# Официален вестник C 227/28 ю

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 227 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6128 юни 2018 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 227

Издание на български език

Информация и известия

Година 6128 юни 2018 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 532-ра пленарна сесия на ЕИСК, 14.2.2018 г. – 15.2.2018 г. |
| 2018/C 227/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Извличане на поуките от миналото: избягване на политиките на строги икономии в ЕС (становище по собствена инициатива) | 1 |
| 2018/C 227/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Индустриалните промени в здравеопазването (становище по собствена инициатива) | 11 |
| 2018/C 227/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на Турция в бежанската криза (становище по собствена инициатива) | 20 |
| 2018/C 227/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС (становище по собствена инициатива) | 27 |
| 2018/C 227/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на действията в областта на климата от страна на недържавните участници (проучвателно становище по искане на Европейската комисия) | 35 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

532-ра пленарна сесия на ЕИСК, 14.2.2018 г. – 15.2.2018 г.

2018/C 227/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Извличане на поуките от миналото: избягване на политиките на строги икономии в ЕС (становище по собствена инициатива)

1

2018/C 227/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Индустриалните промени в здравеопазването (становище по собствена инициатива)

11

2018/C 227/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на Турция в бежанската криза (становище по собствена инициатива)

20

2018/C 227/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС (становище по собствена инициатива)

27

2018/C 227/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на действията в областта на климата от страна на недържавните участници (проучвателно становище по искане на Европейската комисия)

35

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ |
| | 532-ра пленарна сесия на ЕИСК, 14.2.2018 г. – 15.2.2018 г. |
| 2018/C 227/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно: Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Повишаване на ефективността на обществените поръчки в Европа и в полза на Европа [COM(2017) 572 final] — Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Подпомагане на инвестициите чрез доброволна предварителна оценка на големи инфраструктурни проекти във връзка с обществените поръчки [COM(2017) 573 final] — Препоръка на Комисията от 3 октомври 2017 г. за професионализация на обществените поръчки — Изграждане на архитектура за професионализацията на обществените поръчки [C(2017) 6654 final — SWD(2017) 327 final] | 45 |
| 2018/C 227/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на стандарти за емисиите от нови леки пътнически автомобили и от нови леки търговски превозни средства като част от цялостния подход на Съюза за намаляване на емисиите на CO2 от леките превозни средства и за изменение на Регламент (ЕО) No 715/2007 [COM(2017) 676 final — 2017/0293 (COD)] | 52 |
| 2018/C 227/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изменено предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно някои аспекти на договорите за продажба на стоки, за изменение на Регламент (ЕО) No 2006/2004 на Европейския парламент и на Съвета и на Директива 2009/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 1999/44/ЕО на Европейския парламент и на Съвета[COM(2017) 637 final] | 58 |
| 2018/C 227/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1093/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган); Регламент (ЕС) No 1094/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване); Регламент (ЕС) No 1095/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари); Регламент (ЕС) No 345/2013 относно европейските фондове за рисков капитал; Регламент (ЕС) No 346/2013 относно европейски фондове за социално предприемачество; Регламент (ЕС) No 600/2014 относно пазарите на финансови инструменти; Регламент (ЕС) 2015/760 относно Европейски фондове за дългосрочни инвестиции; Регламент (ЕС) 2016/1011 относно индекси, използвани като бенчмаркове за целите на финансови инструменти и финансови договори или за измерване на резултатите на инвестиционни фондове; и Регламент (ЕС) 2017/1129 относно проспекта, който трябва да се публикува при публично предлагане или допускане на ценни книжа до търговия на регулиран пазар[COM(2017) 536 final — 2017/0230 (COD)] и Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2014/65/ЕС относно пазарите на финансови инструменти и Директива 2009/138/ЕО относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II)[COM(2017) 537 final — 2017/0231 (COD)] и Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1092/2010 за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск[COM(2017) 538 final — 2017/0232 (COD)] | 63 |
| 2018/C 227/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка: Инвестиране в интелигентна, иновационна и устойчива промишленост — Обновена стратегия на ЕС за индустриалната политика[COM(2017) 479 final] | 70 |
| 2018/C 227/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение 2003/17/ЕО на Съвета по отношение на еквивалентността на полските инспекции, извършвани в Бразилия, на културите за производство на фуражни семена и на културите за производство на зърнено-житни семена и на еквивалентността на фуражните семена и зърнено-житните семена, произведени в Бразилия, както и по отношение на еквивалентността на полските инспекции, извършвани в Молдова, на културите за производство на зърнено-житни семена, културите за производство на зеленчукови семена и културите за производство на маслодайни и влакнодайни семена и на еквивалентността на зърнено-житните семена, зеленчуковите семена и маслодайните и влакнодайните семена, произведени в Молдова[COM(2017) 643 final — 2017/0297 (COD)] | 76 |
| 2018/C 227/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за рамка за свободното движение на нелични данни в Европейския съюз[COM(2017) 495 final — 2017/0228 (COD)] | 78 |
| 2018/C 227/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно ENISA — Агенцията на ЕС за киберсигурност, и за отмяна на Регламент (ЕС) No 526/2013, както и относно сертифицирането на киберсигурността на информационните и комуникационните технологии (Акт за киберсигурността)[COM(2017) 477 final/2 2017/0225 (COD)] | 86 |
| 2018/C 227/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка Годишен обзор на растежа за 2018 г.[COM(2017) 690 final] | 95 |
| 2018/C 227/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 92/66/ЕИО на Съвета за въвеждането на мерки на Общността за борба с нюкасълската болест[COM(2017) 742 final — 2017/0329 COD] | 101 |
| 2018/C 227/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/1139 по отношение на диапазоните на смъртност от риболов и предпазните равнища за някои запаси от херинга в Балтийско море[COM(2017) 774 final — 2017/0348 COD] | 102 |
| 2018/C 227/17 | Становище на Европейския икономически социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за отмяна на Регламент (ЕС) No 256/2014 на Европейския парламент и на Съвета относно нотифицирането до Комисията на инвестиционните проекти в областта на енергийната инфраструктура в Европейския съюз[COM(2017) 769 final — 2017/347 (COD)] | 103 |

III   Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

532-ра пленарна сесия на ЕИСК, 14.2.2018 г. – 15.2.2018 г.

2018/C 227/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно: Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Повишаване на ефективността на обществените поръчки в Европа и в полза на Европа [COM(2017) 572 final] — Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Подпомагане на инвестициите чрез доброволна предварителна оценка на големи инфраструктурни проекти във връзка с обществените поръчки [COM(2017) 573 final] — Препоръка на Комисията от 3 октомври 2017 г. за професионализация на обществените поръчки — Изграждане на архитектура за професионализацията на обществените поръчки [C(2017) 6654 final — SWD(2017) 327 final]

[COM(2017) 572 final]

[COM(2017) 573 final]

[C(2017) 6654 final — SWD(2017) 327 final]

45

2018/C 227/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на стандарти за емисиите от нови леки пътнически автомобили и от нови леки търговски превозни средства като част от цялостния подход на Съюза за намаляване на емисиите на CO2 от леките превозни средства и за изменение на Регламент (ЕО) No 715/2007 [COM(2017) 676 final — 2017/0293 (COD)]

2

[COM(2017) 676 final — 2017/0293 (COD)]

52

2018/C 227/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изменено предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно някои аспекти на договорите за продажба на стоки, за изменение на Регламент (ЕО) No 2006/2004 на Европейския парламент и на Съвета и на Директива 2009/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 1999/44/ЕО на Европейския парламент и на Съвета[COM(2017) 637 final]

[COM(2017) 637 final]

58

2018/C 227/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1093/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган); Регламент (ЕС) No 1094/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване); Регламент (ЕС) No 1095/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари); Регламент (ЕС) No 345/2013 относно европейските фондове за рисков капитал; Регламент (ЕС) No 346/2013 относно европейски фондове за социално предприемачество; Регламент (ЕС) No 600/2014 относно пазарите на финансови инструменти; Регламент (ЕС) 2015/760 относно Европейски фондове за дългосрочни инвестиции; Регламент (ЕС) 2016/1011 относно индекси, използвани като бенчмаркове за целите на финансови инструменти и финансови договори или за измерване на резултатите на инвестиционни фондове; и Регламент (ЕС) 2017/1129 относно проспекта, който трябва да се публикува при публично предлагане или допускане на ценни книжа до търговия на регулиран пазар[COM(2017) 536 final — 2017/0230 (COD)] и Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2014/65/ЕС относно пазарите на финансови инструменти и Директива 2009/138/ЕО относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II)[COM(2017) 537 final — 2017/0231 (COD)] и Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1092/2010 за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск[COM(2017) 538 final — 2017/0232 (COD)]

[COM(2017) 536 final — 2017/0230 (COD)]

[COM(2017) 537 final — 2017/0231 (COD)]

[COM(2017) 538 final — 2017/0232 (COD)]

63

2018/C 227/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка: Инвестиране в интелигентна, иновационна и устойчива промишленост — Обновена стратегия на ЕС за индустриалната политика[COM(2017) 479 final]

[COM(2017) 479 final]

70

2018/C 227/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение 2003/17/ЕО на Съвета по отношение на еквивалентността на полските инспекции, извършвани в Бразилия, на културите за производство на фуражни семена и на културите за производство на зърнено-житни семена и на еквивалентността на фуражните семена и зърнено-житните семена, произведени в Бразилия, както и по отношение на еквивалентността на полските инспекции, извършвани в Молдова, на културите за производство на зърнено-житни семена, културите за производство на зеленчукови семена и културите за производство на маслодайни и влакнодайни семена и на еквивалентността на зърнено-житните семена, зеленчуковите семена и маслодайните и влакнодайните семена, произведени в Молдова[COM(2017) 643 final — 2017/0297 (COD)]

[COM(2017) 643 final — 2017/0297 (COD)]

76

2018/C 227/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за рамка за свободното движение на нелични данни в Европейския съюз[COM(2017) 495 final — 2017/0228 (COD)]

[COM(2017) 495 final — 2017/0228 (COD)]

78

2018/C 227/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно ENISA — Агенцията на ЕС за киберсигурност, и за отмяна на Регламент (ЕС) No 526/2013, както и относно сертифицирането на киберсигурността на информационните и комуникационните технологии (Акт за киберсигурността)[COM(2017) 477 final/2 2017/0225 (COD)]

[COM(2017) 477 final/2 2017/0225 (COD)]

86

2018/C 227/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка Годишен обзор на растежа за 2018 г.[COM(2017) 690 final]

[COM(2017) 690 final]

95

2018/C 227/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 92/66/ЕИО на Съвета за въвеждането на мерки на Общността за борба с нюкасълската болест[COM(2017) 742 final — 2017/0329 COD]

[COM(2017) 742 final — 2017/0329 COD]

101

2018/C 227/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/1139 по отношение на диапазоните на смъртност от риболов и предпазните равнища за някои запаси от херинга в Балтийско море[COM(2017) 774 final — 2017/0348 COD]

[COM(2017) 774 final — 2017/0348 COD]

102

2018/C 227/17

Становище на Европейския икономически социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за отмяна на Регламент (ЕС) No 256/2014 на Европейския парламент и на Съвета относно нотифицирането до Комисията на инвестиционните проекти в областта на енергийната инфраструктура в Европейския съюз[COM(2017) 769 final — 2017/347 (COD)]

[COM(2017) 769 final — 2017/347 (COD)]

103

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

532-ра пленарна сесия на ЕИСК, 14.2.2018 г. – 15.2.2018 г.

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Извличане на поуките от миналото: избягване на политиките на строги икономии в ЕС

(становище по собствена инициатива)

(2018/C 227/01)

| Докладчик: | José LEIRIÃO |
| --- | --- |

Докладчик:

José LEIRIÃO

| Решение на Пленарната асамблея | 21.1.2016 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 29.1.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 177/26/18 |

Решение на Пленарната асамблея

21.1.2016 г.

Правно основание

член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

29.1.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

14.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

177/26/18

Преамбюл

Съдържанието на становището беше изготвено с помощта на представителите на институциите на гражданското общество и социалните партньори в икономическите и социалните съвети на трите държави членки (Гърция, Ирландия и Португалия), след мисии на ЕИСК, проведени в тези държави членки с цел запознаване и събиране на мненията на хората, които виждат и изпитват отрицателното въздействие на политиките на строги икономии, наложени от тройката, върху социалното измерение, бизнеса и социалния и гражданския диалог.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Първата поука от кризата беше, че еврозоната не беше подготвена да се справи с финансовата криза. Затова ЕИСК приветства стремежа на Комисията за фундаментална реформа на еврото чрез изоставяне на политиките на строги икономии и задълбочаване на Икономическия и паричен съюз. ЕИСК счита, че това могат да бъдат основите за широка европейска коалиция, която да продължи усилията за възраждането на „обща европейска съдба“ и за възстановяването на доверието на европейските граждани. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | При разработването на програмите за корекции възникнаха редица несъответствия на различни равнища като: координация и взаимодействие между партньорите от тройката (МВФ, ЕК, ЕЦБ) във връзка с планирането, мащаба и прогнозирането на потенциалните рискове, произтичащи от кризата, като невинаги се вземаха под внимание извлечените от предходни кризи поуки или не бяха приложими в новата зона на единната валута; също така беше налице и известен дисбаланс между механизмите на МВФ и инструментите на макроикономическата политика на еврозоната. ЕИСК, въпреки че отбелязва експертния опит на МВФ, препоръчва при бъдещи кризисни ситуации, засягащи някоя държава — членка на ЕС, институциите на Европейския съюз да носят цялата отговорност за разработването и прилагането на програмите за корекции. Ако е необходимо да се установят партньорства с външни институции за справяне с кризата, Европейският съюз и еврозоната трябва да поемат водещата роля и да действат съгласно „европейските ценности“, като укрепват социалния и гражданския диалог и социалните права, които са в сила в ЕС. При управлението на бъдещи кризи трябва да се постигне по-добър и ефективен баланс между фискалните и социалните цели и усилията за качествено укрепване на стопанския сектор. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Кризата и програмите за корекции, приложени в трите държави членки, ги доведоха до икономическо, финансово и социално положение, което в някои случаи ги върна 20 години назад, предизвиквайки трайни или изискващи продължително възстановяване щети в производствените им сектори и във функционирането на пазара на труда. ЕИСК призовава Комисията да изготви „допълнителни програми за икономическо и социално възстановяване“, които да се прилагат успоредно или след приключване на програмата за корекции и да гарантират бързо връщане на държавите към по-конкурентоспособно равнище, което да ги изведе към процеса на конвергенция. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комисията следва да се фокусира върху европейските ценности за солидарност и да приеме незабавни извънредни мерки в подкрепа на най-нуждаещите се хора, живеещи в крайна бедност и лишения, свързани с прехраната, жилищното настаняване, медицинските грижи и закупуването на лекарствени продукти. ЕИСК препоръчва да се създаде конкретна програма за социално възстановяване, която да се прилага в държави, в които се изпълняват или са били изпълнявани програми за корекции. Тази програма за подкрепа трябва да отговаря на принципите на европейския стълб на социалните права, приет неотдавна от Европейския съюз и прилаган във въпросните три държави членки. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Прилагането на политиките на строги икономии доведе до значително увеличаване на броя на бедните хора (независимо дали са работещи, безработни, неактивни или бездомни). ЕИСК настоятелно призовава Комисията спешно да изготви „европейска стратегия за изкореняване на бедността в ЕС и интегриране на бездомните хора“, надлежно подплатена с фондове, предназначени не само за изграждането на подходящи сгради за временно настаняване, но и за организирането на специфични програми за обучение, които да са насочени към работни места, съответстващи на предоставяните от такива курсове умения, както в публичния (на равнището на общините), така и в частния сектор. Изключително важно е също така съвместно с държавите членки да се изготви план за преструктуриране на дълга на свръхзадлъжнелите предприятия и граждани заради невъзможността им да изплащат заемите си, като се избегне неплатежоспособността им и конфискуването на техните жилища. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | В еврозоната правилата на Пакта за стабилност и растеж, на процедурата при прекомерен дефицит и на договора за бюджета, както и произтичащите от тях политики на строги икономии, ощетяват силно държавите, които все още са засегнати от кризата, като възпрепятстват растежа на публичните инвестиции и помощите за създаването на работни места от частния сектор, тъй като тези държави са обект на тежки санкции и наказания при неспазване на правилата. Тази ситуация изостри неравенството в Европа, тъй като бедните държави стават все по-бедни, попадайки в „порочен кръг“ поради тези ограничения. ЕИСК препоръчва Договорът от Лисабон да се промени, така че да се утвърди приоритетното място на политиките на сътрудничество, икономическо развитие и солидарност като реални алтернативи на рестриктивните политики на строги икономии. ЕИСК предлага също да се проучи дали „златното правило на публичните инвестиции“ би могло да бъде подходящ инструмент, за да се даде тласък на публичните инвестиции в еврозоната и да се осигури не само растежът, създаването на работни места, предприемачеството, новите умения, необходими на бъдещия пазар на труда, но също така и „равенството между поколенията“, като се гарантират устойчиви публични финанси в дългосрочен план, както и справедливо разпределение на данъчната тежест не само между различните поколения, но и между хората с различно социално и икономическо положение, както и избягване на прекомерната данъчна тежест върху едни в полза на други. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | През последните две години се наблюдава подобряване на заетостта в ЕС като цяло и особено в държавите членки, които изпълняват програми за корекции. Важно е да се отбележи, че в този случай това се дължи не само на икономическия растеж, но и на емиграцията на стотици хиляди работници и на ускореното налагане на този вид заетост на непълно работно време. При все това процентът на хората, живеещи в бедност и в материални лишения, продължава да се увеличава на различните равнища поради намаляването на заплатите и несигурността на новите работни места. Ето защо, макар че бяха създадени работни места в свързани с туризма и други неизискващи висока квалификация сфери, това не доведе до увеличаване нито на конкурентоспособността, нито на добавената стойност. ЕИСК препоръчва да бъдат осигурени специални средства за финансова подкрепа, насочени към създаването на работни места в здравеопазването и в най-засегнатите от емиграцията сектори (наука, програмиране, нови технологии, инженерни науки и медицина) с цел насърчаване на връщането на емигрантите в страните им на произход. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Цифровизацията, роботизацията и изкуственият интелект въвеждат дълбоки промени в икономиката, на пазара на труда, в т.ч. нови форми на труд, в професионалните квалификации и в обществото, като отправят предизвикателство към неговите структури, включително към автоматичните стабилизатори, в резултат на което ще се увеличи в непредвидим размер броят на социално изключените хора. ЕИСК препоръчва допълнително проучване на настоящите идеи за създаване на схема за „универсална основна европейска застраховка срещу безработица“. Освен това би трябвало също да се проучи възможността за определяне на валидни за целия ЕС минимални стандарти за национални схеми във връзка с безработицата, за да се отговори ефективно на предизвикателството и да се гарантира достойна социална закрила за всички, която да е в сила през целия им активен живот (15—65 години). По въпроса за изкореняване на бедността Комисията следва също да въведе „доход, гарантиращ жизнен минимум“, като възприеме европейски подход и план, насочен към това „никой да не бъде изоставен“. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Бъдещите програми за корекции следва да отразяват всички аспекти и интереси, произтичащи от социалния и гражданския диалог с участието на представителите на организираното гражданско общество. ЕИСК призовава Комисията да създаде „иконометрични модели с човешко лице“, които да включват параметри за защита на социалното измерение и насърчаване на предприятията, така че да се гарантира двойна цел: благосъстоянието на обществото и възстановяването на устойчивото качество на стопанския сектор. Социалните партньори и представителите на гражданското общество трябва да бъдат част от групата за мониторинг и оценка на програмата на равни начала с представителите на ЕС, ЕЦБ и други органи, с цел да се оползотвори конструктивната роля на гражданското общество и да се гарантира, че икономическият и социален модел няма да девалвира, както в разглежданите случаи. Всички институции, които изготвят, наблюдават и оценяват програмите за корекции, трябва да подлежат на демократичен контрол (например от страна на националния парламент). Оценката и контролът трябва да се извършват на всеки шест месеца или в друг счетен за целесъобразен срок, за да се избегнат непоправими щети и да се даде възможност за своевременна корекция. Наборът от показатели за макроикономическо наблюдение трябва да се допълва от набор от социални показатели „отвъд БВП“, който трябва да се актуализира в съответствие с европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Държавният дълг на трите държави членки достигна астрономически стойности, а размерът на дължимите лихви е ограничение, което блокира публичните инвестиции в икономическото развитие и намалява инвестирането в социална закрила, здравеопазване, образование, пенсии, обезщетения за безработица и подкрепа за най-нуждаещите се и социално изключените. Тези държави членки, с изключение на Ирландия, остават силно задлъжнели, като положението се усложнява от експозицията на спекулативни действия на финансовите пазари. ЕИСК препоръчва на Комисията да включи този въпрос сред приоритетите в европейския дневен ред и да се съобрази със заключенията на Групата на високо равнище за фонда за обединяване на държавни дългове и дългови ценни книжа в евро, създадена от Комисията през юли 2013 г. ЕИСК приветства също така ЕЦБ за нейната програма за „увеличаване на паричната маса“ (quantitative easing) за придобиване на публичен дълг на държавите членки, която спомогна съществено и решително за икономическото възстановяване и управлението на публичния дълг на държавите членки с наложени програми за корекции. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | В момента на честването на 60-та годишнина от създаването си европейският проект е изправен пред сериозни предизвикателства, които повдигат съмнения относно бъдещето му, включително и относно последиците от излизането на Обединеното кралство от ЕС (Брексит). Една от причините за отдалечаването на гражданското общество от управленските структури на Комисията е, че Европейският съюз не успя да отговори на очакванията на гражданите за икономическо сближаване и приобщаващ растеж. Макар и в последно време да се наблюдава известен стабилен растеж, еврозоната загуби цяло десетилетие и едва през 2015 г. БВП достигна стойността си от преди кризата през 2008 г. ЕИСК счита, че е необходима прагматична и амбициозна инициатива за реформиране на икономическия и паричен съюз, за да стане по-устойчив и благоприятен за гражданите. Подобна реформа предполага подобряване на координацията на икономическата политика и реформа, която да съчетава по интелигентен начин Северна и Централна Европа, разчитащи в по-голяма степен на правилата за конкурентоспособност на пазара, и Южна Европа, която разчита повече на солидарност, споделяне на риска и интеграция, имайки предвид факта, че Европейският съюз не може да се откаже от общата солидарност, особено в извънредни ситуации, като обедняване на населението, неравенство на доходите и управление на миграцията, нито да продължава с идеята, че всяка държава членка трябва да се справя сама с трудностите си. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Агенциите за кредитен рейтинг имаха решаващо влияние за изострянето на кризата с държавните дългове. Тяхната надеждност може да бъде поставена под съмнение, ако си припомним, че в началото на банковата криза в САЩ банката Lehman Brothers, обявила банкрут през 2008 г., продължаваше да се ползва с най-високия кредитен рейтинг до момента на сриването си. ЕИСК предлага Комисията да положи усилия за създаването на независим международен орган, чиято задача да бъде оценката на надеждността и безпристрастността на извършваните оценки. Тя следва също да насърчава създаването на Европейска агенция за финансов рейтинг. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК препоръчва при управлението на бъдещи кризи в Европейския съюз да се търси по-ефективен баланс между бюджетните и социалните цели, като се започне с изоставянето на чисто макроикономическия подход на дисбалансите и същевременно се отчитат и други въпроси, като: неравенство по отношение на доходи и богатство, намаляване на бедността, силен и конкурентоспособен предприемачески сектор, приобщаващ растеж и заетост, изменение на климата, участие на жените на пазара на труда и корупция. Трябва да се мисли и действа, като се има предвид, че „отвъд дефицитите съществуват граждани и човешки съдби“. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Общо въведение

| 2.1. | Финансовата криза в Гърция, Ирландия и Португалия беше продължение на финансовата криза, която започна в САЩ, и беше задълбочена заради достъпа на тези страни до еврозоната, което доведе до неконтролиран икономически бум поради намаляване на изискванията за контрол на публичните разходи и банковия контрол, включително поради факта, че държавните предприятия продължиха да сключват заеми с държавна гаранция, което доведе до значително увеличение на публичните разходи. Последиците бяха бързо и неконтролирано нарастване на бюджетния дефицит и отрицателно въздействие върху търговския и платежния баланс. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Финансовата либерализация и неконтролираното нарастване на банковите кредити, подхранвано от агресивните практики за продажба от страна на банките, доведоха до свръхзадлъжнялост на домакинствата и МСП — които бяха в невъзможност да плащат задълженията си — и на банковия сектор, увеличавайки обезценяването на кредитите поради спекулации, които изложиха на риск нормалното функциониране на банковия сектор. Правителствата продължиха процикличната фискална политика, което доведе до опасно влошаване на бюджетния дефицит и държавния дълг, а трите държави членки станаха много уязвими на спекулациите със заеми от страна на международните инвеститори. В резултат на тези лоши практики данъците, плащани от гражданите, бяха използвани, за да се избегне обявяването в несъстоятелност на големи банки, като по този начин допълнително се увеличи държавният дълг. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Глобалната криза, започнала през 2007—2008 г., разкри уязвимостта на все още младата валута и нанесе сериозен удар на еврозоната (между третото тримесечие на 2011 г. и първото тримесечие на 2013 г.). Въпреки че първите засегнати държави членки не бяха част от еврозоната, истината е, че когато се разкриха уязвими места в някои държави от еврозоната, настъпи силен смут. Засегнатите държави членки трябваше да вземат трудни решения и да използват парите на данъкоплатците за финансова подкрепа на банките и за предотвратяване на колапса им, тъй като банките бяха започнали да изпитват затруднения след спукването на балона на пазара на недвижимите имоти и на финансовия балон, които се бяха развили и нараствали през предходните години. В съчетание с намалените приходи и високите разходи в резултат на голямата рецесия равнищата на държавния дълг в ЕС се увеличиха значително от средно 70 % до 92 % от БВП за 2014 г. (1). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Междувременно агенциите за кредитен рейтинг поставиха на Гърция, Ирландия и Португалия най-ниската оценка, което накара международните инвеститори да повишат лихвените проценти до непосилни стойности, лишавайки тези държави членки от възможността да набират средства от финансовите пазари за финансиране на бюджетния им дефицит. За да избегнат фалит, тези държави членки кандидатстваха за заеми от Европейската комисия, за да финансират дейността си и да покрият поне заплатите на държавните служители и социалните помощи при по-достъпни лихвени проценти. Комисията поиска подкрепа от МВФ, предвид богатия му опит в тази област, за създаването на консорциум (тройка) с участието на Комисията, ЕЦБ и МВФ. Те отпуснаха на държавите членки необходимите суми, за да избегнат неизпълнение на задължението за плащане, което на свой ред доведе до приемане на „програми за икономически, финансови и фискални корекции“, които имаха следните общи цели:






  — | провеждане на структурни реформи за насърчаване на потенциален растеж, създаване на работни места, подобряване на конкурентоспособността и на структурния дефицит (следва да се отбележи, че през този период и в резултат на това безработицата нарасна експоненциално заедно със срива и изпадането в несъстоятелност на хиляди дружества, социалният диалог беше прекратен, а трудовите закони бяха преразгледани в ущърб на работната сила), фискална консолидация чрез структурни мерки и по-добър и по-ефикасен бюджетен контрол; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

провеждане на структурни реформи за насърчаване на потенциален растеж, създаване на работни места, подобряване на конкурентоспособността и на структурния дефицит (следва да се отбележи, че през този период и в резултат на това безработицата нарасна експоненциално заедно със срива и изпадането в несъстоятелност на хиляди дружества, социалният диалог беше прекратен, а трудовите закони бяха преразгледани в ущърб на работната сила), фискална консолидация чрез структурни мерки и по-добър и по-ефикасен бюджетен контрол;

| — | намаляване на задлъжнялостта на финансовия сектор и рекапитализация на банките; |
| --- | --- |

—

намаляване на задлъжнялостта на финансовия сектор и рекапитализация на банките;

| — | рекапитализацията на банките беше извършена с гаранцията и отговорността на участващите държави членки, като това допринесе за експоненциалното увеличаване на държавния дълг. |
| --- | --- |

—

рекапитализацията на банките беше извършена с гаранцията и отговорността на участващите държави членки, като това допринесе за експоненциалното увеличаване на държавния дълг.

| 2.5. | Тези мерки, известни като „мерки за строги икономии“, имаха опустошителен ефект върху хората, които вече се бореха с нарастващата безработица и високите нива на задлъжнялост, а също и върху фирмите, особено малките и средните предприятия, които бяха неблагоприятно засегнати от трудното отпускане на банково кредитиране и значителното намаляване на обема на стопанската дейност. Тройката демонстрира пълно безразличие към драматичните последствия от политиките си за социалното измерение и корпоративната структура, които засегнаха най-силно малките и средните предприемачи. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК признава, че мащабът на кризата действително подложи на изпитание икономическата, социалната и дори политическата устойчивост на Европейския съюз като цяло и по-специално на Икономическия и паричен съюз (ИПС). За да се предотврати кризата, стана ясно, че не е достатъчно да се вземе предвид само количественото измерение на икономическия растеж на дадена държава членка, а е важно да се оцени и качеството на този растеж, като се идентифицират макроикономическите фактори, които са или не са в основата на устойчивостта на такава динамика (2). Ако този вид контрол беше осъществен ефикасно, кризата със сигурност нямаше да достигне такива катастрофални размери в тези държави членки. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Кратко описание на събитията, довели до намесата на тройката в Португалия

| 3.1. | Между 1974 г. и 1995 г. при все още високи мита и такси и собствена валута в обращение, което позволяваше девалвация, дефицитът в търговския баланс възлизаше средно на 9,1 % от БВП, а през периода 1996—2010 г., след приемането на еврото, средният търговски дефицит беше 8,5 % от БВП. Предвид тези данни еврото не може да бъде държано отговорно за загубата на конкурентоспособност. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Така основната причина, поради която Португалия е изправена пред криза с държавния дълг, не е намалената конкурентоспособност на експортния сектор, а фактът, че въвеждането на еврото бе свързано с необходимостта от премахване на автоматичните стабилизатори, спомагащи за поддържането и контролирането на приемливи нива на нетния външен дълг и на баланса на бюджетния дефицит. Обясняването на причините за португалската криза доведе до възприемането на друг подход за по-добър отговор на кризата, много различен от подхода, приет от тройката (3). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Финансовият пакет от 78 млрд. евро (приблизително 45 % от БВП) обхващаше периода 2011—2014 г. и обещаваше да запази финансовата стабилност на Португалия, на еврозоната и на Европейския съюз. Програмата включваше 222 мерки и акцентираше върху различни сектори. По време на срока ѝ на действие бяха направени редица ревизии, които съдържаха още по-строги мерки за икономии. Тези мерки бяха разглеждани като всеобхватен план за цялостно реформиране на държавата (4). |
| --- | --- |

3.3.

