgult kaotada, mis võimaldaks valitsustel vabastada märkimisväärsed rahalised vahendid palju tõhusama sotsiaalpoliitika teostamiseks, taskukohase, usaldusväärse, säästva ja kaasaegse energia kättesaadavamaks muutmiseks, ebavõrdsuse vähendamiseks ja elukvaliteedi tõstmiseks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kogu maailmas fossiilkütustele antavad toetused on suurusjärgus 500 miljardit USD aastas, et need põhjustavad pigem kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemist kui vähenemist ja neist saavad kasu mitte niivõrd vaesed, vaid suhteliselt jõukad inimesed; arvestades, et need toetused tuleks järk-järgult kaotada, mis võimaldaks valitsustel vabastada märkimisväärsed rahalised vahendid palju tõhusama sotsiaalpoliitika teostamiseks, taskukohase, usaldusväärse, säästva ja kaasaegse energia kättesaadavamaks muutmiseks, ebavõrdsuse vähendamiseks ja elukvaliteedi tõstmiseks;

| 1. | tuletab meelde, et energia kättesaadavus kiirendab arengut; juhib tähelepanu kütteostuvõimetuse ulatusele ja mõjule arenguriikides ning ELi laialdasele osalemisele sedalaadi vaesuse vähendamise püüdlustes; rõhutab, et kütteostuvõimetuse vähendamiseks ja seitsmenda säästva arengu eesmärgi täitmiseks on vaja probleemist mõjutatud riikide valitsuste, kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade ning rahvusvaheliste partnerite suuri ja kooskõlastatud jõupingutusi, eriti kaugetes maapiirkondades ja võrguühenduseta piirkondades; tuletab meelde, et kaubanduspoliitilised ja kliimamuutuste vastased meetmed peaksid vastastikku soodustama vaesuse kaotamise ja säästva arengu saavutamist vastavalt Pariisi kokkuleppele ja säästva arengu tegevuskavale aastani 2030; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et energia- ja potentsiaalsed julgeolekuküsimused on tihedalt seotud, ning on seisukohal, et arenguriikides majandus- ja inimarengu saavutamiseks on vajalik energiajuhtimine, olgugi et seda on raske teostada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et elektrifitseerimine toimub tänu avaliku sektori asutuste toetusele, mis omakorda sõltub energiajaotusteenuste usaldusväärsest juhtimisest ja riikide suutlikkusest oma funktsioone täita; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et EL lisaks kõigisse oma energiavaldkonna meetmetesse soolise mõõtme ja keskenduks erivajadustega naistele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toetab komisjoni algatust „Energia arengu soodustamiseks“, millega tahetakse teha säästev energia aastaks 2030 kättesaadavaks veel 500 miljonile arenguriikide elanikule selliste programmiliste meetmete abil nagu tehnilise abi rahastu moodustamine, ELi ekspertide kasutamine tehnilise oskusteabe arendamiseks arenguriikides ning suutlikkuse tõstmine ja tehnosiire; rõhutab energia tähtsust paljude muude valdkondade, näiteks tervishoiu, hariduse, puhta veega varustatuse ja põllumajanduse, samuti telekommunikatsiooni ja internetiühenduvuse jaoks; rõhutab vajadust kooskõlastada algatus „Energia arengu soodustamiseks“ täiel määral Lissaboni lepingus esitatud ELi arengupoliitika eesmärkidega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaasotsustamismenetlusega vastu võetud arengukoostöö rahastamisvahendi määruse asjaomased sätted, kuigi napisõnalised, loovad ELi energiavaldkonna arengukoostööks hea aluse; tuletab meelde, et need sätted keskenduvad energia kättesaadavusele ning neis rõhutatakse kohaliku ja piirkondliku taastuvenergia ning äärepoolseimate piirkondade vaesematele elanikele selle kättesaadavuse tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tervitab ELi elektriga varustamise rahastamise algatust (ElectriFI), mille paindlik ja kaasav ülesehitus võimaldab osaleda sellistel erinevatel partneritel nagu erasektor ning riiklikud ja kohalikud asutused, kes kõik võivad ühtmoodi ühesugustest turupõhistest tingimustest kasu saada, ning milles vajalikul määral arvestatakse kõigi sihtriikide ja -piirkondade vajaduste ja võimalustega; tuletab meelde, et kohapealsete eraettevõtete ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine on oluline selleks, et saavutada suurem omavastutus ja rakendatud meetmete tulemuslikkus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil oma veebilehel korrapäraselt aru anda, mida on algatuse „Energia arengu soodustamiseks“ eesmärkide täitmiseks tehtud, näidata, kui suur osa arenguriikide energiasektori kogurahastamisest on ette nähtud taastuvenergiale, eraldatud piirkondadele, töötajate koolitamiseks, kohapealsete oskuste ja oskusteabe arendamiseks ja kohalike ja võrguväliste energialahenduste rajamiseks, ning lühidalt, kuid võimalikult täpselt kirjeldada eri sidusrühmade osalemist lõpetatud ja käsilolevates meetmetes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | juhib tähelepanu taastuvenergia varude (tuule- ja päikeseenergia tootmise) suurele potentsiaalile energia üldkättesaadavaks muutmisel Aafrikas ja eriti maapiirkondades; märgib, et päikesepaneelide hind mõjutab tugevalt Aafrika päikeseenergia potentsiaali tegelikku ärakasutamist; nõuab seepärast, et EL ja liikmesriigid hõlbustaksid tehnosiiret tehnoloogia kasutuselevõtmiseks arenguriikides; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et Aafrikas asub umbes 10 % maailma teoreetilisest hüdroenergia potentsiaalist; tuletab meelde, et ülemaailmne soojenemine avaldab mõju sademete jaotumisele ning muutub seepärast vee- ja toiduvarude kättesaadavuse mõttes järjest suuremaks probleemiks; tuletab ühtlasi meelde, et Maailma Tammide Komisjon on osutanud, et vaestele, muudele haavatavatele elanikerühmadele ja järelpõlvedele võib langeda ebaproportsionaalselt suur osa suurte tammiprojektide sotsiaalsetest ja keskkonnakuludest, ilma et nad saaksid samaväärselt osa nende majanduslikest eelistest; rõhutab, et väikesed hüdroelektrijaamad on suurtega võrreldes säästvamad ja majanduslikult tasuvamad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | soovitab rahastajatel (kahepoolse abiga tegelevad asutused, mitmepoolsed arengupangad, ekspordikrediidi asutused ja EIP) tagada, et kõik tammiprojektid, mille rahastamine on heaks kiidetud, vastaksid Maailma Tammide Komisjoni suunistele; rõhutab eelkõige, et tammide kavandamisel tuleb lähtuda viiest kvalitatiivsest kriteeriumist, milleks on võrdsus, tõhusus, osalev otsustusprotsess, jätkusuutlikkus ja aruandekohustus; tuletab eriti meelde, et kui projektid puudutavad põlisrahvaid ja -hõimusid, siis peab sellises protsessis lähtuma nende vabast, eelnevast ja teadvast nõusolekust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et bioenergia on keerukas energiaallikas, millel on vastastikune seos põllumajanduse, metsanduse ja tööstusega ning mis mõjutab ökosüsteeme ja bioloogilist mitmekesisust; märgib eelkõige, et biomassi kasutamisel energia saamiseks ilmnevad uued ohud, näiteks seoses toiduainetega kindlustatuse, maaomandiga seotud kindlustunde, metsaraadamise ja muldade degradeerumisega; tuletab meelde vajadust võtta arvesse ka bioenergia veekasutuse jalajälge, kuna paljudes Aafrika osades valitseb juba veepuudus ning umbes kolmandik Aafrika tootlikest pindadest on juba liigitatud kuivaladeks; rõhutab seepärast vajadust töötada nii ELis kui ka arenguriikides biomassi tootmiseks välja ranged ja siduvad keskkonnasäästlikkuse ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse kriteeriumid, et energia puhul saaks järgida seitsmendat säästva arengu eesmärki; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab vajadust toetada võimalikult tõhusaid köögipliite ja toiduvalmistamisel üleminekut kaasaegsetele kütustele, et pidurdada puiduvarude kiiret ammendumist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab julgustavaks erinevaid rahvusvahelisel tasandil tehtud algatusi säästva energia kättesaadavuse edendamiseks arenguriikides, eelkõige Aafrikas, kuid rõhutab, et tõhususe huvides tuleb neid paremini omavahel kooskõlastada; nõuab, et EL ja liikmesriigid annaksid tehnilist ja muud abi Aafrika puhta energia koridori algatuse elluviimiseks; algatusega tahetakse katta 2030. aastaks pool kogu elektrienergia vajadusest puhaste, kohalike ja kulutõhusate taastuvenergia varude arvel ning seeläbi vähendada CO2 heidet; nõuab seatud eesmärkide kiiremaks täitmiseks rahastamisasutuste, erasektori ja arenguriikide valitsuste vahelise koostöö parandamist, rõhutab vajadust toetada seadmete ja tehnosüsteemide hooldamist, tagades varuosade ja kohapeal väljaõpetatud tehnikaspetsialistide piisava kättesaadavuse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toetab segarahastamise kasutamist seal, kus see aitab arenguabi vahendeid seitsmenda säästva arengu eesmärgi täitmiseks kõige tõhusamalt kasutada, kus peatähelepanu pööratakse väikesemahulistele projektidele ja kus osalevatelt ettevõtjatelt nõutakse tegelikkuses ettevõtja sotsiaalset vastutust; palub komisjonil hoolikalt hoiduda eraldamast vahendeid projektidele, mis oleksid tasuvad ka ilma nendeta, isegi kui erainvestor selliseid vahendeid taotleb; on seisukohal, et arengu tulemuslikkuse põhimõtteid tuleb järgida ka segarahastamistoimingutes ja märgib, et tähtis on kooskõlastamine abi saavate riikide arengukavadega, sidusrühmade laialdane kaasamine, läbipaistvus, vastutus, kooskõlastamine ja tõhusus ning konkreetsed ja mõõdetavad tulemused; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab fossiilkütuste toetuste järkjärgulist kaotamist ja soovitab kasutada niiviisi vabanenud vahendeid tõhusa sotsiaalpoliitika teostamiseks ja kütteostuvõimetuse likvideerimise meetmeteks arenguriikides; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et ELi meetmete edukust näitab lõppkokkuvõttes üksnes see, kui suure panuse need annavad sellise energia üldkättesaadavuse saavutamisse, mis tekitab minimaalselt kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning mille juures võetakse arvesse ühise, kuid diferentseeritud vastutuse põhimõtet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ÜRO peasekretärile ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma peasekretärile. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  ELT L 77, 15.3.2014, lk 44.

(2)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 67.

(3)  ELT C 239 E, 20.8.2013, lk 83.

(4)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 28.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/173 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/173

---

P8_TA(2016)0481

Euroopa maksekäsumenetluse kohaldamine

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon Euroopa maksekäsumenetluse kohaldamise kohta (2016/2011(INI))

(2018/C 224/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut Euroopa maksekäsumenetluse ja meetmete kohta, mis lihtsustavad ja kiirendavad väikesi nõudeid käsitlevaid kohtuvaidlusi (COM(2002)0746), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut Euroopa maksekäsumenetluse ja meetmete kohta, mis lihtsustavad ja kiirendavad väikesi nõudeid käsitlevaid kohtuvaidlusi (COM(2002)0746),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 936/2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1896/2006 (millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus) lisasid (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 936/2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1896/2006 (millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus) lisasid (2),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1896/2006 (millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus) kohaldamise kohta (COM(2015)0495), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1896/2006 (millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus) kohaldamise kohta (COM(2015)0495),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse koostatud hinnangut Euroopa maksekäsumenetluse rakendamise kohta Euroopa tasandil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse koostatud hinnangut Euroopa maksekäsumenetluse rakendamise kohta Euroopa tasandil,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0299/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0299/2016),

| A. | arvestades, et komisjon esitas aruande, milles vaadati läbi Euroopa maksekäsumenetluse toimimine vastavalt määruse (EÜ) nr 1896/2006 artiklile 32; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon esitas aruande, milles vaadati läbi Euroopa maksekäsumenetluse toimimine vastavalt määruse (EÜ) nr 1896/2006 artiklile 32;

| B. | arvestades, et aruande esitamine hilines peaaegu kaks aastat ja see ei hõlma iga liikmesriigi kohta nõutud laiendatud ja ajakohastatud mõjuhinnangut, milles võetakse arvesse kõigi liikmesriikide erinevaid õigusnorme ja nende koostalitlusvõimet, vaid ainult puudulikku tabelit statistiliste andmetega, mis sisaldab peamiselt 2012. aastast pärinevat teavet; arvestades, et Euroopa maksekäsk on valikuline menetlus, mida saab piiriüleste juhtumite korral kasutada siseriikliku maksekäsumenetluse alternatiivina; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et aruande esitamine hilines peaaegu kaks aastat ja see ei hõlma iga liikmesriigi kohta nõutud laiendatud ja ajakohastatud mõjuhinnangut, milles võetakse arvesse kõigi liikmesriikide erinevaid õigusnorme ja nende koostalitlusvõimet, vaid ainult puudulikku tabelit statistiliste andmetega, mis sisaldab peamiselt 2012. aastast pärinevat teavet; arvestades, et Euroopa maksekäsk on valikuline menetlus, mida saab piiriüleste juhtumite korral kasutada siseriikliku maksekäsumenetluse alternatiivina;

| C. | arvestades, et kõnealune menetlus loodi selleks, et võimaldada kiirelt, hõlpsalt ja odavalt nõuda sisse summad, mis tulenevad kindlatest, kindlasummalistest ja tasumisele kuuluvatest võlgadest, mida kostja ei vaidlusta; ning arvestades, et statistika kohaselt näib selle menetluse toimimine olevat üldjoontes rahuldav, kuid menetluse täit potentsiaali ei ole kaugeltki mitte ära kasutatud, kuivõrd seda kasutatakse peamiselt neis liikmesriikides, mille õigusaktid sisaldavad sarnast riiklikku menetlust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõnealune menetlus loodi selleks, et võimaldada kiirelt, hõlpsalt ja odavalt nõuda sisse summad, mis tulenevad kindlatest, kindlasummalistest ja tasumisele kuuluvatest võlgadest, mida kostja ei vaidlusta; ning arvestades, et statistika kohaselt näib selle menetluse toimimine olevat üldjoontes rahuldav, kuid menetluse täit potentsiaali ei ole kaugeltki mitte ära kasutatud, kuivõrd seda kasutatakse peamiselt neis liikmesriikides, mille õigusaktid sisaldavad sarnast riiklikku menetlust;

| D. | arvestades, et Euroopa maksekäsumenetlus kuulub tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö meetmete hulka, millel on piiriülene mõju ja mida on vaja siseturu toimimiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa maksekäsumenetlus kuulub tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö meetmete hulka, millel on piiriülene mõju ja mida on vaja siseturu toimimiseks;

| E. | arvestades, et maksete hilinemine on peamine maksejõuetuse põhjus, mis ohustab ettevõtete – ning ennekõike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate – püsimajäämist ning selle tagajärjel kaob hulk töökohti; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et maksete hilinemine on peamine maksejõuetuse põhjus, mis ohustab ettevõtete – ning ennekõike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate – püsimajäämist ning selle tagajärjel kaob hulk töökohti;

| F. | arvestades, et tuleks võtta konkreetseid meetmeid, sealhulgas korraldada kohandatud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, et teavitada kodanikke, ettevõtjaid, õiguspraktikuid ja muid asjaomaseid osapooli menetluse kasutamise võimalusest, toimimisest, kohaldamisest ja selle eelistest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tuleks võtta konkreetseid meetmeid, sealhulgas korraldada kohandatud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, et teavitada kodanikke, ettevõtjaid, õiguspraktikuid ja muid asjaomaseid osapooli menetluse kasutamise võimalusest, toimimisest, kohaldamisest ja selle eelistest;

| G. | arvestades, et teatavates liikmesriikides, kus Euroopa maksekäsumenetlust ei kohaldata kehtivate õigusaktide kohaselt, tuleks maksekäske väljastada kiiremini ja igal juhul tuleks järgida määrusega seatud 30-päevast tähtaega, pidades silmas asjaolu, et maksekäske saab täitmisele pöörata üksnes nõuete puhul, mida ei vaidlustata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teatavates liikmesriikides, kus Euroopa maksekäsumenetlust ei kohaldata kehtivate õigusaktide kohaselt, tuleks maksekäske väljastada kiiremini ja igal juhul tuleks järgida määrusega seatud 30-päevast tähtaega, pidades silmas asjaolu, et maksekäske saab täitmisele pöörata üksnes nõuete puhul, mida ei vaidlustata;

| H. | arvestades, et tuleks ergutada süsteemi e-Codex arendamist, et võimaldada avaldusi esitada elektroonilisel teel, võttes täiendavaid meetmeid, mis on suunatud menetluse tõhusamale kasutamisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tuleks ergutada süsteemi e-Codex arendamist, et võimaldada avaldusi esitada elektroonilisel teel, võttes täiendavaid meetmeid, mis on suunatud menetluse tõhusamale kasutamisele;

| I. | arvestades, et rohkem liikmesriike peaks järgima Prantsusmaa, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose ja Rootsi eeskuju ning võimaldama nõude esitajal esitada avaldust muudes keeltes ja võtma üldiselt toetavaid meetmeid, et minimeerida võõrkeele kasutamisest tulenevat veamäära; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rohkem liikmesriike peaks järgima Prantsusmaa, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose ja Rootsi eeskuju ning võimaldama nõude esitajal esitada avaldust muudes keeltes ja võtma üldiselt toetavaid meetmeid, et minimeerida võõrkeele kasutamisest tulenevat veamäära;

| J. | arvestades, et menetluse lihtsustatud olemus ei tähenda, et seda võiks kasutada ebaõiglaste lepingutingimuste kehtestamiseks, kuivõrd määruse (EÜ) nr 1896/2006 artiklis 8 nõutakse, et kohus otsustaks, kas talle kättesaadavale teabele tuginedes on nõue põhjendatud, tagades seeläbi kooskõla Euroopa Kohtu kõnealust teemat puudutava kohtupraktikaga; arvestades lisaks, et õigustest ja menetlustest tuleks teavitada kõiki asjaomaseid osapooli; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et menetluse lihtsustatud olemus ei tähenda, et seda võiks kasutada ebaõiglaste lepingutingimuste kehtestamiseks, kuivõrd määruse (EÜ) nr 1896/2006 artiklis 8 nõutakse, et kohus otsustaks, kas talle kättesaadavale teabele tuginedes on nõue põhjendatud, tagades seeläbi kooskõla Euroopa Kohtu kõnealust teemat puudutava kohtupraktikaga; arvestades lisaks, et õigustest ja menetlustest tuleks teavitada kõiki asjaomaseid osapooli;

| K. | arvestades, et standardvormid vajavad läbivaatamist ja neid tuleks edaspidi korrapäraselt läbi vaadata, et ajakohastada liikmesriikide ja vääringute loetelu ning sätestada paremini nõuetelt intressi maksmine, kaasa arvatud sissenõutava intressi asjakohane kirjeldus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et standardvormid vajavad läbivaatamist ja neid tuleks edaspidi korrapäraselt läbi vaadata, et ajakohastada liikmesriikide ja vääringute loetelu ning sätestada paremini nõuetelt intressi maksmine, kaasa arvatud sissenõutava intressi asjakohane kirjeldus;