4.   Кратко описание на събитията, довели до намесата на тройката в Ирландия

| 4.1. | Когато Ирландия се присъедини към ЕС, средният доход беше 63 % от средния за ЕС, а след няколко години успя да достигне 125 %, т.е. над средното ниво за Европа — положение, което все още се запазва, въпреки дълбоката криза. Златният период на икономически растеж беше между 1994 г. и 2000 г., когато БВП нарастваше средно с 9,1 % годишно. През периода 2008—2010 г. обаче БВП се срина с около 13 % годишно. Вътрешното търсене започна стремително да пада от началото на 2008 г. Политиката на строги икономии вследствие на програмата за финансови корекции доведе до загуба на цяло десетилетие (5). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | През първите години от въвеждането на еврото и до 2007/2008 г. в Ирландия се наблюдаваше експанзия на пазара на недвижимите имоти, а цените на недвижимостите значително се увеличиха. Кредитната експанзия беше силно концентрирана в спекулативните кредити за недвижими имоти. Когато избухна финансовата криза и цените на недвижимите имоти спряха да се покачват, данъчните приходи се сринаха драстично, тъй като бяха тясно свързани с експанзията на пазара на недвижимите имоти. В резултат на това настъпи рязко увеличаване на дефицита, което същевременно се отрази много неблагоприятно върху финансовата система, а котировките на най-големите ирландски банки се сринаха (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | На 21 ноември 2010 г. Ирландия стана втората държава от еврозоната, която поиска финансова помощ. Програмата включваше заем в размер на 85 млрд. евро, от които 35 млрд. евро бяха предвидени за финансовата система (7). На 14 ноември 2013 г. Еврогрупата стигна до заключението, че програмата за икономически корекции е била успешна и че в резултат на това Ирландия ще може да излезе от програмата до края на годината. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Кратко описание на събитията, довели до намесата на тройката в Гърция

| 5.1. | В периода между 2001 г. и 2007 г. гръцката икономика беше втората най-бързо развиваща се икономика в еврозоната след ирландската, със среден ръст от 3,6 % от БВП между 1994 г. и 2008 г. През този период на последователен растеж обаче ендемичните макроикономически дисбаланси и структурните пропуски бяха засилени от слабостта на политическата система. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Размерът на вътрешните спестявания намаля с около 32 процентни пункта през периода 1974—2009 г., подхранвайки дефицита по текущата сметка и хроничното нарастване на външния дълг. Неконтролираните публични разходи, съчетани с невъзможността да се гарантира адекватна събираемост на данъците, доведоха до натрупване на държавен дълг (8). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | През август 2015 г. чрез приложение към Меморандума за разбирателство, в който подробно са описани условията на политиката, беше договорена трета програма за стабилност, включваща оценка на социалното въздействие, като начин за захранване на преговорния процес от страна на Комисията, както и като ръководство за контрол и мониторинг на прилагането на меморандума. Тази договореност беше резултат от настойчивостта и политическите насоки на председателя Жан-Клод Юнкер през 2014 г., според които следва „в бъдеще за всяка програма за подпомагане и реформи да се извършва не само оценка на фискалната устойчивост, но и оценка на социалното въздействие“, за да се гарантира, че „социалното отражение на структурните реформи трябва да бъде предмет на публични дискусии“. Комисията е напълно запозната със социалните условия в Гърция и счита подобряването им за съществен елемент от постигането на устойчив и приобщаващ растеж (9). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | На 15 юни 2017 г. с решение на Европейския съвет Гърция получи допълнителен заем за подпомагане на икономическото, финансовото и социалното възстановяване. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Макроикономически, социални и финансови резултати, постигнати вследствие на програмата за корекции

| 6.1. | Като цяло може да се твърди, че единственият успех, който можем да припишем на програмите за корекции, беше възможността за държавите членки (Ирландия и Португалия) да излязат от процедурата при прекомерен дефицит и отново да получат достъп до финансовите пазари при приемливи условия на финансиране. Намаляването на бюджетния дефицит и повишаването на износа допринесоха за подобряването на баланса по текущата сметка (стоки, услуги и капитал); икономическият растеж и заетостта също бележат подобрение от 2014 г. насам. Всички други показатели продължават да имат драматични последици за благосъстоянието на обществото и за обезценяването на макроикономическите фактори, което ще продължи много дълго. Някои от причинените щети ще бъдат трайни, като например емиграцията на висококвалифицирани лица, която ще има отрицателно въздействие върху потенциалния растеж на иновациите и развитието в държавите на произход, драстичното нарастване на бедността и на неравенството в доходите и в достъпа до основни здравни грижи, и намаляването на общото благосъстояние на населението (10). |
| --- | --- |

6.1.

7.   Взетите поуки приканват към промяна и иновации в европейските политики

| 7.1. | Европейският съюз и еврозоната се оказаха напълно неподготвени да се справят с финансова криза в своите държави членки, като приеха изцяло предложенията на МВФ, вместо да ги адаптират към общите европейски ценности и стандарти за солидарност. По отношение на Гърция Европейският съюз изгуби ценно време преди да реагира на проблема, а първоначалните му препоръки не бяха нито ясни, нито окончателни — например, общата сума на заема беше променяна няколко пъти поради колебанията на Комисията, което доведе до спекулации на пазарите и влоши и без друго лошото положение. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Програмите за икономически, финансови и фискални корекции, приложени в Гърция, Ирландия и Португалия, бяха изготвени от МВФ и отразяваха частично същата логика, следвана от него по време на кризата през 80-те години в Африка и кризата през 90-те години на миналия век в някои азиатски държави, когато девалвацията на местната валута чрез механизма на валутните курсове се използва ефективно за запазване на растежа и облекчаване на платежния баланс, за да се постигне макроикономическа стабилност, по специално фискална консолидация, стабилизиране на инфлацията и насърчаване на износа (1). Новото в случая на Гърция, Ирландия и Португалия беше, че програмите за първи път се прилагаха в зона с единна валута (без използване на механизъм за девалвация на валутата) и в държави, които са част от Европейския съюз и еврозоната. В случая на тези държави членки, където целта беше корекция на фискалните и външните дисбаланси и възстановяване на доверието, МВФ счете за „необходима съществената преориентация на икономиката, в която се очаква нисък ръст на БВП“ (2). Така програмите за корекции целяха да се постигне фискална консолидация чрез политики на строги икономии, насочени към радикални съкращения на публичните разходи и към структурни мерки в дългосрочен план, като данъчната реформа и реформата на законите в областта на труда и доходите, с оглед намаляването на дефицита и увеличаването на държавните приходи. Тази политика на строги икономии беше осъществена чрез „вътрешна девалвация на компонентите на икономическия и социалния модел“. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Общата оценка на програмите на МВФ, осъществена от неговата „Независима служба за оценяване“ (юли 2016 г.), показва, че въпреки че наблюдението преди кризата е позволило правилно идентифициране на проблемите в трите държави, то се провалило в прогнозирането и определянето на мащаба на рисковете, което по-късно се оказа основна причина за отрицателните ефекти, тъй като допринесе за небалансираното изпълнение на програмите за корекции. В оценката се посочват също несъответствия в координацията между партньорите от тройката по отношение на прилагането и съответствието с инструментите на еврозоната (Икономическия и паричен съюз, Пакта за стабилност и растеж, процедурата при прекомерен дефицит и европейския семестър), като се добавя още, че формирането на преговарящите екипи и отговорностите на членовете им не са били ясно дефинирани и че поуките от предходните кризи невинаги са вземани предвид. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Мерките за строги икономии доведоха до „порочен кръг“, в който строгите икономии породиха рецесия и след това още строги икономии, което доведе до катастрофален спад на БВП, който се върна на нивата отпреди 10—20 години, намаляване на публичните и частните инвестиции и срив на банковата система. Това доведе до несъстоятелност на производствената система (МСП, семейни предприятия и самостоятелно заети лица) и налагане на катастрофални икономии на всички равнища на социална закрила. |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.4. | Пропуските и несъответствията при изготвянето на програмите за подпомагане са като цяло следните:






  — | пренебрегнато е структурното измерение на кризата; |
| --- | --- | --- |

7.4.

—

пренебрегнато е структурното измерение на кризата;

| — | подценено е нивото на задлъжнялост на предприятията и домакинствата; |
| --- | --- |

—

подценено е нивото на задлъжнялост на предприятията и домакинствата;

| — | подценена е ролята на вътрешното търсене в растежа и в създаването на работни места; |
| --- | --- |

—

подценена е ролята на вътрешното търсене в растежа и в създаването на работни места;

| — | държавната реформа не обхваща основни структурни аспекти; |
| --- | --- |

—

държавната реформа не обхваща основни структурни аспекти;

| — | структурната реформа на икономиката е сведена до девалвация на факторите за вътрешна конкурентоспособност (заплати, по-дълго работно време, рестриктивна трудова реформа, брутално увеличаване на данъците и т.н.); |
| --- | --- |

—

структурната реформа на икономиката е сведена до девалвация на факторите за вътрешна конкурентоспособност (заплати, по-дълго работно време, рестриктивна трудова реформа, брутално увеличаване на данъците и т.н.);

| — | времевият хоризонт за изпълнение на програмите е ограничен; |
| --- | --- |

—

времевият хоризонт за изпълнение на програмите е ограничен;

| — | изключително трудно е едновременно да се постигне вътрешен и външен баланс, когато и двата са с много висок дефицит; |
| --- | --- |

—

изключително трудно е едновременно да се постигне вътрешен и външен баланс, когато и двата са с много висок дефицит;

| — | мерките за бюджетна консолидация, прилагани най-вече по отношение на разходите по време на тежка рецесия, при положение че държавата не разполага с механизъм за девалвация на валутата и нейните партньори правят абсолютно същото, не са дали резултат в нито една държава в света и в нито един период от историята. Днес по общо мнение се счита, че в краткосрочен план последиците от програмите за корекции се изразяват в рецесия, а белезите, които оставят в икономиката, често са трайни; |
| --- | --- |

—

мерките за бюджетна консолидация, прилагани най-вече по отношение на разходите по време на тежка рецесия, при положение че държавата не разполага с механизъм за девалвация на валутата и нейните партньори правят абсолютно същото, не са дали резултат в нито една държава в света и в нито един период от историята. Днес по общо мнение се счита, че в краткосрочен план последиците от програмите за корекции се изразяват в рецесия, а белезите, които оставят в икономиката, често са трайни;

| — | неадекватните фискални мултипликатори доведоха до сериозни грешки. |
| --- | --- |

—

неадекватните фискални мултипликатори доведоха до сериозни грешки.

| 7.5. | Една „програма за корекции“ следва да отразява всички политически аспекти и диалози, които са важни за успеха на програмата, но винаги трябва да включва и „показателите за разпределение на въздействието“ на мерките за коригиране, особено определянето на ефектите върху социалното измерение и бизнеса на най-различни нива. Тя следва също така да определя компенсационни мерки, така че тези отрицателни ефекти (напр. несъстоятелност, увеличаване на процента на безработица, намаляване на заплатите, нарастване на бедността, увеличаване на емиграцията) да бъдат успешно преодолявани чрез програми за възстановяване и да се избягват драматични социални ситуации, включително емиграцията. Всички сектори трябва да са от печелившата страна: не трябва да има печеливши и губещи сектори, както в случая с програмите, изпълнявани в Гърция, Ирландия и Португалия. |
| --- | --- |

7.5.

Брюксел, 14 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Easterly 2002 г.; МВФ (2010 г.) Искане от страна на Гърция за стендбай споразумение, доклад по държави No 10/110, май; Документ за размисъл относно задълбочаването на Икономическия и паричен съюз, Европейска комисия, 31 май 2017 г.

1

(2)  Вж. становището на ЕИСК относно „Макроикономически неравновесия“, ОВ C 218, 23.7.2011 г., стр. 53.

2

„Макроикономически неравновесия“

(3)  ZBW — Leibniz Информационен икономически център (Intereconomics 2013).

3

(4)  ZBW — Leibniz Информационен икономически център (Intereconomics 2013).

4

(5)  ZBW — Leibniz Информационен икономически център (Intereconomics 2013).

5

(6)  Проучване на ЕИСК относно „Въздействие на антикризисните мерки в областта на заетостта и социалната сфера: Ирландия“ (2013 г.)

6

(7)  ZBW — Leibniz Информационен икономически център (Intereconomics 2013).

7

(8)  Проучване на ЕИСК относно „Въздействие на антикризисните мерки в областта на заетостта и социалната сфера: Гърция“ (2013 г.)

8

(9)  Проучване на Отдела за подкрепа на икономическото управление (EGOV) на ЕП относно The Troika and financial assistance in the euro area: successes and failures („Тройката и финансовата подкрепа в еврозоната: успехи и неуспехи“) (февруари 2014 г.)

9

The Troika and financial assistance in the euro area: successes and failures

(10)  Вж. приложение 1 с основните статистически показатели.

10

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

За справка обърнете внимание на следните основни показатели:

| Основни показатели | Гърция | Ирландия | Португалия |
| --- | --- | --- | --- |
| | 2008 г. | 2013 г. | 2016 г. | 2008 г. | 2013 г. | 2016 г. | 2008 г. | 2013 г. | 2016 г. |
| Общо ниво на безработица | 8 % | 27,5  % | 23,4  % | 6,4  % | 13,1  % | 6,9  % | 7,8  % | 16,2  % | 10,5  % |
| Коефициент на младежката безработица (15-24) | 22 % | 58,3  % | 48 % | 12,8  % | 27,5  % | 16 % | 16,5  % | 38,1  % | 28 % |
| Ниво на бедност | 28,7  % | 35,7  % | 36,4  % | 22,3  % | 30,5  % | 26 % | 19,7  % | 24 % | 23,1  % |
| Растеж на БВП | -0,3  % | -3,2  % | 2,1  % | -4,4  % | 1,1  % | 5,2  % | 0,2  % | -1,1  % | 1,4  % |
| Бюджетен дефицит (% от БВП) | -7,7  % | -6,1  % | -1,2  % | -7 % | -7,2  % | 0,5  % | -2,6  % | -2,9  % | -2,1  % |
| Държавен дълг (% от БВП) | 100 % | 177,9  % | 178,8  % | 42,4  % | 119,5  % | 75,4  % | 71,7  % | 129 % | 130,4  % |
| Източник: Евростат |

Основни показатели

Гърция

Ирландия

Португалия

2008 г.

2013 г.

2016 г.

2008 г.

2013 г.

2016 г.

2008 г.

2013 г.

2016 г.

Общо ниво на безработица

8 %

27,5  %

23,4  %

6,4  %

13,1  %

6,9  %

7,8  %

16,2  %

10,5  %

Коефициент на младежката безработица (15-24)

22 %

58,3  %

48 %

12,8  %

27,5  %

16 %

16,5  %

38,1  %

28 %

Ниво на бедност

28,7  %

35,7  %

36,4  %

22,3  %

30,5  %

26 %

19,7  %

24 %

23,1  %

Растеж на БВП

-0,3  %

-3,2  %

2,1  %

-4,4  %

1,1  %

5,2  %

0,2  %

-1,1  %

1,4  %

Бюджетен дефицит (% от БВП)

-7,7  %

-6,1  %

-1,2  %

-7 %

-7,2  %

0,5  %

-2,6  %

-2,9  %

-2,1  %

Държавен дълг (% от БВП)

100 %

177,9  %

178,8  %

42,4  %

119,5  %

75,4  %

71,7  %

129 %

130,4  %

Източник: Евростат

Социалните последици и последиците за корпоративната структура от програмата за строги икономии в Португалия

| — | Между 2009 и 2014 г. доходите от труд намаляват с 12 %. |
| --- | --- |

—

Между 2009 и 2014 г. доходите от труд намаляват с 12 %.

| — | Спадът на доходите е изключително неравномерен и до голяма степен регресивен, като основно засяга „средната класа“, най-бедните в обществото и малките семейни предприятия. |
| --- | --- |

—

Спадът на доходите е изключително неравномерен и до голяма степен регресивен, като основно засяга „средната класа“, най-бедните в обществото и малките семейни предприятия.

| — | Свиването на доходите в номинално изражение от 5 % е в противоречие с развитието в Европа, където доходите на домакинствата нарастват с 6,5 % (между 2009 и 2013 г.). |
| --- | --- |

—

Свиването на доходите в номинално изражение от 5 % е в противоречие с развитието в Европа, където доходите на домакинствата нарастват с 6,5 % (между 2009 и 2013 г.).

| — | Регистрира се значително увеличаване на неравенството, дължащо се на намаляването на най-ниските заплати и значително увеличаване на „несигурните работни места“, което увеличава броя на заетите, но бедни работници. |
| --- | --- |

—

Регистрира се значително увеличаване на неравенството, дължащо се на намаляването на най-ниските заплати и значително увеличаване на „несигурните работни места“, което увеличава броя на заетите, но бедни работници.

| — | Влошаването на бедността поради ниски доходи се изразява в нарастване на нивото на бедността с 1,8 % — от 17,7 на 19,5 % — и през 2014 г. броят на бедните достига 2,02 млн. |
| --- | --- |

—

Влошаването на бедността поради ниски доходи се изразява в нарастване на нивото на бедността с 1,8 % — от 17,7 на 19,5 % — и през 2014 г. броят на бедните достига 2,02 млн.

| — | Регистрира се намаляване на средствата на най-бедното население, което засяга най-уязвимите (възрастните и децата). |
| --- | --- |

—

Регистрира се намаляване на средствата на най-бедното население, което засяга най-уязвимите (възрастните и децата).

| — | През периода на програмата за корекции над 400 хиляди португалци емигрират, предимно хора с висока научна и техническа квалификация (1), а десетки хиляди предприятия (предимно МСП и семейни предприятия) обявяват несъстоятелност. |
| --- | --- |

—

През периода на програмата за корекции над 400 хиляди португалци емигрират, предимно хора с висока научна и техническа квалификация (1), а десетки хиляди предприятия (предимно МСП и семейни предприятия) обявяват несъстоятелност.

Социалните последици и последиците за корпоративната структура от програмата за строги икономии в Ирландия

| — | През 2009 г. гарантираният минимален доход е намален с 15 %, но през 2011 г. е възстановен на първоначалното ниво. |
| --- | --- |

—

През 2009 г. гарантираният минимален доход е намален с 15 %, но през 2011 г. е възстановен на първоначалното ниво.

| — | Приспособяването на вътрешния пазар, на търговията на дребно и на строителството се осъществява чрез значителна загуба на работни места в тези сектори (2) вследствие на обявяването на несъстоятелност на десетки хиляди дружества. |
| --- | --- |

—

Приспособяването на вътрешния пазар, на търговията на дребно и на строителството се осъществява чрез значителна загуба на работни места в тези сектори (2) вследствие на обявяването на несъстоятелност на десетки хиляди дружества.

| — | Безработицата се увеличава от 6,4 % през 2008 г. до 15 % през 2012 г., като са засегнати основно дългосрочната безработица и младежката безработица, която съответства на стойностите в южните държави (около 30 %). |
| --- | --- |

—

Безработицата се увеличава от 6,4 % през 2008 г. до 15 % през 2012 г., като са засегнати основно дългосрочната безработица и младежката безработица, която съответства на стойностите в южните държави (около 30 %).

| — | От 2008 г. насам емиграцията се увеличава бързо (82 000 души само през 2012 г.); |
| --- | --- |

—

От 2008 г. насам емиграцията се увеличава бързо (82 000 души само през 2012 г.);

| — | Социалните плащания са намалени с около 15 %. |
| --- | --- |

—

Социалните плащания са намалени с около 15 %.

| — | В допълнение към съкращенията в публичния сектор и социалните плащания стратегията включва намаляване на броя на служителите в публичния сектор (здравеопазване, образование, сигурност и държавна администрация) чрез доброволно напускане. |
| --- | --- |

—

В допълнение към съкращенията в публичния сектор и социалните плащания стратегията включва намаляване на броя на служителите в публичния сектор (здравеопазване, образование, сигурност и държавна администрация) чрез доброволно напускане.

| — | Нетният доход в долните десет процента намалява с 25 %. |
| --- | --- |

—

Нетният доход в долните десет процента намалява с 25 %.

| — | Процентът на гражданите, изложени на риск от бедност, нараства до 15,8 % (около 700 000 души, от които 220 000 са деца) (3). |
| --- | --- |

—

Процентът на гражданите, изложени на риск от бедност, нараства до 15,8 % (около 700 000 души, от които 220 000 са деца) (3).

| — | Пълното спиране на програмите за строеж доведе до недостиг на наличността на жилища, който продължава десет години след срива. Свързаните с този сектор предприятия, основно МСП, са силно засегнати, което доведе до отрицателни последствия за служителите и работниците. |
| --- | --- |

—

Пълното спиране на програмите за строеж доведе до недостиг на наличността на жилища, който продължава десет години след срива. Свързаните с този сектор предприятия, основно МСП, са силно засегнати, което доведе до отрицателни последствия за служителите и работниците.

Социалните последици и последиците за корпоративната структура от програмата за строги икономии в Гърция

Кризата и проведените антикризисни политики в Гърция водят до непосредствени и косвени отрицателни последици за предприятията (несъстоятелност), заетостта и социалното измерение. Въздействието е неравномерно разпределено върху работниците, пенсионерите, данъкоплатците и техните семейства:

| — | нивото на безработица през октомври 2010 г. е 13,5 %, като през 2013 г. достига 27,5 %; |
| --- | --- |

—

нивото на безработица през октомври 2010 г. е 13,5 %, като през 2013 г. достига 27,5 %;

| — | младежката безработица се запазва на нива около 45,5 %; |
| --- | --- |

—

младежката безработица се запазва на нива около 45,5 %;

| — | тежките загуби на доходи са свързани с високите нива на безработица; |
| --- | --- |

—

тежките загуби на доходи са свързани с високите нива на безработица;

| — | значителното съкращаване на заплатите и пенсиите, съчетано с работни места на непълно работно време, свръхзадлъжняване и високи данъци, драстично намалява доходите на домакинствата, подкопава покупателната способност и маргинализира големи сегменти от населението; |
| --- | --- |

—

значителното съкращаване на заплатите и пенсиите, съчетано с работни места на непълно работно време, свръхзадлъжняване и високи данъци, драстично намалява доходите на домакинствата, подкопава покупателната способност и маргинализира големи сегменти от населението;

| — | организациите на гражданското общество са изправени пред тежки финансови проблеми, поради което за тях е невъзможно да участват последователно в социалния и гражданския диалог, нито да разглеждат подобаващо възникващите предизвикателства. Това може влоши качеството на демокрацията, тъй като може да доведе до недостатъчното представителство на различните икономически и социални интереси; |
| --- | --- |

—

организациите на гражданското общество са изправени пред тежки финансови проблеми, поради което за тях е невъзможно да участват последователно в социалния и гражданския диалог, нито да разглеждат подобаващо възникващите предизвикателства. Това може влоши качеството на демокрацията, тъй като може да доведе до недостатъчното представителство на различните икономически и социални интереси;

| — | предложените от гражданското общество механизми за наблюдение на пазара се влошават поради липсата на човешки и финансови ресурси, което води до пропуски в защитата на широк спектър от интереси, в това число и потребителите; |
| --- | --- |

—

предложените от гражданското общество механизми за наблюдение на пазара се влошават поради липсата на човешки и финансови ресурси, което води до пропуски в защитата на широк спектър от интереси, в това число и потребителите;

| — | нивото на социална закрила, образование и здравеопазване значително спада след съкращенията (4); |
| --- | --- |

—

нивото на социална закрила, образование и здравеопазване значително спада след съкращенията (4);

| — | все още е драматично положението с достъпа до здравеопазване, закупуването на лекарствени продукти и социалната закрила; |
| --- | --- |

—

все още е драматично положението с достъпа до здравеопазване, закупуването на лекарствени продукти и социалната закрила;

| — | тези обстоятелства водят до влошаване на нивата на бедност, като понастоящем над 20 % от населението са засегнати от бедността, което води до увеличаване на неравенствата. |
| --- | --- |

—

тези обстоятелства водят до влошаване на нивата на бедност, като понастоящем над 20 % от населението са засегнати от бедността, което води до увеличаване на неравенствата.

---

(1)  Desigualdade de rendimento e Pobreza em Portugal (Неравенството в доходите и бедността в Португалия) (FFMS, септември 2016 г.).

(2)  Проучване на ЕИСК относно „Въздействие на антикризисните мерки в областта на заетостта и социалната сфера: Ирландия“ (2013 г.).

(3)  ZBW — Leibniz Информационен икономически център (Intereconomics 2013).

(4)  Проучване на ЕИСК относно „Въздействие на антикризисните мерки в областта на заетостта и социалната сфера: Гърция“ (2013 г.).

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 2

Следното изменение беше отхвърлено по време на разискванията, но получи над една четвърт от подадените гласове.

Параграф 1.7.

се изменя, както следва:

| | Цифровизацията, роботизацията и изкуственият интелект въвеждат дълбоки промени в икономиката, на пазара на труда, в т.ч. нови форми на труд, в професионалните квалификации и в обществото, като отправят предизвикателство към неговите структури, включително към автоматичните стабилизатори, в резултат на което ще се увеличи в непредвидим размер броят на социално изключените хора. ЕИСК препоръчва на Комисията да създаде „универсална европейска застраховка срещу безработица“, за да отговори ефективно на предизвикателството и да гарантира достойна социална закрила за всички, която да е в сила през целия им активен живот (15—65 години). По въпроса за изкореняване на бедността, Комисията следва също да въведе „доход, гарантиращ жизнен минимум“, като възприеме европейски подход и план, насочен към това „никой да не бъде изоставен“. |
| --- | --- |

Цифровизацията, роботизацията и изкуственият интелект въвеждат дълбоки промени в икономиката, на пазара на труда, в т.ч. нови форми на труд, в професионалните квалификации и в обществото, като отправят предизвикателство към неговите структури, включително към автоматичните стабилизатори, в резултат на което ще се увеличи в непредвидим размер броят на социално изключените хора. ЕИСК препоръчва на Комисията да създаде „универсална европейска застраховка срещу безработица“, за да отговори ефективно на предизвикателството и да гарантира достойна социална закрила за всички, която да е в сила през целия им активен живот (15—65 години). По въпроса за изкореняване на бедността, Комисията следва също да въведе „доход, гарантиращ жизнен минимум“, като възприеме европейски подход и план, насочен към това „никой да не бъде изоставен“.

Изложение на мотивите

Предложението е неосъществимо в настоящата си форма, като освен това не попада в компетентността на Комисията.

Изменението беше отхвърлено със 74 гласа „за“, 129 гласа „против“ и 13 гласа „въздържал се“.

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/11

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Индустриалните промени в здравеопазването“

(становище по собствена инициатива)

(2018/C 227/02)

| Докладчик: | Joost VAN IERSEL |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Enrico GIBELLIERI |

Докладчик:

Joost VAN IERSEL

Съдокладчик:

Enrico GIBELLIERI

| Решение на Пленарната асамблея | 1.6.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| | |
| Компетентен орган | Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) |
| Приемане от CCMI | 23.1.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | Единодушно (163 гласа „за“) |

Решение на Пленарната асамблея

1.6.2017 г.