| L. | arvestades, et komisjon peaks kaaluma ettepaneku tegemist, et vaadata läbi sätted, mis käsitlevad menetluse kohaldamisala ja maksekäskude erandjuhtudel läbivaatamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjon peaks kaaluma ettepaneku tegemist, et vaadata läbi sätted, mis käsitlevad menetluse kohaldamisala ja maksekäskude erandjuhtudel läbivaatamist;

| 1. | väljendab heameelt Euroopa maksekäsumenetluse eduka toimimise üle kõigis liikmesriikides ja tõdeb, et menetlust saab kohaldada vaidlustamata nõuetega seotud tsiviil- ja kaubandusasjades ning selle peaeesmärk on lihtsustada ja kiirendada võlausaldajate õiguste piiriülese tunnustamise ja jõustamise menetlust ELis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | taunib märkimisväärset, peaaegu kahe aasta pikkust viivitust komisjoni aruande esitamisel, millega vaadatakse läbi määruse (EÜ) nr 1896/2006 rakendamine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni aruandes ei ole esitatud laiendatud mõjuhinnangut iga liikmesriigi kohta, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1896/2006 artiklis 32; taunib asjaolu, et kõnealuses aruandes ei sisaldu ajakohast teavet liikmesriikides Euroopa maksekäsumenetluse toimimise ja rakendamisega seoses valitseva olukorra kohta; palub seetõttu komisjonil koostada laiendatud, ajakohastatud ja üksikasjalik mõjuhinnang; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab samuti kahetsusväärseks seda, et Euroopa maksekäsumenetluse kasutamine on liikmesriigiti väga erinev; rõhutab sellega seoses, et ELi õigusaktidega pakutavast lihtsustatud ja tänapäevasest menetlusest hoolimata põhjustavad liikmesriikidevahelised erinevused rakendamises ja soov valida Euroopa maksekäsumenetluse asemel riiklikud õigusaktid olukorra, kus määruse (EÜ) nr 1896/2006 rakendamise tulemused ei ole optimaalsed ning sellest tulenevalt ei saa Euroopa kodanikud kasutada oma õigusi piiriülesel tasandil, mis võib vähendada usaldust ELi õigusaktide vastu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et kodanikud kasutavad menetlust kõige sagedamini ja on sellest kõige teadlikumad nendes liikmesriikides, kus on olemas sarnased vahendid riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et vaja on astuda praktilisi samme selleks, et põhjalikumalt teavitada kodanikke, ettevõtjaid, õiguspraktikuid ja kõiki muid asjaomaseid osapooli Euroopa maksekäsumenetluse kasutamise võimalusest, toimimisest, kohaldamisest ja selle eelistest piiriüleste juhtumite puhul; rõhutab lisaks, et kodanikke ning ennekõike väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid on vaja abistada, et nad kasutaksid, mõistaksid ja tunneksid paremini kehtivaid õigusakte, et nõuda piiriüleselt sisse nõudeid asjakohaste ELi õigusaktide alusel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toonitab vajadust, et liikmesriigid esitaksid komisjonile tõhusa järelevalve ja hindamise eesmärgil täpsed, põhjalikud ja ajakohastatud andmed; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ergutab liikmesriike püüdma väljastada maksekäsud 30 päeva jooksul ja võtma võimaluse korral vastu võõrkeeltes koostatud avaldusi, võttes arvesse asjaolu, et tõlkimisega seotud nõuded avaldavad negatiivset mõju menetlusega seotud kuludele ja menetlusajale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toetab täielikult tööd, mida on tehtud selleks, et võimaldada edaspidi Euroopa maksekäsuavalduste esitamist elektroonilisel teel; palub seetõttu komisjonil sellega seoses ergutada e-CODEX katseprojekti kasutamist ja laiendada seda kõikidele liikmesriikidele, võttes aluseks komisjoni poolt Euroopa maksekäsuavalduste elektroonilise esitamise kohta läbi viidud uuringu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil võtta vastu nõutud ajakohastatud standardvormid, et sätestada muu hulgas paremini nõuetelt intressi maksmise asjakohane kirjeldus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et määruse tulevasel läbivaatamisel tuleks pöörata tähelepanu teatavate erandite kaotamisele menetluse kohaldamisalas ja Euroopa maksekäskude läbivaatamist käsitlevate sätete muutmisele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  ELT L 399, 30.12.2006, lk 1.

(2)  ELT L 283, 16.10.2012, lk 1.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. november 2016

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/176 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/176

---

P8_TA(2016)0429

Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta otsus Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2115(IMM))

(2018/C 224/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Prantsusmaa justiitsminister esitas 14. aprillil 2016. aastal seoses Nanterre’i ringkonnakohtus Jean-François Jalkhi suhtes alustatud kohtuliku uurimisega (toimik nr 14142000183) ühenduse „Maison des potes – Maison de l’egalité“ esitatud liidetud hagiavalduse alusel rassilise või usulise diskrimineerimise avaliku õhutamise tõttu ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 8. juunil 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Prantsusmaa justiitsminister esitas 14. aprillil 2016. aastal seoses Nanterre’i ringkonnakohtus Jean-François Jalkhi suhtes alustatud kohtuliku uurimisega (toimik nr 14142000183) ühenduse „Maison des potes – Maison de l’egalité“ esitatud liidetud hagiavalduse alusel rassilise või usulise diskrimineerimise avaliku õhutamise tõttu ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 8. juunil 2016. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Jean-François Jalkhi ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Jean-François Jalkhi ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse 4. augusti 1995. aasta põhiseadusliku seadusega nr 95-880 muudetud Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. augusti 1995. aasta põhiseadusliku seadusega nr 95-880 muudetud Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0318/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0318/2016),

| A. | arvestades, et riigiprokurör Versailles’ apellatsioonikohtu juures on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õiguserikkumist käsitleva kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et riigiprokurör Versailles’ apellatsioonikohtu juures on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õiguserikkumist käsitleva kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmine on seotud väidetava õiguserikkumisega, millega üks või mitu tundmatut isikut suuliselt, kirjalikult, pildis või elektroonilise sidevahendi abil avalikult õhutavad diskrimineerimist rahvuse, rassi või usu alusel, mis on õiguserikkumine vastavalt Prantsusmaa õigusele, täpsemalt 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõikele 8, artikli 23 lõikele 1 ja artiklile 42 ning 29. juuli 1982. aasta seaduse nr 82-652 artikli 93 lõikele 3, mille eest on ette nähtud karistused 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõigetega 8, 10, 11 ja 12 ning karistusseadustiku artikli 131-26 lõigetega 2 ja 3; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmine on seotud väidetava õiguserikkumisega, millega üks või mitu tundmatut isikut suuliselt, kirjalikult, pildis või elektroonilise sidevahendi abil avalikult õhutavad diskrimineerimist rahvuse, rassi või usu alusel, mis on õiguserikkumine vastavalt Prantsusmaa õigusele, täpsemalt 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõikele 8, artikli 23 lõikele 1 ja artiklile 42 ning 29. juuli 1982. aasta seaduse nr 82-652 artikli 93 lõikele 3, mille eest on ette nähtud karistused 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõigetega 8, 10, 11 ja 12 ning karistusseadustiku artikli 131-26 lõigetega 2 ja 3;

| C. | arvestades, et ühendus „Maison des potes – Maison de l’égalité“ esitas 22. mail 2014. aastal Nanterre’i ringkonnakohtule kaebuse Jean-François Jalkhi vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühendus „Maison des potes – Maison de l’égalité“ esitas 22. mail 2014. aastal Nanterre’i ringkonnakohtule kaebuse Jean-François Jalkhi vastu;

| D. | arvestades, et kaebus puudutab 19. septembril 2013. aastal ilmunud ja 30. novembril 2013. aastal Rahvusrinde ametlikul veebisaidil avaldatud Rahvusrindesse kuuluvate kohalike volikogu liikmete käsiraamatus tehtud avaldusi, millega julgustati Rahvusrinde ridadest 23. ja 30. märtsi 2014. aasta valimistel kohaliku volikogu liikmeks valituid soovitama uue volikogu esimesel istungil eelistada sotsiaalelamispinna eraldamisel prantslasi („priorité nationale“); arvestades, et Jean-François Jalkh oli Rahvusrinde trükiste direktor ja tema ülesanne oli kontrollida toimetajana kõiki ühenduse veebisaite; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kaebus puudutab 19. septembril 2013. aastal ilmunud ja 30. novembril 2013. aastal Rahvusrinde ametlikul veebisaidil avaldatud Rahvusrindesse kuuluvate kohalike volikogu liikmete käsiraamatus tehtud avaldusi, millega julgustati Rahvusrinde ridadest 23. ja 30. märtsi 2014. aasta valimistel kohaliku volikogu liikmeks valituid soovitama uue volikogu esimesel istungil eelistada sotsiaalelamispinna eraldamisel prantslasi („priorité nationale“); arvestades, et Jean-François Jalkh oli Rahvusrinde trükiste direktor ja tema ülesanne oli kontrollida toimetajana kõiki ühenduse veebisaite;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| F. | arvestades, et Prantsusmaa põhiseaduse artiklis 26 on sätestatud, et Prantsusmaa parlamendi liiget ei tohi tema ametiülesannete täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte pärast kohtulikule vastutusele võtta, jälitada, vahistada, vahi all hoida ega tema üle kohut mõista; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Prantsusmaa põhiseaduse artiklis 26 on sätestatud, et Prantsusmaa parlamendi liiget ei tohi tema ametiülesannete täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte pärast kohtulikule vastutusele võtta, jälitada, vahistada, vahi all hoida ega tema üle kohut mõista;

| G. | arvestades, et Prantsusmaa parlamendi liikmetele antud puutumatus on samasugune kui Euroopa Parlamendi liikmetele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 kohaselt antud puutumatus; arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et selleks, et Euroopa Parlamendi liige oleks puutumatusega hõlmatud, peab parlamendiliige olema arvamust väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Prantsusmaa parlamendi liikmetele antud puutumatus on samasugune kui Euroopa Parlamendi liikmetele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 kohaselt antud puutumatus; arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et selleks, et Euroopa Parlamendi liige oleks puutumatusega hõlmatud, peab parlamendiliige olema arvamust väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne;

| H. | arvestades, et Jean-François Jalkh ei olnud Euroopa Parlamendi liige väidetava õiguserikkumise ajal, st 19. septembril ja 30. novembril 2013, kuid väidetavalt solvav materjal oli ka 23. juunil ja 2. oktoobril 2014. aastal tutvumiseks kättesaadav kõigile, kes seda soovisid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Jean-François Jalkh ei olnud Euroopa Parlamendi liige väidetava õiguserikkumise ajal, st 19. septembril ja 30. novembril 2013, kuid väidetavalt solvav materjal oli ka 23. juunil ja 2. oktoobril 2014. aastal tutvumiseks kättesaadav kõigile, kes seda soovisid;

| I. | arvestades, et süüdistustel puudub ilmselt seos Jean-François Jalkhi tegevusega Euroopa Parlamendi liikmena ning need puudutavad hoopis puhtalt riikliku või piirkondliku tähtsusega tegevust, kuna avaldused olid suunatud tulevastele kohalike volikogude liikmetele, keda valiti 23. ja 30. märtsil 2014. aastal toimunud kohalikel valimistel, ning olid seotud tema ametiülesannetega Rahvusrinde trükiste osakonna direktorina, kellel on toimetajana kontrolliõigus kõigi ühenduse veebisaitide üle; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et süüdistustel puudub ilmselt seos Jean-François Jalkhi tegevusega Euroopa Parlamendi liikmena ning need puudutavad hoopis puhtalt riikliku või piirkondliku tähtsusega tegevust, kuna avaldused olid suunatud tulevastele kohalike volikogude liikmetele, keda valiti 23. ja 30. märtsil 2014. aastal toimunud kohalikel valimistel, ning olid seotud tema ametiülesannetega Rahvusrinde trükiste osakonna direktorina, kellel on toimetajana kontrolliõigus kõigi ühenduse veebisaitide üle;

| J. | arvestades, et väidetud tegevus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et väidetud tegevus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| K. | arvestades, et ei ole vähimatki alust arvata, et Jean-François Jalkhi tegevust parlamendiliikmena püütakse takistada (fumus persecutionis) kohtuliku uurimisega, mida alustati pärast ühenduse „Maison des potes – Maison de l’égalité“ esitatud avaldust, mis esitati enne seda, kui Jean-François Jalkh alustas tööd Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ei ole vähimatki alust arvata, et Jean-François Jalkhi tegevust parlamendiliikmena püütakse takistada (fumus persecutionis) kohtuliku uurimisega, mida alustati pärast ühenduse „Maison des potes – Maison de l’égalité“ esitatud avaldust, mis esitati enne seda, kui Jean-François Jalkh alustas tööd Euroopa Parlamendi liikmena;

| 1. | otsustab Jean-François Jalkhi puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi justiitsministrile ja Jean-François Jalkhile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/178 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/178

---

P8_TA(2016)0430

Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta otsus Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2107(IMM))

(2018/C 224/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Prantsusmaa justiitsminister esitas 14. aprillil 2016. aastal seoses Pariisi ringkonnakohtus Jean-François Jalkhi suhtes alustatud kohtuliku uurimisega (toimik nr 1422400530) antisemitismivastase järelevalve ühenduse (BNVCA) esitatud liidetud hagiavalduse alusel avaliku diskrimineerimisele, vihkamisele või vägivallale õhutamise tõttu ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 8. juunil 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Prantsusmaa justiitsminister esitas 14. aprillil 2016. aastal seoses Pariisi ringkonnakohtus Jean-François Jalkhi suhtes alustatud kohtuliku uurimisega (toimik nr 1422400530) antisemitismivastase järelevalve ühenduse (BNVCA) esitatud liidetud hagiavalduse alusel avaliku diskrimineerimisele, vihkamisele või vägivallale õhutamise tõttu ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 8. juunil 2016. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Jean-François Jalkhi ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Jean-François Jalkhi ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse 4. augusti 1995. aasta põhiseadusliku seadusega nr 95-880 muudetud Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. augusti 1995. aasta põhiseadusliku seadusega nr 95-880 muudetud Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0319/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0319/2016),

| A. | arvestades, et riigiprokurör Pariisi apellatsioonikohtu juures on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õiguserikkumist käsitleva kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et riigiprokurör Pariisi apellatsioonikohtu juures on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õiguserikkumist käsitleva kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmine on seotud väidetava õiguserikkumisega, millega õhutatakse isiku või isikute rühma diskrimineerimist, vihkamist või vägivalda nende vastu nende päritolu või teatavasse rahvusrüma, rahvusesse, rassi või usku kuulumise või mittekuulumise alusel, mis on õiguserikkumine Prantsusmaa õiguse, st 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõike 8 ja artikli 23 lõike 1 kohaselt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Jean-François Jalkhi puutumatuse äravõtmine on seotud väidetava õiguserikkumisega, millega õhutatakse isiku või isikute rühma diskrimineerimist, vihkamist või vägivalda nende vastu nende päritolu või teatavasse rahvusrüma, rahvusesse, rassi või usku kuulumise või mittekuulumise alusel, mis on õiguserikkumine Prantsusmaa õiguse, st 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõike 8 ja artikli 23 lõike 1 kohaselt;

| C. | arvestades, et antisemitismivastase järelevalve ühendus (BNVCA) süüdistas Jean-François Jalkhi eeluurimise vanemkohtunikule 12. augustil 2014. aastal Pariisis esitatud avalduses; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et antisemitismivastase järelevalve ühendus (BNVCA) süüdistas Jean-François Jalkhi eeluurimise vanemkohtunikule 12. augustil 2014. aastal Pariisis esitatud avalduses;

| D. | arvestades, et kaebus puudutab Jean-Marie Le Peni antud intervjuus tehtud avaldusi, mida levitati 6. juunil 2014. aastal veebisaidil www.frontnational.com ja seejärel blogis www.jeanmarielepen.com ning millega Jean-Marie Le Pen reageeris laulja Patrick Brueli nime mainimisele, kes oli öelnud, et ta ei saa enam esineda linnades, kus linnapeaks on valitud Rahvusrinde liige, järgmiselt: „See mind ei üllata. Teate, järgmine kord paneme nad kõik ahju.“; arvestades, et Jean-François Jalkh oli Rahvusrinde ametlikul veebisaidil avaldatava sisu eest vastutav direktor; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kaebus puudutab Jean-Marie Le Peni antud intervjuus tehtud avaldusi, mida levitati 6. juunil 2014. aastal veebisaidil www.frontnational.com ja seejärel blogis www.jeanmarielepen.com ning millega Jean-Marie Le Pen reageeris laulja Patrick Brueli nime mainimisele, kes oli öelnud, et ta ei saa enam esineda linnades, kus linnapeaks on valitud Rahvusrinde liige, järgmiselt: „See mind ei üllata. Teate, järgmine kord paneme nad kõik ahju.“; arvestades, et Jean-François Jalkh oli Rahvusrinde ametlikul veebisaidil avaldatava sisu eest vastutav direktor;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune puutumatus nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune puutumatus nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| F. | arvestades, et Prantsusmaa põhiseaduse artiklis 26 on sätestatud, et parlamendiliiget ei tohi tema ametiülesannete täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte pärast kohtulikule vastutusele võtta, jälitada, vahistada, vahi all hoida ega tema üle kohut mõista; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Prantsusmaa põhiseaduse artiklis 26 on sätestatud, et parlamendiliiget ei tohi tema ametiülesannete täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte pärast kohtulikule vastutusele võtta, jälitada, vahistada, vahi all hoida ega tema üle kohut mõista;

| G. | arvestades, et Prantsusmaa parlamendi liikmetele antud puutumatus on samasugune kui Euroopa Parlamendi liikmetele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 kohaselt antud puutumatus; arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et selleks, et Euroopa Parlamendi liige oleks puutumatusega hõlmatud, peab Euroopa Parlamendi liige olema arvamust väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Prantsusmaa parlamendi liikmetele antud puutumatus on samasugune kui Euroopa Parlamendi liikmetele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 kohaselt antud puutumatus; arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et selleks, et Euroopa Parlamendi liige oleks puutumatusega hõlmatud, peab Euroopa Parlamendi liige olema arvamust väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne;

| H. | arvestades, et Jean-François Jalkh ei olnud veel hakanud täitma Euroopa Parlamendi liikme ülesandeid väidetava õiguserikkumise ajal, st 6. juunil 2014, vaid sai parlamendiliikmes alles 1. juulil 2014; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Jean-François Jalkh ei olnud veel hakanud täitma Euroopa Parlamendi liikme ülesandeid väidetava õiguserikkumise ajal, st 6. juunil 2014, vaid sai parlamendiliikmes alles 1. juulil 2014;

| I. | arvestades, et süüdistustel puudub ilmselt seos Jean-François Jalkhi kui Euroopa Parlamendi liikme tegevusega ning need puudutavad hoopis puhtalt riikliku või piirkondliku tähtsusega tegevust, võttes arvesse asjaolu, et avaldused olid seotud 23. ja 30. märtsil 2014. aastal toimunud kohalike valimistega ning tema ametiülesannetega Rahvusrinde trükiste osakonna direktorina, kellel on toimetajana kontrolliõigus ühenduse veebisaitide üle; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et süüdistustel puudub ilmselt seos Jean-François Jalkhi kui Euroopa Parlamendi liikme tegevusega ning need puudutavad hoopis puhtalt riikliku või piirkondliku tähtsusega tegevust, võttes arvesse asjaolu, et avaldused olid seotud 23. ja 30. märtsil 2014. aastal toimunud kohalike valimistega ning tema ametiülesannetega Rahvusrinde trükiste osakonna direktorina, kellel on toimetajana kontrolliõigus ühenduse veebisaitide üle;

| J. | arvestades, et väidetav tegevus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et väidetav tegevus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| K. | arvestades, et ei ole vähimatki alust arvata, et Jean-François Jalkhi tegevust parlamendiliikmena püütakse takistada (fumus persecutionis) kohtuliku uurimisega, mida alustati pärast antisemitismivastase järelevalve ühenduse (BNVCA) esitatud avaldust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ei ole vähimatki alust arvata, et Jean-François Jalkhi tegevust parlamendiliikmena püütakse takistada (fumus persecutionis) kohtuliku uurimisega, mida alustati pärast antisemitismivastase järelevalve ühenduse (BNVCA) esitatud avaldust;

| 1. | otsustab Jean-François Jalkhi puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi justiitsministrile ja Jean-François Jalkhile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 22. november 2016

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/180 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/180

---

P8_TA(2016)0428

Ukraina ning Europoli vahelise operatiiv- ja strateegilise koostöö kokkulepe *

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu rakendusotsuse eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Ukraina ning Europoli vahelise operatiiv- ja strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (10345/2016 – C8-0267/2016 – 2016/0811(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 224/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (10345/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (10345/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0267/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0267/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (1), eriti selle artikli 23 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (1), eriti selle artikli 23 lõiget 2,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JSK, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (2), eriti selle artikleid 5 ja 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JSK, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (2), eriti selle artikleid 5 ja 6,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0342/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0342/2016),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil hinnata pärast uue Europoli määruse (4) kohaldamise kuupäeva koostöökokkuleppe sätteid; kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu hindamise tulemustest ning kui see on asjakohane, esitama soovituse anda luba selleks, et alustada rahvusvahelisi läbirääkimisi kokkuleppe muutmiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Europolile. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

(2)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 6.