Правно основание

член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентен орган

Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI)

Приемане от CCMI

23.1.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

14.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

Единодушно (163 гласа „за“)

1.   Заключения

| 1.1. | Медицинската технологична индустрия, която е основна тема на настоящото становище, играе важна роля в текущата трансформация на здравния сектор в полза на пациентите и основаното на стойността здравеопазване в Европа. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Основен въпрос е силно персонализираното здравеопазване, гарантиращо равен и по-добър достъп и качество. Технологиите и мащабните източници на анонимни данни ще улеснят до голяма степен новите видове лечение и операции и ще са от полза за всички етапи на превенцията и възстановяването. Във все по-голяма степен възстановяването ще се осъществява извън болниците чрез използването на технологии за електронно здравеопазване. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Принципът на субсидиарност се защитава съвестно в здравеопазването като услуга от общ интерес. Медицинският сектор и неговата организация са много децентрализирани и разпокъсани. Трябва да се намалят пречките на национално и регионално равнище, за да се оптимизират постиженията на новите технологии и да се постигне по-добра ефикасност и ефективност в съответствие с публично дефинираните цели на здравните системи. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Протичащото взаимодействие между широк кръг от заинтересовани страни — национални министерства, пациентски организации, медицински и друг персонал в сферата на здравеопазването, болници, застрахователни дружества и надзорни органи — създава сложна среда за промишлените участници и по-конкретно за МСП. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Счита се също, че процесът на трансформиране на промишлеността надлежно отчита общите ценности и принципи, залегнали в европейските здравни системи, които бяха формулирани от Съвета през 2006 г. (1) и потвърдени в поетите неотдавна ангажименти по линия на социалния стълб на ЕС и договорените цели за устойчиво развитие (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Европейският мащаб е необходим на сектора като основа за надежден вътрешен пазар, както и за да се изгради достатъчна устойчивост в международен план. ЕС е от първостепенно значение за създаването на по-добри условия на конкуренция, както и за направляването и наблюдението на трансформационните процеси. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Основните заинтересовани страни и държавите членки следва да разработят оптимални подходи и ангажименти по отношение на достъпа до здравеопазване и грижи и тяхното качество, финансовата им достъпност и превенцията. В същия контекст са необходими специални подходи и по отношение на медицинските грижи, за да се посрещнат нуждите на уязвимите и по-специално възрастните хора. Също толкова важни са и оптималните подходи по отношение на новите технологии и иновациите, интегрираните модели за полагане на грижи и алиансите, както и (трансграничните) мрежи и (мащабните) ПЧП. Следва да се гарантира правилното прилагане на правилата и насоките на ЕС. Нужно е службите на Комисията да играят активна и стимулираща роля по всеки от тези въпроси. |
| --- | --- |

1.7.

Препоръки

| 1.8. | Европейските институции следва да насърчават икономическите резултати, иновациите, цифровизацията и ефективните обществени поръчки, като същевременно улеснят трансграничната търговия с медицински изделия и промишлени продукти. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Промишлената политика на ЕС трябва да се основава на споделена национална и европейска компетентност в рамките на член 168 от ДФЕС. По същия начин политиките на ЕС в областта на иновациите следва да им оказват подкрепа. Финансирането от ЕС — „Хоризонт 2020“ и др. — трябва да бъде подобаващо координирано и съгласувано с националните програми. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Индустрията ще извлече огромни ползи от стратегията за цифровия единен пазар. Следва да се насърчава свободното движение на (големи масиви от) данни в рамките на Съюза, като се зачитат неприкосновеността на личния живот на пациентите и сигурността. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Обществените поръчки играят първостепенна роля за стартирането на проекти с модерни технологии. Комисията следва да осигури ефективни обществени поръчки в целия Съюз в съответствие с Директива 2014/12. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | В по-широкия контекст на националните подходи съществуват много базирани на регионално равнище инициативи. Комисията следва да окуражава обмена на успешен опит. Двустранните контакти между публичните и частните здравни органи трябва да бъдат насърчавани. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | В рамките на европейския семестър и СВДП (3) следва да се разглежда и въздействието на технологичните промени върху трансформацията на здравните системи. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Комисията трябва да се стреми към ефективна вътрешна координация. Тя следва да насърчава диалога и платформите между университетите, местните власти, социалните партньори и медицинската технологична индустрия. Те могат да послужат като пример за тясно сътрудничество между публични участници като националните министерства на здравеопазването, финансите и промишлеността и частния сектор. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Човешкият фактор е от огромно значение. Преходът към ново здравеопазване и сектор за полагане на грижи изисква възприемчивост и нови форми на професионализъм в промишлеността на всички равнища, както и реорганизиране на работата, свързана със здравето и полагането на грижи. Европейският социален диалог в областта на здравните и социалните услуги, въведен от 2006 г. насам, следва да се укрепи, за да се гарантират подходящи програми за образование и обучение, както и да се подобри качеството на условията на труд и работните места. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Настоящата ситуация

| 2.1. | В различни свои становища ЕИСК разгледа най-новите тенденции в здравния сектор (4). В становището се разглежда по-специално протичащата в момента дълбока трансформация на медицинската технологична индустрия. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Само в технологичния медицински сектор в Европа са заети над 575 000 души, които работят в около 26 000 дружества. В сектора преобладават МСП, които взаимодействат с големи дружества. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Секторът се оценява на близо 100 млрд. евро. Положителният търговски баланс от 14,1 млрд. евро през 2015 г. беше двойно по-голям в сравнение с 2006 г. и надхвърли значително търговския излишък на САЩ от 5 млрд. евро. Секторът има отлични перспективи за бъдещето. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Движеща сила на научните изследвания са както непрекъснатите постепенни иновации, така и преломните и революционните иновации в бизнеса, като в много случаи те са съпътстващ продукт на съществуващи структури, като например университетските болници. Броят на патентите показва добавената стойност, създавана в резултат на иновациите. През 2015 г. бяха подадени 12 474 заявки за патент в областта на медицинските технологии. Това е с около 17 % повече в сравнение с цифровите и компютърните комуникации и с почти 55 % повече от фармацевтичния сектор и биотехнологиите (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | През 2015 г. здравеопазването и полагането на дългосрочни грижи възлязоха на 8,7 % от БВП в ЕС и 15 % от общите държавни разходи. Делът им може да се увеличи до 12,6 % от БВП през 2060 г. поради по-скъпо струващите лечения, застаряването на населението и рязкото увеличаване на хроничните заболявания и коморбидността (6). Заради финансовите ограничения предоставянето на здравни грижи е подложено на нарастващ бюджетен натиск. Това може да доведе до краткосрочни бюджетни съкращения, които да се отразят негативно на разходите за НИРД. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Съвместната дейност и сътрудничеството между големи корпорации и МСП са правило. Корпорациите се съсредоточават върху разработването на капиталоемки хардуерни и софтуерни платформи, докато МСП се фокусират върху специални платформи за специални цели. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Разликите между отделните държави са значителни. Здравните системи и финансовите структури, както и състоянието на технологиите, включително възприемането на иновативни решения и широко разпространени медицински практики, също се различават съществено в отделните държави. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Наред с възможностите медицинската технологична индустрия се изправя и пред големи предизвикателства. Това е индустриален сектор сам по себе си поради преобладаващото участие на публични субекти, широкия кръг от заинтересовани страни, въздействието на европейските ценности (7) и необходимостта от устойчиво публично финансиране, както и поради съвестно защитавания принцип на субсидиарност и често децентрализираните, обикновено базирани на регионално равнище екосистеми. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Регионите представляват благодатна основа за сътрудничество. Липсата на свързващи инициативи и регионалната разпокъсаност обаче често възпрепятстват иновативните МСП, тъй като способността им да привличат капиталови инвестиции е пряко свързана с възможността им да разработват по-големи пазари за цифрови решения в областта на здравето. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | За разлика от САЩ, където голяма част от здравеопазването е организирана чрез частни застрахователни системи, здравеопазването в Европа се финансира предимно с публични средства. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Движеща сила за напредъка в медицинските технологии е тясното взаимодействие между всички заинтересовани страни. Системата се променя коренно с новите участници, които са двигател на цифровата трансформация. Секторът трябва да постигне деликатен баланс между пазарните сили и обществения интерес, който изисква достъпно здравеопазване за всички. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Той трябва да функционира в среда, състояща се от индустрията, лекарите, болниците, овластени пациенти и пациентски организации, както и застрахователни дружества (в това число националните законоустановени/задължителни системи за социална сигурност), с други думи, множество взаимодействащи заинтересовани страни работят в сложна система. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Технологиите и иновациите са част от тази специфична екосистема. Движеща сила на иновациите вече не е предлагането. Настоящите практики показват преориентиране към търсенето, което като цяло не гледа много благосклонно на налагането на нови подходи. Окончателният резултат обикновено е плод на засилена координация между заинтересованите страни на национално, а често и на регионално равнище. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Индустрията се фокусира върху специфичните решения и обновяването на всеки от елементите в индустриалната верига на добавена стойност. Всяка медицинска специалност има своите особености. Успоредно с това има все по-интегрирани решения за полагане на грижи. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | По начина, по който функционира, системата е подлагана на непрекъснати проверки. Съвсем не е лесно за индустрията да спазва всички изисквания, като регулаторните задължения понякога се припокриват. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Промишлена политика на ЕС

| 3.1. | ЕИСК приветства акцента, който ЕС поставя отскоро върху постигането на по-продуктивни резултати в здравеопазването чрез повече иновации, по-голяма (разходна) ефективност, по-добър достъп и повишени електронни умения (8). Стратегията за цифровия единен пазар разкрива нови възможности, но и предизвикателства. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Промишлената политика на ЕС може да се основава на споделена национална и европейска компетентност в рамките на член 168 от ДФЕС (9). Успоредно с това се засилва сътрудничеството със СЗО и ОИСР. ЕС и националните власти следва да водят активна борба с непродуктивната разпокъсаност. Желателно е да се предвидят обективни начини за измерване. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Трябва да се поощрят индустриалните показатели, както и взаимодействието между промишлеността и националните и регионалните заинтересовани страни. Механизмите за финансиране на ЕС и националното финансиране следва да се допълват. Европейските, националните и регионалните цели трябва да бъдат включени под една и съща шапка. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Към промишлеността имат отношение и широк кръг от директиви и насоки в сектора на здравеопазването: относно здравето и безопасността (10), правата на пациентите (11), неприкосновеността на личния живот и правата върху интелектуалната собственост. По-специално по линия на 7РП/програма „Хоризонт 2020“ и финансирането на политиката за сближаване се съфинансират проекти, свързани с медицински изделия. Що се отнася до академичните и медицинските технологии, фармацевтичната индустрия се е възползвала в особена степен от програма „Хоризонт 2020“. От 2015 г. насам Европейският институт за иновации и технологии (EIT) е много активен при финансирането на регионални инициативи (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Промишлената политика на ЕС е от съществена важност, като се имат предвид финансовата подкрепа и технологичните постижения в конкуриращите се юрисдикции. В Китай стратегията „Китай 2025“ се свежда до привилегироване на националните марки и стимулиране на болниците да отдават предпочитание на китайската индустрия и да отблъскват чуждестранните инвестиции. Това може да засегне сериозно европейските дружества. С оглед на съществуващия и нарастващ протекционизъм в САЩ едва ли може да се говори за еднакви условия на конкуренция от двете страни на Атлантика. В САЩ също протича цифрова революция (13). Предприятията от САЩ имат лесен достъп до европейския пазар. Google е силен нов конкурент. Водените от ЕС търговски преговори трябва да осигурят съвременно европейско производство за предоставяне на всеобщо здравеопазване. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Оптимизацията на данните повишава възможностите за всички установени в Европа дружества (14). Системите за електронни здравни досиета са много скъпи. Разпокъсаността и трансграничните бариери пред данните за здравето възпрепятстват усилията за оперативна съвместимост и европейските МСП. Бъдещите персонализирани медицински решения — по-добра превенция, по-прецизна диагностика, по-добро лечение — ще извлекат огромна полза от обединяването на данни и ресурси в рамките на ЕС. Този процес на обединяване все още е относително скромен в сравнение със САЩ и Китай. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Публично-частните партньорства (ПЧП) на заинтересовани страни от публичния и частния сектор трябва да се оценяват и следят внимателно що се отнася до капацитета им да създават иновативни и устойчиви решения, индустриални цели и полезни взаимодействия и обмен. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Иновации и необходимост от устойчиви дългосрочни решения

| 4.1. | Понастоящем технологичните инвестиции в системата на здравеопазването са ограничени до 2 — 3 % от общите разходи за здравеопазване. Гамата от иновации засяга в дълбочина всяка отделна медицинска специалност (15), което ще се отрази в голяма степен на бъдещето на медицинската професия, както и на организацията на болниците и здравния сектор като цяло. В целия Съюз се внедряват нови бизнес модели. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Финансовият натиск може да доведе до по-евтини краткосрочни решения, което ще ограничи иновациите. Освен това съществуващите в някои държави членки стимули не оказват достатъчна подкрепа на иновациите, а могат да доведат до неудовлетворени медицински нужди или ограничени ползи за пациентите, и в крайна сметка — до по-скъпи форми за лечение. Желателно е да се поддържа двустранен обмен и да се споделят инициативи на европейско равнище. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ползотворното регионално сътрудничество и живите лаборатории в сектора следва да се стимулират. EIT поощрява сътрудничеството чрез насърчаване на процеси и синергии, които действат като катализатор, наред другото, посредством центрове, както и чрез подкрепа на диалога, платформите и установяването на връзки за отделни проекти. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Цифровите иновации, особено отнасящите се до мобилни здравни приложения, могат да спомогнат за преодоляване на рисковите фактори, свързани с хроничните заболявания. Мобилното здравеопазване и дистанционното проследяване подпомагат превенцията и могат да намалят необходимостта от тежки терапии на по-късен етап. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | НИРД и иновациите не са самозадвижващи се сили. По отношение на търсенето, което е почти изключително от страна на публичния сектор, често съществува склонност към избягване на риска и тенденция да се избира най-евтиното решение. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Понякога трябва да се преодолява недоверието на публичните органи. Медицинският персонал може да забави въвеждането на иновации, които могат да доведат до промяна на методите на работа, например в хирургията, или до напълно нови начини за лечение, например с помощта на роботика. Финансовото обезпечаване за медицински специалисти също може да попречи на желанието за иновации. Застрахователните дружества също невинаги са готови да сътрудничат. Накратко, естествената отвореност към иновациите често изисква културна промяна, за да се извлекат максимални ползи от тях. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | От полза би било да се направи преглед на различните полезни иновации, които повишават качеството на живот, подобряват профилактиката на заболяванията, водят до подобрена и удължена продължителност на живота, както и до по-добро съотношение качество/цена. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Това би било в съответствие и с концепцията за „икономически най-изгодната цена“. Здравеопазването и секторът за полагане на грижи са били и навярно все още са най-бързо разрастващият се сектор в националните бюджети. Във финансовите и здравните министерства, както и сред заинтересованите страни, следва да надделява общото разбиране за необходимостта от иновации и дългосрочни решения за пациентите. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | От същата гледна точка са изключително важни и европейските фондове, при необходимост комбинирани с национални средства. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Обществени поръчки

| 5.1. | По оценки 70 % от световните продажби на медицинска техника се извършват чрез процедури за възлагане на обществена поръчка, а 70 % от решенията по тези случаи се определят въз основа на цената, като и двете числа нарастват. Това обикновено води до по-слаба конкурентоспособност и по-малко иновации/нови технологии, изразяващи се в по-високи разходи и намалена добавена стойност за пациентите (16). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Растящите разходи следва да бъдат стимул за болниците и здравните системи да се откажат от закупуването на медицински продукти въз основа на първоначалната покупна цена (17). Някои важни аспекти:






  — | значителни икономии, ако краткосрочните печалби при закупуването бъдат заменени от добре изчислени дългосрочни предимства; |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

значителни икономии, ако краткосрочните печалби при закупуването бъдат заменени от добре изчислени дългосрочни предимства;

| — | иновативни решения за насърчаване на качеството в съчетание с общите разходи за целия жизнен цикъл; |
| --- | --- |

—

иновативни решения за насърчаване на качеството в съчетание с общите разходи за целия жизнен цикъл;

| — | достатъчно специализирани знания сред закупчиците, каквито често липсват; |
| --- | --- |

—

достатъчно специализирани знания сред закупчиците, каквито често липсват;

| — | прозрачни и недискриминационни преговори между страната на предлагането и на търсенето. |
| --- | --- |

—

прозрачни и недискриминационни преговори между страната на предлагането и на търсенето.

| 5.3. | Компетентният закупчик, чието внимание е насочено към най-новите и доказали ефективността си иновации, следва да се счита за жизненоважен за резултатите фактор. До известна степен закупчикът може да се разглежда като връзката между интересите на пациента и на доставчика, като спестява разходи и благоприятства резултата. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Офертите трябва да се разглеждат от цялостна гледна точка, при която се вземат под внимание качеството и разходите за продуктите и услугите през целия им жизнен цикъл. Това ще отговори и на необходимостта от интегрирани грижи, с помощта на Integrated Care Alliance (Алианс за интегрирани грижи) (18). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Всички заинтересовани страни носят обща отговорност за установяването на нуждите на потребителите и партньорите в тръжния процес. Това е труден процес с оглед на разнородните предизвикателства, свързани с изчисляването на разходите и оценката на качеството в широкия кръг от области в медицинския сектор. Той изисква правилна нагласа у всички заинтересовани страни. Споделянето на най-добри практики в Европа и откритите транснационални дискусии и обмен на равнище ЕС ще бъдат от огромна помощ. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Цифровизация

| 6.1. | Технологичните промени и революционните междусекторни последици от цифровизацията изискват дълбок ангажимент и участие на всички заинтересовани страни в сектора на здравеопазването. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Електронното здравеопазване ще позволи на специалистите да взаимодействат от разстояние с пациентите и други колеги. То помага също така за разпространяването на специализирани знания и улеснява научните изследвания, като създава голямо многообразие от нови решения и представлява несъмнен фактор за растеж, а също така със сигурност облекчава тежестта върху националните бюджети. Мобилното здравеопазване подобрява здравните грижи в домовете. То има съществена роля за насърчаването на мобилността на пациентите, като същевременно трябва да се гарантират данните, неприкосновеността на личния живот на пациентите и сигурността. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Комисията счита, че „все още продължава да съществува голямо несъответствие между потенциала на цифровата трансформация и реалното положение в системите за здравеопазване и полагане на грижи днес“ (19). Пречките са от най-различно естество: националното законодателство, системите за финансиране и платежните системи, традиционните подходи в целия медицински и публичен сектор, разпокъсаността на пазара и липсата на разрастващи се предприятия. Индустрията също има интерес да следи за правилното протичане на трансформацията, за да избегне незадоволителните резултати и евентуално по-голямата натовареност. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | От друга страна, като се има предвид, че здравеопазването е важен сектор (с дял от около 10 % от БВП на ЕС), перспективите за масова цифровизация разкриват огромни възможности за по-нататъшно разширяване (20). Бързо се увеличава разбирането за въздействието на цифровизацията, включително за изкуствения интелект (21). Комисията неотдавна прие съобщение, в което се разглеждат трите приоритета за сектора на здравеопазването и полагането на грижи в стратегията за цифровия единен пазар:






  — | сигурен достъп на обществеността до електронните здравни досиета и възможността за трансгранично споделяне, както и използването на електронни рецепти; |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

сигурен достъп на обществеността до електронните здравни досиета и възможността за трансгранично споделяне, както и използването на електронни рецепти;

| — | подкрепа за изграждането на инфраструктура за данни за авангардни научни изследвания, профилактика на заболяванията и персонализирано здравеопазване и полагане на грижи в ключови области; |
| --- | --- |

—

подкрепа за изграждането на инфраструктура за данни за авангардни научни изследвания, профилактика на заболяванията и персонализирано здравеопазване и полагане на грижи в ключови области;

| — | улесняване на обратната информация и взаимодействието между пациентите и доставчиците на здравни услуги, подпомагане на профилактиката и овластяването на гражданите, както и на квалифицираните грижи, поставящи пациента на централно място, които са фокусирани върху хроничните заболявания и по-добрите резултати на системите за здравеопазване. |
| --- | --- |

—

улесняване на обратната информация и взаимодействието между пациентите и доставчиците на здравни услуги, подпомагане на профилактиката и овластяването на гражданите, както и на квалифицираните грижи, поставящи пациента на централно място, които са фокусирани върху хроничните заболявания и по-добрите резултати на системите за здравеопазване.

| 6.5. | В подробния план за действие се посочва, че ако ЕС не приведе ефективните иновации и икономическите и промишлените политики в съответствие с политиките в областта на здравеопазването и социалните грижи, както и с нуждите на потребителите и пациентите, „нашите социални и икономически модели, както и качеството на живот на населението са изложени на риск. Това е ключов въпрос, който трябва да разгледаме“ (22). ОИСР заключава, че правителствата играят решаваща роля като движеща сила на създаването на възможности за ефективно използване на ИКТ при промяната и преструктурирането на здравните системи (23). ОИСР отбелязва обаче, че разпокъсаността и бързо променящите се технологични решения, съчетани с липсата на общи индустриални стандарти и спазване на съществуващите правила относно ИКТ системите, може да доведат до висок риск от провал и ниска възвръщаемост (24). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Вече съществува широк спектър от успешни инициативи за електронно здравеопазване. Между отделните страни и региони обаче има съществени разлики. Наскоро в рамките на проекта „Цифровизиране на европейската промишленост“ (DEI) беше изготвена всеобхватна стратегия в подкрепа на взаимодействието и постигането на синергии, както и „нов модел за свързване на различните инициативи на ЕС с ясни ангажименти от страна на сектора, както и подкрепа от държавите членки и регионалните стратегии“ (25). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Следвайки примера на четвъртата индустриална революция, Комисията сега инициира четвъртата революция в здравеопазването. В процес на изпълнение са няколко програми на ЕС. Необходима е еднаква нагласа сред всички съответни генерални дирекции, за да се постигнат синергии. Трябва да се насърчават технологичните платформи, които функционират успоредно с национални и регионални инициативи, както и създаването на (трансгранични) мрежи. Наскоро сформираната работна група следва да насърчава подобни процеси (26). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Редица пилотни проекти и инициативи на ЕС не са приключили напълно, като в същото време са започнали нови инициативи. По-устойчив подход би било да има създадени постоянни механизми в подкрепа на индустрията и иновациите, включително внедряването. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Големите масиви от данни имат огромен потенциал за осъществяване на по-нататъшни радикални промени в медицинската терапия. Важно е електронните здравни досиета да се управляват по сигурен начин и да бъдат защитени в съответствие с протоколите за управление на здравните данни, съобразени с правителствените разпоредби (27). Ефективните стратегии за ППР (28) са важни, особено в сфери като управление на данните и стандарти за неприкосновеност на личния живот на пациентите, среда в облак и инвестиции в сигурността на големите масиви от данни. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Статистиката сочи, че секторът на здравеопазването е особено уязвим на кибератаки. Затова киберсигурността също трябва да е приоритет в новите промишлени приложения. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Големите масиви от данни подпомагат персонализацията, включително връзката между производителите и пациентите. Те засягат следните области:






  — | преминаване от здравеопазване към полагане на грижи в домашни условия; |
| --- | --- | --- |

6.11.

—

преминаване от здравеопазване към полагане на грижи в домашни условия;

| — | преминаване от общи решения към персонализирано лечение; |
| --- | --- |

—

преминаване от общи решения към персонализирано лечение;

| — | преминаване от лекуване към профилактика; |
| --- | --- |

—

преминаване от лекуване към профилактика;

| — | премахване на ограниченията в случай на боледуване или увреждане. |
| --- | --- |

—

премахване на ограниченията в случай на боледуване или увреждане.

| 6.12. | Цифровизацията и големите масиви от данни не само благоприятстват разпространението на индивидуални сензори и изделия, но и играят ключова роля в новото диагностициране, научните изследвания и профилактиката, както и в подкрепата на овластяването на пациентите и самоуправлението, като в същото време разкриват възможности за оптимални решения за полагане на интегрирани грижи. Обменът на данни за пациентите ще бъде от решаващо значение за оперативната съвместимост. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | Европейските най-добри практики и партньорският натиск ще бъдат полезни в това отношение, както и обективните оценки и пилотните проекти, при условие че тези пилотни проекти се осъществяват изцяло. |
| --- | --- |

6.13.

7.   Социално въздействие и умения

| 7.1. | Трансформацията в промишлеността оказва социално въздействие както върху самата медицинска промишленост, така и върху сектора на здравеопазването като цяло. Както в други промишлени сектори, промяната на бизнес моделите в резултат на цифровизацията изисква адаптиране на трудовите условия и механизмите на пазара на труда, както и участие на социалните партньори на различните равнища. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Технологиите и иновациите обикновено оказват силно въздействие върху положението на работещите в самия здравен сектор. В допълнение към и заедно с по-тясно свързаните заинтересовани страни като болници и клиники, промишлеността може да помогне при подготовката на работната сила за променящата се среда и лечения. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Необходими са специални подходи и инструменти, за да се посрещнат нуждите на уязвимите и по-специално възрастните хора (домове за възрастни хора), които следва да се ползват от специални персонализирани видове подкрепа и помощ. Професионалните медицински грижи се нуждаят от целенасочено обучение за прилагане на новите технологии при тази категория пациенти. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Здравеопазването и секторът за полагане на грижи са сред най-големите работодатели в ЕС. Прогнозираният недостиг на до 2 млн. здравни работници и 20 млн. работници в сектора за полагане на грижи в ЕС до 2025 г. е предизвикателство пред устойчивото бъдещо развитие на сектора като цяло (29). |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Една оптимизирана система за здравеопазване и полагане на грижи ще извлече значителна полза от приноса и ангажимента на една висококвалифицирана и мотивирана система за полагане на грижи. Често работата в здравеопазването и сектора за полагане на грижи е несигурна, недобре платена и изключително тежка. Несъответствието между нуждите и изискваната работа (качество) налага преструктуриране на свързаните със здравеопазването и полагането на грижи труд и организация. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | ИКТ и интелигентните организации могат да помогнат за създаването на по-привлекателни и продуктивни условия на труд и на по-добри работни места. На идентифицираните рискове и проблеми, както и на всякакви въпроси, възникнали в резултат на новите технологии, следва да се дава отговор чрез изчерпателна информация и консултации в съответствие с правата на здравните работници на различните равнища. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Голямо влияние в това отношение оказват новите умения, адаптираните методи на работа и овластяването на пациентите. Тези процеси могат да бъдат успешно завършени чрез ангажирането на всички засегнати страни. Те следва да произтичат от националните, секторните или договорените в предприятията споразумения и/или решения, които надлежно подготвят работещите и здравните организации за предстоящите промени. През 2006 г. беше създаден секторен комитет за социален диалог в болничния/здравния сектор. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Образованието и практиката, както и текущото обучение, са от съществено значение. Желателно е да се въведат общи европейски образователни и обучителни модули. Трябва да се насърчава обменът между съответните страни относно повишаване на информираността и най-добрите практики в Европа по тези въпроси. Въпросът за образованието и обучението беше разгледан в съвместната декларация на социалните партньори, приета през 2016 г. (30). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Най-добрите практики в рамките на ЕС в областта на здравеопазването и сектора за полагане на грижи, които засягат развитието на системата и оценката на интелигентните организации, също могат да бъдат полезни за насърчаването на перспективни методи за участие на работниците. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Необходимостта от възприемчивост към новите решения, възможни благодарение на ИКТ, изисква от всички здравни специалисти и професионалисти в сектора за полагане на грижи да бъдат цифрово грамотни и да бъдат запознати с най-новите технологии. В допълнение към уменията на специалистите от всички направления овластяването на пациентите също изисква правилна нагласа и съответните умения. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Успоредно със здравните специалисти съществува необходимост от повишаване на медицинските знания в ИТ бизнеса с оглед на оптимизираното използване на ИТ инструментите в здравеопазването и сектора за полагане на грижи. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Заетостта в сектора на полагане на неформални и социални грижи също трябва да бъде модернизирана. Неформалните грижи се увеличават непропорционално, както и овластяването на пациентите. И двете тенденции могат до голяма степен да подобрят мобилността на застаряващото поколение — както на възрастните хора с увреждания, така и на тези в добро здраве. Терминът „сребърна икономика“ не се нуждае от пояснение. |
| --- | --- |

7.12.

Брюксел, 14 февруари 2018 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Вж. Заключенията на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси относно въздействието на европейските ценности (2006/C 146/01) и приложението към тях, 2 юни 2006 г.

1

(2)  Вж. по-конкретно цели 3, 5, 9 и 10.

2

(3)  Специфични за всяка държава препоръки.

3

(4)  ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 160, ОВ C 242, 23.7.2015 г., стр. 48, SOC/560 — Устойчиви системи за социална сигурност и социална закрила в цифровата ера (все още непубликувано в ОВ), ОВ C 133, 9.5.2013 г., стр. 52, ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 1.

4

(5)  Европейската медицинска технологична индустрия в цифри, 2015 г.

5

(6)  Европейска комисия, 2017 г.

6

(7)  Вж. бележка под линия No 1.

7

(8)  Вж. Заключенията на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси относно въздействието на европейските ценности (2006/C 146/01) и приложението към тях, 2 юни 2006 г.

8

(9)  Член 168 в дял ХIV „Обществено здраве“ от ДФЕС.

9

(10)  Наскоро Съветът отново прие два регламента с голямо въздействие върху индустрията: относно новите медицински изделия и относно медицинските изделия за инвитро диагностика.