(3)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 12.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/182 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/182

---

P8_TA(2016)0431

Tursavarude ja nende püügi pikaajaline kava ***II

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende püügi pikaajaline kava (11309/1/2016 – C8-0403/2016 – 2012/0236(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 224/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (11309/1/2016 – C8-0403/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (11309/1/2016 – C8-0403/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. detsembri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. detsembri 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0498) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0498) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0325/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0325/2016),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 44, 15.2.2013, lk 125.

(2)  ELT C 65, 19.2.2016, lk 193.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/183 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/183

---

P8_TA(2016)0432

Maksuhaldurite juurdepääs rahapesuvastasele teabele *

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses maksuhaldurite juurdepääsuga rahapesuvastasele teabele (COM(2016)0452 – C8-0333/2016 – 2016/0209(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2018/C 224/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2016)0452), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2016)0452),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 113 ja 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0333/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 113 ja 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0333/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0326/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0326/2016),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1) | Maksuparadiisides ja koostööd mittetegevates jurisdiktsioonides asuvate äriühingute, kontode ja varahaldusettevõtete roll on kerkinud esile ühise nimetajana väga mitmesugustes tehingutes, mis tavaliselt avastatakse tagantjärele ja mis peidavad endas maksupettuse, kapitali äravoolu ja rahapesu. See asjaolu iseenesest peaks nõudma niisuguste poliitiliste ja diplomaatiliste meetmete võtmist, mille eesmärk on kaotada offshore-keskused ülemaailmsel tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1)

Maksuparadiisides ja koostööd mittetegevates jurisdiktsioonides asuvate äriühingute, kontode ja varahaldusettevõtete roll on kerkinud esile ühise nimetajana väga mitmesugustes tehingutes, mis tavaliselt avastatakse tagantjärele ja mis peidavad endas maksupettuse, kapitali äravoolu ja rahapesu. See asjaolu iseenesest peaks nõudma niisuguste poliitiliste ja diplomaatiliste meetmete võtmist, mille eesmärk on kaotada offshore-keskused ülemaailmsel tasandil.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Nõukogu direktiivi 2011/16/EL (11), mida on muudetud direktiiviga 2014/107/EL (12), kohaldatakse
  2016. aasta
  1. jaanuarist 27 liikmesriigi suhtes ja
  2017. aasta
  1. jaanuarist Austria suhtes. Kõnealuse direktiiviga rakendatakse finantskontode maksualase teabe automaatse vahetuse ülemaailmset standardit (edaspidi „ülemaailmne standard“) ELis. Sellega tagatakse, et teave finantskontode omanike kohta edastatakse liikmesriigile, mille resident kontoomanik on. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Nõukogu direktiivi 2011/16/EL (11), mida on muudetud direktiiviga 2014/107/EL (12), kohaldatakse
  2016. aasta
  1. jaanuarist 27 liikmesriigi suhtes ja
  2017. aasta
  1. jaanuarist Austria suhtes. Kõnealuse direktiiviga rakendatakse finantskontode maksualase teabe automaatse vahetuse ülemaailmset standardit (edaspidi „ülemaailmne standard“) ELis. Sellega tagatakse, et teave finantskontode omanike kohta edastatakse liikmesriigile, mille resident kontoomanik on.

| (1) | Nõukogu direktiivi 2011/16/EL (11), mida on muudetud
  nõukogu
  direktiiviga 2014/107/EL (12), kohaldatakse 1. jaanuarist 2016 27 liikmesriigi suhtes ja 1. jaanuarist 2017 Austria suhtes. Kõnealuse direktiiviga rakendatakse finantskontode maksualase teabe automaatse vahetuse ülemaailmset standardit (edaspidi „ülemaailmne standard“) ELis. Sellega tagatakse, et teave finantskontode omanike kohta edastatakse liikmesriigile, mille resident kontoomanik on
  , tehes seda eesmärgiga võidelda maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu
  . |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivi 2011/16/EL (11), mida on muudetud
  nõukogu
  direktiiviga 2014/107/EL (12), kohaldatakse 1. jaanuarist 2016 27 liikmesriigi suhtes ja 1. jaanuarist 2017 Austria suhtes. Kõnealuse direktiiviga rakendatakse finantskontode maksualase teabe automaatse vahetuse ülemaailmset standardit (edaspidi „ülemaailmne standard“) ELis. Sellega tagatakse, et teave finantskontode omanike kohta edastatakse liikmesriigile, mille resident kontoomanik on
  , tehes seda eesmärgiga võidelda maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu võitlemine, sealhulgas seoses rahapesuga, on liidu absoluutne prioriteet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu võitlemine, sealhulgas seoses rahapesuga, on liidu absoluutne prioriteet.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Et tõhusalt kontrollida, kuidas finantsasutused direktiivis 2011/16/EL sätestatud hoolsusmeetmete menetlusi kohaldavad, vajavad maksuhaldurid juurdepääsu rahapesuvastasele teabele. Kõnealuse juurdepääsu puudumisel ei oleks nimetatud halduritel võimalik teostada järelevalvet, kinnitada ja auditeerida, et finantsasutused kohaldavad direktiivi 2011/16/EL asjakohaselt ning teevad nõuetekohaselt kindlaks vahendusüksuste tegelikud tulusaajad ja teatavad neist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Et tõhusalt kontrollida, kuidas finantsasutused direktiivis 2011/16/EL sätestatud hoolsusmeetmete menetlusi kohaldavad, vajavad maksuhaldurid juurdepääsu rahapesuvastasele teabele. Kõnealuse juurdepääsu puudumisel ei oleks nimetatud halduritel võimalik teostada järelevalvet, kinnitada ja auditeerida, et finantsasutused kohaldavad direktiivi 2011/16/EL asjakohaselt ning teevad nõuetekohaselt kindlaks vahendusüksuste tegelikud tulusaajad ja teatavad neist.

| (3) | Et tõhusalt kontrollida, kuidas finantsasutused direktiivis 2011/16/EL sätestatud hoolsusmeetmete menetlusi kohaldavad, vajavad maksuhaldurid
  kiiret ja täielikku
  juurdepääsu rahapesuvastasele teabele
  ning nende käsutuses peab olema piisav arv sobivate oskustega töötajaid, et täita seda ülesannet ning olla võimeline niisugust teavet vahetama. Niisugune juurdepääs peaks olema kohustusliku automaatse teabevahetuse tulemus.
  Kõnealuse juurdepääsu
  ja sobivate töötajate
  puudumisel ei oleks nimetatud halduritel võimalik teostada järelevalvet, kinnitada ja auditeerida, et finantsasutused kohaldavad direktiivi 2011/16/EL asjakohaselt ning teevad nõuetekohaselt kindlaks vahendusüksuste tegelikud tulusaajad ja teatavad neist. |
| --- | --- |

(3)

Et tõhusalt kontrollida, kuidas finantsasutused direktiivis 2011/16/EL sätestatud hoolsusmeetmete menetlusi kohaldavad, vajavad maksuhaldurid
  kiiret ja täielikku
  juurdepääsu rahapesuvastasele teabele
  ning nende käsutuses peab olema piisav arv sobivate oskustega töötajaid, et täita seda ülesannet ning olla võimeline niisugust teavet vahetama. Niisugune juurdepääs peaks olema kohustusliku automaatse teabevahetuse tulemus.
  Kõnealuse juurdepääsu
  ja sobivate töötajate
  puudumisel ei oleks nimetatud halduritel võimalik teostada järelevalvet, kinnitada ja auditeerida, et finantsasutused kohaldavad direktiivi 2011/16/EL asjakohaselt ning teevad nõuetekohaselt kindlaks vahendusüksuste tegelikud tulusaajad ja teatavad neist.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Täheldatud seos maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja rahapesu vahel nõuab võimalikult suures ulatuses niisuguse sünergia ärakasutamist, mis tuleneb selliste kuritegude ja kuritarvituste vastu võitlemises osalevate eri asutuste vahel riigisisesel, liidu ja rahvusvahelisel tasandil tehtavast koostööst. Sellised küsimused nagu näiteks tegeliku tulusaajaga seotud läbipaistvus või see, millises ulatuses kohaldatakse teatavate isikute, nt õiguselukutsete esindajate suhtes rahapesuvastase teabe raamistikku kolmandates riikides, on väga tähtsad selleks, et suurendada liidu ametiasutuste võimekust tegeleda maksustamise vältimise ja rahapesu probleemiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Täheldatud seos maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja rahapesu vahel nõuab võimalikult suures ulatuses niisuguse sünergia ärakasutamist, mis tuleneb selliste kuritegude ja kuritarvituste vastu võitlemises osalevate eri asutuste vahel riigisisesel, liidu ja rahvusvahelisel tasandil tehtavast koostööst. Sellised küsimused nagu näiteks tegeliku tulusaajaga seotud läbipaistvus või see, millises ulatuses kohaldatakse teatavate isikute, nt õiguselukutsete esindajate suhtes rahapesuvastase teabe raamistikku kolmandates riikides, on väga tähtsad selleks, et suurendada liidu ametiasutuste võimekust tegeleda maksustamise vältimise ja rahapesu probleemiga.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3b) | Swissleaksi, Luxleaksi, Panama dokumentide ja Bahamas Leaksi paljastused, mis kujutavad endast ülemaailmse nähtuse konkreetseid ilminguid, näitasid taas maksustamise suurema läbipaistvuse ning palju tihedama jurisdiktsioonidevahelise kooskõlastamise ja koostöö hädavajalikkust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3b)

Swissleaksi, Luxleaksi, Panama dokumentide ja Bahamas Leaksi paljastused, mis kujutavad endast ülemaailmse nähtuse konkreetseid ilminguid, näitasid taas maksustamise suurema läbipaistvuse ning palju tihedama jurisdiktsioonidevahelise kooskõlastamise ja koostöö hädavajalikkust.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3c) | Kohustuslikku automaatset teabevahetust maksustamise valdkonnas on G20, OECD ja liidu tasandil rahvusvaheliselt tunnustatud kõige tulemuslikuma rahvusvahelisel tasandil maksustamise läbipaistvuse saavutamise vahendina. Komisjon märkis oma 5. juuli 2016. aasta teatises läbipaistvuse suurendamiseks ning maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu võitlemiseks võetavate lisameetmete kohta

   (1 a)

  , et „on igati põhjendatud maksuhaldurite vahelise halduskoostöö veelgi ulatuslikum laiendamine, et hõlmata tegelikke tulusaajaid käsitlev teave“, ning et „tegelikke tulusaajaid käsitleva teabe automaatne vahetamine võidaks lõimida ELis juba kehtiva siduva maksustamise läbipaistvuse raamistikuga“. Lisaks osalevad kõik liikmesriigid juba katseprojektis, mis käsitleb teabevahetust äriühingute ja usaldusühingute tegelike tulusaajate kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3c)

Kohustuslikku automaatset teabevahetust maksustamise valdkonnas on G20, OECD ja liidu tasandil rahvusvaheliselt tunnustatud kõige tulemuslikuma rahvusvahelisel tasandil maksustamise läbipaistvuse saavutamise vahendina. Komisjon märkis oma 5. juuli 2016. aasta teatises läbipaistvuse suurendamiseks ning maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu võitlemiseks võetavate lisameetmete kohta

   (1 a)

  , et „on igati põhjendatud maksuhaldurite vahelise halduskoostöö veelgi ulatuslikum laiendamine, et hõlmata tegelikke tulusaajaid käsitlev teave“, ning et „tegelikke tulusaajaid käsitleva teabe automaatne vahetamine võidaks lõimida ELis juba kehtiva siduva maksustamise läbipaistvuse raamistikuga“. Lisaks osalevad kõik liikmesriigid juba katseprojektis, mis käsitleb teabevahetust äriühingute ja usaldusühingute tegelike tulusaajate kohta.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Seepärast on vajalik tagada maksuhaldurite juurdepääs rahapesuvastasele teabele, menetlustele, dokumentidele ja mehhanismidele, et nad saaksid täita oma ülesannet ja jälgida direktiivi 2011/16/EL nõuetekohast kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Seepärast on vajalik tagada maksuhaldurite juurdepääs rahapesuvastasele teabele, menetlustele, dokumentidele ja mehhanismidele, et nad saaksid täita oma ülesannet ja jälgida direktiivi 2011/16/EL nõuetekohast kohaldamist.

| (4) | Rahapesu tõkestamist ja selle vastu võitlemist käsitlevaid liidu eeskirju on aja jooksul muudetud vastavalt rahvusvahelistes standardites tehtud muudatustele, et tugevdada liikmesriikidevahelist kooskõlastamist ja reageerida probleemidele, millega seistakse silmitsi ülemaailmsel tasandil, eelkõige seoste tõttu, mis esinevad rahapesu, terrorismi rahastamise, organiseeritud kuritegevuse ning maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vahel.
  Seepärast on vajalik tagada maksuhaldurite
  otsene ja lihtsustatud
  juurdepääs rahapesuvastasele teabele, menetlustele, dokumentidele ja mehhanismidele, et nad saaksid täita oma ülesannet ja jälgida direktiivi 2011/16/EL nõuetekohast kohaldamist
  ning et mainitud direktiivis osutatud kõik halduskoostöö vormid oleksid toimivad, samuti on vajalik lisada kõnealune teave vajaduse korral liikmesriikidevahelisse automaatsesse teabevahetusse ning anda komisjonile juurdepääs konfidentsiaalsuse alusel
  . |
| --- | --- |

(4)

Rahapesu tõkestamist ja selle vastu võitlemist käsitlevaid liidu eeskirju on aja jooksul muudetud vastavalt rahvusvahelistes standardites tehtud muudatustele, et tugevdada liikmesriikidevahelist kooskõlastamist ja reageerida probleemidele, millega seistakse silmitsi ülemaailmsel tasandil, eelkõige seoste tõttu, mis esinevad rahapesu, terrorismi rahastamise, organiseeritud kuritegevuse ning maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vahel.
  Seepärast on vajalik tagada maksuhaldurite
  otsene ja lihtsustatud
  juurdepääs rahapesuvastasele teabele, menetlustele, dokumentidele ja mehhanismidele, et nad saaksid täita oma ülesannet ja jälgida direktiivi 2011/16/EL nõuetekohast kohaldamist
  ning et mainitud direktiivis osutatud kõik halduskoostöö vormid oleksid toimivad, samuti on vajalik lisada kõnealune teave vajaduse korral liikmesriikidevahelisse automaatsesse teabevahetusse ning anda komisjonile juurdepääs konfidentsiaalsuse alusel
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4b) | Lisaks on oluline, et maksuhalduritel oleksid sisse seatud piisavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) süsteemid, mis võimaldavad rahapesu jälgimist varajases etapis. Sellega seoses peaksid maksuhalduritel olema piisavad IKT- ja personaliressursid, mis on võimelised tulema toime liikmesriikide vahel vahetatava suure hulga rahapesuvastase teabega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Lisaks on oluline, et maksuhalduritel oleksid sisse seatud piisavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) süsteemid, mis võimaldavad rahapesu jälgimist varajases etapis. Sellega seoses peaksid maksuhalduritel olema piisavad IKT- ja personaliressursid, mis on võimelised tulema toime liikmesriikide vahel vahetatava suure hulga rahapesuvastase teabega.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4c) | Tulenevalt asjaolust, et tõhustatud teabevahetus ja teabelekked on suurendanud omaalgatuslikku teabevahetust ja teabe kättesaadavust, on lisaks väga oluline, et liikmesriigid uuriksid kõiki võimalikke väärtegusid ja võtaksid nende suhtes meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4c)

Tulenevalt asjaolust, et tõhustatud teabevahetus ja teabelekked on suurendanud omaalgatuslikku teabevahetust ja teabe kättesaadavust, on lisaks väga oluline, et liikmesriigid uuriksid kõiki võimalikke väärtegusid ja võtaksid nende suhtes meetmeid.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4d) | Kuna rahapesuvastane teave on oma olemuselt paljudel juhtudel piiriülene, tuleks see asjakohasel juhul lisada liikmesriikidevahelisse automaatsesse teabevahetusse ning teha komisjonile kättesaadavaks taotluse alusel riigiabi eeskirjade jõustamise alaste volituste raames. Tulenevalt kõnealuse teabe keerulisusest ja vajadusest veenduda selle usaldusväärsuses, näiteks tegelikke tulusaajaid käsitlevate andmete puhul, peaksid maksuhaldurid ühtlasi tegema koostööd piiriülestes uurimistes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4d)