10

(11)  Във връзка с това вж. член 35 от Хартата на ЕС на основните права, док. 2012/C 326/02, и Европейската харта за правата на пациентите, 2002 г.

11

(12)  ОЗИ „Здравеопазване“ на EIT (Общност за знания и иновации — Европейски институт за иновации и технологии) беше създадена на 9 декември 2014 г.

12

(13)  Вж. проучването на Goldman Sachs, 2015 г., A digital healthcare revolution is coming — and it could save America $300 billion („Задава се цифрова революция в здравеопазването, която може да спести на Америка 300 млрд. $“).

13

A digital healthcare revolution is coming — and it could save America $300 billion

(14)  Вж. съобщението на Комисията, озаглавено „Изграждане на основана на данни европейска икономика“, март 2011 г., и реакцията на ЕИСК TEN/630.

14

„Изграждане на основана на данни европейска икономика“,

(15)  Вж., наред с другото, стратегическата научна програма в рамките на програма „Хоризонт 2020“, COCIR, септември 2016 г.

15

(16)  Procurement, The Unexpected Driver of Value Based Health Care („Обществените поръчки: неподозираният двигател на здравеопазването, основано на стойността“), Boston Consulting Group — MedTech Europe, 2015 г.

16

Procurement, The Unexpected Driver of Value Based Health Care

(17)  Здравният сектор далеч не е единственият сектор, засегнат от подобни практики. Синдромът „най-ниска цена“ преобладава в повечето обществени поръчки в цяла Европа. Това е една от основните причини за наличието на европейско законодателство в тази област, вж. по-конкретно Директивата за обществените поръчки от 2014 г.

17

„най-ниска цена“

(18)  Вж., наред с другото, Европейския подробен план за действие, ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“ (раздел 6 по-долу) и www.integratedcarealliance.org.

18

Европейския подробен план за действие,

(19)  Вж. Европейската промишленост: работна група 2 — цифрови промишлени платформи, глава 5, преглед на стратегията в Digital Transformation of Health and Care („Цифровата трансформация на здравеопазването и грижите“).

19

(20)  Вж. работна група 2, стр. 31.

20

(21)  Вж., наред с другото, Blueprint on Digital Transformation of Health and Care for the Ageing Society, a Strategic Vision developed by Stakeholders (Подробен план за действие относно цифровата трансформация на здравеопазването и сектора за полагане на грижи за застаряващото общество, стратегическа визия, разработена от заинтересованите страни), Брюксел, 5– 8 декември 2016 г.

21

Blueprint on Digital Transformation of Health and Care for the Ageing Society, a Strategic Vision developed by Stakeholders (Подробен план за действие относно цифровата трансформация на здравеопазването и сектора за полагане на грижи за застаряващото общество, стратегическа визия, разработена от заинтересованите страни),

(22)  Подробен план за действие, стр. 6.

22

Подробен план за действие

(23)  Improving Health Sector Efficiency, the role of Information and Communication technologies („Подобряване на ефективността на здравния сектор, ролята на информационните и комуникационните технологии“), ОИСР, 2010 г.

23

Improving Health Sector Efficiency, the role of Information and Communication technologies („Подобряване на ефективността на здравния сектор, ролята на информационните и комуникационните технологии“),

(24)  Пак там, стр. 16.

24

(25)  Работна група 2, стр. 35.

25

(26)  Работна група за по-нататъшно развитие на политиките в областта на здравеопазването и цифровизацията, 27 февруари 2017 г.

26

(27)  Вж. също рамката за защита на данните от 2012 г.

27

(28)  Стратегии за продължаващо професионално развитие.

28

(29)  Подробен план за действие, стр. 19.

29

Подробен план за действие

(30)  Вж. Съвместна декларация на HOSPEM (Европейска асоциация на работодателите в сектора на здравеопазването и болниците) и EPSU (Европейска синдикална федерация в сектора на обществените услуги) — социални партньори — относно продължаващото професионално развитие и ученето през целия живот за всички здравни работници в ЕС, ноември 2016 г. За повече информация за необходимостта от инвестиране в здравните работници вж. съвместния доклад на ООН, МОТ, СЗО и ОИСР Working for health and growth: investing in the health workforce („В подкрепа на здравето и растежа: инвестиране в здравните работници“).

30

Working for health and growth: investing in the health workforce

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/20

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на Турция в бежанската криза“

(становище по собствена инициатива)

(2018/C 227/03)

| Докладчик: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Докладчик:

Dimitris DIMITRIADIS

| Решение на Пленарната асамблея | 22.9.2016 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 7.11.2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 227/6/12 |

Решение на Пленарната асамблея

22.9.2016 г.

Правно основание

член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

7.11.2017 г.

Приемане на пленарна сесия

14.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

227/6/12

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК признава, че Турция играе важна и ключова роля в управлението на т. нар. бежанска криза в Близкия изток и Средиземноморието и че положи усилия да се справи с нея както със собствени средства, така и с помощта на ЕС и международната общност. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че въпреки взривоопасната ситуация около т.нар. бежанска криза ЕС и до днес не успява да създаде убедителна и ефективна обща европейска имиграционна политика и обща европейска система за убежище заради необоснования отказ на някои държави членки да изпълнят задълженията си, произтичащи както от международните конвенции или Договорите на ЕС, така и от единодушните решения, взети на срещи на върха или заседания на съвети на министрите. С оглед на това призовава Съвета и Комисията да предприемат по-решителни действия в тази област и да задължат държавите членки, които не изпълняват европейските си ангажименти, незабавно да се съобразят с тях |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК открито осъжда ксенофобската позиция на някои държави членки по въпроса за бежанската криза и счита, че тя противоречи на основните ценности на ЕС. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК заявява готовността си да допринася по всякакъв начин за решаването на бежанската криза в сътрудничество с европейските органи и организациите на гражданското общество (работодатели, работници и НПО), за което свидетелства свършената от него важна работа както по редица становища, така и в рамките на мисии в засегнати от тази хуманитарна катастрофа страни. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | От подписването на изявлението на ЕС и Турция досега броят на лицата, които преминават незаконно европейските граници или намират смъртта си в Егейско море, намалява значително и непрекъснато. Същевременно обаче се наблюдава рязко увеличаване на потока към други южни държави, което особено много безпокои ЕИСК. Резултатите, постигнати впоследствие от държавите членки в областта както на презаселването, така и на преместването, остават разочароващи. Въпреки че бяха положени основите за прилагането на тези схеми, сегашният темп все още е под необходимото за постигането на целите, определени, за да се гарантира, че всички отговарящи на условията лица ще бъдат преместени или презаселени. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита за необходимо Турция да разработи и приеме единен режим на предоставяне на международна закрила на търсещи убежище лица, в съответствие с международните и европейските стандарти (1), който да не дискриминира кандидатите за международна закрила въз основа на техния национален произход и да предоставя еднаква защита на всички. Предлага, наред с останалото, да се отмени географското ограничение за търсещите убежище лица от неевропейски държави, както и разграничението между сирийски и несирийски кандидати за убежище (2). Освен това трябва да се гарантира принципът на забрана за връщане. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че е необходимо да се подобрят условията на прием в Турция, както и политиките за социална и икономическа интеграция на лицата с признат статут на бежанци, особено що се отнася до достъпа до работа, медицински грижи, образование и настаняване. Следва да се обърне специално внимание на непридружените ненавършили пълнолетие лица и децата, особено що се отнася до достъпа до образование и закрилата от принудителен труд и принудително сключване на брак (3). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК отправя искане да бъде създаден сериозен независим механизъм за контрол и наблюдение на изявлението на ЕС и Турция по бежанския въпрос, с помощта на който — в сътрудничество с турските власти, международните НПО и специализираните хуманитарни организации — да се следят прилагането и спазването на договореностите и от двете страни, в съответствие с международното и европейското право (4). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че трябва да се засили ролята на европейската гранична и брегова охрана за разбиване на мрежите за незаконна имиграция и борба с трафика на хора в съответствие с международното право (5). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК настоява държавите — членки на ЕС, които понастоящем не участват в процедурите по преместване (relocation) и презаселване (resettlement), да спазят изцяло ангажиментите си, както и да бъде ускорено изпълнението на тези схеми. Положителна стъпка в тази посока са решенията на Съда на Европейския съюз, както и усилията на Комисията да постигне по-добра координация между европейските институции и държавите членки. С решенията си Съдът на ЕС директно осъжда нежеланието на определени държави да приемат бежанци на територията си, което, както Съдът отбелязва, противоречи на задължението за солидарност и справедливо разпределяне на тежестта, поето от държавите — членки на ЕС, в областта на политиката за предоставяне на убежище. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК изразява острото си безпокойство от общото състояние на правата на човека в Турция, по-специално след неуспешния опит за преврат. ЕИСК счита, че принципите и ценностите на ЕС, утвърдени в член 2 от Договора за Европейския съюз, може да бъдат застрашени от настоящото правителство на Турция (6). ЕИСК е обезпокоен по-специално от факта, че организациите на гражданското общество в Турция не могат да работят безпрепятствено, особено след въвеждането на извънредно положение в страната, и счита, че те играят решаваща роля за хуманитарната ситуация на бежанците както при планирането, така и при изпълнението на програмите за интегриране на бежанците в местните общества. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК счита, че социалните партньори в Турция могат и трябва да играят решаваща роля за справяне с бежанската криза. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК изразява безпокойството си от наблюдаваното в последно време напрежение в отношенията между ЕС и Турция и от негативното въздействие, което едно по-нататъшно ескалиране на напрежението би могло да окаже както върху изпълнението на споразумението между ЕС и Турция, така и по принцип върху техните отношения. ЕИСК продължава да счита, че отношенията между ЕС и Турция трябва да останат обвързани с перспективата за присъединяване на Турция, при пълно спазване на достиженията на правото на ЕС. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Встъпителни бележки: от европейската програма за миграцията до споразумението от 18 март 2016 г.

| 2.1. | Вследствие на избухналата война в Сирия, която предизвика огромна хуманитарна криза, и взривоопасната ситуация, възникнала в Ирак заради продължителната политическа нестабилност, хиляди бежанци, живеещи при нечовешки условия, започнаха да преминават границата с Турция с крайната цел да стигнат в страните от ЕС и главно тези от Централна Европа.
  В Турция се озоваха близо три милиона души, които с риск за живота си бяха прекосили зони на военни действия и които, отново с риск за живота си, се опитаха и продължават да се опитват да преминат незаконно европейската граница и да влязат в Гърция. |
| --- | --- |

2.1.

В Турция се озоваха близо три милиона души, които с риск за живота си бяха прекосили зони на военни действия и които, отново с риск за живота си, се опитаха и продължават да се опитват да преминат незаконно европейската граница и да влязат в Гърция.

| 2.2. | Като първа приемаща държава, Турция изигра и продължава да играе особено решаваща роля в т.нар. бежанска криза, която се превърна в един от най-големите нерешени проблеми на ЕС. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Европейската програма за миграцията, представена през май 2015 г. след трудни и продължителни вътрешноевропейски преговори, беше първият опит на ЕС да потърси решение на драмата на хиляди бежанци, които с риск за живота си прекосяват зони на военни конфликти или се опитват да преминат Средиземно море. Тя за първи път въведе понятия като „вътрешно преместване“ и „преместване“. В програмата са предвидени както непосредствени, така и дългосрочни мерки за справяне със значителните миграционни потоци, пред които е изправена Европа, и особено средиземноморските страни, както и с проблемите, възникващи при управлението на подобен вид кризи. Предвижда се, наред с останалото, трикратно увеличение на средствата за Frontex, преместване на бежанци и имигранти в страни от ЕС по конкретни критерии и квоти, задействане за първи път на механизма за реагиране при извънредни ситуации в помощ на държавите членки, изправени пред внезапен приток на бежанци, в съответствие с член 78, параграф 3 от ДФЕС, както и стартиране, в рамките на общата политика за сигурност и отбрана, на операция в Средиземно море за разбиване на мрежите за незаконна имиграция и борба с трафика на хора в съответствие с международното право. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В тази рамка се вписва и изявлението на ЕС и Турция от 18 март 2016 г. за ограничаване на бежанската криза, което по процедурни причини беше неформално наречено споразумение за незаконната миграция от Турция към ЕС и заменянето ѝ със законни канали за презаселване на бежанци в Европейския съюз (7). В него, наред с останалото, се предвижда:






  i) | Всички „незаконни мигранти“, влезли в Гърция от Турция след 20 март 2016 г., ще бъдат връщани в Турция по силата на двустранно споразумение между Гърция и Турция. |
| --- | --- | --- |

2.4.

i)

Всички „незаконни мигранти“, влезли в Гърция от Турция след 20 март 2016 г., ще бъдат връщани в Турция по силата на двустранно споразумение между Гърция и Турция.

| ii) | Всички лица, които не подадат молба за убежище или чиято молба бъде счетена за неоснователна или недопустима, ще бъдат връщани в Турция. |
| --- | --- |

ii)

Всички лица, които не подадат молба за убежище или чиято молба бъде счетена за неоснователна или недопустима, ще бъдат връщани в Турция.

| iii) | Гърция и Турция, подпомагани от европейските институции, ще подпишат всички необходими двустранни споразумения, включително споразумение, предвиждащо постоянно присъствие на турски служители на гръцките острови и на гръцки служители в Турция от 20 март нататък с цел изпълнение на тези споразумения. |
| --- | --- |

iii)

Гърция и Турция, подпомагани от европейските институции, ще подпишат всички необходими двустранни споразумения, включително споразумение, предвиждащо постоянно присъствие на турски служители на гръцките острови и на гръцки служители в Турция от 20 март нататък с цел изпълнение на тези споразумения.

| iv) | За всеки сириец, върнат в Турция от гръцките острови, друг сириец ще бъде презаселен в ЕС. |
| --- | --- |

iv)

За всеки сириец, върнат в Турция от гръцките острови, друг сириец ще бъде презаселен в ЕС.

| v) | В сътрудничество с Комисията, европейските служби, Върховния комисариат на ООН и държавите членки ще бъде създаден специален механизъм за прилагане на принципа „един за един“, който ще заработи от деня, в който започнат връщанията. |
| --- | --- |

v)

В сътрудничество с Комисията, европейските служби, Върховния комисариат на ООН и държавите членки ще бъде създаден специален механизъм за прилагане на принципа „един за един“, който ще заработи от деня, в който започнат връщанията.

| vi) | С приоритет при презаселването в ЕС вече се ползват сирийците от Турция, а не от Гърция, като сред тях с приоритет се ползват мигрантите, които не са влизали или не са правили опит да влязат в ЕС. |
| --- | --- |

vi)

С приоритет при презаселването в ЕС вече се ползват сирийците от Турция, а не от Гърция, като сред тях с приоритет се ползват мигрантите, които не са влизали или не са правили опит да влязат в ЕС.

| 2.5. | В допълнителната бележка относно изявлението на ЕС и Турция от 18 март 2016 г. (8) Комисията подкрепя възможността Турция да бъде определена за сигурна трета страна (9). На същия извод навежда и Съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета относно актуалното състояние във връзка с изпълнението на приоритетните действия в рамките на Европейската програма за миграцията, където се посочва, че понятието „сигурна трета страна“, съгласно определението му в Директивата за процедурите за убежище, не предполага липсата на резерви и географски ограничения при прилагането на Женевската конвенция, а принципната възможност дадено лице да получи закрила съгласно условията, определени в конвенцията (10). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | От своя страна ЕИСК вече изрази позицията си, че концепцията за сигурна страна на произход не бива по никакъв начин да се прилага в случаи на незачитане на свободата на медиите или нарушаване на политическия плурализъм, както и в страни, в които съществува преследване, основано на пол и/или сексуална ориентация или поради принадлежност към национално, етническо, културно или религиозно малцинство. При всички случаи, за да бъде включена дадена страна в списъка на сигурните страни на произход, следва да се оценява, наред с останалото, актуалната информация, предоставяна от източници като Европейския съд по правата на човека, Върховния комисариат за бежанците на ООН (ВКБООН), Европейската служба за подкрепа в областта на убежището (EASO), Съвета на Европа и други организации за защита на правата на човека (11). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | От подписването на изявлението на ЕС и Турция досега броят на лицата, които преминават незаконно европейските граници или загиват в Егейско море, намалява непрекъснато и значително (12). Същевременно обаче се наблюдава рязко увеличаване на потока към други южни държави, което особено много безпокои ЕИСК. Резултатите, постигнати впоследствие от държавите членки в областта както на презаселването, така и на преместването, остават разочароващи. Въпреки че бяха положени основите за прилагането на тези схеми, сегашният темп все още е под необходимото за постигането на целите, определени, за да се гарантира, че всички отговарящи на условията лица ще бъдат преместени или презаселени (13). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Механизмът на сигурните страни: сигурна трета страна и първа страна на убежище

| 3.1. | Понятията „сигурна страна на произход“, „сигурна трета страна“ и „първа страна на убежище“ са дефинирани в Директива 2013/32/ЕС относно общите процедури за предоставяне и отнемане на международна закрила, която определя общи процедурни стандарти и гаранции за лицата, подаващи молба за международна закрила в държавите — членки на ЕС. По-конкретно директивата предвижда четири категории сигурни страни: първа страна на убежище (член 35), сигурна трета страна (член 38), сигурна страна на произход (член 37) и сигурна трета европейска страна (член 39) (14). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Съвместният прочит на член 39 от Директива 2013/32/ЕС относно понятието сигурна трета европейска страна и член 35 относно понятието първа страна на убежище разкрива съществуването на два статута с различна степен на международна закрила — по-висока и по-ниска, като статутът по член 38 относно понятието сигурна трета страна е някъде по средата. Член 39 предвижда най-високата степен на защита, тъй като се отнася до страни, които са ратифицирали Женевската конвенция без никакви географски ограничения, предоставят максималната закрила, предвидена в конвенцията, прилагат изцяло член 36 от нея и са обхванати от нейните механизми за контрол. На противоположния полюс е член 35 от директивата, който се ограничава до закрилата, предоставена на лицата със статут на бежанци, или друга подходяща закрила, с акцент върху прилагането на принципа на забрана за връщане. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Съгласно член 38 от Директива 2013/32/ЕС за сигурна трета страна за конкретен кандидат за убежище се счита страна, която отговаря съвкупно на следните условия: а) кандидатите за убежище не са заплашени поради раса, религия, националност, принадлежност към определена социална група или поради политически убеждения за живота и за свободата си; б) въпросната страна спазва принципа на забрана за връщане в съответствие с Женевската конвенция; в) няма опасност от тежко посегателство срещу кандидатите; г) въпросната страна забранява репатрирането на лице в страна, в която то е изложено на риск от мъчения, жестоко, нехуманно или унизително отношение, или наказание, както е предвидено от международното право; д) съществува възможност да се поиска признаване на статута на бежанец и когато той бъде признат, да се ползва закрила в съответствие с Женевската конвенция; и е) кандидатът има връзка със съответната трета страна, на основание на която е основателно кандидатът да отиде в тази страна. Следователно, ако компетентните органи преценят, че дадена страна, например Турция, представлява първа страна на убежище или сигурна трета страна за даден кандидат, с решението си те отхвърлят молбата за международна закрила като недопустима, без да я разглеждат по същество (15). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Принципът на забрана за връщане е крайъгълен камък на системата за предоставяне на международна закрила на бежанците и е залегнал в член 33, параграф 1 от Женевската конвенция от 1951 г. (16) Върховният комисариат за бежанците на ООН отбеляза, че с въпросния член се въвежда един от основните принципи на конвенцията, превърнал се в принцип на международното обичайно право, което означава, че е обвързващ за всички държави от международната общност, независимо от това дали са ратифицирали Женевската конвенция (17). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Така на закрила по член 33, параграф 1 има право всяко лице със статут на бежанец съгласно Конвенцията от 1951 г., както и лицата, които отговарят на условията на определението за бежанец в член 1, А, параграф 2 от Конвенцията от 1951 г., дори в случай че нямат официално признат статут на бежанец (18). Това е особено важно за кандидатите за убежище, тъй като има вероятност те да са бежанци и с оглед на това не трябва да бъдат извеждани или експулсирани от страната на убежище до окончателното решение относно техния статут (19). |
| --- | --- |

3.5.

4.   Турция като „сигурна трета страна“

| 4.1. | От 2011 г. насам Турция е страната, приютила най-голям брой бежанци от Сирия (над 3 милиона сирийски бежанци — 3 222 000). Същевременно в Ливан — страна с население от близо 4,8 милиона души — има над 1 000 000 регистрирани бежанци. Йордания е третата държава с най-много бежанци от Сирия (654 582), а в Ирак и Египет са настанени съответно 244 235 и 124 534 регистрирани бежанци (20). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Турция е ратифицирала Женевската конвенция за бежанците и Протокола от 1967 г., но прилага географско ограничение спрямо търсещите убежище лица от неевропейски държави. По-конкретно, тя признава само бежанците от Европа, т.е. от страни, които са членки на Съвета на Европа (21). През април 2014 г. Турция прие нов Закон за чужденците и международната закрила. Законът предвижда четири вида статут на закрила в Турция: а) „статут на бежанец“ за лицата, признати за бежанци по силата на Женевската конвенция, т.е. граждани на една от 47-те държави — членки на Съвета на Европа; б) „условен статут на бежанец“ за признатите бежанци от неевропейски държави; в) „статут на субсидиарна закрила“, какъвто могат да получат европейски или неевропейски граждани, които не отговарят на условията на Женевската конвенция, за да бъдат признати за бежанци, но при връщане в страната си на произход са изложени на риск от смъртно наказание, мъчения или като цяло нехуманно или унизително отношение, или да станат обект на посегателства в резултат на въоръжени конфликти в страната си; и г) „статут на временна закрила“, който се предоставя в случай на масов приток на бежанци (22). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Сирийците, влезли масово в страната, първоначално получиха статут на „посетители“ (misâfir) и впоследствие статут на временна закрила, без обаче да имат правото да подадат молба за статут на бежанец. Целта е да се гарантира, че те ще останат в Турция само докато трае военният конфликт в Сирия и ще се върнат там, когато ситуацията се подобри. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Що се отнася до гражданите на други държави (освен Сирия), те кандидатстват за убежище индивидуално и впоследствие биват регистрирани по паралелна процедура в съответствие с новия Закон за чужденците и международната закрила, който влезе в сила през април 2014 г. Съгласно тази процедура кандидатите се насочват както към генерална дирекция „Управление на миграционните потоци“ (DGMM), която провежда процедурата за определяне на статута, така и към Върховния комисариат на ООН, който извършва паралелно определяне на статута и прави предложения за преместване. Решенията му обаче нямат правна сила, а само се включват в оценката на DGMM. Това показва ясно, че турското законодателство в тази област, предвиждайки различни стандарти на закрила и процедурни правила за сирийците и гражданите на други трети страни, създава неравенства по отношение както на достъпа, така и на съдържанието на закрилата. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.4. | Съществуват сериозни пречки, пропуски и проблеми по отношение на достъпа до заетост, до основни услуги като здравеопазване, социално подпомагане и образование, и до процедурите за интегриране в обществото като цяло (23). Въпреки че от януари 2016 г. Турция признава на сирийците правото да работят, на практика много малко сирийци са получили разрешителни за работа, поради което повечето от тях работят „на черно“ (24). Към това следва да се добави и фактът, че лицата, ползващи се с международна закрила, са изрично и категорично лишени от възможност за дългосрочна интеграция в Турция (член 25 от Закона за чужденците и международната закрила), както и че свободното придвижване на бежанците е ограничено по силата на член 26 от закона. Това показва ясно, че закрилата, предоставяна на кандидатстващите за международна закрила в Турция, предлага по-малко законови гаранции и права от тези, с които се ползват лицата с признат статут на бежанец по Женевската конвенция, напр. свободно движение на цялата територия на договарящата държава (член 26 от Конвенцията от 1951 г.), право на натурализация (член 34 от Конвенцията от 1951 г.) и право на труд (членове 17, 18 и 19 от Конвенцията от 1951 г.). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Освен това, що се отнася до определянето на Турция за „сигурна трета страна“, възникват въпроси и по отношение на спазването на принципа на забрана за връщане, залегнал в член 33, параграф 1 от Женевската конвенция, член 3 от Европейската конвенция за правата на човека (ЕКПЧ) и член 3, параграф 2 от Конвенцията против изтезанията и други форми на жестоко, нечовешко или унизително отнасяне (25). Наред с факта, че в миналото Турция е имала практиката да връща обратно кандидати за убежище от неевропейски държави, в неотдавнашните си доклади международните правозащитни организации сигнализират както за откази за влизане, така и за масови връщания на сирийска територия (26). Показателен е фактът, че само ден след подписването на споразумението Амнести Интернешънъл оповести още един случай на масово връщане на афганистански бежанци в Кабул (27). Също така в резолюция, приета от Парламентарната асамблея на Съвета на Европа на 20 април 2016 г., наред с останалото се посочва, че връщанията както на сирийци, така и на граждани на други държави в Турция противоречат на европейското и международното право (28). Това показва ясно, че няма гаранции за това, че принципът на забрана за връщане се спазва ефективно (29). |
| --- | --- |

4.5.

Брюксел, 14 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Европейска комисия, Доклад за Турция за 2016 г., Брюксел, 9.11.2016 г., SWD (2016) 366 final, достъпен на адрес: http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2016/20161109_report_turkey.pdf, стр. 77-78.

1

(2)  Проучвателни мисии на ЕИСК относно положението на бежанците през погледа на организациите на гражданското общество, Доклад от проучвателната мисия в Турция, 9-11 март 2016 г., достъпен на адрес: http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/eesc-fact-finding-missions-refugees_turkey_en.pdf, стр. 2.

2

(3)  Виж бележка под линия 2.

3

(4)  Амнести Интернешънъл, Europe’s gatekeeper: unlawful detention and deportation of refugees from Turkey („Пазителят на портите на Европа: незаконно задържане и депортиране на бежанци от Турция“), достъпен на адрес: https://www.amnesty.org/en/documents/document/?indexNumber=eur44%2f3022%2f2015&language=en, стр. 14.

4

(5)  Виж бележка под линия 2.

5

(6)  Член 2 от ДЕС постановява, че „Съюзът се основава на ценностите на зачитане на човешкото достойнство, на свободата, демокрацията, равенството, правовата държава, както и на зачитането на правата на човека, включително правата на лицата, които принадлежат към малцинства. Тези ценности са общи за държавите членки в общество, чиито характеристики са плурализмът, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете“.

6

(7)  Европейски съвет, Външни отношения и международни въпроси, 18.3.2016 г., http://www.consilium.europa.eu/bg/press/press-releases/2016/03/18-eu-turkey-statement/.

7

(8)  Европейска комисия, Factsheet on the EU-Turkey Agreement (Информационен документ относно споразумението между ЕС и Турция), 19.3.2016 г., http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-963_en.htm.

8

(9)  „С какво правно основание търсещите убежище лица ще бъдат връщани от гръцките острови в Турция? Молбите на лицата, които кандидатстват за убежище в Гърция, ще се разглеждат за всеки отделен случай, в съответствие с изискванията на европейското и международното право и принципа на забрана за връщане. Ще има индивидуални интервюта, индивидуални оценки и право на обжалване. Няма да има универсален подход, нито пък автоматично връщане на търсещи убежище лица. Правилата на ЕС за убежището позволяват на държавите членки, в някои ясно определени случаи, да обявят молба за „недопустима“, т.е. да я отхвърлят, без да я разглеждат по същество. Във връзка с Турция, съществуват две правни възможности за обявяване на молба за убежище за недопустима: 1) първа страна на убежище (член 35 от Директива за процедурите за убежище): когато лицето е било признато за бежанец в тази страна или ако се ползва от достатъчна закрила там; 2) сигурна трета страна (член 38 от Директива за процедурите за убежище): когато лицето все още не е получило закрила в третата страна, но тя може да гарантира ефективен достъп до закрила на обратно приетото лице.“

9

(10)  „В този контекст Комисията подчертава, че понятието за сигурна трета страна съгласно определението в Директивата за процедурите за убежище изисква да съществува възможност да се ползва закрила в съответствие с Женевската конвенция, но не изисква сигурната трета страна да е ратифицирала тази конвенция без никакви географски ограничения. Освен това, що се отнася до въпроса дали съществува връзка с въпросната трета държава и дали поради това е разумно кандидатът да бъде изпратен в тази държава, може да се вземе под внимание също така дали кандидатът е преминал транзитно през въпросната сигурна трета страна и дали третата страна е географски близо до държавата на произход на кандидата“. Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета относно актуалното състояние във връзка с изпълнението на приоритетните действия в рамките на Европейската програма за миграцията, 10.2.2016 г., COM (2016) 85 final.

10

(11)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Установяване на общ списък на сигурните страни на произход“ (ОВ C 71, 24.2.2016 г., стр. 82), параграфи 2.4 и 2.11.

11

(12)  От последния доклад на Комисията насам дневният брой на преминаванията от Турция към гръцките острови остава нисък, със средно 75 пристигания дневно. Европейска комисия, Брюксел, 6.9.2017 г., COM(2017) 470 final, Доклад на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета — Седми доклад за напредъка, постигнат в изпълнението на изявлението на ЕС и Турция. Достъпен на адрес: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX%3A52017DC0470.