Kuna rahapesuvastane teave on oma olemuselt paljudel juhtudel piiriülene, tuleks see asjakohasel juhul lisada liikmesriikidevahelisse automaatsesse teabevahetusse ning teha komisjonile kättesaadavaks taotluse alusel riigiabi eeskirjade jõustamise alaste volituste raames. Tulenevalt kõnealuse teabe keerulisusest ja vajadusest veenduda selle usaldusväärsuses, näiteks tegelikke tulusaajaid käsitlevate andmete puhul, peaksid maksuhaldurid ühtlasi tegema koostööd piiriülestes uurimistes.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4e) | Maksustamisalane automaatne, kohustuslik ja pidev teabevahetus eri pädevate asutuste vahel on väga oluline selleks, et tagada võimalikult suur läbipaistvus ning luua esmane vahend mis tahes pettuse tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4e)

Maksustamisalane automaatne, kohustuslik ja pidev teabevahetus eri pädevate asutuste vahel on väga oluline selleks, et tagada võimalikult suur läbipaistvus ning luua esmane vahend mis tahes pettuse tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4f) | Rahapesuvastase tegevuse ülemaailmset olemust arvesse võttes on rahvusvahelisel koostööl rahapesuvastases tulemuslikus ja tõhusas võitluses keskne tähtsus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4f)

Rahapesuvastase tegevuse ülemaailmset olemust arvesse võttes on rahvusvahelisel koostööl rahapesuvastases tulemuslikus ja tõhusas võitluses keskne tähtsus.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tõhus liikmesriikidevaheline halduskoostöö ja selle tulemuslik järelevalve siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tõhus liikmesriikidevaheline halduskoostöö ja selle tulemuslik järelevalve siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (6) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tõhus liikmesriikidevaheline halduskoostöö ja selle tulemuslik järelevalve siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel
  eesmärgiga võidelda maksupettuse vastu
  , ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(6)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tõhus liikmesriikidevaheline halduskoostöö ja selle tulemuslik järelevalve siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel
  eesmärgiga võidelda maksupettuse vastu
  , ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Finantsasutuste poolt direktiivi 2011/16/EL kohaselt klientide suhtes rakendatavad hoolsusmeetmed on juba toimimas ja esimesed teabevahetustoimingud peavad olema lõpule viidud 2017. aasta septembriks. Selleks et vältida kohaldamise tõhusa järelevalve edasi lükkumist, tuleks käesolev muutev direktiiv jõustada ja üle võtta 1. jaanuariks
  2017
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Finantsasutuste poolt direktiivi 2011/16/EL kohaselt klientide suhtes rakendatavad hoolsusmeetmed on juba toimimas ja esimesed teabevahetustoimingud peavad olema lõpule viidud 2017. aasta septembriks. Selleks et vältida kohaldamise tõhusa järelevalve edasi lükkumist, tuleks käesolev muutev direktiiv jõustada ja üle võtta 1. jaanuariks
  2017
  .

| (7) | Finantsasutuste poolt direktiivi 2011/16/EL kohaselt klientide suhtes rakendatavad hoolsusmeetmed on juba toimimas ja esimesed teabevahetustoimingud peavad olema lõpule viidud 2017. aasta septembriks. Selleks et vältida kohaldamise tõhusa järelevalve edasi lükkumist, tuleks käesolev muutev direktiiv jõustada ja üle võtta 1. jaanuariks
  2018
  . |
| --- | --- |

(7)

Finantsasutuste poolt direktiivi 2011/16/EL kohaselt klientide suhtes rakendatavad hoolsusmeetmed on juba toimimas ja esimesed teabevahetustoimingud peavad olema lõpule viidud 2017. aasta septembriks. Selleks et vältida kohaldamise tõhusa järelevalve edasi lükkumist, tuleks käesolev muutev direktiiv jõustada ja üle võtta 1. jaanuariks
  2018
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 2 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1) | Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

-1)

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse igat liiki maksude suhtes, mida koguvad liikmesriigid või liikmesriikide territoriaalsed või halduslikud allüksused, sealhulgas kohaliku omavalitsuse asutused, või mida kogutakse nende nimel.

| | 1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse igat liiki maksude suhtes, mida koguvad liikmesriigid või liikmesriikide territoriaalsed või halduslikud allüksused, sealhulgas kohaliku omavalitsuse asutused, või mida kogutakse nende nimel
  , samuti virtuaalvaluuta vahetamise teenuste ja rahakotiteenuse pakkujate suhtes
  . |
| --- | --- |

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse igat liiki maksude suhtes, mida koguvad liikmesriigid või liikmesriikide territoriaalsed või halduslikud allüksused, sealhulgas kohaliku omavalitsuse asutused, või mida kogutakse nende nimel
  , samuti virtuaalvaluuta vahetamise teenuste ja rahakotiteenuse pakkujate suhtes
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1a) | Lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 8a




  Liikmesriigi maksuhaldurid vahetavad automaatselt käesoleva direktiivi artiklis 22 osutatud dokumente ja teavet kolme kuu jooksul pärast nende kogumist mis tahes muu liikmesriigiga, kui äriühingu tegelik tulusaaja või usaldusühingu puhul asutaja, üks haldajatest, kaitsja (olemasolu korral), kasusaaja või usaldusühingu üle tegelikku kontrolli omav mis tahes muu isik või viimaks direktiivi (EL) 2015/849 artiklis 32a osutatud kontoomanik on selle liikmesriigi maksumaksja. Komisjonile tuleks oma ülesannete täitmiseks anda juurdepääs konfidentsiaalsuse alusel.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1a)

„Artikkel 8a

Liikmesriigi maksuhaldurid vahetavad automaatselt käesoleva direktiivi artiklis 22 osutatud dokumente ja teavet kolme kuu jooksul pärast nende kogumist mis tahes muu liikmesriigiga, kui äriühingu tegelik tulusaaja või usaldusühingu puhul asutaja, üks haldajatest, kaitsja (olemasolu korral), kasusaaja või usaldusühingu üle tegelikku kontrolli omav mis tahes muu isik või viimaks direktiivi (EL) 2015/849 artiklis 32a osutatud kontoomanik on selle liikmesriigi maksumaksja. Komisjonile tuleks oma ülesannete täitmiseks anda juurdepääs konfidentsiaalsuse alusel.“

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 22 – lõige 1a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1a)   Selleks et rakendada ja jõustada liikmesriikide õigusaktid, millega jõustatakse käesolev direktiiv, ning selleks, et tagada direktiiviga loodava halduskoostöö toimimine, annavad liikmesriigid maksuhalduritele õigusaktidega juurdepääsu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2015/849
  /EL

   (*1) artiklites 13, 30, 31, 32a ja
  40
  osutatud mehhanismidele, menetlustele, dokumentidele ja teabele. | 1a.   Selleks et rakendada liikmesriikide õigusaktid ja tagada nende õigusaktide täitmine, millega jõustatakse käesolev direktiiv, ning selleks, et tagada direktiiviga loodava halduskoostöö toimimine, annavad liikmesriigid maksuhalduritele õigusaktidega juurdepääsu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
  (EL)
   2015/849 (*2) artiklites
  7,
  13,
  18, 18a, 19, 27,
  30, 31, 32a
  , 40, 44


  ja 48
  osutatud
  keskregistritele,
  mehhanismidele, menetlustele, dokumentidele ja teabele.
  Selline juurdepääs on kohustusliku automaatse teabevahetuse tulemus. Liikmesriigid tagavad lisaks juurdepääsu kõnealusele teabele, lisades selle äriühingute, usaldusühingute ja muude oma olemuse või eesmärgi poolest sarnaste või samaväärsete struktuuride avalikku keskregistrisse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a)   Selleks et rakendada ja jõustada liikmesriikide õigusaktid, millega jõustatakse käesolev direktiiv, ning selleks, et tagada direktiiviga loodava halduskoostöö toimimine, annavad liikmesriigid maksuhalduritele õigusaktidega juurdepääsu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2015/849
  /EL

   (*1) artiklites 13, 30, 31, 32a ja
  40
  osutatud mehhanismidele, menetlustele, dokumentidele ja teabele.

1a.   Selleks et rakendada liikmesriikide õigusaktid ja tagada nende õigusaktide täitmine, millega jõustatakse käesolev direktiiv, ning selleks, et tagada direktiiviga loodava halduskoostöö toimimine, annavad liikmesriigid maksuhalduritele õigusaktidega juurdepääsu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
  (EL)
   2015/849 (*2) artiklites
  7,
  13,
  18, 18a, 19, 27,
  30, 31, 32a
  , 40, 44


  ja 48
  osutatud
  keskregistritele,
  mehhanismidele, menetlustele, dokumentidele ja teabele.
  Selline juurdepääs on kohustusliku automaatse teabevahetuse tulemus. Liikmesriigid tagavad lisaks juurdepääsu kõnealusele teabele, lisades selle äriühingute, usaldusühingute ja muude oma olemuse või eesmärgi poolest sarnaste või samaväärsete struktuuride avalikku keskregistrisse.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 22 – lõige 1b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a) | Artiklisse 22 lisatakse järgmine lõige:



  „1b.
     
  Vahetatavate andmete tulemusliku kasutamise eesmärgil tagavad liikmesriigid, et kogu vahetatavat ja saadavat teavet uuritakse õigeaegselt, sõltumata sellest, kas kõnealune teave saadi asutuste poolt taotluse alusel, muu liikmesriigi omaalgatusliku teabevahetuse raames või avaliku teabelekke kaudu. Kui liikmesriik ei suuda seda teha siseriiklikus õiguses ette nähtud ajavahemiku jooksul, peaks ta avalikult teatama komisjonile selle suutmatuse põhjused.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a)

„1b.
     
  Vahetatavate andmete tulemusliku kasutamise eesmärgil tagavad liikmesriigid, et kogu vahetatavat ja saadavat teavet uuritakse õigeaegselt, sõltumata sellest, kas kõnealune teave saadi asutuste poolt taotluse alusel, muu liikmesriigi omaalgatusliku teabevahetuse raames või avaliku teabelekke kaudu. Kui liikmesriik ei suuda seda teha siseriiklikus õiguses ette nähtud ajavahemiku jooksul, peaks ta avalikult teatama komisjonile selle suutmatuse põhjused.“

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks
  2016
  . Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. | 1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks
  2017
  . Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks
  2016
  . Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks
  2017
  . Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nad kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist
  2017
  . | Nad kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist
  2018
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Nad kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist
  2017
  .

Nad kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist
  2018
  .

---

(11)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

(12)  Nõukogu 9. detsembri 2014. aasta direktiiv 2014/107/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (ELT L 359, 16.12.2014, lk 1).

(11)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

(12)  Nõukogu 9. detsembri 2014. aasta direktiiv 2014/107/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (ELT L 359, 16.12.2014, lk 1).

(1 a)  
  COM(2016)0451.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

---

Kolmapäev, 23. november 2016

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/193 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/193

---

P8_TA(2016)0438

Teatavate õhusaasteainete heitkogused ***I

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamise ning direktiivi 2003/35/EÜ muutmise kohta (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 224/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0920), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0920),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0004/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0004/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuli 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuli 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2014. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2014. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A8-0249/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A8-0249/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 451, 16.12.2014, lk 134.

(2)  ELT C 415, 20.11.2014, lk 23.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 28. oktoobril 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0381).

---

P8_TC1-COD(2013)0443

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2016/2284) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 24. november 2016

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/194 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/194

---

P8_TA(2016)0447

Makromajandusliku finantsabi andmine Jordaaniale ***I

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (COM(2016)0431 – C8-0242/2016 – 2016/0197(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 224/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0431), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0431),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0242/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0242/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisdeklaratsiooni, mis võeti vastu koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta otsusega nr 778/2013/EL täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisdeklaratsiooni, mis võeti vastu koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta otsusega nr 778/2013/EL täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (1),

| — | võttes arvesse väliskomisjoni kirja ja eelarvekomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni kirja ja eelarvekomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 4. novembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 4. novembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A8-0296/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A8-0296/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 218, 14.8.2013, lk 15.

---

P8_TC1-COD(2016)0197

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/... täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2016/2371) lõplikule kujule

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus

Võttes arvesse Jordaania rahalisi raskusi ja erakordseid asjaolusid, mis tulenevad enam kui 1,3 miljoni süürlase vastuvõtmisest, esitab komisjon asjakohasel juhul 2017. aastal, pärast teise makromajandusliku finantsabi paketi edukat lõpuleviimist, ettepaneku pikendada ja suurendada Jordaaniale antavat makromajanduslikku finantsabi, tingimusel, et seda liiki abi tavapärased eeltingimused, sh Jordaania välisrahastuse vajaduste ajakohastatud hinnang Komisjoni poolt, on täidetud. See Jordaaniale hädavajalik abi aitaks riigil hoida makromajanduslikku stabiilsust, säilitades samal ajal saavutatud arengut ja jätkates riigi reformikava elluviimist.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/196 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/196

---

P8_TA(2016)0448

Tööandjapensioni kogumisasutuste tegevus ja järelevalve (uuesti sõnastatud) ***I

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2014)0167 – C7-0112/2014 – 2014/0091(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2018/C 224/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0167), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0167),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikleid 53 ja 62 ning artikli 114 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0112/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikleid 53 ja 62 ning artikli 114 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0112/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Madalmaade Parlamendi Teise Koja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Madalmaade Parlamendi Teise Koja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuli 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuli 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 4. septembri 2014. aasta kirja majandus- ja rahanduskomisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 4. septembri 2014. aasta kirja majandus- ja rahanduskomisjonile,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0011/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0011/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 451, 16.12.2014, lk 109.

(2)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0091

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/... tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2016/2341) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 1. detsember 2016

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/198 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/198

---

P8_TA(2016)0457

Liidu tolliseadustik kauba osas, mis on meritsi või õhuteed pidi ajutiselt liidu tolliterritooriumilt välja viidud ***I

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) kauba osas, mis on meritsi või õhuteed pidi ajutiselt liidu tolliterritooriumilt välja viidud (COM(2016)0477 – C8-0328/2016 – 2016/0229(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 224/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0477), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0477),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0328/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0328/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A8-0329/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A8-0329/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0229

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 1. detsembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) kauba osas, mis on meritsi või õhuteed pidi ajutiselt liidu tolliterritooriumilt välja viidud

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/2339) lõplikule kujule).

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/199 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/199

---

P8_TA(2016)0458

Kohaldamiskuupäev: kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumendid ***I

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumente selle kohaldamiskuupäeva osas (COM(2016)0709 – C8-0457/2016 – 2016/0355(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 224/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0709), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0709),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0457/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0457/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2016. aasta resolutsiooni komisjoni 30. juuni 2016. aasta delegeeritud määruse kohta, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente, kehtestades regulatiivsed tehnilised standardid seoses põhiteabedokumentide esitusviisi, sisu, läbivaatamise ja muutmisega ning selliste dokumentide esitamise nõude täitmise tingimustega (C(2016)03999 – 2016/2816(DEA)), ja eelkõige selle punkti 4 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2016. aasta resolutsiooni komisjoni 30. juuni 2016. aasta delegeeritud määruse kohta, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente, kehtestades regulatiivsed tehnilised standardid seoses põhiteabedokumentide esitusviisi, sisu, läbivaatamise ja muutmisega ning selliste dokumentide esitamise nõude täitmise tingimustega (C(2016)03999 – 2016/2816(DEA)), ja eelkõige selle punkti 4 (1),

| — | pärast konsulteerimist Euroopa Keskpangaga, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Euroopa Keskpangaga,

| — | pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 23. novembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 23. novembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0356/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0356/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0347.

---

P8_TC1-COD(2016)0355

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 1. detsembril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumente, selle kohaldamise alguskuupäeva osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/2340) lõplikule kujule).

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/201 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/201

---

P8_TA(2016)0459

ELi ja Kiribati vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Kiribati Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12092/2015 – C8-0253/2016 – 2015/0200(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 224/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12092/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12092/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kiribati Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (12091/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kiribati Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (12091/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0253/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0253/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0334/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0334/2016),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kiribati Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/202 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/202

---

P8_TA(2016)0460

ELi ja Saalomoni Saarte vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (09785/2016 – C8-0422/2016 – 2016/0096(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 224/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09785/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09785/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (09783/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (09783/2016),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0422/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0422/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0336/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0336/2016),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Saalomoni Saarte valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/203 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/203

---

P8_TA(2016)0461

ELi ja Mikroneesia vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mikroneesia Liiduriikide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (09780/2016 – C8-0388/2016 – 2016/0098(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 224/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09780/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09780/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Mikroneesia Liiduriikide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (09779/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Mikroneesia Liiduriikide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (09779/2016),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0388/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0388/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0337/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0337/2016),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Mikroneesia Liiduriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/204 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/204

---

P8_TA(2016)0462

ELi ja Tuvalu vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Tuvalu vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (09764/2016 – C8-0268/2016 – 2016/0100(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 224/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09764/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09764/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Tuvalu vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (09760/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Tuvalu vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (09760/2016),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0268/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0268/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0333/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0333/2016),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Tuvalu valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/205 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/205

---

P8_TA(2016)0463

ELi ja Marshalli Saarte vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva leping ***

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (09775/2016 – C8-0252/2016 – 2016/0103(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 224/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09775/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09775/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (09774/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu (09774/2016),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0252/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0252/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0335/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0335/2016),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Marshalli Saarte Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/206 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/206

---

P8_TA(2016)0465

USA ja ELi vaheline süütegudega seotud isikuandmete kaitse kokkulepe ***

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (08523/2016 – C8-0329/2016 – 2016/0126(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 224/44)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08523/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08523/2016),

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelist süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse lepingu eelnõu (08557/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelist süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse lepingu eelnõu (08557/2016),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 16 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0329/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 16 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0329/2016),

| — | võttes arvesse väliskomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ning õiguskomisjoni arvamust (A8-0354/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ning õiguskomisjoni arvamust (A8-0354/2016),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/207 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/207

---

P8_TA(2016)0466

Vahepealne majanduspartnerlusleping ELi ja Ghana vahel ***

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (12396/2016 – C8-0406/2016 – 2008/0137(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 224/45)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12396/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12396/2016),

| — | võttes arvesse vahepealse majanduspartnerluslepingu eelnõu ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (12130/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vahepealse majanduspartnerluslepingu eelnõu ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (12130/2008),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 3 ja lõike 4 esimesele lõigule, artikli 209 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0406/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 3 ja lõike 4 esimesele lõigule, artikli 209 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0406/2016),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni vahepealse majanduspartnerluslepingu kohta ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni vahepealse majanduspartnerluslepingu kohta ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0328/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0328/2016),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ghana valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 112.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/208 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/208

---

P8_TA(2016)0467

Ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmine 2016. aastal

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2016. aastal (COM(2016)0624 – C8-0399/2016 – 2016/2256(BUD))

(2018/C 224/46)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0624 – C8-0399/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0624 – C8-0399/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 14,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015 (3),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2016, mille komisjon esitas 30. septembril 2016 (COM(2016)0623), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2016, mille komisjon esitas 30. septembril 2016 (COM(2016)0623),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembril 2016. aastal vastu võetud seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2016 kohta (13583/2016 – C8-0459/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembril 2016. aastal vastu võetud seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2016 kohta (13583/2016 – C8-0459/2016),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembril 2016. aastal vastu võetud seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2016 kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembril 2016. aastal vastu võetud seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2016 kohta (4),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0347/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0347/2016),

| A. | arvestades, et komisjon tegi koos paranduseelarve projektiga nr 4/2016 ettepaneku võtta kasutusele 2016. aasta ettenägematute kulude varu summas 240,1 miljonit eurot, et täiendada Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve rubriigis 3 (julgeolek ja kodakondsus) esitatud kuludega seotud kulukohustuste assigneeringuid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon tegi koos paranduseelarve projektiga nr 4/2016 ettepaneku võtta kasutusele 2016. aasta ettenägematute kulude varu summas 240,1 miljonit eurot, et täiendada Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve rubriigis 3 (julgeolek ja kodakondsus) esitatud kuludega seotud kulukohustuste assigneeringuid;

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(3)  ELT L 48, 24.2.2016, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0468.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2016. aastal

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2017/339).