12

(13)  Според последните данни са преместени общо 27 695 души (19 244 от Гърция и 8 451 от Италия), а по линия на изявлението на ЕС и Турция общо 8 834 сирийци са презаселени от Турция в ЕС. Що се отнася до финансовата помощ, от общо 3 млрд. евро финансиране, отпуснато за периода 2016—2017 г. по линия на Механизма за бежанците в Турция, досега са били подписани договори на обща стойност 1,66 млрд. евро, а плащанията са достигнали 838 млн. евро. Броят на уязвимите бежанци, подпомагани от Мрежата за социална закрила при извънредни обстоятелства, е нараснал от 600 000 на 860 000 души, като до края на 2017 г. се очаква да достигне 1,3 млн. бежанци. Европейска комисия, Брюксел, 6.9.2017 г., COM(2017) 465 final, Доклад на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета — Петнадесети доклад относно преместването и презаселването. Достъпен на адрес: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/ALL/?uri=CELEX:52017DC0465.

13

(14)  Твърди се, че механизмът на сигурните страни противоречи на член 31, параграф 1 от Женевската конвенция, като се има предвид, че международното право не предвижда задължение за подаване на молба в първата страна, която би могла да предостави международна закрила. Вж. M. Symes и P. Jorro, Asylum Law and Practice („Право и практика в областта на убежището“), LexisNexis UK, 2003 г., стр. 448; G. Goodwin и J. McAdam, The Refugee in International Law („Бежанците в международното право“), Oxford University Press, 2007 г., стр. 392. За противоположната гледна точка, вж. също K. Hailbronner, The Concept of „Safe Country“ and Expeditious Asylum Procedures: A Western European Perspective („Концепцията за „сигурна трета страна“ и ускорените процедури за предоставяне на убежище: западноевропейската гледна точка“), International Journal of Refugee Law, 1993 г., 5(1): стр. 31–65.

14

(15)  Според Гръцкия съюз за правата на човека от първите дни на прилагането на споразумението по бежанския въпрос между ЕС и Турция „експертът на EASO зае позицията, че Турция е сигурна трета страна по отношение на първите молби за убежище, които бяха разгледани [...]. Това становище — става дума за стандартен текст, който се повтаря във всички решения за отхвърляне на молби — реално премахва изискването за индивидуализирана оценка и, още по-лошо, прехвърля върху кандидата за убежище тежестта да докаже, че Турция не е сигурна трета страна, в пълно противоречие с духа на разпоредбите на директивата. При първите такива случаи тези лаконични откази са неоснователни“. Гръцки съюз за правата на човека, Σχόλια — κριτικές παρατηρήσεις επί των διατάξεων και της εφαρμογής του Ν. 4375/2016 („Коментари — Критични бележки относно разпоредбите и прилагането на Закон No 4375/2016“), 21 април 2016 г., стр. 6, достъпен на адрес: http://www.hlhr.gr/?MDL=pages&SiteID=1215. На 10 май 2016 г. обаче беше издадено първото гръцко решение, постановяващо, че Турция не е сигурна трета страна. По-конкретно, след обжалване от сириец на о-в Лесбос, на когото първоначално е било отказано убежище и който е трябвало да бъде върнат в Турция, апелативната комисия за бежанците постанови, че Турция не е сигурна трета страна, поради което молбата за убежище трябва да се разгледа отново в по-големи подробности и с повече данни. „Прецедентът“, създаден с това първо решение, според което Турция не е сигурна трета страна за сирийците, беше последван от много други апелативни комисии за бежанците.

15

(16)  За принципа на забрана за връщане вж. също E. Lauterpacht и D. Bethlehem, The scope and content of the principle of non refoulement: Opinion („Обхват и съдържание на принципа на забрана за връщане: становище“), в E. Feller, V. Tuerk и F. Nicholson (eds)., Refugee Protection in International Law, UNHCR’s Global Consultations on International Protection („Закрила на бежанците в международното право, Глобални консултации на ВКБООН относно международната закрила“), Cambridge University Press, Кеймбридж, 2003 г., стр. 87 — 177. Вж. също становището на Върховния комисариат на ООН за бежанците относно „Извънтериториално прилагане на принципа на забрана за връщане в рамките на Конвенцията за статута на бежанците от 1951 г. и Протокола за статута на бежанците от 1967 г.“ на адрес: http://www.unhcr.org/refworld/docid/45f17a1a4.html.

16

(17)  Бележка относно международната закрила от 13 септември 2001 г. (A/AC. 96/951, параграф 16). Вж. също ВКБООН, The Principle of Non Refoulement as a Norm of Customary International Law, Response to the Questions Posed to UNHCR by the Federal Constitutional Court of the Federal Republic of Germany in cases 2 BvR 1938/93, 2 BvR 1953/93, 2 BvR 1954/93 („Принципът на забрана за връщане като норма на международното обичайно право. Отговор на въпросите, внесени във ВКБООН от Федералния конституционен съд на Федерална република Германия по дела 2 BvR 1938/93, 2 BvR 1953/93, 2 BvR 1954/93). Също ВКБООН, Note on the Principle of Non Refoulement (Бележка относно принципа на забрана за връщане), Семинар на ЕС за прилагането на Резолюцията на ЕС относно минималните гаранции за процедурите по предоставяне на убежище от 1995 г., 1.11.1997 г. В допълнение, вж. също параграф 4 от преамбюла на Декларацията на държавите — страни по Конвенцията за статута на бежанците от 1951 г. и/или Протокола за статута на бежанците от 1967 г., приета на министерската конференция на 12–13 декември 2001 г., HCR/MMSP/2001/09, както и решението на Апелативния съд на Нова Зеландия по дело Zaoui v. Attorney General (No 2) [2005] 1 NZLR 690, 20.9.2004 г., параграфи 34 и 136.

17

(18)  Заключение No 6 (XXVIII) — 1977 относно принципа на забрана за връщане, параграф (c), Заключение No 79 (XLVIII) — 1996 относно международната закрила, параграф (j), Заключение No 81 (XLVIII) — 1997 относно международната закрила, параграф (i).

18

(19)  ВКБООН, Global Consultations on International Protection/Third Track: Asylum Processes (Fair and Efficient Asylum Procedures) (Глобални консултации относно международната закрила/трети кръг: „Процедури за предоставяне на убежище (Справедливи и ефективни процедури за предоставяне на убежище)“), EC/GC/01/12, 13.5.2001 г., параграфи 4, 8, 13 и 50 (c); и E. Leuterpacht и D.Bethlehem, вж. бележка под линия 16, параграфи 87–99.

19

(20)  За повече информация вж.: http://data.unhcr.org/syrianrefugees/regional.php.

20

(21)  Виж бележка под линия 2.

21

(22)  Текстът на закона на английски език е достъпен на адрес: http://www.goc.gov.tr/files/files/eng_minikanun_5_son.pdf.

22

(23)  Виж бележка под линия 2.

23

(24)  Meltem Ineli-Ciger, Implications of the New Turkish Law on Foreigners and International Protection and Regulation No 29153 on Temporary Protection for Syrians Seeking Protection in Turkey („Последици от новия турски закон за бежанците и международната закрила и Регламент No 29153 относно временната закрила на сирийци, търсещи закрила в Турция“), Oxford Monitor of Forced Migration, 2014 г., 4(2): стр. 28–36.

24

(25)  Виж бележка под линия 2.

25

(26)  Вж. също изявлението на Хюман райтс уоч от 23 ноември 2015 г., достъпно на адрес: https://www.hrw.org/news/2015/11/23/turkey-syrians-pushed-back-border.

26

(27)  Амнести Интернешънъл, Η ψευδαίσθηση της „ασφαλούς χώρας“ για την Τουρκία καταρρέει („Рухва митът за Турция като „сигурна страна“), 23 март 2016 г., достъпен на адрес: https://www.amnesty.gr/news/press/article/20243/i-pseydaisthisi-tis-asfaloys-horas-gia-tin-toyrkia-katarreei. За повече информация вж. Ο. Ulusoy, Turkey as a Safe Third Country? („Турция — сигурна трета страна?“), 29 март 2016 г., достъпен на адрес: https://www.law.ox.ac.uk/research-subject-groups/centre-criminology/centreborder-criminologies/blog/2016/03/turkey-safe-third. E. Roman, Th. Baird и T. Radcliffe, Why Turkey is Not a „Safe Country“ („Защо Турция не е сигурна страна“), февруари 2016 г., Statewatch, http://www.statewatch.org/analyses/no-283-why-turkey-is-not-a-safe-country.pdf.

27

Statewatch

(28)  Резолюция 2109 (2016), неокончателен вариант, The situation of refugees and migrants under the EU–Turkey Agreement of 18 March 2016 („Положението на бежанците и мигрантите в рамките на споразумението между ЕС и Турция от 18 март 2016 г.“), автор: Парламентарна асамблея на Съвета на Европа, източник: дебат на Парламентарната асамблея, 20 април 2016 г. (15-о заседание) (вж. документ No 14028, доклад на Комитета по въпросите на миграцията, бежанците и разселените лица на Парламентарната асамблея, докладчик: г-жа Tineke Strik). Текстът беше приет от Асамблеята на 20 април 2016 г. (15-о заседание).

28

(29)  L. Reppeli (2015 г.), Turkey’s track record with the European Court of Human Rights („Турция и Европейският съд по правата на човека“), Turkish Review, 1 януари 2015 г. (достъпен на адрес: http://archive.is/XmdO5).

29

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/27

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“

(становище по собствена инициатива)

(2018/C 227/04)

| Докладчик: | Tanja BUZEK |
| --- | --- |

Докладчик:

Tanja BUZEK

| Решение на Пленарната асамблея | 19.10.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ (REX) |
| Приемане от секцията | 26.1.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 133/1/9 |

Решение на Пленарната асамблея

19.10.2017 г.

Правно основание

Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“ (REX)

Приемане от секцията

26.1.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

14.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

133/1/9

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства инициативата на Европейската комисия да прегледа изпълнението на главите за търговия и устойчиво развитие (ТУР) в търговските споразумения на ЕС в неофициалния документ (1) и да се консултира по въпроса с гражданското общество. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК изпълни важна роля за повишаването на осведомеността относно политиката на ЕС в областта на търговията сред гражданското общество както в ЕС, така и в трети държави. Укрепването на сътрудничеството с гражданското общество на трети държави за наблюдение на договарянето и прилагането на търговските споразумения на ЕС беше и ще продължи да бъде ангажимент на членовете на ЕИСК. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК насърчава Комисията да засили диалога с гражданското общество за по-добро действие на главите за ТУР в настоящите и бъдещите търговски споразумения и по-специално да отрази това в прегледа на главата за ТУР във Всеобхватното икономическо и търговско споразумение (ВИТС) между ЕС и Канада. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК призовава Комисията обаче да възприеме по-амбициозен подход, особено във връзка със засилването на ефективното прилагане на ангажиментите в главите за ТУР, което е от съществено значение за ЕИСК. На главите за ТУР трябва да се придава същото значение като на главите, които засягат търговски, технически или тарифни въпроси. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | ЕИСК препоръчва да се възложи мандат на вътрешните консултативни групи (ВКГ) за наблюдение на въздействието на всички части от търговските споразумения върху правата на човека, трудовите и екологичните права, а приложното поле трябва да обхваща интересите на потребителите. |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | ЕИСК изразява съжаление относно ограничения подход, възприет в главите за ТУР по отношение на интересите на потребителите, и би приветствал добавяне на специална глава за потребителите в рамките на ТУР, в която да бъдат включени съответните международни потребителски стандарти и чрез която да се укрепи сътрудничеството за спазването на правата на потребителите. |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.5. | ЕИСК смята, че главите за ТУР изпълняват съществена роля за постигането на целите на Комисията, изложени в нейната стратегия „Търговията — за всички“ (2) и „Извличане на ползите от глобализацията“ (3), и счита създаването на ВКГ за основно постижение на главите за ТУР с оглед на овластяването на гражданското общество в трети държави, насърчаването на тези държави да полагат усилия за налагането на ценности, сходни на определяните от нас като „ценности на ЕС“, в това число и социални, потребителски и екологични стандарти и културно многообразие, и осигуряването на по-голяма видимост на публичния облик на ЕС в тези държави, както и на важна платформа за наблюдение на ангажиментите в търговските споразумения във връзка с правата на човека, трудовите и екологичните права. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК приветства възложения мандат да осигури част от членовете и секретариата на ВКГ. Той изтъква обаче, че финансирането и ресурсите продължават да бъдат основен въпрос при работата на настоящите и бъдещите ВКГ, и призовава Комисията, както и Съвета и Парламента за съвместна работа с ЕИСК за неотложно прилагане на системни решения в тази област. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК смята, че са необходими действия от страна на Комисията за подобряването на ефективността на главите за ТУР и по-специално на ВКГ в качеството им на органи, на които е възложено наблюдението на тези ангажименти. Редица препоръки от практическо естество могат да бъдат изпълнени без промени в текста на настоящите глави за ТУР и по тази причина това следва да се направи незабавно. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Сред установените недостатъци са небалансираното членство и забавянията при създаването на ВКГ, необходимостта от съвместни заседания на ВКГ на ЕС и ВКГ на страните партньори, както и необходимостта от участие на техните председатели в заседанията на комитетите за ТУР с право да представят възгледите на техните групи, и липсата на подходящо финансиране за ВКГ както от ЕС, така и от страните партньори. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | За тази цел ЕИСК предлага в текста на споразумението да бъдат включени съвместни заседания на ВКГ на ЕС и на страните партньори, с цел да им се даде възможност за обмен на опит по съвместни проекти и изготвяне на съвместни препоръки. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.7.3. | Ние решително призоваваме да се окаже подкрепа за изграждането на капацитет за гражданското общество в ЕС и по-специално в страните партньори преди влизането в сила на споразумението и да се насърчи бързото създаване на ВКГ с необходимата политическа, финансова и логистична подкрепа, като в същото време се гарантира балансирано членство. |
| --- | --- |

1.7.3.

| 1.7.4. | Комитетът също така обръща внимание на Комисията на няколко нерешени въпроса, които водят до объркване на местното гражданско общество и произтичат от хоризонталния характер на споразуменията на ЕС за асоцииране и задълбочените и всеобхватни споразумения за свободна търговия с Грузия, Молдова и Украйна и от по-голямата роля, която се дава на форумите на гражданското общество, по-специално в Латинска Америка, което води до отслабване на основните послания на ВКГ на всяка от страните. |
| --- | --- |

1.7.4.

| 1.7.5. | Освен това ЕИСК отправя критика във връзка с липсата на отговор от страна на Комисията по повод повдигнатите от ВКГ жалби. Поради това механизмите за наблюдение би трябвало да могат самостоятелно да предизвикват разследвания на нарушения на недвусмислените ангажименти за ТУР. |
| --- | --- |

1.7.5.

| 1.8. | ЕИСК призовава Комисията да създаде по-прозрачен и рационализиран механизъм за жалби и освен това препоръчва председателите на ВКГ да участват в заседанията на комитета за ТУР, от който да се изисква да отговаря в рамките на разумен срок на въпроси и препоръки, повдигнати от ВКГ. Комитетът препоръчва редовен диалог между ВКГ на ЕС, Комисията, Европейската служба за външна дейност, Европейския парламент и държавите — членки на ЕС. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | По отношение на целите за устойчиво развитие (ЦУР), ЕИСК препоръчва във всички бъдещи мандати за ТУР да бъде включена специална клауза за насърчаването на ЦУР. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Във връзка с поетия твърд ангажимент от страна на Комисията за укрепване на трудовите разпоредби, страните партньори следва да демонстрират пълно зачитане на осемте основни трудови конвенции на МОТ, преди да бъде сключено дадено търговско споразумение. Ако дадена страна партньор не е ратифицирала или приложила надлежно тези конвенции, или не е представила еквивалентно ниво на защита, ЕИСК препоръчва да се положат усилия за изготвяне на пътна карта за добавяне на твърди ангажименти в главата за ТУР, с цел да се гарантира, че това ще бъде направено своевременно. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК отбелязва, че в неофициалния документ се повдига въпросът за санкции. Насърчаваме Комисията да проучи допълнително съществуващите механизми за санкции в търговските споразумения, начина, по който са използвани до момента, и потенциалните им ограничения, с цел да оцени и подобри ефективността на приложим механизъм за съответствие, който би могъл да бъде разработен в главите за ТУР. В този контекст Комисията следва надлежно да обърне внимание на факта, че групите на гражданското общество са изразили както подкрепа, така и сериозни опасения относно използването им. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК изразява готовност да помогне за разработването на нови идеи, за да съдейства на Комисията да увеличи ефективността на независимите механизми за прилагане в главите за ТУР, не на последно място чрез право на отговор в случаите, когато опасенията му не са разгледани. Всяко евентуално прибягване до санкции при необходимост обаче трябва да бъде нюансирано, за да може потенциалните търговски партньори да се съгласят с подобен подход: за разлика от ОСП+, не съществува възможност за едностранно оттегляне на разпоредби в случай на спор. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | След като в споразумението за икономическо партньорство (СИП) между ЕС и Карифорум и споразумението за свободна търговия (ССТ) между ЕС и Република Корея, което влезе в сила през 2011 г., за първи път бяха включени разпоредби за устойчиво развитие, всички търговски споразумения на ЕС съдържат глава за търговия и устойчиво развитие (ТУР). Към момента ЕС има споразумения с глави за ТУР с Централна Америка, Колумбия и Перу, Грузия, Молдова и Украйна и ще възприеме такъв подход и при бъдещи споразумения. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | През последните години се увеличи интересът към разпоредбите в търговските споразумения в областта на труда, околната среда и потребителите. Провеждат се дискусии в рамките на Европейския парламент и Съвета, в държавите членки и сред заинтересованите страни от гражданското общество, включително и ЕИСК. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | През последните години ЕИСК изготви редица становища, които обхващат различните аспекти на търговията и устойчивото развитие в търговската политика на ЕС и предоставят препоръки в тази област — най-вече становищата относно стратегията „Търговията — за всички“ (4); относно ролята на търговията и устойчивото развитие във връзка с целите за устойчиво развитие (ЦУР) (5); и съвсем конкретно относно главата за ТУР в споразумението за свободна търговия между ЕС и Република Корея (6). През юли 2017 г. ЕИСК организира конференция по въпроса как да се постигне действително въздействие посредством главите за ТУР в ССТ, по-специално с участието на членове на различни вътрешни консултативни групи (ВКГ) (7). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Съществуват редица оценки на въздействието и ефикасността на главите за ТУР. Въпреки факта, че като цяло в ЕС е налице силна подкрепа за добавяне в настоящите и бъдещите ССТ на амбициозни ангажименти във връзка с трудовите права, защитата на потребителите и опазването на околната среда, както и на активна роля на гражданското общество, е необходимо също така да се докаже, че главите за ТУР са ефективни по отношение на амбициите, изложени в съобщението „Търговията — за всички“ (8) и в неотдавнашния документ за размисъл на Комисията за извличане на ползите от глобализацията (9). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Във връзка с одобрението на ВИТС от Европейския парламент европейският комисар Malmström пое ангажимент пред членовете на Европейския парламент (10) да започне широка обществена консултация с членовете на ЕП и гражданското общество, включително и ЕИСК, по въпросите на главите за търговията и устойчивото развитие. Обсъждането на изпълнението на главите за ТУР е необходимо също и в рамките на текущите търговски преговори с Мексико и Меркосур и за определяне на позицията на ЕС във връзка с евентуалното преразглеждане на главата от ВИТС (11), както беше договорено от двете страни в съвместния тълкувателен инструмент за ВИТС (12). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | С публикувания на 11 юли 2017 г. неофициален документ (13) на Комисията се цели започване на дискусия с Европейския парламент, Съвета и заинтересованите страни от гражданското общество през следващите месеци. Той се състои от описание и оценка на настоящата практика, съдържа два варианта за подобряване на изпълнението на главите за ТУР и поставя редица въпроси на заинтересованите страни. С настоящото становище на ЕИСК се цели да се допринесе за този процес и да се разгледат тези въпроси. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Държавите членки получиха неофициалния документ и представят коментари и предложения. Европейският парламент проведе обсъждане на пленарното си заседание през януари 2018 г. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства инициативата на Европейската комисия да прегледа изпълнението на главите за търговия и устойчиво развитие (ТУР) в търговските споразумения на ЕС (14) и неофициалния документ на ГД „Търговия“ за започване на обсъждане и консултации с гражданското общество за това как може да бъде подобрено изпълнението на главите за ТУР. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК счита, че главите за ТУР изпълняват решаваща роля за постигането на целта на Комисията за популяризиране на целите за устойчиво развитие на ООН в стратегията „Търговията — за всички“ и документа за размисъл „Извличането на ползите от глобализацията“. Те са също толкова важни, колкото и спазването на международните ангажименти, например поетите по силата на Споразумението за климата от Париж и относно търговията с изкопаеми горива. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В контекста на ЦУР ЕИСК би желал да обърне внимание на заключенията и препоръките в своето становище (15), по-специално за включване във всички бъдещи мандати за глави за ТУР на „специална клауза, изискваща двете страни по всеки механизъм за наблюдение от страна на гражданското общество да работят съвместно за насърчаването на ЦУР“, и факта, че на главите за ТУР „трябва да се придава същото значение като на главите, които засягат търговски, технически или тарифни въпроси“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Комитетът вече е отбелязал (16), че в Цел за устойчиво развитие 17 изрично се посочва ролята на гражданското общество, като се заявява, че „успешната програма за устойчиво развитие изисква партньорства между правителствата, частния сектор и гражданското общество“. За пръв път в историята на ООН, в ЦУР изрично се посочва, че правителствата носят отговорност пред хората. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | Все пак ЕИСК изразява съжаление във връзка с възприетия ограничен подход в текущия дебат относно главите за ТУР и тяхното цялостно приложно поле по отношение на интересите на потребителите. Докато в стратегията „Търговията — за всички“ акцентът е върху доверието на потребителите в безопасните продукти, в Насоките на ООН за защита на потребителите (17) е представено много по-широко разбиране, включващо защитата на правото на потребителите на неприкосновеност на личния живот, техните права в електронната търговия и правото на ефективно спазване на правата на потребителите. Предвид въздействието на либерализацията на търговията върху потребителите, ЕИСК би приветствал специфична за потребителите глава относно „търговията и потребителите“ в рамките на разпоредбите за ТУР, в която да бъдат включени съответните международни потребителски стандарти и чрез която да се укрепи сътрудничеството за спазването на правата на потребителите. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Освен това ЕИСК би приветствал ангажимент за включване на свързано с пола измерение в търговската политика и по-конкретно в главите за ТУР. В много търгуващи с ЕС държави в определени сектори жените съставляват по-голямата част от работната сила, например в текстилната промишленост. Поради това търговските споразумения на ЕС не би трябвало да водят до увеличаване на неравенствата между мъжете и жените. Комисията на ЕС би трябвало да гарантира пълното спазване на международните трудови стандарти по отношение на равенството между половете и правата на жените на работното място. По-специално ЕИСК призовава за спазването на конвенция No 100 на МОТ относно равното заплащане, Конвенция No 111 относно дискриминацията в областта на труда и професиите, която насърчава недискриминацията на работното място, и Конвенция No 183 относно закрилата на майчинството. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК насърчава Комисията да засили диалога с гражданското общество за по-добро действие на главите за ТУР в настоящите и бъдещите търговски споразумения. По-специално това би трябвало да бъде отразено в прегледа на главата за ТУР във ВИТС (18). Както беше обещано от комисар Malmström, ЕИСК приветства ранното преразглеждане на разпоредбите в споразумението за търговията и труда и търговията и околната среда и желае да участва в него. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК изпълни важна роля за повишаването на осведомеността относно политиката на ЕС в областта на търговията сред гражданското общество както в ЕС, така и в трети държави. Укрепването на сътрудничеството с гражданското общество на трети държави за наблюдение на договарянето и прилагането на търговските споразумения на ЕС беше и ще продължи да бъде ангажимент на членовете на ЕИСК. Тези активни действия на ЕИСК изиграха решаваща роля за овластяването на организациите на гражданското общество в тези държави и допълнителното демократизиране на процесите на вземане на решения в областта на търговията. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Въпреки сравнително краткия период на прилагане на разпоредбите за ТУР (шест години след влизането в сила на първото споразумение за свободна търговия от ново поколение — споразумението за свободна търговия между ЕС и Република Корея), ЕИСК установи редица постижения и недостатъци, които следва да бъдат анализирани и използвани при изготвянето на предстоящото преразглеждане на главата за ТУР във ВИТС, както и на други търговски споразумения. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Сред основните постижения на главите за ТУР е създаването на вътрешни консултативни групи (ВКГ) за осигуряване на важна платформа за гражданското общество за наблюдение на ангажиментите в търговските споразумения във връзка с правата на човека, трудовите и екологичните права. ЕИСК смята обаче, че е важно да се разшири приложното поле, за да обхване и интересите на потребителите. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | Освен това, доколкото позволява неговата компетентност, ЕС следва да положи усилия да развие по-тесни връзки между формулировката на главите за ТУР и 27-те задължителни конвенции в областта на околната среда и конвенции на МОТ, които са от значение за неговата програма за обща система от преференции (ОСП+) (както и изискванията за споразумението „Всичко освен оръжие“ с най-слабо развитите държави). |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.10. | ЕИСК приветства възложения мандат да осигури част от членовете и секретариата на шестте ВКГ, създадени към днешна дата чрез следните споразумения: ССТ между ЕС и Република Корея, ССТ между ЕС и Колумбия/Перу, Споразумение за асоцииране между ЕС и Централна Америка, задълбочено и всеобхватно споразумение за свободна търговия между ЕС и Грузия, задълбочено и всеобхватно споразумение за свободна търговия между ЕС и Молдова, задълбочено и всеобхватно споразумение за свободна търговия между ЕС и Украйна, както и за консултативния комитет за споразумението за икономическо партньорство между ЕС и КАРИФОРУМ. Освен това ЕИСК очаква да продължи работата си в бъдещи ВКГ, например за ВИТС и ССТ между ЕС и Япония. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.10.1. | Комитетът също така обръща внимание на Комисията на няколко нерешени въпроса, които могат да доведат до объркване, на първо място, в резултат на хоризонталния характер на споразуменията на ЕС за асоцииране и задълбочените и всеобхватни споразумения за свободна търговия с Грузия, Молдова и Украйна, които трудно се разграничават от местното гражданско общество, и на второ място — в резултат на по-голямата роля, възложена на форумите на гражданското общество, по-специално в Латинска Америка, което доведе до отклоняване на вниманието и до отслабване на основните послания на ВКГ на всяка от страните. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.11. | Все пак въпросът за финансирането и ресурсите остава изключително важен. Предвид създадените седем механизма за наблюдение (шест ССТ и Споразумението за икономическо партньорство между държавите от КАРИФОРУМ и ЕС) и предвиждането за допълнителни механизми, в това число и в основните споразумения с Канада и Япония, за ЕИСК ще бъде предизвикателство да управлява ефективно настоящите и бъдещите ВКГ без допълнителни ресурси. Комисията следва спешно да изготви системни решения заедно с ЕИСК и съвместно с Парламента и Съвета да гарантира подходящи ресурси за функционирането на тези механизми за наблюдение и осигуряване на пълноценното участие на представителни групи на гражданското общество. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ефективните механизми за прилагане на главите за ТУР са от решаващо значение за ЕИСК, както е посочено в редица негови становища (19). ВКГ в качеството си на органи за наблюдение изпълняват важна роля, като гарантират откриването и ефективното справяне с нарушенията на ангажиментите във връзка с ТУР. ЕИСК в качеството си на активен член на ВКГ на ЕС допринесе значително за тяхната работа и поради това настоятелно призовава Комисията да прояви по-голяма амбиция по отношение на един ефективен механизъм за прилагане. В случая с Южна Корея ЕИСК отбелязва, че ВКГ на ЕС поиска от Комисията (20) да започне производство за уреждане на спор, но това все още не е направено от Комисията, въпреки опита за разрешаване на въпроса. В този контекст ЕИСК заяви отново, че „изпълнението на частта от ССТ, свързана с устойчивото развитие, по-специално въпросите от областта на трудовата заетост, продължава да бъде незадоволително“ (21). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК счита, че предприятията могат да изпълняват важна роля за гарантиране на спазването на трудовите и социалните права чрез подкрепа и изпълнение на закони, които защитават правата на работещите, и чрез социален диалог със синдикални организации за договаряне на достойни стандарти, както в техните преки дейности, така и във веригите им на доставка. ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че търговските споразумения подкрепят доброто бизнес поведение и предотвратяват социалния дъмпинг и подбиването на социалните стандарти, като предвиждат клаузи за корпоративна социална отговорност с твърди ангажименти и в съответствие с насоките на ОИСР относно бизнеса и правата на човека и включват националните звена за контакт (22), които следва да бъдат независими и така структурирани, че да включат социалните партньори като членове на националните звена за контакт или надзорния комитет на националното звено за контакт. Те следва да бъдат подходящо обучени, да разполагат с достатъчно персонал и финансови средства. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК изразява готовност да помогне за разработването на нови идеи, за да съдейства на Комисията да увеличи ефективността на независимите механизми за прилагане в главите за ТУР, не на последно място чрез право на отговор в случаите, когато опасенията му не са разгледани. Всяко евентуално прибягване до санкции при необходимост ще трябва да бъде основано на нюансиран подход. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК смята, че са необходими действия от страна на Комисията за подобряването на ефективността на главите за ТУР за гарантиране на зачитането на социалните, екологичните, потребителските и трудовите права. В тази връзка много важен елемент е подобряването на ефективността на ВКГ в качеството им на органи, на които е възложено наблюдението на тези ангажименти. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | ЕИСК отбелязва, че са представени предложения от редица заинтересовани страни за подобряване на независимостта и ефективността на главите за ТУР в търговските споразумения, и споделя мнението, че е необходимо решително насърчаване на спазването на ангажиментите за ТУР. Във връзка с трудовите разпоредби те включват предложение за независим секретариат за труда (23) и механизъм за подаване на колективни жалби, предложени в модела на главата за труда (24). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.2. | ЕИСК е оценил опита си относно главите за ТУР. Отбелязани са следните недостатъци и ЕИСК призовава Комисията да ги разгледа:






  — | липса на балансирано членство във ВКГ на ЕС и страните партньори; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

липса на балансирано членство във ВКГ на ЕС и страните партньори;

| — | липса на политическа воля в определени страни партньори за своевременно създаване на ВКГ; |
| --- | --- |

—

липса на политическа воля в определени страни партньори за своевременно създаване на ВКГ;

| — | липса на достатъчно финансиране за ВКГ както в ЕС, така и в страните партньори; |
| --- | --- |

—

липса на достатъчно финансиране за ВКГ както в ЕС, така и в страните партньори;

| — | необходимост от включване на съвместните заседания на ВКГ на ЕС и на страните партньори в текста на споразумението, с цел да им се даде възможност за обмен на опит по съвместни проекти и изготвяне на съвместни препоръки; |
| --- | --- |

—

необходимост от включване на съвместните заседания на ВКГ на ЕС и на страните партньори в текста на споразумението, с цел да им се даде възможност за обмен на опит по съвместни проекти и изготвяне на съвместни препоръки;

| — | необходимост от участие на председателите на ВКГ в заседания на комитетите за ТУР с право да представят възгледите на техните групи, за да предадат съобщенията на гражданското общество на правителствата; |
| --- | --- |

—

необходимост от участие на председателите на ВКГ в заседания на комитетите за ТУР с право да представят възгледите на техните групи, за да предадат съобщенията на гражданското общество на правителствата;

| — | липса на отговор от страна на Комисията по повод повдигнатите от ВКГ жалби във връзка с ангажиментите за ТУР. |
| --- | --- |

—

липса на отговор от страна на Комисията по повод повдигнатите от ВКГ жалби във връзка с ангажиментите за ТУР.

| 4.3. | Членовете от ЕИСК на ВКГ и други организации, които представляват предприятията, работниците и доброволческия сектор, направиха редица препоръки за действие от страна на Комисията за преодоляване на недостатъците на търговските споразумения и ефективността на ВКГ за гарантиране на ангажиментите за спазване на социалните и трудовите права, както и на разпоредбите за околната среда. Комисията следва да разгледа задълбочено тези препоръки. Те включват:






  — | подкрепа за изграждането на капацитет и по-доброто популяризиране и представяне на съдържанието на главите за ТУР пред гражданското общество в ЕС и страните партньори преди влизането в сила на споразумението; |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

подкрепа за изграждането на капацитет и по-доброто популяризиране и представяне на съдържанието на главите за ТУР пред гражданското общество в ЕС и страните партньори преди влизането в сила на споразумението;

| — | създаване на независим секретариат на труда и механизъм за колективни жалби; |
| --- | --- |

—

създаване на независим секретариат на труда и механизъм за колективни жалби;

| — | гарантиране на подходящо финансиране и ресурси за ВКГ на ЕС и на страните партньори, така че представителите на гражданското общество да могат да участват пълноценно и да предоставят средства за обосновани дейности, в това число и аналитична дейност или семинари, придружаващи съвместните годишни заседания; |
| --- | --- |

—

гарантиране на подходящо финансиране и ресурси за ВКГ на ЕС и на страните партньори, така че представителите на гражданското общество да могат да участват пълноценно и да предоставят средства за обосновани дейности, в това число и аналитична дейност или семинари, придружаващи съвместните годишни заседания;

| — | насърчаване на правителствата на страните партньори да създадат своевременно ВКГ и да предоставят необходимата политическа и логистична подкрепа за техните ВКГ, като в същото време се гарантира балансирано членство на ВКГ; |
| --- | --- |

—

насърчаване на правителствата на страните партньори да създадат своевременно ВКГ и да предоставят необходимата политическа и логистична подкрепа за техните ВКГ, като в същото време се гарантира балансирано членство на ВКГ;

| — | създаване на по-прозрачен и рационализиран механизъм за подаване на жалби; |
| --- | --- |

—

създаване на по-прозрачен и рационализиран механизъм за подаване на жалби;

| — | установяване на редовен диалог между ВКГ на ЕС, Комисията, Европейската служба за външна дейност, Европейския парламент и държавите — членки на ЕС; |
| --- | --- |

—

установяване на редовен диалог между ВКГ на ЕС, Комисията, Европейската служба за външна дейност, Европейския парламент и държавите — членки на ЕС;

| — | изискване за комитета за ТУР да отговаря в разумен срок на повдигнатите от ВКГ въпроси и препоръки; |
| --- | --- |

—

изискване за комитета за ТУР да отговаря в разумен срок на повдигнатите от ВКГ въпроси и препоръки;

| — | възлагане на мандат на ВКГ за наблюдение на въздействието на всички части от търговските споразумения върху правата на човека, трудовите, екологичните и потребителските права, а не само на главата за ТУР (ЕИСК отбелязва със задоволство, че настоящото предложение е взето предвид в доклада на Комисията относно изпълнението на стратегията „Търговията — за всички“); |
| --- | --- |

—

възлагане на мандат на ВКГ за наблюдение на въздействието на всички части от търговските споразумения върху правата на човека, трудовите, екологичните и потребителските права, а не само на главата за ТУР (ЕИСК отбелязва със задоволство, че настоящото предложение е взето предвид в доклада на Комисията относно изпълнението на стратегията „Търговията — за всички“);

| — | страните партньори следва да демонстрират пълно зачитане на осемте основни трудови конвенции на МОТ, преди да бъде сключено дадено търговско споразумение. Ако дадена страна партньор не е ратифицирала или приложила надлежно тези конвенции, или не е представила еквивалентно ниво на защита, следва да се положат усилия за изготвяне на пътна карта за добавяне на твърди ангажименти в главата за ТУР, с цел да се гарантира, че това ще бъде направено своевременно; |
| --- | --- |

—

страните партньори следва да демонстрират пълно зачитане на осемте основни трудови конвенции на МОТ, преди да бъде сключено дадено търговско споразумение. Ако дадена страна партньор не е ратифицирала или приложила надлежно тези конвенции, или не е представила еквивалентно ниво на защита, следва да се положат усилия за изготвяне на пътна карта за добавяне на твърди ангажименти в главата за ТУР, с цел да се гарантира, че това ще бъде направено своевременно;

| — | изискване към правителствата и дружествата, извършващи дейност на техните територии, за демонстриране на зачитане на стандартите в програмата за достоен труд (25) на МОТ, която е по-амбициозна от основните трудови стандарти и изисква ангажименти по отношение на други права, например във връзка с равенството между половете и здравето и безопасността. |
| --- | --- |

—

изискване към правителствата и дружествата, извършващи дейност на техните територии, за демонстриране на зачитане на стандартите в програмата за достоен труд (25) на МОТ, която е по-амбициозна от основните трудови стандарти и изисква ангажименти по отношение на други права, например във връзка с равенството между половете и здравето и безопасността.

| 4.4. | ЕИСК счита, че гореизложените препоръки от практическо естество могат да бъдат изпълнени без промени в текста на настоящите глави за ТУР и по тази причина това следва да се направи незабавно. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | С оглед на ефективността на механизмите за наблюдение ЕИСК счита, че е от решаващо значение в това си качество те да могат да предизвикват разследвания на нарушения на ангажиментите за ТУР. В случай че бъдат открити нарушения, следва незабавно да бъде стартирана процедура за уреждане на спорове с мандат за осигуряване на спазването по същество. ЕИСК отбелязва, че съществуват редица различни модели в търговските споразумения на отделните държави, в това число САЩ и Канада, в които е предвидена възможността за налагане на финансови санкции при нарушаване на ангажиментите. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК изразява съжаление, че от неофициалния документ изглежда, че размерът на санкциите в търговските споразумения може да бъде оценен само въз основа на единственото съдебно дело за Гватемала, заведено от Съединените щати по силата на Споразумението за свободна търговия в Централна Америка (CAFTA) (26). Въпреки това фактът, че САЩ не спечелиха в този случай, не се дължеше на наличието или липсата на санкции, а на определението на задълженията в посветената на труда глава в Споразумението за свободна търговия в Централна Америка (CAFTA). В главата е регламентирано законово изискване, че за да бъде оправдано налагането на санкции, нарушенията на трудовите права трябва да възникнат „по начин, който засяга търговията“. В този случай експертната група прецени, че въпреки установените очевидни нарушения на трудовите права на МОТ, няма достатъчно доказателства, които да сочат, че те са извършени „по начин, който засяга търговията“. Комисията трябва да проучи допълнителни съществуващи механизми за санкции в търговските споразумения, начина, по който са използвани до момента, както и потенциалните им ограничения, като обърне дължимото внимание на факта, че групите на гражданското общество са изразили както подкрепа, така и сериозни опасения относно използването им. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Съществуват и други ограничения на подхода на САЩ по отношение на санкциите във връзка с допустимостта, обхвата и продължителността на процедурата, поради което подходът на санкциите е използван за уреждане на спорове в много малък брой случаи. Комисията следва да си извлече поуки от ограниченията на механизмите за санкции в търговските споразумения, сключени от САЩ и други държави — например Канада, за да оцени и подобри ефективността на приложим механизъм за съответствие, който евентуално би могъл да бъде разработен в главите за ТУР. Потенциално ограничение е рискът ЕС да лиши търговските партньори от стимул да участват в преговори или да отслаби позициите си при такива преговори. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК изразява готовност да съдейства на Комисията за разработването на ефективен механизъм, който да подобрява изпълнението и наблюдението на главите за ТУР в ССТ на ЕС и да налага пълно спазване, като се използват както опитът на други държави, така и предложенията на предприятията, секторите на околната среда и труда и други групи на гражданското общество. |
| --- | --- |

4.8.

Брюксел, 14 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/july/tradoc_155686.pdf.

1

(2)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf.

2

(3)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_bg.pdf.

3

(4)  Становище на ЕИСК относно „Търговията — за всички. Към една по-отговорна търговска и инвестиционна политика“, докладчик: г-н Peel (UK — I гр.) (ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 123).

4

(5)  REX/486 — Становище на ЕИСК относно „Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на ЦУР“, докладчик: г-н Peel (UK — I гр.), съдокладчик: г-н Quarez (FR — II гр.) (все още не е публикувано в ОВ).

5

все още не е публикувано в ОВ

(6)  Становище на ЕИСК относно „Споразумение за свободна търговия между ЕС и Република Корея — глава „Търговия и устойчиво развитие“, докладчик: г-н Fornea (RO — II гр.) (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 201)

6

(7)  Конференция на тема „Главите за търговията и устойчивото развитие в търговските споразумения на ЕС — Как да се постигне реално въздействие?“ — Резюме на основните послания: http://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/summary_conference_on_tsd_chapters_in_eu_trade_agreements.pdf.

7

„Главите за търговията и устойчивото развитие в търговските споразумения на ЕС — Как да се постигне реално въздействие?“

(8)  Цитирано по-горе.

8

(9)  Цитирано по-горе.

9

(10)  Писмо от комисар Malmström до председателя на комисията по международна търговия г-н Lange, януари 2017 г., https://ec.europa.eu/carol/index-iframe.cfm?fuseaction=download&documentId=090166e5af9d7b2e&title=letter.pdf.

10

(11)  Писмо от комисар Malmström до министъра за международната търговия на Канада г-н Champagne, октомври 2017 г., https://ec.europa.eu/carol/index-iframe.cfm?fuseaction=download&documentId=090166e5b568bc60&title=SIGNED_LETTER.pdf.

11

(12)  Съвместен тълкувателен инструмент относно Всеобхватното икономическо и търговско споразумение (ВИТС) между Канада и Европейския съюз и неговите държави членки (ОВ L 11, 14.1.2017 г., стр. 3).

12

(13)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1689.

13

(14)  Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението на споразуменията за свободна търговия, публикуван на 9 ноември 2017 г.

14

(15)  REX/486 — Становище на ЕИСК относно „Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на ЦУР“, докладчик: г-н Peel (UK — I гр.), съдокладчик: г-н Quarez (FR — II гр.) (все още не е публикувано в ОВ).

15

все още не е публикувано в ОВ

(16)  REX/486 — Становище на ЕИСК относно „Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на ЦУР“, докладчик: г-н Peel (UK — I гр.), съдокладчик: г-н Quarez (FR — II гр.) (все още не е публикувано в ОВ).

16

все още не е публикувано в ОВ

(17)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/ditccplpmisc2016d1_en.pdf.

17

(18)  Писмо от комисар Malmström до министъра за международната търговия на Канада г-н Champagne, октомври 2017 г., цитирано по-горе.

18

(19)  Становище на ЕИСК относно „Търговията — за всички. Към една по-отговорна търговска и инвестиционна политика“, докладчик: г-н Peel (UK — I гр.) (ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 123); становище на ЕИСК относно „Позицията на ЕИСК по определени ключови въпроси, свързани с преговорите по Трансатлантическото партньорство за търговия и инвестиции (ТПТИ)“, докладчик г-н de Buck, съдокладчик г-жа Buzek (ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 30). Становище на ЕИСК относно „Споразумение за свободна търговия между ЕС и Република Корея — глава „Търговия и устойчиво развитие“, докладчик: г-н Fornea (RO — II гр.) (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 201).

19

(20)  Писмо до комисар Malmström относно правителствените консултации съгласно ССТ между ЕС и Република Корея, декември 2016 г., http://ec.europa.eu/carol/?fuseaction=download&documentId=090166e5af1bf802&title=EU_DAG%20letter%20to%20Commissioner%20Malmstrom_signed%20by%20the%20Chair%20and%20Vice-Chairs.pdf.

20

(21)  Становище на ЕИСК относно „Споразумение за свободна търговия между ЕС и Република Корея — глава „Търговия и устойчиво развитие“, докладчик: г-н Fornea (RO — II гр.) (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 201).

21

(22)  От правителствата, които спазват насоките, се изисква да създадат национални звена за контакт, чиято основна роля е подобряването на ефективността на насоките чрез предприемане на дейности за популяризиране, обработване на запитванията и допринасяне за разрешаването на проблеми, които могат да възникнат в конкретни случаи вследствие на предполагаемото неспазване на насоките. Националните звена за контакт съдействат на предприятията и техните заинтересовани страни да предприемат подходящи мерки за подобряване на спазването на насоките. Те предоставят платформа за медиация и помирение за разрешаване на практическите въпроси, които могат да възникнат при изпълнението на насоките.

22

(23)  Неофициален документ на основата на съвместно предложение от Европейската конфедерация на профсъюзите (ETUC) и Американската федерация на труда — Конгрес на индустриалните организации (AFL-CIO), септември 2016 г., https://www.etuc.org/en/page/non-paper-introducing-independent-labour-secretariat-ceta

23

(24)  Проект на модел за глава за труда за търговските споразумения на ЕС, разработен от фондацията „Фридрих Еберт“ в сътрудничество с председателя на комисия INTA — Bernd Lange, юни 2017 г. http://www.fes-asia.org/news/model-labour-chapter-for-eu-trade-agreements/.

24

(25)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---integration/documents/publication/wcms_229374.pdf.

25

(26)  Вж. https://www.ictsd.org/bridges-news/bridges/news/trade-dispute-panel-issues-ruling-in-us-guatemala-labour-law-case.

26

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/35

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Насърчаване на действията в областта на климата от страна на недържавните участници“

(проучвателно становище по искане на Европейската комисия)

(2018/C 227/05)

| Докладчик: | Mindaugas MACIULEVIČIUS |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Josep PUXEU ROCAMORA |

Докладчик:

Mindaugas MACIULEVIČIUS

Съдокладчик:

Josep PUXEU ROCAMORA

| Консултация | Европейска комисия, 28.11.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Дата на решението на Бюрото | 4.7.2017 г. |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 6.2.2018 г. |
| Дата на приемането на пленарна сесия | 15.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 192/1/2 |

Консултация

Европейска комисия, 28.11.2017 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Дата на решението на Бюрото

4.7.2017 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

6.2.2018 г.

Дата на приемането на пленарна сесия

15.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

192/1/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Процесът на преминаване към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика напредва до голяма степен благодарение на инициативи „отдолу нагоре“, водени от гражданите, иновативните предприятия и различни заинтересовани страни от гражданското общество, които се обозначават с общия термин „недържавни и поднационални участници“. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Тези участници могат да окажат жизненоважен принос за ускоряването както на нисковъглеродното, така и на устойчивото развитие. Преките действия на недържавните участници намаляват разходите за прехода към нисковъглеродна икономика и облекчават също непосредственото въздействие от изменението на климата, което вече е факт. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | През последните години бързо се увеличиха броят, обхватът и мащабът на действията на недържавните участници в областта на климата (1). Недържавните участници обаче все още се сблъскват с огромни препятствия, които затрудняват успешното иницииране и изпълнение на действията им в областта на климата. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Освен това недържавните участници и техните действия в областта на климата стават все по-разнообразни, тъй като те действат в различни среди с различни нужди и ресурси. Правилното анализиране и разбиране на това многообразие е предварително условие за ускоряване на действията в областта на климата. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Като признава големия потенциал на недържавните участници да поведат глобалните действия за смекчаване на изменението на климата и адаптиране към последствията от него, ЕИСК призовава за Европейски диалог относно мерките за борба с изменението на климата, предприемани от недържавни участници, с цел да се укрепят и повишат обхватът и мащабът на действията в областта на климата на базираните в Европа недържавни участници. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Предложеният от ЕИСК европейски диалог следва да предостави общ преглед на действията в областта на климата в рамките на ЕС и да помогне за проследяването на напредъка на тези действия на световно равнище. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава, че признаването и изтъкването на ефективните, иновативните и креативните действия в областта на климата може да бъде икономически ефективно средство за стимулиране на нови действия и за насърчаване на текущите. Признаването на действията в областта на климата може да се постигне посредством онлайн платформа, прояви на високо равнище и/или присъждане на награди. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Един европейски диалог за действията в областта на климата следва постоянно да събира обратна връзка и да отговаря на предизвикателствата заедно с публичните власти с цел постепенното изграждане на благоприятна среда за управление на действията в областта на климата „отдолу нагоре“. Диалогът следва да се базира на други сходни инициативи като европейския енергиен диалог, за който призова ЕИСК и който беше започнат, с цел да се координира осъществяването на енергийния преход. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Крайната цел на предложения диалог е да се ускорят действията в областта на климата чрез привличане на повече недържавни участници и превръщането на тези действия в новата „обичайна практика“. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подчертава, че в стремежа да се намалят емисиите, да се опази климатът и да се насърчи социалната и икономическата справедливост трябва да се установи социален диалог за справедлив и бърз преход към свят без въглеродни емисии и без бедност. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК предлага целта на диалога да бъде не само да изтъква и популяризира действията, но също и да отговоря на нуждите на недържавните участници, като насърчава създаването на нови партньорства между държавни и недържавни участници, улеснява партньорското обучение и взаимните консултации между недържавните участници и улеснява достъпа до финансиране. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Предложеният европейски диалог ще функционира в една по-широка екосистема на управление на действията в областта на климата след Парижкото споразумение. Диалогът следва да бъде организиран по облекчен начин, така че по-скоро да дава приоритет на стратегическите връзки между действащите програми, инициативи и институции, отколкото да създава нови институции. Във връзка с това ЕИСК подкрепя предложението на Европейския парламент за създаване на национални „многостепенни платформи за диалог в областта на климата и енергетиката“. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК ще изпълнява водеща роля за инициирането на диалога и призовава останалите институции на ЕС, и по-специално Европейската комисия, да обединят усилията си за създаване на благоприятна среда за действия на недържавните участници в областта на климата, като си сътрудничат при оказването на помощ за привеждането на диалога в действие. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Първата стъпка от Европейския диалог относно мерките за борба с изменението на климата, предприемани от недържавни участници (ED-NSCA), следва да бъде проява в първата половина на 2018 г., на която да се съберат всички заинтересовани мрежи от участници, както и представители на други институции на ЕС и държавите членки, организирани в духа на диалога Таланоа (2), и която да служи за установяването на ясен план за действие за диалога. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Чрез подобен диалог ЕИСК очаква да оправомощи значително всички недържавни участници — предприятията, включително МСП, социалните предприятия и кооперации, групите на гражданското общество, общностите, а също и местните и регионалните власти и други заинтересовани страни, които имат отношение към въпроса, така че те да могат да направят реален и осезаем принос за справянето с изменението на климата. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | Настоящото становище е проучвателно и е изготвено по искане на Европейската комисия. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | То се основава на становището относно „Коалиция за изпълнение на ангажиментите, свързани със Споразумението от Париж“, прието през юли 2016 г., и на работата на последвалата конференция относно „Проектиране на рамка за действия в областта на климата „отдолу нагоре“, послужила за обмен на най-добри практики и установяване на предизвикателствата, които забавят усилията на недържавните участници за смекчаване на изменението на климата. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Процесът на преминаване към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика напредва благодарение на инициативи „от долу нагоре“, водени от гражданите, местните власти, потребителите и иновативните предприятия. Техният по-нататъшен напредък обаче често се затруднява от административни и регулаторни препятствия, липсата на подходящ механизъм за консултации и неподходящите финансови процедури. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Наложителност на действията на недържавните участници в областта на климата

| 3.1. | Терминът „недържавни участници“ се отнася за участници, които не са страна по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК). Това широко разбиране включва различни видове предприятия, включително малки и средни предприятия и микропредприятия, инвеститори, кооперации, градове и региони, синдикати, общности и граждански групи, религиозни организации, младежки групи и други неправителствени организации. В настоящото становище се обръща особено внимание на новия принос „отдолу-нагоре“ на участниците в областта на климата, които все още не са напълно признати от институциите на ЕС и държавите членки. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Има поне четири причини действията в областта на климата от страна на недържавните участници да стават все наложителни:






  — | концентрациите на парниковите газове в атмосферата продължават да се повишават; дори когато бъдат изпълнени всички поети от правителствата ангажименти, ще остане разлика от 11—13 гигатона (Gt) CO2 екв. (3) Действията на държавните и недържавните участници в областта на климата в краткосрочен план могат да помогнат за компенсирането на тази разлика и са от съществено значение за предотвратяването на по-радикални и скъпоструващи мерки, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

концентрациите на парниковите газове в атмосферата продължават да се повишават; дори когато бъдат изпълнени всички поети от правителствата ангажименти, ще остане разлика от 11—13 гигатона (Gt) CO2 екв. (3) Действията на държавните и недържавните участници в областта на климата в краткосрочен план могат да помогнат за компенсирането на тази разлика и са от съществено значение за предотвратяването на по-радикални и скъпоструващи мерки,

| — | въздействието на изменението на климата, което вече е факт, се усеща по целия свят. Това включва повишаване на броя на екстремните метеорологични явления, по-големи загуби и щети и промяна на метеорологичните модели, а действа също и като катализатор за разселването и миграцията на уязвимите общности (4), |
| --- | --- |

—

въздействието на изменението на климата, което вече е факт, се усеща по целия свят. Това включва повишаване на броя на екстремните метеорологични явления, по-големи загуби и щети и промяна на метеорологичните модели, а действа също и като катализатор за разселването и миграцията на уязвимите общности (4),

| — | настоящите политически сътресения (например в САЩ) и недостигът на публични ресурси застрашават пълното изпълнение на поетите от правителствата ангажименти. Дори някои европейски държави, които са изцяло ангажирани с Парижкото споразумение, все още нямат необходимите амбиции за ограничаването на глобалното затопляне под 2 oC, |
| --- | --- |

—

настоящите политически сътресения (например в САЩ) и недостигът на публични ресурси застрашават пълното изпълнение на поетите от правителствата ангажименти. Дори някои европейски държави, които са изцяло ангажирани с Парижкото споразумение, все още нямат необходимите амбиции за ограничаването на глобалното затопляне под 2 oC,

| — | правителствата създават рамката на политиката, но на място действията се осъществяват от участниците на недържавно и поднационално равнище, като много от тях са действителните лидери на иновативните и ефективни действия, по-специално по-малките нови участници в областта на климата „от долу нагоре“. |
| --- | --- |

—

правителствата създават рамката на политиката, но на място действията се осъществяват от участниците на недържавно и поднационално равнище, като много от тях са действителните лидери на иновативните и ефективни действия, по-специално по-малките нови участници в областта на климата „от долу нагоре“.

| 3.3. | Участниците на недържавно равнище в действията в областта на климата могат да окажат жизненоважен принос за ускоряването както на нисковъглеродното, така и на устойчивото развитие. Преките действия на недържавните участници намаляват разходите за прехода към нисковъглеродна икономика и също така облекчават непосредственото въздействие от изменението на климата, което вече е факт. Освен това като цяло не се признава фактът, че инициативите „отдолу нагоре“ могат да помогнат за преодоляването на социалните проблеми, свързани с декарбонизацията и екологичния преход. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Според финансирания от ЕС проект, озаглавен „Към постигане на европейска обществена устойчивост“, в който се разглежда въздействието на общностите в екоселища в Европа, ако 5 % от гражданите на ЕС се ангажират в ефективни, водени от общностите инициативи за смекчаване на последиците от изменението на климата, намаляването на емисиите на въглероден диоксид щеше да е достатъчно за 28-те държави — членки на ЕС, да постигнат близо 85 % от договорените от тях цели за намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г. (5) |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Действията на недържавните участници могат също и да укрепят цялостното управление на действията в областта на климата. Така например:






  — | действията на недържавните участници могат да доведат до създаването на по-амбициозни политики в областта на климата, като се покаже на правителствата, че поставянето на по-амбициозни цели, свързани с климата, е напълно реалистично, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

действията на недържавните участници могат да доведат до създаването на по-амбициозни политики в областта на климата, като се покаже на правителствата, че поставянето на по-амбициозни цели, свързани с климата, е напълно реалистично,

| — | действията на недържавните участници биха могли да помогнат на правителствата да прилагат националните си политики и допринасят за постигането на националните изисквания съгласно национално определения принос на ЕС, |
| --- | --- |

—

действията на недържавните участници биха могли да помогнат на правителствата да прилагат националните си политики и допринасят за постигането на националните изисквания съгласно национално определения принос на ЕС,

| — | недържавните участници биха могли да помогнат за установяване на възможностите за укрепване на регулаторната среда (6). |
| --- | --- |

—

недържавните участници биха могли да помогнат за установяване на възможностите за укрепване на регулаторната среда (6).

| 3.6. | Също така действията на недържавните участници могат да послужат да се покаже, че преходът към нисковъглеродна кръгова и устойчива на изменението на климата икономика е възможност за ЕС да повиши своята конкурентоспособност, което да е от полза за предприятията в ЕС. Освен това тези действия дават възможност не само за справяне с предизвикателствата в областта на климата, но и за устойчиво развитие, по-специално за изпълнението на целите за устойчиво развитие (ЦУР). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | През последните години бързо се увеличи броят, обхватът и мащабът на действията на недържавните участници в областта на климата (7). Недържавните участници обаче все още се сблъскват с огромни препятствия, които затрудняват успешното иницииране и изпълнение на действията им в областта на климата. (Вж. становището на ЕИСК: „Коалиция за изпълнение на ангажиментите, свързани със Споразумението от Париж“ (8).) |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Освен това недържавните участници и техните действия в областта на климата стават все по-разнообразни, тъй като те действат в различни среди с различни нужди и ресурси. Правилното анализиране и разбиране на това многообразие е предварително условие за ускоряване на действията в областта на климата. |
| --- | --- |

3.8.