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/210 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/210

---

P8_TA(2016)0468

Paranduseelarve projekt nr 4/2016: Assigneeringute ajakohastamine, et kajastada viimaseid muutusi rände- ja julgeolekuküsimustes ning maksete ja kulukohustuste assigneeringute vähendamist

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2016 kohta: Assigneeringute ajakohastamine, et võtta arvesse hiljutisi arenguid seoses rände- ja julgeolekuküsimustega, maksete ja kulukohustuste assigneeringute vähendamist koondümberpaigutuse tulemusena, EFSI pikendamist, Frontexi ametikohtade loetelu muutmist ja tulude assigneeringute ajakohastamist (omavahendid) (13583/2016 – C8-0459/2016 – 2016/2257(BUD))

(2018/C 224/47)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2016, mille komisjon võttis vastu 30. septembril 2016 (COM(2016)0623), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2016, mille komisjon võttis vastu 30. septembril 2016 (COM(2016)0623),

| — | võttes arvesse 8. novembril 2016 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2016 kohta (13583/2016 – C8-0459/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. novembril 2016 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2016 kohta (13583/2016 – C8-0459/2016),

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 88, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 88,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0350/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0350/2016),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projektiga nr 4/2016 vähendatakse maksete assigneeringuid 7 284,3 miljoni euro võrra peamiselt alamrubriigi 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ eelarveridadel ning seetõttu vähendatakse liikmesriikide osamakseid sellele vastavalt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projektiga nr 4/2016 vähendatakse maksete assigneeringuid 7 284,3 miljoni euro võrra peamiselt alamrubriigi 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ eelarveridadel ning seetõttu vähendatakse liikmesriikide osamakseid sellele vastavalt;

| B. | arvestades, et paranduseelarve projektiga nr 4/2016 suurendatakse rubriigi 3 „Julgeolek ja kodakondsus“ kulukohustuste assigneeringuid 50 miljoni euro võrra liidu erakorralise toetuse rahastamisvahendi jaoks, 130 miljoni euro võrra Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi jaoks ning 70 miljoni euro võrra Sisejulgeolekufondi jaoks, mis eeldab ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmist kokku 240,1 miljoni euro suuruses summas, arvestades seejuures 9,9 miljoni euro ümberpaigutamisega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projektiga nr 4/2016 suurendatakse rubriigi 3 „Julgeolek ja kodakondsus“ kulukohustuste assigneeringuid 50 miljoni euro võrra liidu erakorralise toetuse rahastamisvahendi jaoks, 130 miljoni euro võrra Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi jaoks ning 70 miljoni euro võrra Sisejulgeolekufondi jaoks, mis eeldab ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmist kokku 240,1 miljoni euro suuruses summas, arvestades seejuures 9,9 miljoni euro ümberpaigutamisega;

| C. | arvestades, et paranduseelarve projektiga nr 4/2016 tehakse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) vahendid varem kättesaadavaks, paigutades 73,9 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ümber Euroopa ühendamise rahastu energeetikaprogrammist, mis kompenseeritakse 2018. aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paranduseelarve projektiga nr 4/2016 tehakse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) vahendid varem kättesaadavaks, paigutades 73,9 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ümber Euroopa ühendamise rahastu energeetikaprogrammist, mis kompenseeritakse 2018. aastal;

| D. | arvestades, et paranduseelarve projektiga nr 4/2016 muudetakse Frontexi ametikohtade loetelu, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (6) jõustumist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paranduseelarve projektiga nr 4/2016 muudetakse Frontexi ametikohtade loetelu, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (6) jõustumist;

| E. | arvestades, et rubriigi 2 „Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad“ mitme eelarverea kärpimise tulemusel kokku 14,7 miljoni euro võrra on paranduseelarve projekti nr 4/2016 netomõju 2016. aasta eelarve kulude poolele 225,4 miljonit eurot, mis lisanduvad kulukohustuste assigneeringutele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rubriigi 2 „Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad“ mitme eelarverea kärpimise tulemusel kokku 14,7 miljoni euro võrra on paranduseelarve projekti nr 4/2016 netomõju 2016. aasta eelarve kulude poolele 225,4 miljonit eurot, mis lisanduvad kulukohustuste assigneeringutele;

| F. | arvestades, et tulude poolel nähakse paranduseelarve projektis nr 4/2016 ette ka traditsiooniliste omavahendite (st tollimaksud ja suhkrumaksud) ning käibemaksu- ja kogurahvatulu baaside prognoosi korrigeerimisega seotud kohandamine ning asjaomaste Ühendkuningriigile võimaldatavate korrigeerimiste kandmine eelarvesse ja nende rahastamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tulude poolel nähakse paranduseelarve projektis nr 4/2016 ette ka traditsiooniliste omavahendite (st tollimaksud ja suhkrumaksud) ning käibemaksu- ja kogurahvatulu baaside prognoosi korrigeerimisega seotud kohandamine ning asjaomaste Ühendkuningriigile võimaldatavate korrigeerimiste kandmine eelarvesse ja nende rahastamine;

| 1. | väljendab tõsist muret 7 284,3 miljoni euro suuruse maksete ülejäägi pärast, mis tuleneb suurtest viivitustest selliste ELi programmide elluviimisel, mille eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega, mis toob kaasa maksetaotluste märkimisväärse kuhjumise kehtiva finantsraamistiku perioodi lõppu; tuletab meelde komisjoni järeldust, et praeguste prognooside kohaselt on ajakohastatud maksevajadusi aastani 2020 võimalik kehtivate ülemmäärade raames täita ainult maksete koguvaru täieliku ärakasutamise korral (ja tühistades kaitsemeetmena iga-aastased ülemmäärad) ning kui erivahendite jaoks mõeldud maksed kantakse eelarvesse ülemmäärasid ületades; nõuab seetõttu viimati nimetatud küsimuse lõplikku ja selgesõnalist lahendamist mitmeaastase finantsraamistiku muutmise raames; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on nõus rubriigi 3 assigneeringute suurendamisega ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmise abil ning vahendite varasema kasutuselevõtmisega Frontexi ametikohtade loetelu suurendamiseks; tunneb erilist heameelt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi osalise täiendamise üle, kuid tunneb muret selle üle, et vaatamata eelarve kõrgele täitmismäärale liikmesriikide programmide alusel on praeguseks tegelikult ümber paigutatud ainult mõned pagulased; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõustub EFSIga seotud vahendite varasema kasutuselevõtmisega tingimusel, et ümberpaigutamised Euroopa ühendamise rahastust kompenseeritakse nõuetekohaselt 2018. aastal; selgitab, et selline assigneeringute ettepoole toomine ei takista koostamast lõplikku rahastamiskava uuele EFSI pikendamist puudutavale ettepanekule, mille kohta tehakse otsus seadusandliku tavamenetluse korras; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab murelikult teadmiseks tulude oodatava puudujäägi, mis on hinnanguliselt 1,8 miljardit eurot ja mis tuleneb Inglise naela kursilangusest euro suhtes; võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse katta see puudujääk täiendavatest trahvidest saadava tuluga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiidab heaks nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 4/2016 kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 4/2016 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 48, 24.2.2016.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/213 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/213

---

P8_TA(2016)0469

Paranduseelarve projekt nr 5/2016: Omavahendeid käsitleva otsuse rakendamine

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2016 kohta – omavahendeid käsitleva otsuse 2014/335/EL, Euratom rakendamine selle ratifitseerimisprotsessi lõppemise ja jõustumise järel 1. oktoobril 2016 (13584/2016 – C8-0462/2016 – 2016/2258(BUD))

(2018/C 224/48)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2016, mille komisjon võttis vastu 7. oktoobril 2016 (COM(2016)0660), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2016, mille komisjon võttis vastu 7. oktoobril 2016 (COM(2016)0660),

| — | võttes arvesse 8. novembril 2016 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2016 kohta (13584/2016 – C8-0462/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. novembril 2016 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2016 kohta (13584/2016 – C8-0462/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0348/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0348/2016),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 5/2016 tuleneb otsuse 2014/335/EL, Euratom ratifitseerimisprotsessi lõpetamisest ja jõustumisest ning nimetatud otsus sisaldab vähe muudatusi, nagu traditsiooniliste omavahendite sissenõudmiskulude vähendamine, käibemaksupõhiste omavahendite uus vähendatud sissenõudmismäär mõnedele liikmesriikidele ning kogurahvatulul põhinevate brutomaksete vähendamine mõnede liikmesriikide puhul; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 5/2016 tuleneb otsuse 2014/335/EL, Euratom ratifitseerimisprotsessi lõpetamisest ja jõustumisest ning nimetatud otsus sisaldab vähe muudatusi, nagu traditsiooniliste omavahendite sissenõudmiskulude vähendamine, käibemaksupõhiste omavahendite uus vähendatud sissenõudmismäär mõnedele liikmesriikidele ning kogurahvatulul põhinevate brutomaksete vähendamine mõnede liikmesriikide puhul;

| B. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 5/2016 eesmärk on võtta liidu 2016. aasta eelarve tulude poolel arvesse otsuse 2014/335/EL, Euratom rakendamisest tulenevat omavahendite kohandamise mõju tagasiulatuvalt eelarveaastatele 2014, 2015 ja 2016; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 5/2016 eesmärk on võtta liidu 2016. aasta eelarve tulude poolel arvesse otsuse 2014/335/EL, Euratom rakendamisest tulenevat omavahendite kohandamise mõju tagasiulatuvalt eelarveaastatele 2014, 2015 ja 2016;

| C. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 5/2016 toob seetõttu kaasa kõigi liikmesriikide individuaalsete osamaksete muutmise, kuid ei mõjuta liidu eelarve üldist tulude ega kulude poolt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 5/2016 toob seetõttu kaasa kõigi liikmesriikide individuaalsete osamaksete muutmise, kuid ei mõjuta liidu eelarve üldist tulude ega kulude poolt;

| 1. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 5/2016 kohta heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 5/2016 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 48, 24.2.2016.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/215 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/215

---

P8_TA(2016)0470

ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine toetuse maksmiseks Saksamaale

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Saksamaale (COM(2016)0681 – C8-0423/2016 – 2016/2267(BUD))

(2018/C 224/49)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0681 – C8-0423/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0681 – C8-0423/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0352/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0352/2016),

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Saksamaale

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2017/340).

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/217 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/217

---

P8_TA(2016)0471

Paranduseelarve projekt nr 6/2016, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond toetuse maksmiseks Saksamaale

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2016 kohta, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond toetuse maksmiseks Saksamaale (13852/2016 – C8-0473/2016 – 2016/2268(BUD))

(2018/C 224/50)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Saksamaale, mille komisjon võttis vastu 19. oktoobril 2016 (COM(2016)0681), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Saksamaale, mille komisjon võttis vastu 19. oktoobril 2016 (COM(2016)0681),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 6/2016, mille komisjon võttis vastu 19. oktoobril 2016 (COM(2016)0680), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 6/2016, mille komisjon võttis vastu 19. oktoobril 2016 (COM(2016)0680),

| — | võttes arvesse 15. novembril 2016 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 6/2016 kohta (13852/2016 – C8-0473/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. novembril 2016 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 6/2016 kohta (13852/2016 – C8-0473/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0349/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0349/2016),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 6/2016 hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kavandatavat kasutuselevõtmist seoses Saksamaal 2016. aasta mais ja juunis toimunud üleujutustega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 6/2016 hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kavandatavat kasutuselevõtmist seoses Saksamaal 2016. aasta mais ja juunis toimunud üleujutustega;

| B. | arvestades, et komisjon teeb sellest tulenevalt ettepaneku 2016. aasta eelarve muutmiseks ning eelarvepunkti 13 06 01 „Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust“ kulukohustuste ja maksete assigneeringute suurendamiseks 31 475 125 euro võrra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon teeb sellest tulenevalt ettepaneku 2016. aasta eelarve muutmiseks ning eelarvepunkti 13 06 01 „Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust“ kulukohustuste ja maksete assigneeringute suurendamiseks 31 475 125 euro võrra;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend ning et vastavad kulukohustuste ja maksete assigneeringud tuleb kanda eelarvesse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend ning et vastavad kulukohustuste ja maksete assigneeringud tuleb kanda eelarvesse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt;

| 1. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 6/2016 kohta heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 6/2016 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 48, 24.2.2016.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/219 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/219

---

P8_TA(2016)0472

Ettenägematute kulude varu kasutuselevõtt 2017. aastal

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2017. aastal (COM(2016)0678 – C8-0420/2016 – 2016/2118(BUD))

(2018/C 224/51)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0678 – C8-0420/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0678 – C8-0420/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 14,

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 18. juulil 2016. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti (COM(2016)0300), mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2017 (COM(2016)0679), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 18. juulil 2016. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti (COM(2016)0300), mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2017 (COM(2016)0679),

| — | võttes arvesse 12. septembril 2016. aastal vastu võetud ja 14. septembril 2016. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (11900/2016 – C8-0373/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. septembril 2016. aastal vastu võetud ja 14. septembril 2016. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (11900/2016 – C8-0373/2016),

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta seisukohta 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta seisukohta 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (3),

| — | võttes arvesse lepituskomitees 17. novembril 2016. aastal heaks kiidetud ühist teksti (14635/2016 – C8-0470/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees 17. novembril 2016. aastal heaks kiidetud ühist teksti (14635/2016 – C8-0470/2016),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0346/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0346/2016),

| A. | arvestades, et olles uurinud kõiki täiendavate ja ettenägematute kulukohustuste vajaduste rahastamise võimalusi, tegi komisjon eelarveprojektis ettepaneku võtta kasutusele ettenägematute kulude varu summas 1 164,4 miljonit eurot, et täiendada Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve rubriigi 3 kuludega seotud kulukohustuste assigneeringuid summaga, mis lisandub 2 578 miljoni euro suurusele kulukohustuste ülemmäärale jooksevhindades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et olles uurinud kõiki täiendavate ja ettenägematute kulukohustuste vajaduste rahastamise võimalusi, tegi komisjon eelarveprojektis ettepaneku võtta kasutusele ettenägematute kulude varu summas 1 164,4 miljonit eurot, et täiendada Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve rubriigi 3 kuludega seotud kulukohustuste assigneeringuid summaga, mis lisandub 2 578 miljoni euro suurusele kulukohustuste ülemmäärale jooksevhindades;

| B. | arvestades, et 2017. aastal tekib tõenäoliselt täiendavaid rahalisi vajadusi seoses sisejulgeolekukriisidega ning humanitaar-, rände- ja pagulasprobleemidega; võtab teadmiseks, et need vajadused võivad rubriigi 3 raames kasutatavaid vahendeid märkimisväärselt ületada; tuletab meelde, et rubriigi 3 ülemmäära all enam varu ei ole; palub seetõttu komisjonil selgitada, kas ja kuidas oleks võimalik täiendavaid rahalisi vahendeid ettenägematute kulude varu kasutades kasutusele võtta, et täita võimalikke täiendavaid rahastamisvajadusi rubriigi 3 osas 2017. aasta jooksul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2017. aastal tekib tõenäoliselt täiendavaid rahalisi vajadusi seoses sisejulgeolekukriisidega ning humanitaar-, rände- ja pagulasprobleemidega; võtab teadmiseks, et need vajadused võivad rubriigi 3 raames kasutatavaid vahendeid märkimisväärselt ületada; tuletab meelde, et rubriigi 3 ülemmäära all enam varu ei ole; palub seetõttu komisjonil selgitada, kas ja kuidas oleks võimalik täiendavaid rahalisi vahendeid ettenägematute kulude varu kasutades kasutusele võtta, et täita võimalikke täiendavaid rahastamisvajadusi rubriigi 3 osas 2017. aasta jooksul;

| C. | arvestades, et komisjon muutis varu kasutuselevõtmise ettepanekut kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2017, et katta ka rubriigi 4 kohased kulutused; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon muutis varu kasutuselevõtmise ettepanekut kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2017, et katta ka rubriigi 4 kohased kulutused;

| D. | arvestades, et 2016. aasta eelarve menetlemiseks kokku kutsutud lepituskomitee leppis kokku ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmises summas 1 906,2 miljonit eurot rubriikide 3 ja 4 jaoks ning 575,0 miljoni euro kompenseerimises 2017. aastal rubriigi 2 (Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad) mitteotstarbelisest varust ning 507,3 miljoni euro kompenseerimises 2016. aastal, 570,0 miljoni euro kompenseerimises 2018. aastal ja 253,9 miljoni euro kompenseerimises 2019. aastal rubriigi 5 (Haldus) mittesihtotstarbelistest varudest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2016. aasta eelarve menetlemiseks kokku kutsutud lepituskomitee leppis kokku ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmises summas 1 906,2 miljonit eurot rubriikide 3 ja 4 jaoks ning 575,0 miljoni euro kompenseerimises 2017. aastal rubriigi 2 (Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad) mitteotstarbelisest varust ning 507,3 miljoni euro kompenseerimises 2016. aastal, 570,0 miljoni euro kompenseerimises 2018. aastal ja 253,9 miljoni euro kompenseerimises 2019. aastal rubriigi 5 (Haldus) mittesihtotstarbelistest varudest;

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0411.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

ettenägematute kulude varu kasutusele võtmise kohta 2017. aastal

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2017/344).