4.   ЕС се нуждае от стратегически подход за улесняване на действията в областта на климата на недържавните участници

| 4.1. | ЕС изпълнява водеща роля по отношение на действията на недържавните участници на международно равнище:






  — | ЕС насърчава международните инициативи за сътрудничество между различни участници, свързани със смекчаване на последиците от изменението на климата в контекста на РКООНИК, |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

ЕС насърчава международните инициативи за сътрудничество между различни участници, свързани със смекчаване на последиците от изменението на климата в контекста на РКООНИК,

| — | ЕС оказа своя принос за осъществяване на мащабни инициативи в областта на климата с различни участници (9), |
| --- | --- |

—

ЕС оказа своя принос за осъществяване на мащабни инициативи в областта на климата с различни участници (9),

| — | Отделни държави членки подкрепиха международната програма за действия в областта на климата. Например Франция предприе широкомащабни действия по мобилизиране на усилията във връзка с изпълнението на Парижкото споразумение. Скандинавските държави и Нидерландия допринесоха за разработването на платформа за инициативите в областта на климата (която понастоящем се намира на уебсайта на програмата за околна среда на ООН), |
| --- | --- |

—

Отделни държави членки подкрепиха международната програма за действия в областта на климата. Например Франция предприе широкомащабни действия по мобилизиране на усилията във връзка с изпълнението на Парижкото споразумение. Скандинавските държави и Нидерландия допринесоха за разработването на платформа за инициативите в областта на климата (която понастоящем се намира на уебсайта на програмата за околна среда на ООН),

| — | Европейските участници изпълняват водеща роля в около 54 % от регистрираните по РКООНИК инициативи за сътрудничество в областта на климата (10). |
| --- | --- |

—

Европейските участници изпълняват водеща роля в около 54 % от регистрираните по РКООНИК инициативи за сътрудничество в областта на климата (10).

| 4.2. | Силната водеща роля на международно равнище ярко контрастира с настоящата липса на рамка в ЕС за създаване на благоприятна среда, която да помогне за ускоряването на действията на недържавните участници в областта на климата вътре в Европа. Без такава рамка ЕС може да не се възползва от осезаемия принос на водещите недържавни и поднационални участници. Настоящата подкрепа на ЕС за няколко широкомащабни инициативи с множество участници не е достатъчна за този вид преход, за чието осъществяване ЕС е поел ангажимент съгласно Парижкото споразумение. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Трябва да се обърне много по-голямо внимание на новите, но все още непризнати участници в областта на климата „отдолу нагоре“, които понастоящем са недостатъчно представени в инициативите, подкрепяни от ЕС. Техният потенциален принос e от изключително значение. Изграждането на благоприятна среда за подобни действия в областта на климата е ефективен и евтин начин за оползотворяване на техния обществен потенциал. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Освен това със създаването на благоприятна среда може да се преодолее настоящият дисбаланс на действията на недържавните участници в областта на климата. Така например:






  — | микропредприятията, малките и средните предприятия (МСП), социалните предприятия (включително кооперациите) към момента са слабо представени в подкрепяните от ЕС инициативи, както и в контекста на РКООНИК (11), |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

микропредприятията, малките и средните предприятия (МСП), социалните предприятия (включително кооперациите) към момента са слабо представени в подкрепяните от ЕС инициативи, както и в контекста на РКООНИК (11),

| — | действията в областта на климата от страна на селските общности и по-малките и средните по размер градове са по-слабо представени в сравнение с тези, предприемани от големите градове (12). |
| --- | --- |

—

действията в областта на климата от страна на селските общности и по-малките и средните по размер градове са по-слабо представени в сравнение с тези, предприемани от големите градове (12).

| 4.5. | Тъй като настоящите действия по мобилизиране на усилията се осъществяват предимно на равнището на международните политики в областта на климата, ако се погледнат примерите за особено широкомащабни и/или привличащи вниманието инициативи, съществува неотложна необходимост от действия на равнище ЕС, които да допълнят усилията на международно равнище чрез активирането и оказването на подкрепа на повече и различни видове участници. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Като признание за големия потенциал на недържавните участници да поведат глобалните действия за смекчаване на изменението на климата и адаптиране към последствията от него, в настоящото становище се предлага Европейски диалог относно мерките за борба с изменението на климата, предприемани от недържавни участници, с цел да се укрепят и повишат обхватът и мащабът на действията в областта на климата на базираните в Европа недържавни участници. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Приоритетни области за действия в областта на климата, примери и потребностите на участниците по места

| 5.1. | Приоритетните тематични области следва да се определят в консултации с гражданското общество. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Близкото съответствие с тематичните области в контекста на РКООНИК, по-специално с Партньорството от Маракеш за световни действия, може да гарантира тясна връзка с целите на Споразумението от Париж. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Приоритетните области може да включват: земеделие и храни; горско стопанство, земеползване и устойчива биоикономика; опазване и развитие на бреговата ивица; води; градове и региони; транспорт; енергетика; кръгова икономика и промишленост. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Хоризонталните теми, които могат да бъдат застъпени в предложения диалог, включват: взаимозависимости и полезни взаимодействия между изменението на климата и устойчивото развитие; ролята на цифровизацията; основани на участието подходи; справедлив преход. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Социалното предприемачество, гражданските инициативи и общественополезната дейност са само някои примери за това как може да се реализират дейностите в областта на климата чрез подходи „отдолу нагоре“. Вече съществуват голям брой успешни инициативи, но и много други бяха инициирани, но останаха неосъществени или бяха прекратени по различни причини. И двете категории проекти могат да се използват, за да се предоставят ценни знания както на недържавните участници, така и на лицата, които вземат решения. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Децентрализираното производство на енергия от възобновяеми източници е еталон в това отношение. То следва да се осъществява чрез местни или регионални структури, което означава, че създаването на стойност от използването на вятърна и слънчева енергия и енергия от биомаса ще се осъществява на местно равнище. ЕС обаче не използва в достатъчно широка степен потенциала на гражданското общество в тази област и местните участници твърде често са изправени пред пречки от регулаторно, финансово и структурно естество при изпълнението на поетите ангажименти. През 2015 г. ЕИСК отправи призив — който се увенча с успех — да бъде стартиран европейски енергиен диалог, оглавяван от гражданското общество, с цел да се координира осъществяването на енергийния преход (13), който сам по себе си е най-мащабното индивидуално начинание за стабилизиране на климата, предприето от ЕС. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Повече от 1 000 местни и регионални власти от 86 държави, представляващи 804 милиона души, обявиха своите цели за намаляване на емисиите на парникови газове на платформата carbon Climate Registry, които след като бъдат постигнати, биха могли да доведат до намаляване с 5,6 гигатона CO2 еквивалент (GtCO2e) до 2020 г. и 26,8 GtCO2e до 2050 г. спрямо равнищата от 1990 г. Общото въздействие на 7 494 града и местни власти, представляващи над 680 милиона души, участващи в Световния конвент на кметовете за климата и енергетиката, може да доведе до общо намаляване на емисиите от обичайната практика с 1,3 GtCO2e годишно през 2030 г., като се постигне общо намаляване с натрупване, възлизащо на 15,64 GtCO2e, в периода между 2010 и 2030 г. (14) |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | През последните години в Европа се разраства подкрепяното от общността селско стопанство. През 2016 г. над 6 000 широкомащабни инициативи на гражданското общество в 22 европейски държави произвеждаха храни за 1 милион души (15). Тези инициативи обхващат различни области — от изграждането на партньорства между потребителите и селскостопанските производители до създаването на обществени градини и стопанства. Те установяват тесни връзки между производителите и потребителите, създават възможности за местните предприятия и за разкриване на нови работни места и възстановяват връзката на общностите с храната, която използват, като по този начин променят механизмите за производство и потребление на храни и предоставят на гражданите правото да създават форми за по-активно участие в управлението. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | Концепцията за справедлив преход обединява работниците, общностите, работодателите и правителствата в контекста на социалния диалог с цел определяне на конкретни планове, политики и необходими инвестиции за гарантиране на бърза и справедлива трансформация. Тя е насочена към работните места и поминъка и цели да гарантира, че никой няма да бъде изоставен в стремежа към намаляване на емисиите, опазване на климата и насърчаване на социалната и икономическата справедливост. С цел гарантиране и установяване на социалния диалог за справедлив преход Международната конфедерация на профсъюзите и нейните партньори създадоха Център за осъществяване на справедлив преход. Центърът ще събира и подкрепя синдикални организации, предприятия, дружества, общности и инвеститори в рамките на социалния диалог при разработването на планове, сключването на споразумения, осъществяването на инвестиции и политики, свързани с бързия и справедлив преход към нулеви въглеродни емисии и общество без бедност. |
| --- | --- |

5.5.4.

| 5.5.5. | Въвеждането на практики, свързани с пестене на енергии, емисии и вода, намира израз в доброволчески програми и инициативи за намаляване на потреблението от страна на промишлеността. Тези постижения на предприятията са обект на одит и често се разгласяват. Сравнението между предприятията и държавите също може да се развие с този тип най-добри практики. |
| --- | --- |

5.5.5.

| 5.6. | За да разбере голямото многообразие на недържавните участници, техните различни нужди и ресурси, ЕИСК проведе проучване (16), което показа, че сред най-належащите нужди държавните участници включват:






  — | благоприятна среда за изготвяне на политики/законодателство, |
| --- | --- | --- |

5.6.

—

благоприятна среда за изготвяне на политики/законодателство,

| — | финансови нужди: достъп до публични фондове и данъчни стимули, |
| --- | --- |

—

финансови нужди: достъп до публични фондове и данъчни стимули,

| — | техническа подкрепа: улесняване на взаимното обучение, изграждане на капацитет, обмен на знания и добри практики и повишаване на осведомеността, |
| --- | --- |

—

техническа подкрепа: улесняване на взаимното обучение, изграждане на капацитет, обмен на знания и добри практики и повишаване на осведомеността,

| — | по-голямо доверие, видимо присъствие, разбиране и признание на техния принос, |
| --- | --- |

—

по-голямо доверие, видимо присъствие, разбиране и признание на техния принос,

| — | по-добро сътрудничество между различните участници в частния и публичния сектор. |
| --- | --- |

—

по-добро сътрудничество между различните участници в частния и публичния сектор.

6.   Функции на предложения Европейски диалог относно действията на недържавните участници в областта на климата

| 6.1. | За да се създаде благоприятна среда за действия на недържавните участници в областта на климата и да се укрепят и повишат обхватът и мащабът на европейските действия, платформата следва да отговаря на политиката и оперативните изисквания на недържавните участници и по възможност да включва следните взаимосвързани функции: (1) оценка на действията (Assessing actions); (2) признаване на действията (Recognising actions); (3) подобряване на управлението (Improving governance); (4) ускоряване на действията (Accelerating actions); и (5) подкрепа на действията (Supporting actions) (ARIAS). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Оценка и проследяване на действията — ЕС и неговите държави членки имат полза от по-доброто разбиране на приноса на действията на недържавните участници в областта на климата. Предложеният диалог може да предостави общ преглед на действията в областта на климата в рамките на Европа и също така да помогне за проследяването на напредъка на тези действия на световно равнище в контекста на РКООНИК.
  По-доброто разбиране на приноса, свързан със смекчаването на последиците от изменението на климата, както и в други сфери, е полезно по много начини:






  — | това може да е първата стъпка към включването на действията на недържавните участници в изпълнението на националните и европейските политики в областта на климата, |
| --- | --- | --- |

6.2.

По-доброто разбиране на приноса, свързан със смекчаването на последиците от изменението на климата, както и в други сфери, е полезно по много начини:

—

това може да е първата стъпка към включването на действията на недържавните участници в изпълнението на националните и европейските политики в областта на климата,

| — | задълбочените проучвания на конкретни действия в областта на климата може да помогнат при разработването на публични политики и установяването на регулаторните пречки, както и за решенията с променлив мащаб и обстоятелствата, при които конкретни мерки са ефективни, |
| --- | --- |

—

задълбочените проучвания на конкретни действия в областта на климата може да помогнат при разработването на публични политики и установяването на регулаторните пречки, както и за решенията с променлив мащаб и обстоятелствата, при които конкретни мерки са ефективни,

| — | това може да доведе до натрупване на практически познания, което да помогне за ефективното участие на недържавните участници в действията в областта на климата. |
| --- | --- |

—

това може да доведе до натрупване на практически познания, което да помогне за ефективното участие на недържавните участници в действията в областта на климата.

| 6.2.1. | Предложената рамка следва да позволява да се проследява напредъкът на най-малко две действия, извършвани от недържавни или поднационални участници, по-специално, когато работят за намаляване на количеството на емисиите на парникови газове. Това може да се осъществява под формата на обобщени оценки на действията в областта на климата на европейско равнище, както и на механизми за доброволно докладване. Следва да се вземат под внимание предпазните мерки срещу т.нар. „заблуждаващ зелен пиар“ (представящ „обичайната практика“ като екологосъобразна и съвместима с целите на Парижкото споразумение). Въпреки това най-малкото следва да се докаже, че инициативите са нещо повече от ангажименти на хартия, без да се налагат тежки задължения за отчитане и наблюдение. В рамките на практиките по наблюдение и оценка количественият подход би могъл евентуално да се допълни с един по-качествен наративен подход, за да се покаже какво може да бъде постигнато. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.3. | Понастоящем голяма част от действията в областта на климата в Европа изобщо не са признати или са признати в съвсем слаба степен на европейско равнище. Възможността да се признаят и изтъкнат особено ефективните, иновативните и креативните действия в областта на климата може да е икономически ефективно средство за стимулиране на нови действия и за насърчаване на текущите. Признаването на действията в областта на климата може да е под няколко форми, в т.ч.:






  — | широкото признаване на новите и съществуващите ангажименти чрез онлайн платформа, |
| --- | --- | --- |

6.3.

—

широкото признаване на новите и съществуващите ангажименти чрез онлайн платформа,

| — | разкриване на възможности пред новите участници в областта на климата да се включват в прояви (на високо равнище) както на европейско равнище, така и в контекста на международните преговори, |
| --- | --- |

—

разкриване на възможности пред новите участници в областта на климата да се включват в прояви (на високо равнище) както на европейско равнище, така и в контекста на международните преговори,

| — | присъждането на награди за особено ефективни действия в областта на климата, например в специфични тематични области. |
| --- | --- |

—

присъждането на награди за особено ефективни действия в областта на климата, например в специфични тематични области.

| 6.4. | Подобряване на управлението — водещите групи недържавни участници биха могли да посочват препятствията пред управлението и възможностите за неговото подобряване. Техните наблюдения могат да помогнат за установяване на регулаторните пречки на европейско, национално, регионално или местно равнище и за иницииране на премахването им, както и за създаването на адаптирана регулаторна рамка, благоприятна за действията в областта на климата. Европейският диалог относно действията на недържавните участници в областта на климата следва постоянно да събира обратна връзка и да отговаря на предизвикателствата заедно с публичните власти с цел постепенното изграждане на благоприятна среда за управление на действията в областта на климата „отдолу нагоре“. Това няма да се случи, без да се премахне политическият вакуум между недържавните участници и лицата, които вземат решения. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ускоряване на действията в областта на климата — крайната цел на предложения диалог е да се ускорят действията в областта на климата, като станат по-привлекателни за повече недържавни участници и се превърнат в новата „обичайна практика“. От практически гледна точка, това следва да включва:






  — | нарастване на броя на новите ангажименти в областта на климата от страна на недържавните участници. За да се помогне за ускоряването на инициативите, диалогът следва да популяризира — евентуално в сътрудничество с РКООНИК и други партньори — поетите нови ангажименти, |
| --- | --- | --- |

6.5.

—

нарастване на броя на новите ангажименти в областта на климата от страна на недържавните участници. За да се помогне за ускоряването на инициативите, диалогът следва да популяризира — евентуално в сътрудничество с РКООНИК и други партньори — поетите нови ангажименти,

| — | бързо въвеждане на европейско равнище на решенията и извлечените поуки, произтичащи от действията на недържавните участници в областта на климата. За да се спомогне за това ускоряване, диалогът би могъл да включи организирането на регионални технически срещи по модела на подобни срещи, провеждани по време на заседанията на РКООНИК, и вписващи се в тях, |
| --- | --- |

—

бързо въвеждане на европейско равнище на решенията и извлечените поуки, произтичащи от действията на недържавните участници в областта на климата. За да се спомогне за това ускоряване, диалогът би могъл да включи организирането на регионални технически срещи по модела на подобни срещи, провеждани по време на заседанията на РКООНИК, и вписващи се в тях,

| — | организационните партньори могат също така при случай да инициират нови партньорства и действия в областта на климата в особено обещаващи или неотложни области, като използват процеса на водене на диалог и собствените си правомощия за свикване на заседания, |
| --- | --- |

—

организационните партньори могат също така при случай да инициират нови партньорства и действия в областта на климата в особено обещаващи или неотложни области, като използват процеса на водене на диалог и собствените си правомощия за свикване на заседания,

| — | понякога секторните или териториалните инициативи може да се конкурират помежду си, ако не е намерен правилният подход за насърчаване на сътрудничеството и не са създадени благоприятни условия за прилагането му. Необходимо е да се погледне от известна дистанция, за да се установят пропуските и възможностите за сътрудничество и да се договорят нови партньорства. |
| --- | --- |

—

понякога секторните или териториалните инициативи може да се конкурират помежду си, ако не е намерен правилният подход за насърчаване на сътрудничеството и не са създадени благоприятни условия за прилагането му. Необходимо е да се погледне от известна дистанция, за да се установят пропуските и възможностите за сътрудничество и да се договорят нови партньорства.

| 6.6. | Подкрепа на действията в областта на климата — предложеният диалог следва не само да изтъква и популяризира действията, но и да отговаря на потребностите на недържавните участници. Може да се предвидят различни начини за подкрепа, в т.ч.:






  — | предоставяне на благоприятна мрежова среда за иницииране на нови партньорства между държавните и недържавните участници, |
| --- | --- | --- |

6.6.

—

предоставяне на благоприятна мрежова среда за иницииране на нови партньорства между държавните и недържавните участници,

| — | улесняване на партньорското обучение и взаимните консултации между недържавните участници, като им се помогне да преодолеят регулаторните пречки, |
| --- | --- |

—

улесняване на партньорското обучение и взаимните консултации между недържавните участници, като им се помогне да преодолеят регулаторните пречки,

| — | предоставяне на образование и обучение, както и насърчаване на иновациите, например чрез масови отворени онлайн курсове (MOOК), уебинари и семинари по конкретни въпроси (17), |
| --- | --- |

—

предоставяне на образование и обучение, както и насърчаване на иновациите, например чрез масови отворени онлайн курсове (MOOК), уебинари и семинари по конкретни въпроси (17),

| — | улесняване на достъпа до финансиране, например чрез съпоставяне на съществуващите канали; проучване на иновативните инструменти за финансиране (включително партньорско финансиране, колективно финансиране и микрофинансиране); отправяне на предложение за улесняване на фискалните разпоредби и създаване на нови компоненти за финансиране, например за улесняване на достъпа до частните, международните и многостранните фондове. |
| --- | --- |

—

улесняване на достъпа до финансиране, например чрез съпоставяне на съществуващите канали; проучване на иновативните инструменти за финансиране (включително партньорско финансиране, колективно финансиране и микрофинансиране); отправяне на предложение за улесняване на фискалните разпоредби и създаване на нови компоненти за финансиране, например за улесняване на достъпа до частните, международните и многостранните фондове.

7.   Привеждане в действие на предложения Европейския диалог относно действията на недържавните участници в областта на климата

| 7.1. | Предложеният европейски диалог ще функционира в една по-широка екосистема на управление на действията в областта на климата след Парижкото споразумение. Създават се и други регионални и национални програми и рамки за действие (например в Латинска Америка и САЩ). Европейският диалог би могъл да извлече полза от сътрудничеството и партньорството си с тях. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Диалогът следва да бъде организиран по облекчен начин, така че по-скоро да дава приоритет на стратегическите връзки между действащите програми, инициативи и институции, отколкото да създава нови институции. ЕИСК ще играе ясно определена роля за започването на диалога и търсенето на подкрепа от Европейската комисия и другите институции на ЕС и партньорства с тях. Тази институционална структура ще повиши доверието при предприемането на действия в областта на климата на европейско равнище. Във връзка с това ЕИСК подкрепя предложението на Европейския парламент за създаване на национални „многостепенни платформи за диалог в областта на климата и енергетиката“ за широки дискусии във всички държави членки относно бъдещето на провежданите от съответната държава политики в областта на климата и енергетиката. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Една онлайн платформата в рамките на европейския диалог може да изпълнява ролята на централна информационна система за съхраняване и предоставяне на информация относно действията в областта на климата на европейско равнище и на широкообхватно хранилище на данни, необходими за извършването на стратегически анализ, както и да бъде включена в местните и националните политики и в политиките на ЕС. За да се оптимизира използването на тази централна информационна система, уебсайтът трябва да бъде достъпен и в него да може да се извършва търсене. Този уебсайт може да се свърже с платформите в контекста на РКООНИК, включително с платформата на Зоната на недържавните участници за действия в областта на климата (NAZCA) (18). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Предложеният европейски диалог следва да бъде инициатор на прояви в подкрепа на признаването и събирането на обратна връзка, както и на функциите, свързани с обучението и изграждането на мрежи за недържавните участници. Някои от тези прояви вече се провеждат, но ще придобият още по-голямо значение. Така например:






  — | заседанията на експерти, провеждани от Обсерваторията за устойчиво развитие на ЕИСК, може да придобият допълнително значение, свързвайки се с процеса на РКООНИК като „технически заседания на експерти“ или тематични и регионални диалози относно извършваните действия в областта на климата, |
| --- | --- | --- |

7.4.

—

заседанията на експерти, провеждани от Обсерваторията за устойчиво развитие на ЕИСК, може да придобият допълнително значение, свързвайки се с процеса на РКООНИК като „технически заседания на експерти“ или тематични и регионални диалози относно извършваните действия в областта на климата,

| — | Европейският ден на устойчивите общности, организиран от Мрежата на водените от общностите инициативи в областта на изменението на климата и устойчивото развитие (ECOLISE) в партньорство с ЕИСК, може да насочи вниманието към местните общности и да спомогне за признаването на техния принос към действията в областта на климата, |
| --- | --- |

—

Европейският ден на устойчивите общности, организиран от Мрежата на водените от общностите инициативи в областта на изменението на климата и устойчивото развитие (ECOLISE) в партньорство с ЕИСК, може да насочи вниманието към местните общности и да спомогне за признаването на техния принос към действията в областта на климата,

| — | годишните прояви, подкрепяни от институциите на ЕС (например Зелена седмица, Европейска седмица на устойчивата енергия, Европейска седмица на устойчивото развитие и др.), може да включват заседания, посветени на действията на недържавните участници в областта на климата. |
| --- | --- |

—

годишните прояви, подкрепяни от институциите на ЕС (например Зелена седмица, Европейска седмица на устойчивата енергия, Европейска седмица на устойчивото развитие и др.), може да включват заседания, посветени на действията на недържавните участници в областта на климата.

| 7.5. | Предложеният диалог би могъл да се възползва от определянето на „посланици по въпросите на действията в областта на климата“, разпределени по сектори или тематични области. На посланиците може да се възложи да съдействат за сътрудничеството между различни заинтересовани страни; да определят тематични/стратегически приоритети; да организират прояви; както и да стимулират извършването на нови действия в областта на климата. Те могат да функционират и като координационни центрове за действията на недържавните участници в областта на климата, например съвместно с Европейската комисия, държавите членки или РКООНИК. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Предложеният процес следва да подкрепя достъпа до финансиране за действия на недържавните участници в областта на климата. Това може да включва:






  — | съпоставяне на възможностите за финансиране, |
| --- | --- | --- |

7.6.

—

съпоставяне на възможностите за финансиране,

| — | предоставяне на консултации относно планове, които могат да бъдат финансирани, |
| --- | --- |

—

предоставяне на консултации относно планове, които могат да бъдат финансирани,

| — | анализ на текущия диалог и процедурите за консултация с недържавните участници с оглед на определянето на нови техники и най-добри практики за по-добро използване на съществуващите европейски и международни фондове, |
| --- | --- |

—

анализ на текущия диалог и процедурите за консултация с недържавните участници с оглед на определянето на нови техники и най-добри практики за по-добро използване на съществуващите европейски и международни фондове,

| — | призив за това следващата многогодишна финансова рамка на ЕС да обслужва по-амбициозни цели в областта на климата на недържавните участници и да стимулира техните действия, |
| --- | --- |

—

призив за това следващата многогодишна финансова рамка на ЕС да обслужва по-амбициозни цели в областта на климата на недържавните участници и да стимулира техните действия,

| — | проучване на възможностите за иновативно финансиране (партньорско финансиране, колективно финансиране, микрофинансиране, „зелени“ облигации и др.). |
| --- | --- |

—

проучване на възможностите за иновативно финансиране (партньорско финансиране, колективно финансиране, микрофинансиране, „зелени“ облигации и др.).

| 7.7. | За гарантиране на надеждна и облекчена рамка следва да се поканят следните евентуални участници за организационни партньори:






  — | за да се подкрепи функцията за оценка, инициаторите на диалога следва да ангажират действащи групи за изследвания, проследяване на инициативи в областта на климата и платформи за данни, |
| --- | --- | --- |

7.7.

—

за да се подкрепи функцията за оценка, инициаторите на диалога следва да ангажират действащи групи за изследвания, проследяване на инициативи в областта на климата и платформи за данни,

| — | за да се подкрепи функцията за признаване, трябва да се търси сътрудничеството със съществуващите инициативи за отличаване, например наградата за импулс за промяна на РКООНИК и наградите за предприемачество в областта на устойчивото развитие (19), Наградата на ЕИСК за гражданското общество и др., |
| --- | --- |

—

за да се подкрепи функцията за признаване, трябва да се търси сътрудничеството със съществуващите инициативи за отличаване, например наградата за импулс за промяна на РКООНИК и наградите за предприемачество в областта на устойчивото развитие (19), Наградата на ЕИСК за гражданското общество и др.,

| — | за да се подкрепят функциите за подобряване на управлението и за ускоряване, следва да се създадат комуникационни канали, включващи процеси за улесняване на диалога и предоставяне на експертна техническа помощ в рамките на РКООНИК, както и процеси на равнището на държавите членки и на ЕС, например Европейски консултативни съвети по въпросите на околната среда и устойчивото развитие (EEAC), |
| --- | --- |

—

за да се подкрепят функциите за подобряване на управлението и за ускоряване, следва да се създадат комуникационни канали, включващи процеси за улесняване на диалога и предоставяне на експертна техническа помощ в рамките на РКООНИК, както и процеси на равнището на държавите членки и на ЕС, например Европейски консултативни съвети по въпросите на околната среда и устойчивото развитие (EEAC),

| — | по отношение на функцията за подкрепа, трябва да се установят връзки със съществуващите програми. Така например достъпът до финансиране и най-добри практики може да се координира с програма LIFE на ЕС, инструмент за финансиране на действия в областта на околната среда и климата, безвъзмездна помощ или заем от ЕИБ и/или по линия на други програми, като едновременно с това между участниците в диалога може широко да се разпространяват констатациите от проучванията, финансирани по програма „Хоризонт 2020“, които се отнасят до недържавните участници. |
| --- | --- |

—

по отношение на функцията за подкрепа, трябва да се установят връзки със съществуващите програми. Така например достъпът до финансиране и най-добри практики може да се координира с програма LIFE на ЕС, инструмент за финансиране на действия в областта на околната среда и климата, безвъзмездна помощ или заем от ЕИБ и/или по линия на други програми, като едновременно с това между участниците в диалога може широко да се разпространяват констатациите от проучванията, финансирани по програма „Хоризонт 2020“, които се отнасят до недържавните участници.

| 7.8. | Първата стъпка от Европейския диалог относно мерките за борба с изменението на климата, предприемани от недържавни участници, следва да бъде проява в първата половина на 2018 г., организирана по инициатива на ЕИСК в партньорство с Европейската комисия, на която да се съберат всички заинтересовани мрежи от участници, както и представители на други институции на ЕС и държавите членки. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.8.1. | Тази проява следва да допринесе за диалога Таланоа преди COP24, във връзка с който заинтересованите участници, които са страни по конвенцията, и тези, които не са страни, се приканват да си сътрудничат за организирането на местни, национални, регионални или световни прояви с цел подготовка и предоставяне на важни сведения за това какво сме постигнали, какво искаме да постигнем и как да го направим. |
| --- | --- |

7.8.1.

| 7.8.2. | Проявата трябва да се използва и за изготвянето на план за действие за ED-NSCA за периода 2018—2020 г., с цел той да бъде приведен в действие, като това включва и подробен план за изпълнение на функциите ARIAS на диалога. |
| --- | --- |

7.8.2.

Брюксел, 15 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Yearbook of Global Climate Action 2017 („Годишник на глобалните действия в областта на климата 2017 г.“), Партньорство от Маракеш, РКООНИК 2017 г.

1

(2)  Таланоа е традиционна дума, която се използва във Фиджи и Тихоокеанския басейн, за да отрази процеса на приобщаващ, основан на участието и прозрачен диалог. Целта на Таланоа е да се споделят истории, да се изгражда емпатия и да се вземат мъдри решения за общото благо. Диалогът Таланоа, който трябва да отчете колективните усилия на страните във връзка с напредъка към дългосрочната цел, упомената в член 4 от Парижкото споразумение, ще започне през 2018 г., и за целта онлайн платформата за принос ще бъде предоставена на разположение.

2

(3)  The Emissions Gap Report 2017: A UN Environment Synthesis Report, UNEP 2017 (Доклад за разликите по отношение на емисиите за 2017 г.: обобщаващ доклад на ООН за околната среда, ЮНЕП 2017 г.).

3

(4)  Заключения на съвета: Европейската дипломация в областта на климата след COP21: елементи за по-нататъшни действия на дипломацията в областта на климата през 2016 г.

4

(5)  Towards European Societal Sustainability („Към постигане на европейска обществена устойчивост“), http://www.tess-transition.eu/about/

5

(6)  Например чрез премахване на регулаторните пречки и/или чрез създаване на интелигентни политики в областта на климата.