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/222 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/222

---

P8_TA(2016)0473

Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmine koheste eelarvemeetmete jaoks, et tulla toime praeguse rände-, pagulas- ja julgeolekukriisiga

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise kohta koheste eelarvemeetmete rahastamiseks praeguse rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi lahendamiseks (COM(2016)0313 – C8-0246/2016 – 2016/2120(BUD))

(2018/C 224/52)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0313 – C8-0246/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0313 – C8-0246/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 11,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/623, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/623, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 12,

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 18. juulil 2016. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti (COM(2016)0300), mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2017 (COM(2016)0679), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 18. juulil 2016. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti (COM(2016)0300), mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2017 (COM(2016)0679),

| — | võttes arvesse 12. septembril 2016. aastal vastu võetud ja 14. septembril 2016. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (11900/2016 – C8-0373/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. septembril 2016. aastal vastu võetud ja 14. septembril 2016. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (11900/2016 – C8-0373/2016),

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta seisukohta 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta seisukohta 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (4),

| — | võttes arvesse lepituskomitees 17. novembril 2016. aastal heaks kiidetud ühist teksti (14635/2016 – C8-0470/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees 17. novembril 2016. aastal heaks kiidetud ühist teksti (14635/2016 – C8-0470/2016),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0351/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0351/2016),

| A. | arvestades, et olles uurinud kõiki võimalusi rubriigi 3 alusel tehtavate kulukohustuste assigneeringute ümberjaotamiseks, näib olevat vajalik võtta kulukohustuste assigneeringute osas kasutusele paindlikkusinstrument; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et olles uurinud kõiki võimalusi rubriigi 3 alusel tehtavate kulukohustuste assigneeringute ümberjaotamiseks, näib olevat vajalik võtta kulukohustuste assigneeringute osas kasutusele paindlikkusinstrument;

| B. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada liidu 2017. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist üle rubriigi 3 ülemmäära 530 miljoni euroga, et rahastada meetmeid rände, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada liidu 2017. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist üle rubriigi 3 ülemmäära 530 miljoni euroga, et rahastada meetmeid rände, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas;

| C. | arvestades, et paindlikkusinstrumendi eelarveaastaks 2017 ette nähtud kogusumma on seega täielikult ära kasutatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paindlikkusinstrumendi eelarveaastaks 2017 ette nähtud kogusumma on seega täielikult ära kasutatud;

| 1. | märgib, et 2017. aastaks kehtestatud rubriigi 3 ülemmäär ei võimalda piisavalt rahastada kiireloomulisi meetmeid rände, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõustub seepärast paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega summas 530 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõustub lisaks vastavate maksete assigneeringute kavandatud eraldamisega summas 238,3 miljonit eurot 2017. aastal, 91 miljonit eurot 2018. aastal, 141,9 miljonit eurot 2019. aastal ja 58,8 miljonit eurot 2020. aastal; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab, et kõnealuse instrumendi kasutuselevõtmine, nagu on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 11, näitab taas liidu eelarve paindlikkuse suurendamise hädavajalikkust, ning kordab mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmise raamistikus väljendatud seisukohta, mille kohaselt tuleks paindlikkusinstrumendi iga-aastast summat suurendada 2 miljardi euroni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kordab oma ammust seisukohta, et – piiramata seejuures võimalust võtta maksete assigneeringud paindlikkusinstrumendi raames kasutusele konkreetsete eelarveridade jaoks ilma eelneva kulukohustuste kasutuselevõtuta – varem paindlikkusinstrumendi raames kasutusele võetud kulukohustustest tulenevaid makseid tuleks arvestada üksnes väljaspool ülemmäärasid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT L 103, 22.4.2015, lk 1.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0411.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta koheste eelarvemeetmete rahastamiseks praeguse rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi lahendamiseks

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2017/342).

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/225 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/225

---

P8_TA(2016)0474

ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine, et võimaldada ettemaksete tegemist 2017. aasta eelarvest

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2017. aasta üldeelarvest (COM(2016)0312 – C8-0245/2016 – 2016/2119(BUD))

(2018/C 224/53)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0312 – C8-0245/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0312 – C8-0245/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11,

| — | võttes arvesse 17. novembri 2016. aasta kolmepoolsete läbirääkimiste tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. novembri 2016. aasta kolmepoolsete läbirääkimiste tulemusi,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0323/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0323/2016),

| A. | arvestades, et kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 661/2014 (4), tehti eelmaksete tegemiseks liidu üldeelarvest assigneeringutena kättesaadavaks 50 000 000 eurot; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 661/2014 (4), tehti eelmaksete tegemiseks liidu üldeelarvest assigneeringutena kättesaadavaks 50 000 000 eurot;

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 661/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (ELT L 189, 27.6.2014, lk 143).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2017. aasta üldeelarvest

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2017/343).

---

| 27.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/227 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/227

---

P8_TA(2016)0475

2017. aasta eelarvemenetlus: ühine tekst

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (14635/2016 – C8-0470/2016 – 2016/2047(BUD))

(2018/C 224/54)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni sellekohaseid avaldusi (14635/2016 – C8-0470/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni sellekohaseid avaldusi (14635/2016 – C8-0470/2016),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 18. juulil 2016. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 18. juulil 2016. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti (COM(2016)0300),

| — | võttes arvesse 12. septembril 2016. aastal vastu võetud ja 14. septembril 2016. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (11900/2016 – C8-0373/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. septembril 2016. aastal vastu võetud ja 14. septembril 2016. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (11900/2016 – C8-0373/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2017, mille komisjon esitas 17. oktoobril 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2017, mille komisjon esitas 17. oktoobril 2016. aastal,

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (1), ning sellest tulenevaid eelarve muutmise ettepanekuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (1), ning sellest tulenevaid eelarve muutmise ettepanekuid,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 90 ja artiklit 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 90 ja artiklit 91,

| — | võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A8-0353/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A8-0353/2016),

| 1. | kiidab heaks lepituskomitees kokku lepitud ühise teksti, mis koosneb järgmistest dokumentidest:






  — | nende eelarveridade loetelu, mida ei muudetud eelarveprojekti või nõukogu seisukohaga võrreldes; |
| --- | --- | --- |

1.

—

nende eelarveridade loetelu, mida ei muudetud eelarveprojekti või nõukogu seisukohaga võrreldes;

| — | kogusummad finantsraamistiku rubriikide kaupa; |
| --- | --- |

—

kogusummad finantsraamistiku rubriikide kaupa;

| — | kõigi eelarvepunktide arvnäitajad eelarveridade kaupa; |
| --- | --- |

—

kõigi eelarvepunktide arvnäitajad eelarveridade kaupa;

| — | koonddokument arvnäitajatega ja kõiki neid ridasid käsitleva lõpptekstiga, mida on lepitusmenetluse käigus muudetud; |
| --- | --- |

—

koonddokument arvnäitajatega ja kõiki neid ridasid käsitleva lõpptekstiga, mida on lepitusmenetluse käigus muudetud;

| 2. | kinnitab käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et parlamendi personali suurus oli lepituskomitees üks peamisi punkte; tuletab meelde, et tuginedes härrasmeeste kokkuleppele, on igal eelarvepädeval institutsioonil ainupädevus eelarve oma osa küsimuses ning meenutab ka oma poliitilist otsust vabastada fraktsioonid seatud eesmärgist vähendada personali 5 % võrra, nagu on rõhutatud aastate 2014, 2015, 2016 ja 2017 eelarve resolutsioonides; annab hinnangu eelarveotsuste tagajärgedele institutsiooni toimimisele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seadusandlik resolutsioon nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0411.

(2)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(5)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

17.11.2016

LÕPLIK KOKKULEPE

2017. aasta eelarve – ühiste järelduste sisu

Ühised järeldused koosnevad järgmistest jagudest:

| 1. | 2017. aasta eelarve |
| --- | --- |

1.

2017. aasta eelarve

| 2. | 2016. aasta eelarve – paranduseelarve projektid 4, 5 ja 6/2016 |
| --- | --- |

2.

2016. aasta eelarve – paranduseelarve projektid 4, 5 ja 6/2016

| 3. | Ühisavaldused |
| --- | --- |

3.

Ühisavaldused

Üldine ülevaade

| | A.   2017. aasta eelarve

  Ühiste järelduste sisu:






  — | 2017. aasta eelarve kulukohustuse assigneeringute kogusumma on 157 857,8 miljonit eurot. Seega jääb finantsraamistiku 2017. aasta ülemmäärade alla kulukohustuste assigneeringutes 1 100,1 miljoni euro suurune varu. |
| --- | --- | --- |

A.   2017. aasta eelarve

Ühiste järelduste sisu:

—

2017. aasta eelarve kulukohustuse assigneeringute kogusumma on 157 857,8 miljonit eurot. Seega jääb finantsraamistiku 2017. aasta ülemmäärade alla kulukohustuste assigneeringutes 1 100,1 miljoni euro suurune varu.

| — | 2017. aasta eelarve maksete assigneeringute kogusumma on 134 490,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

2017. aasta eelarve maksete assigneeringute kogusumma on 134 490,4 miljonit eurot.

| — | 2017. aastal võetakse rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) jaoks kasutusele paindlikkusinstrument kulukohustuste assigneeringutes 530 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

2017. aastal võetakse rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) jaoks kasutusele paindlikkusinstrument kulukohustuste assigneeringutes 530 miljonit eurot.

| — | Alamrubriigi 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) jaoks võetakse kasutusele kulukohustuste koguvaru summas 1 439,1 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Alamrubriigi 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) jaoks võetakse kasutusele kulukohustuste koguvaru summas 1 439,1 miljonit eurot.

| — | Alamrubriikide 3 ja 4 jaoks võetakse kasutusele ettenägemata kulude varu summas 1 906,2 miljonit eurot. See kompenseeritakse 575,0 miljoni euro suuruses summas 2017. aastal rubriigi 2 (Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad) mittesihtotstarbelise varu abil ning 507,3 miljoni euro suuruses summas 2017. aastal, 570,0 miljoni euro suuruses summas 2018. aastal ja 253,9 miljoni euro suuruses summas 2019. aastal rubriigi 5 (Haldus) mittesihtotstarbelise varu abil. |
| --- | --- |

—

Alamrubriikide 3 ja 4 jaoks võetakse kasutusele ettenägemata kulude varu summas 1 906,2 miljonit eurot. See kompenseeritakse 575,0 miljoni euro suuruses summas 2017. aastal rubriigi 2 (Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad) mittesihtotstarbelise varu abil ning 507,3 miljoni euro suuruses summas 2017. aastal, 570,0 miljoni euro suuruses summas 2018. aastal ja 253,9 miljoni euro suuruses summas 2019. aastal rubriigi 5 (Haldus) mittesihtotstarbelise varu abil.

| — | Komisjon hinnangul on maksete assigneeringute summa, mida 2017. aastal on vaja seoses paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega 2014., 2015. ja 2016. aastal, 981,1 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Komisjon hinnangul on maksete assigneeringute summa, mida 2017. aastal on vaja seoses paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega 2014., 2015. ja 2016. aastal, 981,1 miljonit eurot.

| | B.   2016. aasta eelarve

  Ühiste järelduste sisu:






  — | Paranduseelarve projekt 4/2016 ja sellega seotud ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmise ettepanek kiidetakse heaks komisjoni esitatud kujul. |
| --- | --- | --- |

B.   2016. aasta eelarve

Ühiste järelduste sisu:

—

Paranduseelarve projekt 4/2016 ja sellega seotud ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmise ettepanek kiidetakse heaks komisjoni esitatud kujul.

| — | Paranduseelarve projekt 5/2016 kiidetakse heaks komisjoni esitatud kujul. |
| --- | --- |

—

Paranduseelarve projekt 5/2016 kiidetakse heaks komisjoni esitatud kujul.

| — | Paranduseelarve projekt 6/2016 ja sellega seotud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise ettepanek kiidetakse heaks komisjoni esitatud kujul. |
| --- | --- |

—

Paranduseelarve projekt 6/2016 ja sellega seotud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise ettepanek kiidetakse heaks komisjoni esitatud kujul.

1.   2017. aasta eelarve

1.1.   Suletud eelarveread

Kõik eelarveread, mida kas nõukogu või Euroopa Parlament ei muutnud, ja need, mille puhul parlament kiitis asjaomase lugemise käigus heaks nõukogu muudatusettepanekud, on kinnitatud, kui allpool ei ole märgitud teisiti.

Ülejäänud eelarveridade osas leppis lepituskomitee kokku allpool punktides 1.2–1.8 toodud järeldused.

1.2.   Horisontaalsed küsimused

Detsentraliseeritud ametid

Kõigile detsentraliseeritud ametitele ette nähtud ELi rahaline toetus (kulukohustuste ja maksete assigneeringutes) ja ametikohtade arv kinnitatakse tasemel, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga 1/2017 muudetud eelarveprojektis, v.a järgmise osas:

| — | Euroopa Politseiamet (Europol, eelarveartikkel 18 02 04), millele eraldatakse 10 täiendavat ametikohta ning koos sellega täiendavad 675 000 eurot maksete assigneeringutena ja kulukohustuste assigneeringutena; |
| --- | --- |

—

Euroopa Politseiamet (Europol, eelarveartikkel 18 02 04), millele eraldatakse 10 täiendavat ametikohta ning koos sellega täiendavad 675 000 eurot maksete assigneeringutena ja kulukohustuste assigneeringutena;

| — | Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust, eelarveartikkel 33 03 04), millele eraldatakse 10 täiendavat ametikohta ning koos sellega täiendavad 675 000 eurot maksete assigneeringutena ja kulukohustuste assigneeringutena; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust, eelarveartikkel 33 03 04), millele eraldatakse 10 täiendavat ametikohta ning koos sellega täiendavad 675 000 eurot maksete assigneeringutena ja kulukohustuste assigneeringutena;

| — | Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA, eelarveartikkel 12 02 04), mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendatakse 500 000 euro võrra; |
| --- | --- |

—

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA, eelarveartikkel 12 02 04), mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendatakse 500 000 euro võrra;

| — | Euroopa Varjupaiga- küsimuste Tugiamet (EASO, eelarveartikkel 18 03 02), mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 3 000 000 euro võrra; |
| --- | --- |

—

Euroopa Varjupaiga- küsimuste Tugiamet (EASO, eelarveartikkel 18 03 02), mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 3 000 000 euro võrra;

| — | Euroopa Ravimiamet (EMA, eelarvepunkt 17 03 12 01), mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendatakse 8 350 000 euro võrra. |
| --- | --- |

—

Euroopa Ravimiamet (EMA, eelarvepunkt 17 03 12 01), mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendatakse 8 350 000 euro võrra.

Rakendusametid

Rakendusametitele ette nähtud ELi rahaline toetus (kulukohustuste ja maksete assigneeringutes) ja ametikohtade arv kinnitatakse tasemel, mille komisjon kavandas 2017. aasta eelarve projektis.

Katseprojektid / ettevalmistavad meetmed

Vastavalt sellele, mida Euroopa Parlament kavandas lisaks komisjoni poolt 2017. aasta eelarve projektis välja pakutud ettevalmistavatele meetmetele, lepitakse kokku ulatuslikus paketis, kuhu kuulub 78 katseprojekti / ettevalmistavat meedet, mille kogusumma on kulukohustuste assigneeringutes 76,9 miljonit eurot.

Katseprojektide või ettevalmistavate meetmete puhul, mida hõlmab mõni kehtiv õiguslik alus, võib komisjon teha meetme hõlpsamaks elluviimiseks ettepaneku paigutada assigneeringud asjaomase õigusliku aluse alla ümber.

Pakett jääb täielikult katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete jaoks finantsmääruses ette nähtud ülemmäärade piiresse.

1.3.   Kulukohustuste assigneeringud finantsraamistiku kulurubriikide kaupa

Olles võtnud arvesse eespool toodud järeldusi suletud eelarveridade, ametite ning katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete kohta, leppis lepituskomitee kokku järgnevas:

Alamrubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

Järgmiste ridade kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga 1/2017 muudetud 2017. aasta eelarve projektis:

| Eurodes |
| --- |
| Eelarverida | Nimetus | 2017. aasta eelarve projekt | 2017. aasta eelarve | Erinevus |
| 02 02 02 | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) juurdepääsu parandamine rahastamisele omakapitali ja laenude vormis | 167 030 000 | 217 030 000 | 50 000 000 |
| 06 02 01 03 | Transpordiliikide optimaalne integreerimine ja ühendamine ning transpordi koostalitlusvõime suurendamine | 360 321 493 | 410 321 493 | 50 000 000 |
| 08 02 01 01 | Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu | 1 736 471 644 | 1 753 136 644 | 16 665 000 |
| 08 02 04 | Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine | 123 492 850 | 140 157 850 | 16 665 000 |
| 09 04 02 01 | Juhtpositsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas | 779 380 777 | 796 050 777 | 16 670 000 |
| 15 02 01 01 | Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonnas ja valdkonna parem vastavusse viimine tööturuga | 1 701 963 700 | 1 725 463 700 | 23 500 000 |
| 15 02 01 02 | Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa noorsoovaldkonnas ja noorte osalemise toetamine Euroopa demokraatlikus elus | 201 400 000 | 227 900 000 | 26 500 000 |
| | Kokku | | | 200 000 000
   (1) |

Eurodes

Eelarverida

Nimetus

2017. aasta eelarve projekt

2017. aasta eelarve

Erinevus

02 02 02

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) juurdepääsu parandamine rahastamisele omakapitali ja laenude vormis

167 030 000

217 030 000

50 000 000

06 02 01 03

Transpordiliikide optimaalne integreerimine ja ühendamine ning transpordi koostalitlusvõime suurendamine

360 321 493

410 321 493

50 000 000

08 02 01 01

Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu

1 736 471 644

1 753 136 644

16 665 000

08 02 04

Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine

123 492 850

140 157 850

16 665 000

09 04 02 01

Juhtpositsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas

779 380 777

796 050 777

16 670 000

15 02 01 01

Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonnas ja valdkonna parem vastavusse viimine tööturuga

1 701 963 700

1 725 463 700

23 500 000

15 02 01 02

Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa noorsoovaldkonnas ja noorte osalemise toetamine Euroopa demokraatlikus elus

201 400 000

227 900 000

26 500 000

Kokku

200 000 000
   (1)

Nõukogu ja Euroopa Parlament kinnitavad, et 2017. aasta eelarve raames alamrubriigi 1a summade kokkulepitud suurendamine vastab täielikult varasematele kokkulepetele ja see ei mõjuta praegu pooleli olevaid seadusandlikke menetlusi.

Kõik ülejäänud alamrubriigi 1a kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse tasemel, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga 1/2017 muudetud eelarveprojektis ja millele on lisatud lepituskomitees kokku lepitud ja allpool olevas tabelis esitatud korrigeerimised. Vastavalt Euroopa Parlamendi lugemisel esitatud nõudmisele luuakse spetsiaalne eelarveartikkel eriürituste jaoks.

| Eurodes |
| --- |
| Eelarverida | Nimetus | 2017. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2017) | 2017. aasta eelarve | Erinevus |
| 32 02 01 01 | Energiasiseturu tõhusam integreerimine ning elektri- ja gaasivõrkude piiriülese koostalitlusvõime suurendamine | 217 403 954 | 206 508 927 | -10 895 027 |
| 32 02 01 02 | Liidu energiavarustuskindluse suurendamine | 217 403 954 | 207 441 809 | -9 962 145 |
| 32 02 01 03 | Säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamine | 217 404 002 | 206 509 070 | -10 894 932 |
| 32 02 01 04 | Energiaprojektide erainvesteeringuid soodustava keskkonna loomine | 85 227 000 | 77 291 975 | -7 935 025 |
| 15 02 10 | Iga-aastased eriüritused | | 6 000 000 | 6 000 000 |
| 04 03 02 01 | Programm „PROGRESS“ — Liidu tööhõive ja sotsiaalpoliitika ning töötingimusi käsitlevate õigusaktide väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise toetamine | 60 000 000 | 65 000 000 | 5 000 000 |
| 04 03 02 02 | EURES — Töötajate vabatahtliku riikidevahelise liikuvuse hõlbustamine ja uute töötamise võimaluste pakkumine | 22 578 000 | 23 578 000 | 1 000 000 |
| | Kokku | | | -27 687 129 |

Eurodes

Eelarverida

Nimetus

2017. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2017)

2017. aasta eelarve

Erinevus

32 02 01 01

Energiasiseturu tõhusam integreerimine ning elektri- ja gaasivõrkude piiriülese koostalitlusvõime suurendamine

217 403 954

206 508 927

-10 895 027

32 02 01 02

Liidu energiavarustuskindluse suurendamine

217 403 954

207 441 809

-9 962 145

32 02 01 03

Säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamine

217 404 002

206 509 070

-10 894 932

32 02 01 04

Energiaprojektide erainvesteeringuid soodustava keskkonna loomine

85 227 000

77 291 975

-7 935 025

15 02 10

Iga-aastased eriüritused

6 000 000

6 000 000

04 03 02 01

Programm „PROGRESS“ — Liidu tööhõive ja sotsiaalpoliitika ning töötingimusi käsitlevate õigusaktide väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise toetamine

60 000 000

65 000 000

5 000 000

04 03 02 02

EURES — Töötajate vabatahtliku riikidevahelise liikuvuse hõlbustamine ja uute töötamise võimaluste pakkumine

22 578 000

23 578 000

1 000 000

Kokku

-27 687 129

Seetõttu ning ameteid, katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid arvesse võttes lepiti kokku, et kulukohustused kinnitatakse summas 21 312,2 miljonit eurot ja seega jääb alamrubriigis 1a kulude ülemmäära alla 51,9 miljoni euro suurune varu ning kulukohustuste koguvaru võetakse kasutusele summas 1 439,1 miljonit eurot.

Alamrubriik 1b – Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse 2017. aasta eelarveprojektis kavandatud summas.

Katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid arvesse võttes lepiti kokku, et kulukohustused kinnitatakse summas 53 586,6 miljonit eurot ja seega jääb alamrubriigis 1b kulude ülemmäära alla 0,4 miljoni euro suurune varu.

Rubriik 2 – Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga 1/2017 muudetud eelarveprojektis, millest on lahutatud täiendav vähendamine 325,0 miljoni euro suuruse summa võrra seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi sihtotstarbelise tulu suurenemisega, millest komisjon andis 7. novembril 2016. aastal teada. Seetõttu leppis lepituskomitee kokku järgmises:

| Eurodes |
| --- |
| Eelarverida | Nimetus | 2017. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2017) | 2017. aasta eelarve | Erinevus |
| 05 03 01 10 | Põhitoetuskava | 15 621 000 000 | 15 296 000 000 | - 325 000 000 |

Eurodes

Eelarverida

Nimetus

2017. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2017)

2017. aasta eelarve

Erinevus

05 03 01 10

Põhitoetuskava

15 621 000 000

15 296 000 000

- 325 000 000

Ameteid, katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid arvesse võttes lepiti kokku, et kulukohustused kinnitatakse summas 58 584,4 miljonit eurot ja seega jääb rubriigis 2 kulude ülemmäära alla 1 031,6 miljoni euro suurune varu, arvestades seda, et 575,0 miljonit eurot kasutatakse selleks, et kompenseerida ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmine.

Rubriik 3 – Julgeolek ja kodakondsus

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga 1/2017 muudetud eelarveprojektis, kuid mida on korrigeeritud vastavalt lepituskomitees kokku lepitule, mille üksikasjad on esitatud järgmises tabelis:

| Eurodes |
| --- |
| Eelarverida | Nimetus | 2017. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2017) | 2017. aasta eelarve | Erinevus |
| 09 05 05 | Multimeedia meetmed | 19 573 000 | 22 573 000 | 3 000 000 |
| 15 04 02 | Kultuurivaldkonna allprogramm — Piiriüleste meetmete toetamine ja riikidevahelise ringluse ja liikuvuse edendamine | 54 350 000 | 55 350 000 | 1 000 000 |
| | Kokku | | | 4 000 000 |

Eurodes

Eelarverida

Nimetus

2017. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2017)

2017. aasta eelarve

Erinevus

09 05 05

Multimeedia meetmed

19 573 000

22 573 000

3 000 000

15 04 02

Kultuurivaldkonna allprogramm — Piiriüleste meetmete toetamine ja riikidevahelise ringluse ja liikuvuse edendamine

54 350 000

55 350 000

1 000 000

Kokku

4 000 000

Artikli 09 05 05 märkusi muudetakse järgmise lause lisamisega: „Vajaduse korral võib hankemenetluste ja toetuse andmise menetluste käigus sõlmida ka raampartnerlusi, millega soodustada sellest assigneeringust rahastatavate üleeuroopaliste võrgustike jaoks stabiilse rahastamisraamistiku tagamist.“

Artikli 15 04 02 märkusi muudetakse järgmise lause lisamisega: „Assigneeringust võib rahastada ka Euroopa kultuuripärandi aasta ettevalmistusi.“

Seetõttu ning ameteid, katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid arvesse võttes lepiti kokku, et kulukohustused kinnitatakse summas 4 284,0 miljonit eurot ja seega ei jää rubriigis 3 kulude ülemmäära alla mitte mingisugust varu, 530 miljonit eurot võetakse kasutusele paindlikkusinstrumendi abil ning ettenägemata kulude varu võetakse kasutusele summas 1 176,0 miljonit eurot.

Rubriik 4 – Globaalne Euroopa

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga 1/2017 muudetud eelarveprojektis ja mida on korrigeeritud vastavalt lepituskomitees kokku lepitule, mille üksikasjad on esitatud järgmises tabelis:

| Eurodes |
| --- |
| Eelarverida | Nimetus | 2017. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2017) | 2017. aasta eelarve | Erinevus |
| 01 03 02 | Makromajanduslik finantsabi | 30 828 000 | 45 828 000 | 15 000 000 |
| 01 03 08 | Maksed EFSD tagatisfondi | 275 000 000 | p.m. | - 275 000 000 |
| 13 07 01 | Rahaline toetus Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks | 31 836 240 | 34 836 240 | 3 000 000 |
| 19 03 01 05 | Erakorralised meetmed | 69 480 000 | 62 850 000 | -6 630 000 |
| 21 02 07 05 | Ränne ja varjupaik | 448 273 912 | 404 973 912 | -43 300 000 |
| 22 04 01 04 | Rahuprotsessi toetamine ning rahaline abi Palestiinale ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile | 282 219 939 | 310 100 000 | 27 880 061 |
| 22 04 01 03 | Vahemere piirkonna riigid — Usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konfliktide ärahoidmine või nende lahendamine | 340 360 500 | 332 480 439 | -7 880 061 |
| 22 04 02 02 | Idapartnerlus — Vaesuse vähendamine ja säästev areng | 313 825 583 | 322 125 583 | 8 300 000 |
| | Kokku | | | - 278 630 000 |

Eurodes

Eelarverida

Nimetus

2017. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2017)

2017. aasta eelarve

Erinevus

01 03 02

Makromajanduslik finantsabi

30 828 000

45 828 000

15 000 000

01 03 08

Maksed EFSD tagatisfondi

275 000 000

p.m.

- 275 000 000

13 07 01

Rahaline toetus Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks

31 836 240

34 836 240

3 000 000

19 03 01 05

Erakorralised meetmed

69 480 000

62 850 000

-6 630 000

21 02 07 05

Ränne ja varjupaik

448 273 912

404 973 912

-43 300 000

22 04 01 04

Rahuprotsessi toetamine ning rahaline abi Palestiinale ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile

282 219 939

310 100 000

27 880 061

22 04 01 03

Vahemere piirkonna riigid — Usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konfliktide ärahoidmine või nende lahendamine

340 360 500

332 480 439

-7 880 061

22 04 02 02

Idapartnerlus — Vaesuse vähendamine ja säästev areng

313 825 583

322 125 583

8 300 000

Kokku

- 278 630 000

Artikli 19 03 01 07 (Euroopa Liidu eriesindajad) assigneeringud kinnitatakse aga 2017. aasta eelarve projektis kavandatud summas.

Seetõttu ning ameteid, katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid arvesse võttes lepiti kokku, et kulukohustused kinnitatakse summas 10 162,1 miljonit eurot ja seega ei jää rubriigis 4 kulude ülemmäära alla mitte mingisugust varu ning ettenägemata kulude varu võetakse kasutusele summas 730,1 miljonit eurot.

Rubriik 5 – Haldus

Lepituskomitee leppis institutsioonide ametikohtade loeteludes sisalduvate ametikohtade arvu ja assigneeringud kokku tasemel, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga 1/2017 muudetud eelarveprojektis, kuid järgmiste eranditega:

| — | Euroopa Parlamendi eelarve kiidetakse heaks parlamendi lugemisel heaks kiidetud kujul, v.a see, et 76 ametikoha lisamine fraktsioonide jaoks kompenseeritakse täielikult ja eelarvet mittemõjutaval viisil ametikohtade vähendamisega parlamendi administratsiooni ametikohtade loetelus. Peale selle leppis lepituskomitee kokku, et 2017. aasta eelarvesse lisatakse summa, mida on vaja 1. juulist 2016 kohaldatava palkade automaatse korrigeerimise katmiseks (8 717 000 eurot). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi eelarve kiidetakse heaks parlamendi lugemisel heaks kiidetud kujul, v.a see, et 76 ametikoha lisamine fraktsioonide jaoks kompenseeritakse täielikult ja eelarvet mittemõjutaval viisil ametikohtade vähendamisega parlamendi administratsiooni ametikohtade loetelus. Peale selle leppis lepituskomitee kokku, et 2017. aasta eelarvesse lisatakse summa, mida on vaja 1. juulist 2016 kohaldatava palkade automaatse korrigeerimise katmiseks (8 717 000 eurot).

| — | Nõukogu eelarve kiidetakse heaks nõukogu lugemisel heaks kiidetud kujul ning peale selle lisatakse 2017. aasta eelarvesse summa, mida on vaja 1. juulist 2016 kohaldatava palkade automaatse korrigeerimise katmiseks (3 301 000 eurot). |
| --- | --- |

—

Nõukogu eelarve kiidetakse heaks nõukogu lugemisel heaks kiidetud kujul ning peale selle lisatakse 2017. aasta eelarvesse summa, mida on vaja 1. juulist 2016 kohaldatava palkade automaatse korrigeerimise katmiseks (3 301 000 eurot).

| — | Kontrollikoja eelarve kiidetakse heaks vähendamistega, mis tehti 2017. aasta eelarve projektiga võrreldes Euroopa Parlamendi lugemisel. |
| --- | --- |

—

Kontrollikoja eelarve kiidetakse heaks vähendamistega, mis tehti 2017. aasta eelarve projektiga võrreldes Euroopa Parlamendi lugemisel.

| — | Euroopa välisteenistuse eelarves kantakse 560 250 eurot lepinguliste töötajate eelarvereale (punkt 1200) ning sama summa võrra vähendatakse punkti 3003 (Hooned ja nendega seotud kulud) assigneeringuid. Punkti 1200 märkusi muudetakse järgmise lause lisamisega: „Assigneeringust kaetakse ka strateegilise teabevahetusega tegelevate lepinguliste töötajatega seotud kulud.“ Peale selle korrigeeritakse Euroopa välisteenistuse jaos järgmisi eelarveridasid, et jätta välja topeltpädevusega ELi eriesindajate ümberpaigutamine, mis on kavandatud kirjalikus muutmisettepanekus 1: |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistuse eelarves kantakse 560 250 eurot lepinguliste töötajate eelarvereale (punkt 1200) ning sama summa võrra vähendatakse punkti 3003 (Hooned ja nendega seotud kulud) assigneeringuid. Punkti 1200 märkusi muudetakse järgmise lause lisamisega: „Assigneeringust kaetakse ka strateegilise teabevahetusega tegelevate lepinguliste töötajatega seotud kulud.“ Peale selle korrigeeritakse Euroopa välisteenistuse jaos järgmisi eelarveridasid, et jätta välja topeltpädevusega ELi eriesindajate ümberpaigutamine, mis on kavandatud kirjalikus muutmisettepanekus 1:

| Eurodes |
| --- |
| Eelarverida | Nimetus | Erinevus |
| 3001 | Koosseisuvälised töötajad ja sisseostetavad teenused | -3 645 000 |
| 3002 | Muud personaliga seotud kulud | -1 980 000 |
| 3003 | Hooned ja nendega seotud kulud | -3 636 000 |
| 3004 | Muud halduskulud | - 815 000 |
| | Kokku | -10 076 000 |

Eurodes

Eelarverida

Nimetus

Erinevus

3001

Koosseisuvälised töötajad ja sisseostetavad teenused

-3 645 000

3002

Muud personaliga seotud kulud

-1 980 000

3003

Hooned ja nendega seotud kulud

-3 636 000

3004

Muud halduskulud

- 815 000

Kokku

-10 076 000

Katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid arvesse võttes lepiti seetõttu kokku, et kulukohustused kinnitatakse summas 9 394,5 miljonit eurot ja seega jääb pärast seda, kui ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmise kompenseerimiseks kasutatakse varust ära 507,3 miljonit eurot, rubriigis 5 kulude ülemmäära alla alles 16,2 miljoni euro suurune varu.

Erivahendid

Erivahendite kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse komisjoni poolt 2017. aasta eelarve projektis kavandatud summas, v.a Euroopa Liidu Solidaarsusfondi reserv (artikkel 40 02 44), mis kaotatakse.

Ettenägemata kulude varu kompenseerimine 2018. ja 2019. aastal

Ettenägemata kulude varu võetakse 2017. aastal kasutusele rubriigi 3 jaoks summas 1 176,0 miljonit eurot ja rubriigi 4 jaoks summas 730,1 miljonit eurot, mis teeb kokku 1 906,2 miljonit eurot. See kompenseeritakse 575,0 miljoni euro suuruses summas 2017. aastal rubriigi 2 mittesihtotstarbelise varu abil ning 507,3 miljoni euro suuruses summas 2017. aastal, 570,0 miljoni euro suuruses summas 2018. aastal ja 253,9 miljoni euro suuruses summas 2019. aastal rubriigi 5 mittesihtotstarbelise varu abil. Koos kirjaliku muutmisettepanekuga 1/2017 vastu võetud ettenägemata kulude varu kasutamise otsust korrigeeritakse vastavalt.

1.4.   Maksete assigneeringud

2017. aasta eelarve maksete assigneeringud kinnitatakse kogusummas, mis oli kavandatud kirjaliku muutmisettepanekuga 1/2017 muudetud eelarveprojektis ja millele lisanduvad järgmised lepituskomitees kokku lepitud korrigeerimised:

| 1. | Kõigepealt on arvesse võetud kulukohustuste assigneeringute summat, mis lepiti kokku liigendamata kulude jaoks, mille puhul on maksete assigneeringute summa sama mis kulukohustuste assigneeringute puhul. See hõlmab põllumajanduskulude vähendamist 325 miljoni euro võrra ning halduskulude korrigeerimist I, II, III, IV, V, VI, VII, IX ja X jaos (13,4 miljonit eurot) ja detsentraliseeritud ameteid (millele antav ELi rahaline toetus maksete assigneeringutes kinnitatakse eespool jaos 1.2 nimetatud tasemel). Kõige selle tulemusel vähendatakse maksete assigneeringuid 332,3 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

1.

Kõigepealt on arvesse võetud kulukohustuste assigneeringute summat, mis lepiti kokku liigendamata kulude jaoks, mille puhul on maksete assigneeringute summa sama mis kulukohustuste assigneeringute puhul. See hõlmab põllumajanduskulude vähendamist 325 miljoni euro võrra ning halduskulude korrigeerimist I, II, III, IV, V, VI, VII, IX ja X jaos (13,4 miljonit eurot) ja detsentraliseeritud ameteid (millele antav ELi rahaline toetus maksete assigneeringutes kinnitatakse eespool jaos 1.2 nimetatud tasemel). Kõige selle tulemusel vähendatakse maksete assigneeringuid 332,3 miljoni euro võrra.

| 2. | Kõigi Euroopa Parlamendi kavandatud uute katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete maksete assigneeringud kinnitatakse summas, mis moodustab vastavate kulukohustuste assigneeringutest 50 %, või parlamendi kavandatud summas, kui see on väiksem. Olemasolevate katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete pikendamise korral vastab maksete assigneeringute summa eelarveprojektis kindlaks määratud summale, millele on lisatud summa, mis moodustab vastavate uute kulukohustuste assigneeringutest 50 %, või parlamendi kavandatud summale, kui see on väiksem. Kõige selle tulemusel suurendatakse maksete assigneeringuid 35,2 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

2.

Kõigi Euroopa Parlamendi kavandatud uute katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete maksete assigneeringud kinnitatakse summas, mis moodustab vastavate kulukohustuste assigneeringutest 50 %, või parlamendi kavandatud summas, kui see on väiksem. Olemasolevate katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete pikendamise korral vastab maksete assigneeringute summa eelarveprojektis kindlaks määratud summale, millele on lisatud summa, mis moodustab vastavate uute kulukohustuste assigneeringutest 50 %, või parlamendi kavandatud summale, kui see on väiksem. Kõige selle tulemusel suurendatakse maksete assigneeringuid 35,2 miljoni euro võrra.

| 3. | Eriürituste (artikkel 15 02 10) maksete assigneeringute summa on Euroopa Parlamendis toimunud lugemisele vastav summa (6 miljonit eurot). |
| --- | --- |

3.

Eriürituste (artikkel 15 02 10) maksete assigneeringute summa on Euroopa Parlamendis toimunud lugemisele vastav summa (6 miljonit eurot).

| 4. | Artiklis 01 03 08 (Maksed EFSD tagatisfondi) kantakse maksete assigneeringute reale märge „p.m.“. |
| --- | --- |

4.

Artiklis 01 03 08 (Maksed EFSD tagatisfondi) kantakse maksete assigneeringute reale märge „p.m.“.

| 5. | Järgmiste eelarveridade korrigeerimises lepiti kokku liigendatud assigneeringute kulukohustuste muutumise tõttu:









  eurodes |
| --- | --- |
| Eelarverida | Nimetus | 2017. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2017) | 2017. aasta eelarve | Erinevus |
| 01 03 02 | Makromajanduslik finantsabi | 30 828 000 | 45 828 000 | 15 000 000 |
| 04 03 02 01 | Programm „PROGRESS“ — Liidu tööhõive ja sotsiaalpoliitika ning töötingimusi käsitlevate õigusaktide väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise toetamine | 38 000 000 | 41 167 000 | 3 167 000 |
| 04 03 02 02 | EURES — Töötajate vabatahtliku riikidevahelise liikuvuse hõlbustamine ja uute töötamise võimaluste pakkumine | 17 000 000 | 17 753 000 | 753 000 |
| 09 05 05 | Multimeedia meetmed | 23 997 455 | 26 997 455 | 3 000 000 |
| 13 07 01 | Rahaline toetus Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks | 36 031 865 | 39 031 865 | 3 000 000 |
| 15 04 02 | Kultuurivaldkonna allprogramm — Piiriüleste meetmete toetamine ja riikidevahelise ringluse ja liikuvuse edendamine | 43 430 071 | 44 229 071 | 799 000 |
| 22 04 01 04 | Rahuprotsessi toetamine ning rahaline abi Palestiinale ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile | 280 000 000 | 307 661 000 | 27 661 000 |
| 22 04 02 02 | Idapartnerlus — Vaesuse vähendamine ja säästev areng | 167 700 000 | 172 135 000 | 4 435 000 |
| 19 03 01 05 | Erakorralised meetmed | 33 212 812 | 30 043 812 | -3 169 000 |
| 21 02 07 05 | Ränne ja varjupaik | 155 000 000 | 115 722 000 | -39 278 000 |
| 22 04 01 03 | Vahemere piirkonna riigid — Usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konfliktide ärahoidmine või nende lahendamine | 138 000 000 | 134 805 000 | -3 195 000 |
| 32 02 01 01 | Energiasiseturu tõhusam integreerimine ning elektri- ja gaasivõrkude piiriülese koostalitlusvõime suurendamine | 34 765 600 | 33 023 600 | -1 742 000 |
| 32 02 01 02 | Liidu energiavarustuskindluse suurendamine | 26 032 000 | 24 839 000 | -1 193 000 |
| 32 02 01 03 | Säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamine | 26 531 000 | 25 201 000 | -1 330 000 |
| 32 02 01 04 | Energiaprojektide erainvesteeringuid soodustava keskkonna loomine | 31 200 000 | 28 295 000 | -2 905 000 |
| | Kokku | | | 5 003 000 |

5.

Järgmiste eelarveridade korrigeerimises lepiti kokku liigendatud assigneeringute kulukohustuste muutumise tõttu:

eurodes

Eelarverida

Nimetus

2017. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2017)

2017. aasta eelarve

Erinevus

01 03 02

Makromajanduslik finantsabi

30 828 000

45 828 000

15 000 000

04 03 02 01

Programm „PROGRESS“ — Liidu tööhõive ja sotsiaalpoliitika ning töötingimusi käsitlevate õigusaktide väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise toetamine

38 000 000

41 167 000

3 167 000

04 03 02 02

EURES — Töötajate vabatahtliku riikidevahelise liikuvuse hõlbustamine ja uute töötamise võimaluste pakkumine

17 000 000

17 753 000

753 000

09 05 05

Multimeedia meetmed

23 997 455

26 997 455

3 000 000

13 07 01

Rahaline toetus Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks

36 031 865

39 031 865

3 000 000

15 04 02

Kultuurivaldkonna allprogramm — Piiriüleste meetmete toetamine ja riikidevahelise ringluse ja liikuvuse edendamine

43 430 071

44 229 071

799 000

22 04 01 04

Rahuprotsessi toetamine ning rahaline abi Palestiinale ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile

280 000 000

307 661 000

27 661 000

22 04 02 02

Idapartnerlus — Vaesuse vähendamine ja säästev areng

167 700 000

172 135 000

4 435 000

19 03 01 05

Erakorralised meetmed

33 212 812

30 043 812

-3 169 000

21 02 07 05

Ränne ja varjupaik

155 000 000

115 722 000

-39 278 000

22 04 01 03

Vahemere piirkonna riigid — Usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konfliktide ärahoidmine või nende lahendamine

138 000 000

134 805 000

-3 195 000

32 02 01 01

Energiasiseturu tõhusam integreerimine ning elektri- ja gaasivõrkude piiriülese koostalitlusvõime suurendamine

34 765 600

33 023 600

-1 742 000

32 02 01 02

Liidu energiavarustuskindluse suurendamine

26 032 000

24 839 000

-1 193 000

32 02 01 03

Säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamine

26 531 000

25 201 000

-1 330 000

32 02 01 04

Energiaprojektide erainvesteeringuid soodustava keskkonna loomine

31 200 000

28 295 000

-2 905 000

Kokku

5 003 000

| 6. | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (artikkel 40 02 43) maksete assigneeringud kinnitatakse summas null eurot (st neid assigneeringuid vähendatakse 30 miljoni euro võrra), sest sihtotstarbelisest tulust tekkivad maksete assigneeringud on prognoosi kohaselt piisavad, et katta kogu 2017. aasta. |
| --- | --- |

6.

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (artikkel 40 02 43) maksete assigneeringud kinnitatakse summas null eurot (st neid assigneeringuid vähendatakse 30 miljoni euro võrra), sest sihtotstarbelisest tulust tekkivad maksete assigneeringud on prognoosi kohaselt piisavad, et katta kogu 2017. aasta.

| 7. | Euroopa Liidu Solidaarsusfondi reserv (artikkel 40 02 44) kaotatakse. |
| --- | --- |

7.

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi reserv (artikkel 40 02 44) kaotatakse.

| 8. | Peale selle vähendatakse makseid järgmistel eelarveridadel:









  eurodes |
| --- | --- |
| Eelarverida | Nimetus | 2017. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2017) | 2017. aasta eelarve | Erinevus |
| 04 02 62 | Euroopa Sotsiaalfond — Arenenumad piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud | 2 508 475 000 | 2 490 475 000 | -18 000 000 |
| 13 03 61 | Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Üleminekupiirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid | 2 214 431 000 | 2 204 431 000 | -10 000 000 |
| 13 03 62 | Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Enam arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid | 3 068 052 000 | 3 043 052 000 | -25 000 000 |
| 13 03 64 01 | Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Euroopa territoriaalne koostöö | 884 299 000 | 783 299 000 | - 101 000 000 |
| | Kokku | | | - 154 000 000 |

8.

Peale selle vähendatakse makseid järgmistel eelarveridadel:

eurodes

Eelarverida

Nimetus

2017. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2017)

2017. aasta eelarve

Erinevus

04 02 62

Euroopa Sotsiaalfond — Arenenumad piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud

2 508 475 000

2 490 475 000

-18 000 000

13 03 61

Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Üleminekupiirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid

2 214 431 000

2 204 431 000

-10 000 000

13 03 62

Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Enam arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid

3 068 052 000

3 043 052 000

-25 000 000

13 03 64 01

Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Euroopa territoriaalne koostöö

884 299 000

783 299 000

- 101 000 000

Kokku

- 154 000 000

Nende muudatuste tulemusel jääb maksete assigneeringute summaks 134 490,4 miljonit eurot, mis on 931,4 miljoni euro võrra väiksem kui kirjaliku muutmisettepanekuga 1/2017 muudetud eelarveprojektis.

1.5.   Reserv

Lisaks kirjaliku muutmisettepanekuga 1/2017 muudetud eelarveprojektis sisalduvatele reservidele muid reserve ei lisata, v.a järgmistel juhtudel:

| — | Punktis 13 01 04 04 (Struktuurireformi tugiprogrammi toetuskulud) ja artiklis 13 08 01 (Struktuurireformi tugiprogramm – Tegevuse tehniline abi, alamrubriigist 1b (Euroopa Teadusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond) ülekantavad summad) paigutatakse kulukohustuste ja maksete assigneeringud täissummas reservi, kuni võetakse vastu struktuurireformi tugiprogrammi õiguslik alus. |
| --- | --- |

—

Punktis 13 01 04 04 (Struktuurireformi tugiprogrammi toetuskulud) ja artiklis 13 08 01 (Struktuurireformi tugiprogramm – Tegevuse tehniline abi, alamrubriigist 1b (Euroopa Teadusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond) ülekantavad summad) paigutatakse kulukohustuste ja maksete assigneeringud täissummas reservi, kuni võetakse vastu struktuurireformi tugiprogrammi õiguslik alus.

| — | Artiklis 13 08 02 (Struktuurireformi tugiprogramm – Tegevuse tehniline abi, alamrubriigist 2 (Euroopa Maaelu Arengu Põllu- majandusfond) ülekantavad summad) paigutatakse kulukohustuste ja maksete assigneeringud täissummas reservi, kuni võetakse vastu struktuurireformi tugiprogrammi õiguslik alus. |
| --- | --- |

—

Artiklis 13 08 02 (Struktuurireformi tugiprogramm – Tegevuse tehniline abi, alamrubriigist 2 (Euroopa Maaelu Arengu Põllu- majandusfond) ülekantavad summad) paigutatakse kulukohustuste ja maksete assigneeringud täissummas reservi, kuni võetakse vastu struktuurireformi tugiprogrammi õiguslik alus.

| — | Punktis 18 02 01 03 (Uute IT-süsteemide rajamine üle Euroopa Liidu välispiiri kulgevate rändevoogude juhtimise toetamiseks) paigutatakse reservi kulukohustuste assigneeringud summas 40 000 000 eurot ja maksete assigneeringud summas 28 000 000 eurot, kuni riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomise seadusandlik menetlus on lõpule viidud. |
| --- | --- |

—

Punktis 18 02 01 03 (Uute IT-süsteemide rajamine üle Euroopa Liidu välispiiri kulgevate rändevoogude juhtimise toetamiseks) paigutatakse reservi kulukohustuste assigneeringud summas 40 000 000 eurot ja maksete assigneeringud summas 28 000 000 eurot, kuni riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomise seadusandlik menetlus on lõpule viidud.

1.6.   Eelarvemärkused

Kui eelmistes tekstiosades ei ole selgesõnaliselt teisiti öeldud, lepitakse kokku, et eelarvemärkuste teksti muudetakse vastavalt Euroopa Parlamendi või nõukogu poolt tehtud muudatusettepanekutele, v.a allpool olevas tabelis loetletud eelarveridade puhul, mille märkuste tekst kiidetakse heaks kirjaliku muutmisettepanekuga 1/2017 muudetud eelarveprojektis kavandatud kujul, ja EAGFi ajakohastamine kiidetakse heaks.

Seejuures tuleb märkida, et Euroopa Parlamendi või nõukogu muudatustega ei saa muuta ega laiendada olemasoleva õigusliku aluse kohaldamisala ega vähendada institutsioonide halduslikku autonoomsust ning meetmeid peab olema võimalik katta olemasolevatest vahenditest.

| Eelarverida | Nimetus |
| --- | --- |
| 04 03 02 03 | Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus — Juriidiliste ja füüsiliste isikute, eelkõige tööturult eemale jäänute parem rahastamine ning sotsiaalsed ettevõtted |
| S 03 01 06 01 | Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) |
| 05 02 11 99 | Muud meetmed (muud taimesaadused/meetmed) |
| 05 04 60 | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond — EAFRD (2014–2020) |
| 05 04 60 02 | Operatiivne tehniline abi |
| 18 04 01 01 | Kodanike Euroopa — Ajaloolise mälu tugevdamine ja kodanike osalussuutlikkuse suurendamine Euroopa Liidu tasandil |

Eelarverida

Nimetus

04 03 02 03

Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus — Juriidiliste ja füüsiliste isikute, eelkõige tööturult eemale jäänute parem rahastamine ning sotsiaalsed ettevõtted

S 03 01 06 01

Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)

05 02 11 99

Muud meetmed (muud taimesaadused/meetmed)

05 04 60

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond — EAFRD (2014–2020)

05 04 60 02

Operatiivne tehniline abi

18 04 01 01

Kodanike Euroopa — Ajaloolise mälu tugevdamine ja kodanike osalussuutlikkuse suurendamine Euroopa Liidu tasandil

1.7.   Uued eelarveread

Eelarve liigenduses lepiti kokku kujul, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga 1/2017 muudetud eelarveprojektis, millele on lisatud uued katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed ning uus eelarveartikkel iga-aastaste eriürituste jaoks (15 02 10).

1.8.   Tulud

Ettepanek, mille komisjon tegi kirjalikus muutmisettepanekus 1/2017 selle kohta, et lisada eelarvesse trahvidest saadav tulu summas 1 miljard eurot, kiidetakse heaks.

2.   2016. aasta eelarve

Paranduseelarve projekt 4/2016 ja sellega seotud ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmise ettepanek kiidetakse heaks komisjoni esitatud kujul.

Paranduseelarve projekt 5/2016 kiidetakse heaks komisjoni esitatud kujul.

Paranduseelarve projekt 6/2016 ja sellega seotud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise ettepanek kiidetakse heaks komisjoni esitatud kujul.

3.   Ühisavaldused

3.1.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus noorte tööhõive algatuse kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tuletavad meelde, et noorte töötuse vähendamine on endiselt tähtis ja ühine poliitiline prioriteet, ning nad kinnitavad seda silmas pidades taas oma otsusekindlust kasutada parimal moel selleks eraldatavaid eelarvevahendeid, eelkõige noorte tööhõive algatuse kaudu.

Nad tuletavad meelde, et nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus) artikli 14 lõikes 1 sätestatakse järgmist: „Finantsraamistiku aastate 2014–2017 kulukohustuste assigneeringute ülemmäära raames olemas olevad varud moodustavad finantsraamistiku kulukohustuste koguvaru, mis tuleb teha kättesaadavaks lisaks finantsraamistikus aastate 2016–2020 kohta kindlaks määratud ülemmääradele majanduskasvu ja tööhõive, eriti noorte tööhõive suurendamisega seotud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.“

Nõukogu ja Euroopa Parlament paluvad komisjonil teha 2017. aastal ettepaneku paranduseelarve kohta, et eraldada kulukohustuste koguvarust noorte tööhõive algatusele 500 miljonit eurot (2) niipea, kui võetakse vastu mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 6 ette nähtud tehniline kohandus.

Nõukogu ja Euroopa Parlament lubavad komisjoni esitatavat 2017. aasta paranduseelarve projekti kiiresti menetleda.

3.2.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus maksete assigneeringute kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu tuletavad meelde, et täitmist arvestades tuleb tagada maksete nõuetekohane suurendamine vastavalt kulukohustuste assigneeringutele, et vältida aasta lõpus ebanormaalselt suurt hulka maksmata arveid.

Euroopa Parlament ja nõukogu paluvad komisjonil jätkata 2014.–2020. aasta programmide rakendamise tähelepanelikku ja aktiivset jälgimist. Sel eesmärgil paluvad nad komisjonil esitada õigeaegselt ajakohastatud arvandmed maksete assigneeringuid puudutavate nõuete täitmise ja prognooside kohta 2017. aastal.

Nõukogu ja Euroopa Parlament teevad põhjendatud vajaduste korral kõik vajalikud otsused õigeaegselt, et vältida liiga suures summas tasumata arvete kuhjumist ning tagada maksenõuete nõuetekohane hüvitamine.

3.3.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus töötajate arvu 5 % vähendamise kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tuletavad meelde kokkulepet vähendada kõikide institutsioonide, asutuste ja ametite töötajate arvu võrreldes 1. jaanuari 2013. aasta ametikohtade loetelu seisuga järk-järgult 5 %, nagu see on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 27.

Kolm institutsiooni tuletavad meelde, et töötajate arvu 5 % vähendamise täieliku elluviimise lõpuaasta on 2017. Nad lepivad kokku, et olukorrast ülevaate saamiseks võetakse asjakohaseid järelmeetmeid, tagamaks kõikide jõupingutuste tegemise, et vältida lisaviivitusi kõikide institutsioonide, asutuste ja ametite töötajate arvu 5 % vähendamisel.

Kolm institutsiooni tervitavad komisjoni konsolideeritud andmeid sisaldavat ülevaadet kõikidest institutsioonide koosseisuvälistest töötajatest, mis on esitanud eelarveprojektis kooskõlas finantsmääruse artikli 38 lõike 3 punktiga b. Nad paluvad komisjonil jätkata sellise teabe andmist koos oma eelarveprojektidega eelseisvatel aastatel.

Nõukogu ja parlament rõhutavad, et töötajate arvu 5 % vähendamise eesmärgi saavutamine peaks aitama vähendada institutsioonide halduskulusid. Seda silmas pidades paluvad nad, et komisjon alustaks selle meetme tulemuste hindamist, et teha järeldused tuleviku jaoks.

3.4.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus Euroopa Kestliku Arengu Fondi kohta

Rände algpõhjustega tegelemiseks rajas komisjon Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD), mille aluseks on EFSD tagatise ja EFSD tagatisfondi loomine. Komisjon teeb ettepaneku eraldada EFSD tagatisfondile 750 miljonit eurot ajavahemikus 2017–2020, millest 400 miljonit eurot võetakse nelja aasta jooksul Euroopa Arengufondist (EAF), 100 miljonit eurot aastatel 2017–2020 Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist (25 miljonit eurot 2017. aastal) ning 250 miljonit eurot 2017. aasta kulukohustuste (ja maksete) assigneeringutest.

Nõukogu ja Euroopa Parlament paluvad komisjonil taotleda vajalike assigneeringute määramist 2017. aasta paranduseelarves, et näha ette EFSD rahastamine ELi eelarvest kohe, kui õiguslik alus on vastu võetud.

Nõukogu ja Euroopa Parlament lubavad komisjoni esitatavat 2017. aasta paranduseelarve projekti kiiresti menetleda.

3.5.   Ühisavaldus ELi usaldusfondide ning Türgi pagulasrahastu kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad kokku, et usaldusfondide ning Türgi pagulasrahastu loomine peaks olema läbipaistev ja selge, kooskõlas liidu eelarve ühtsuse põhimõttega, eelarvepädevate institutsioonide õigustega ning kehtivate õiguslike aluste eesmärkidega.

Nad lubavad vajaduse korral käsitleda neid küsimusi osana finantsmääruse läbivaatamisest, et saavutada tasakaal paindlikkuse ja vastutuse vahel.

Komisjon kohustub:

| — | andma korrapäraselt eelarvepädevatele institutsioonidele aru usaldusfondide käimasolevate ja kavandatavate rahastamistegevuste (sealhulgas liikmesriikide rahalise osaluse) ja toimingute kohta; |
| --- | --- |

—

andma korrapäraselt eelarvepädevatele institutsioonidele aru usaldusfondide käimasolevate ja kavandatavate rahastamistegevuste (sealhulgas liikmesriikide rahalise osaluse) ja toimingute kohta;

| — | esitama 2017. aastal järgmise eelarveaasta eelarveprojektiga koos töödokumendi; |
| --- | --- |

—

esitama 2017. aastal järgmise eelarveaasta eelarveprojektiga koos töödokumendi;

| — | pakkuma välja meetmeid Euroopa Parlamendi nõuetekohaseks kaasamiseks. |
| --- | --- |

—

pakkuma välja meetmeid Euroopa Parlamendi nõuetekohaseks kaasamiseks.

3.6.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus põllumajanduse kohta

2017. aasta eelarve hõlmab mitmeid erakorralisi meetmeid, et aidata põllumajandustootjatel hakkama saada hiljutise keerulise turuolukorraga. Komisjon kinnitab, et rubriigi 2 varu on piisav võimalike ettenägematute vajaduste katmiseks. Komisjon lubab turuolukorda regulaarselt jälgida ning esitada vajaduse korral ettepaneku asjakohaste meetmete kohta nende vajaduste rahuldamiseks, mida ei saa katta eelarves heaks kiidetud assigneeringutest. Sellisel juhul kohustuvad Euroopa Parlament ja nõukogu menetlema asjakohaseid eelarvega seotud ettepanekuid niipea kui võimalik.

---

(1)  Neid summasid suurendati alamrubriigi 1a üldise suurendamise raames, milles lepiti 2020. aastani kokku mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmise käigus.

(2)  See summa on osa noorte tööhõive algatusele mõeldud vahendite üldisest suurendamisest kuni 2020. aastani mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmise raames.

---