6

(7)  Yearbook of Global Climate Action 2017 („Годишник на глобалните действия в областта на климата 2017 г.“), Партньорство от Маракеш, РКООНИК 2017 г.

7

(8)  ОВ C 389, 21.10.2016 г., стр. 20.

8

(9)  Най-ярките примери включват: Световния конвент на кметовете за климата и енергетиката, Регионалния конвент на кметовете, инициативата „Мисия за иновации“, Коалицията за климат и чист въздух, Африканската инициатива за енергия от възобновяеми източници, инициативата InsuResilience и партньорството относно национално определените приноси (НОП).

9

(10)  Yearbook of Global Climate Action 2017 („Годишник на глобалните действия в областта на климата 2017 г.“), Партньорство от Маракеш, РКООНИК 2017 г.

10

(11)  въпреки че представляват над 99 % от всички предприятия в ЕС и около 58 % от икономическите резултати, измерени чрез брутната добавена стойност https://ec.europa.eu/growth/smes_bg.

11

(12)  Около 35 % от населението в ЕС живее в междинни райони между градски и селски тип, а над 22 % — в преобладаващо селски райони. (Евростат (2014) Eurostat Regional Yearbook („Регионален годишник на Евростат“), 2014 г. Достъпен на адрес: http://ec.europa.eu/eurostat/en/web/products-statistical-books/-/KS-HA-14-001, изтеглен на 16 януари 2018 г.).

12

(13)  Становище на ЕИСК „Разработване на системата за управление, предложена в контекста на рамката в областта на климата и енергетиката за 2030 г.“ (ОВ C 291, 4.9.2015 г., стр. 8).

13

Разработване на системата за управление, предложена в контекста на рамката в областта на климата и енергетиката за 2030 г.“

(14)  https://www.cities-and-regions.org/lgma-at-the-apa-resumption/

14

(15)  https://urgenci.net/new-report-european-csa-overview-released-by-the-european-csa-research-group/

15

(16)  Проучване на ЕИСК „Boosting non-state climate actors“ („Насърчаване на недържавните участници в областта на климата“).

16

(17)  Например „Как да изготвим план за действие?“, „Как да събираме средства?“, „Как да мотивираме участниците да пристъпят към действие?“ и др.

17

(18)  http://climateaction.unfccc.int/

18

(19)  Награди за предприемачество в областта на устойчивото развитие.

19

---

III Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

532-ра пленарна сесия на ЕИСК, 14.2.2018 г. – 15.2.2018 г.

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/45

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Повишаване на ефективността на обществените поръчки в Европа и в полза на Европа

[COM(2017) 572 final]

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Подпомагане на инвестициите чрез доброволна предварителна оценка на големи инфраструктурни проекти във връзка с обществените поръчки

[COM(2017) 573 final]

Препоръка на Комисията от 3 октомври 2017 г. за професионализация на обществените поръчки — Изграждане на архитектура за професионализацията на обществените поръчки

[C(2017) 6654 final — SWD(2017) 327 final]

(2018/C 227/06)

| Докладчик: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Докладчик:

Antonello PEZZINI

| Консултация | Европейска комисия, 17.11.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 24.1.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 107/1/1 |

Консултация

Европейска комисия, 17.11.2017 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

24.1.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

14.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

107/1/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) е убеден, че само прозрачна, открита и конкурентна система за обществени поръчки на единния пазар би могла не само да гарантира ефективни публични разходи, но и да предоставя висококачествени стоки и услуги за гражданите, като развива истинска европейска култура на новаторски, интелигентни, устойчиви и социално отговорни обществени поръчки. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Във връзка с това ЕИСК препоръчва да се насърчи използването на „икономически най-изгодната оферта“ като критерий при избора на офертите, по-специално в случая на интелектуалните услуги. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.2. | Комитетът приветства новия пакет в областта на обществените поръчки и подчертава необходимостта от:






  — | насърчаване на качеството и иновациите в обществените поръчки; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

насърчаване на качеството и иновациите в обществените поръчки;

| — | включване на екологичните и социалните аспекти; |
| --- | --- |

—

включване на екологичните и социалните аспекти;

| — | повишаване на интелигентността и ефективността на обществените поръчки. |
| --- | --- |

—

повишаване на интелигентността и ефективността на обществените поръчки.

| 1.3. | Комитетът подчертава важността на интелигентното използване на обществените поръчки за посрещането на глобалните предизвикателства като изменението на климата, недостига на ресурси, неравенството и застаряването на населението, при което се подкрепят социалните политики, ускорява се преходът към по-устойчиви и конкурентоспособни вериги за доставка и бизнес модели и се предоставя по-добър достъп на МСП и предприятията на социалната икономика. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | ЕИСК счита, че е важно да се развие по-голямо отваряне на държавите членки към доброволни механизми за предварителна оценка за големите инфраструктурни проекти. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Комитетът подчертава, че е необходимо доброволното използване на новия механизъм за предварителна оценка да се направи привлекателно, като на възложителя се признава знак за удостоверяване на съответствието. ЕИСК подкрепя повишаване на професионализацията на всички заинтересовани страни и по-активно участие на социалните предприятия, насочени към борба с измамите и корупцията, като се засилва преминаването на обществените поръчки към цифрова технология. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.4. | Комитетът оценява по-специално усилията за разширяване на достъпа на МСП и предприятията на социалната икономика до пазарите на обществените поръчки и подчертава, че все още съществуват много пречки за пълноценното им участие. При това препоръчва да бъдат предприети действия от страна на камари и/или професионални организации, като мерки за защита и подкрепа. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Социалните и екологичните аспекти придобиха ключово значение при възлагането на обществените поръчки. ЕИСК подчертава стойността и ползата на тези аспекти и препоръчва включването на конкретно социално и екологично съдържание във всички програми за обучение на национално равнище и на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | Би било подходящо да се постави началото на кампания за използването в спецификациите по обществени поръчки на техническите и нормативни стандарти — в областта на околната среда ISO 14000, в социалната сфера ISO 26000, SA 8000:2014 и съответните конвенции на МОТ (1), в областта на качеството на управлението/продуктите UNI 11648: 2016 за ръководители на проект и ISO 9000 или аналогични технически изисквания за качеството на продуктите, съгласно националните законодателства, като се помогне на по-малките предприятия да покрият горепосочените стандарти посредством Европейския социален фонд. |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.5. | Според Комитета е от съществено значение да се пристъпи решително към силна професионализация на възложителите с ясно признаване на новите придобити квалификации, като им се предостави обща европейска рамка на технически и цифрови умения, която да даде възможност за общ подход в целия европейски вътрешен пазар. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че би било за предпочитане вместо препоръка Комисията да приеме директива, за да гарантира ефективна и последователна структура за професионализацията на обществените поръчки. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Според ЕИСК е необходимо да се направи публичен цифров регистър на обществените поръчки, за да се даде възможност както за разширяване на потенциалния набор от заинтересовани предприятия, така и за по-добра оценка на ефективността и почтеността на процедурата за възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Според Комитета е от съществено значение да се предприемат решителни мерки на европейско равнище за благоприятстване на достъпа до пазарите на обществените поръчки на трети държави на реципрочна основа, включително на държавите в процес на присъединяване и партньорските държави, участващи в Европейската политика за съседство, при условия на равнопоставеност с националните предприятия. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Според ЕИСК препоръките на Европейската комисия (ЕК), отправени към отделните държави членки, трябва да бъдат съпроводени от силен тласък в сферата на обучението, насочен към възможността за достъп до програми и структурни фондове, до технически и нормативни стандарти за цифровизация, с приемането на европейско равнище на етичен кодекс за обществените поръчки. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК препоръчва да се насърчава включването и използването на мерки от социален характер като стратегически инструменти за популяризиране на авангардни политики в този сектор. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК препоръчва да се проучи възможността за приемане на общ регулаторен режим, като 28-ми режим, за транснационалните обществени поръчки, към който възложителите да могат да се присъединяват доброволно, с гаранция за едни и същи процедури в цялото Европейско икономическо пространство. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Контекст и актуално състояние

| 2.1. | Обществените поръчки предлагат огромен потенциален пазар за иновативни продукти и услуги, ако се използват по стратегически начин, за да стимулират икономиката и да привличат инвестиции, по-специално чрез Плана за инвестиции за Европа, да подобрят производителността и приобщаването и да отговорят на структурните и инфраструктурните промени, необходими за насърчаване на иновациите и растежа. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Съществена част от публичните покупки и инвестиции в европейската икономика се извършва чрез обществените поръчки: всяка година публичните органи на ЕС изразходват около 19 % от БВП на ЕС за закупуване на услуги, дейности и оборудване. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | За съжаление 55 % от процедурите за възлагане на обществени поръчки се извършват въз основа на най-ниската цена като критерий за възлагане, следователно без да се обръща особено внимание на качество, устойчивост, иновации и социално приобщаване. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.3. | На всеки десет големи инфраструктурни проекта девет не се осъществяват в съответствие с планирането, посочено за фазите на изпълнение по договора за проекта, със сумите, заложени в бюджета, нито с предвидените крайни срокове и често преразходите стигат до 50 % (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Регулаторната рамка на обществените поръчки традиционно изглежда по-скоро твърде детайлна и сложна, към което се прибавя изключителната фрагментираност на институционалната рамка, тъй като се управлява от множество участници на централно, регионално и секторно равнище, чиито задачи и функции невинаги са ясно определени. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Управлението на процедурите за закупуване и за инфраструктурни инвестиции изисква от публичните администрации на различни равнища особено добре развити умения, които обаче имат различни недостатъци, като например нееднакви умения за своевременно планиране и определяне на подходящите инструменти и средства; ниска професионализация на възлагащите органи; множество публични администрации във връзка с управляваните разходни позиции; недостиг на персонал за събиране на подкрепяща информация, с разнородни бази данни, управлявани от различни субекти, често с недостатъчни равнища на качество и надеждност. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Тази сложност не беше преодоляна напълно от законодателния пакет относно обществените поръчки, приет през 2014 г. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В ЕС използването на цифрови инструменти в подкрепа на управлението на обществените поръчки се въвежда бавно: през 2016 г. само четири държави са ги използвали (3). Това положение показва необходимостта от по-широко използване на новите технологии, за да се опростят и ускорят процедурите за възлагане. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Предложенията на Комисията

| 3.1. | Представеният пакет предвижда четири основни направления: |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | определяне на приоритетни области, които трябва да се подобрят — за разработване на стратегически подход за обществените поръчки, изграден върху шест приоритета. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | предварителна доброволна оценка на големите инфраструктурни проекти със създаване на бюро за помощ — придружено от механизми за уведомяване и за обмен на информация — което може да съдейства на началните етапи на проектите на стойност над 250 млн. евро или за проектите от голяма полза за дадена държава членка на стойност над 500 млн. евро. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | препоръки относно професионализацията на администрациите и на публичните купувачи, за да се гарантира, че притежават професионални умения и технически и процедурни знания, необходими за спазване на законодателството, и за да се гарантира високо новаторско и устойчиво качество и най-добро съотношение качество/цена на инвестициите, също и по отношение на социалната отговорност; |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | насоки за повече иновации чрез обществени поръчки за стоки и услуги. |
| --- | --- |

3.1.4.

4.   Общи бележки

| 4.1. | Комитетът горещо приветства новия пакет в областта на обществените поръчки и подчертава вече изразената си позиция относно необходимостта „да се насърчават качеството и иновациите във връзка с обществените поръчки, да се намали ненужната бюрокрация, да се включат аспекти, свързани с околната среда, и социални аспекти (в подкрепа на защитата на заетостта и на условията на труд, както и в подкрепа на хората с увреждания и други групи в неравностойно положение)“, да се поощри, наред с икономически най-изгодната оферта, възможността, в случая с интелектуалните услуги, една единствена оферта да бъде счетена за по-добра, дори и да не е по-евтина. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Използването на екологични и социални критерии би дало възможност обществените поръчки да станат по-интелигентни и ефективни, да се подчертае необходимостта от по-голяма професионализация, да се повиши участието на МСП, в това число на предприятията от социалната икономика, да се води борба с облагодетелстването, измамите и корупцията и да се насърчават европейските трансгранични договори за обществени поръчки (4). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Комитетът подчертава по-специално важността на интелигентното използване на обществените поръчки, цялостното посрещане на глобалните предизвикателства като изменението на климата, недостига на ресурси и застаряването на населението, при което се подкрепят социалните политики, ускорява се преходът към по-устойчиви и конкурентоспособни вериги за доставка и бизнес модели и се предоставя на МСП по-добър достъп до възможности за обществени поръчки. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК счита, че е важно държавите членки доброволно да стават все по-отворени с цел:






  — | гарантиране на по-широко разпространение на стратегическите обществени поръчки с доброволни механизми за предварителна оценка за големите инфраструктурни проекти; |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

гарантиране на по-широко разпространение на стратегическите обществени поръчки с доброволни механизми за предварителна оценка за големите инфраструктурни проекти;

| — | развитие на системен обмен на най-добрите практики в областта на стратегически обществени поръчки; |
| --- | --- |

—

развитие на системен обмен на най-добрите практики в областта на стратегически обществени поръчки;

| — | насърчаване на актуализирани формули за екологосъобразни, социални и новаторски обществени поръчки. |
| --- | --- |

—

насърчаване на актуализирани формули за екологосъобразни, социални и новаторски обществени поръчки.

| 4.5. | Според Комитета е от съществено значение да се пристъпи решително към силна професионализация на възложителите, сертифициране на задължителните минимални изисквания, като им се предостави обща европейска рамка на технически и цифрови умения, която да даде възможност за общ подход в целия европейски вътрешен пазар въз основа на единен център на натрупан експертен опит и интерактива база данни. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | С оглед на огромната важност, която са придобили социалните и екологичните аспекти в обществените поръчки, и стойността, както и гаранцията, която съответствието на тези аспекти може да даде за постигането на целите за социално приобщаване и социална и екологична устойчивост, ЕИСК предлага и препоръчва всички програми за обучение, насочени към повишаване на професионализацията на персонала, участващ в обществените поръчки, да включват конкретно съдържание относно законодателството в социалната и екологичната област, и по-специално относно социалните и екологичните аспекти, предвидени в законодателството в областта на обществените поръчки. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Включването на тези аспекти отговаря на новите предизвикателства за пълноценно използване на възможностите, за да се даде стратегически принос за целите за хоризонтална политика и за социални ценности като иновациите, социалното приобщаване и икономическата и екологичната устойчивост. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Ето защо според ЕИСК е необходимо да се гарантира стриктно спазване на тези мерки, когато са задължителни, и да се насърчава по-активното им използване, ако това са мерки, които възлагащите органи могат да прилагат доброволно. ЕИСК призовава настоятелно за провеждането на кампания, която да насърчава използването на техническите и нормативни стандарти: в областта на околната среда ISO 14000, в социалната сфера ISO 26000, SA 8000:2014, осемте основни конвенции на МОТ в социалната сфера, Конвенция No 155 на МОТ (хигиена и безопасност на работното място), Конвенции No 131, 1, 102, в областта на качеството на управление/продукти, UNI 11648 за ръководители на проект и ISO 9000 за качество на продуктите. При прилагането на тези стандарти и техническите спецификации на обществените поръчки от ново поколение, на МСП и предприятията на социалната икономика трябва да се гарантира голяма подкрепа, за да се избегне изключването им и за да се намалят техните разходи. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Интегрирането на новаторски критерии — особено в големите инфраструктурни проекти — изисква общо стратегическо виждане за избор на поръчките както въз основа на качествени критерии за ефективност на разходите, така и за икономически изгодните оферти въз основа на подход, който може да включва критерии от социално естество, такива, свързани с околната среда, и други критерии като тези за кръговата икономика. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Също така, като се има предвид недостатъчното използване от страна на държавите членки на възможностите, които предоставят обществените поръчки за прилагане на социални критерии и мерки като стратегически инструменти за насърчаване на устойчиви цели на социалната политика, се предлага и препоръчва да се насърчи решително включването и използването на тези социални критерии и мерки, подкрепяни от законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Комитетът оценява по-специално усилията за разширяване на достъпа на МСП и предприятията на социалната икономика до пазарите на обществените поръчки и подчертава, че все още съществуват много пречки за тяхното участие. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | Според ЕИСК би било целесъобразно да се обърне по-голямо внимание на премахването на тези пречки и чрез укрепване на системата от средства за правна защита. В това отношение е полезно и необходимо да се насърчават и оправомощават камари и/или професионални органи да решават спорове колективно, за по-малките предприятия. |
| --- | --- |

4.5.7.

| 4.5.8. | Би било целесъобразно да се направи публичен цифров регистър на поръчките, включително с цел да се даде възможност за разширяване на потенциала на съответните предприятия и да се оцени по-добре ефективността и надеждността на процедурата за възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

4.5.8.

| 4.5.9. | Освен това би било важно стартирането на пилотни проекти, за да се стимулира участието на МСП чрез търговски посредници и посредници за иновации, както и за да се предприемат европейски инициативи за образователни пилотни проекти в полза на професионализацията на европейските МСП, за да се улесни придобиването на езикови и процедурни знания от по-малките предприятия в централните органи за покупки. |
| --- | --- |

4.5.9.

| 4.6. | ЕИСК категорично подкрепя насърчаването на съвместни трансгранични обществени поръчки, по-конкретно за новаторски проекти и транснационални инфраструктурни мрежи, като се даде тласък на участието на по-малките предприятия чрез търговски посредници и посредници за иновации и като се изисква също високо качество в случай на възлагане на подизпълнител, до което, обаче, трябва да се прибягва ограничено. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Комитетът подчертава значението на решителни мерки на равнището на ЕС за насърчаване на достъпа до пазарите на обществените поръчки на трети държави на реципрочна основа, включително държавите в процес на присъединяване и партньорските държави, участващи в Европейската политика за съседство, при условия на равнопоставеност с националните предприятия, като се изготвят специални клаузи и за двустранни и многостранни споразумения за свободна търговия. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК приветства създаването на регистър на ЕС на обществено достъпните договори за обществени поръчки при пълна оперативна съвместимост с националните регистри, за да се осигури по-голяма прозрачност по отношение на договорите за възложените поръчки и измененията им, при пълна защита на чувствителните и личните данни чрез преминаване към цифрова технология, с въвеждане до 2018 г. на задължителни електронни обществени поръчки. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Комитетът отново подчертава важността на структуриран диалог с гражданското общество въз основа на наличието на свободно достъпни и прозрачни данни, за да се създадат по-добри инструменти за анализ с цел изготвяне на съобразени с изискванията политики и на системи за предупреждение и за борба с корупцията, включително посредством по-доброто използване на проектното финансиране. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Необходимо е да се разработи удобен за ползване механизъм за обмен на информация като инструмент за управление на знанията, който да се използва от националните власти и от възлагащите органи за споделяне на най-добрите практики, взаимен обмен на опит и създаване на платформа на ЕС относно различни аспекти, свързани с проектите. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.10.1. | Би трябвало да се увеличи значително обучението на служителите на възлагащите органи. |
| --- | --- |

4.10.1.

5.   Партньорство между Европейската комисия, регионалните и националните власти и предприятията: предварителен механизъм

| 5.1. | Според Комитета предложеният от ЕК нов предварителен механизъм може да бъде подходящ инструмент, ако същият се поддържа гъвкав и на доброволна основа и ако предвижда възможност трите компонента, от които се състои, да бъдат използвани самостоятелно:






  — | бюро за помощ; |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

бюро за помощ;

| — | механизъм за уведомяване за инфраструктурни проекти на стойност над 500 млн. евро; |
| --- | --- |

—

механизъм за уведомяване за инфраструктурни проекти на стойност над 500 млн. евро;

| — | механизъм за обмен на информация, |
| --- | --- |

—

механизъм за обмен на информация,

която трябва да може да се използва лесно и по независим начин за всеки проект и при пълно спазване на гаранциите за поверителност.

| 5.2. | Според ЕИСК е важно стандартният формуляр за уведомяване да остане опростен и ясен и електронната процедура да гарантира поверителността на чувствителната информация. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК счита, че системата „бюро за помощ“ би трябвало да бъде структурирана под формата на мрежа от подбюра за помощ на национално/регионално равнище, за да се гарантира съдействие по места, като при това се опира на мрежи като BC-Net и СОЛВИТ. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Механизмът за обмен на информация би трябвало да гарантира интерактивна база данни, която да е удобна за ползване и изготвена въз основа на изискванията на ползвателя, със специален комитет за управление и наблюдение от представители на възложителите и на предприятията на държавите членки. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | По отношение на механизма за предварителна оценка Комитетът подчертава, че е необходимо той да се направи привлекателен чрез признаването на знак за удостоверяване на съответствие, като резултат от оценката на ЕК. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Структура за професионализацията на обществените поръчки

| 6.1. | ЕИСК изцяло подкрепя препоръката, отправена от ЕК към държавите членки. С цел да се осигури ефективна и последователна структура за професионализацията на обществените поръчки, обаче, ЕИСК би предпочел Комисията да приеме директива вместо обикновена препоръка, която няма задължителна сила. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Според Комитата подобни препоръки биха могли да намерят подходящ отклик, при условие че бъдат осъществени: |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | пилотна инициатива за съвместно професионално обучение на различните публични и частни участници в процедурата за възлагане на обществени поръчки, като се започне от трансграничните, включително с цел определяне на капацитета и уменията, които би трябвало да притежава всеки специалист в областта на обществените поръчки; |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | мандат на CEN, CENELEC и ETSI за технически и нормативни стандарти за цифровизация на обществени поръчки, за да се гарантират прозрачност, достъпност и пълна оперативна съвместимост; |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | бързо стартиране на пилотни проекти за МСП и предприятията на социалната икономика, за да се стимулира участието им чрез търговски посредници и посредници на иновациите; |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | достъпът на участниците в процедурата за възлагане на обществени поръчки до програмата „Правосъдие 2014 — 2020“ в частта, която се отнася до правното обучение, в това число езиковото обучение във връзка с правната терминология, с цел да се насърчи обща правна и съдебна култура в областта на обществените поръчки и взаимното обучение; |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | включване между осите на планиране на структурните фондове, по-конкретно на Социалния фонд, на мерки за съвместна професионализация на участниците в обществените поръчки на национално, регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.6. | отпускане на 300 стипендии на ЕС за участие в съответни курсове на Европейския институт за публична администрация в Маастрихт и на Академията за европейско право в Трир; |
| --- | --- |

6.2.6.

| 6.2.7. | приемане на етичен кодекс от страна на участниците в процедурите за възлагане на обществени поръчки на европейско равнище в рамките на диалог с гражданското общество, с цел да се гарантира и спазването на високи социални и екологични стандарти. |
| --- | --- |

6.2.7.

| 6.3. | ЕИСК изразява желание да се проучи създаването на допълнителен единен регулаторен режим за големите трансевропейски поръчки, който да бъде предложен като двадесет и осми режим за доброволно приемане от възложителите, при еднакви условия и процедури в целия единен пазар. |
| --- | --- |

6.3.

Брюксел, 14 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Основни конвенции на МОТ, Конвенция No 155 на МОТ (хигиена и безопасност на работното място) и Конвенции No 131, 1 и 102.

1

(2)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2017_grow_046_ex_ante_voluntary_assesment_bg.pdf.

2

(3)  COM(2017) 572 final, глава 2.

3

(4)  ОВ C 191, 29.6.2012 г., стр 84.

4

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/52 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/52

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на стандарти за емисиите от нови леки пътнически автомобили и от нови леки търговски превозни средства като част от цялостния подход на Съюза за намаляване на емисиите на CO2 от леките превозни средства и за изменение на Регламент (ЕО) No 715/2007

[COM(2017) 676 final — 2017/0293 (COD)]

(2018/C 227/07)

| Докладчик: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |

Докладчик:

Dirk BERGRATH

| Консултация | Европейски парламент, 5.2.2018 г.
  Съвет, 9.2.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 24.1.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 124/1/3 |

Консултация

Европейски парламент, 5.2.2018 г.

Съвет, 9.2.2018 г.

Правно основание

член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

24.1.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

14.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

124/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства по принцип предложенията на Комисията като балансиран компромис между целите за неутрална по отношение на климата мобилност, капацитета за иновации на европейската автомобилна промишленост и запазването на висококачествената заетост. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита по-специално, че предвидената за 2025 г. междинна цел за намаляване на емисиите с 15 % спрямо 2021 г. е твърде амбициозна, тъй като необходимите промени при двигателите с вътрешно горене са на границата на техническите възможности. ЕИСК очаква, че Комисията ще извършва постоянен мониторинг на одобренията на типа на нови превозни средства, за да се избегне занапред монтажът на неправомерни автомобилни части. Изключително трудно ще бъде постигането на целите за намаляване на емисиите до 2025 г. за леки търговски превозни средства с техните по-дълги производствени и развойни цикли. Въпреки това ЕИСК разглежда като възможност пазарното развитие на превозни средства с нулеви и ниски емисии или хибриди. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства подобряването на надзора на пазара чрез измерването и контрола на реалния разход на гориво въз основа на задължението на производителите да вграждат стандартизирани устройства в новите превозни средства. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Структурната промяна в посока към алтернативни задвижващи механизми — заедно с цифровизацията, автономното управление на превозни средства и други фактори — доведе до радикални промени във веригите за създаване на стойност при автомобилите. ЕИСК приветства позицията на Комисията за установяване на веригата за създаване на стойност при електромобилите в Европа („EU Battery Alliance“ — Алианс на ЕС в областта на батериите), но призовава за предприемането на по-енергични действия. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | От скоростта на протичане на тази структурна промяна зависи дали ще бъдат застрашени работни места и заетостта. ЕИСК призовава Комисията да направлява тази структурна промяна посредством инструментите на промишлената политика, тъй като липсва пълна оценка на социалните и икономическите последици. ЕИСК отхвърля масовите уволнения. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че в рамките на междинната оценка, предвидена за 2024 г., следва да се направи оценка на това до каква степен са постигнати целите на политиките в областта на климата, иновациите и заетостта. Това зависи до голяма степен от развитието до 2024 г. на пазара за алтернативни задвижващи механизми, от степента, в която ще бъдат изградени зарядните точки и ще бъдат преоборудвани и подготвени за работа електрическите мрежи с оглед на очакваното допълнително потребление на енергия. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава в междинната оценка да бъде включено представяне на актуалното състояние по отношение на квалификацията, преквалификацията и обучението на заетите лица, както и актуализиран анализ на това в кои области са необходими (допълнителни) действия, за да бъдат доразвити компетенциите и квалификациите на заетите лица в автомобилната промишленост с оглед на структурната промяна. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че евентуалните финансови санкции, предвидени както в съществуващия, така и в преработения регламент, следва да бъдат използвани за подпомагане на сектора и на заетите в него лица при прехода към нисковъглеродни продукти. Би трябвало да се предоставят допълнителни финансови средства, за да се гарантира достъпът на заетите до пазара на труда. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Въведение

| 2.1. | През октомври 2014 г. държавните и правителствените ръководители от ЕС (1) определиха задължителна цел за намаляване на емисиите, генерирани от икономиката на целия ЕС, с най-малко 40 % до 2030 г. в сравнение с нивата от 1990 г. Тази цел се основава на прогнозите в световен план, които съответстват на средносрочния график на Парижкото споразумение относно изменението на климата (COP 21) (2). Понастоящем много държави прилагат мерки за постигане на транспорт с ниски емисии, наред с другото под формата на стандарти за превозните средства, често заедно с мерки за подобряване на качеството на въздуха. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В публикуваната през юни 2016 г. европейска стратегия за мобилност с ниски емисии (3) е предвидена целта емисиите на парникови газове от транспорта да бъдат намалени до 2050 г. поне с 60 % спрямо тези през 1990 г. и да е налице устойчива тенденция за понижаване до нула. В стратегията беше ясно подчертано, че използването на превозни средства с ниски или нулеви емисии би трябвало да се увеличи, за да бъде постигнат значителен пазарен дял до 2030 г. и ЕС да поеме последователно по пътя на дългосрочно развитие на мобилност с нулеви емисии. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Като начало стратегията беше част от представения през май 2017 г. законодателен пакет (4) и беше приложена заедно с публикуваното също през май 2017 г. съобщение „Европа в движение — Програма за социално справедлив преход към екологосъобразна, конкурентоспособна и свързана мобилност за всички“ (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Съобщението цели да се подобри сигурността на транспорта, да се насърчи по-справедливо пътно таксуване, да се намалят емисиите на CO2, замърсяването на въздуха, транспортните задръствания и административната тежест за предприятията, да се води борба с незаконната заетост, както и да се гарантират подходящи условия и периоди на почивка за работниците. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | В него се уточнява, че ЕС иска да разработва, предлага и произвежда най-добрите свързани и автоматизирани решения за мобилност, оборудване и превозни средства с ниски емисии, както и да разполага с най-модерната инфраструктура за тяхната подкрепа. Освен това се подчертава, че при осъществяването на непрестанни промени в автомобилната промишленост ЕС трябва да поеме водеща роля в световен мащаб и да надгражда върху вече постигнатия значителен напредък. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.4. | Предложението за регламент е част от един по-обширен пакет за мобилност (6), в който са включени също така и мерки в сферата на търсенето с цел подпомагане на съдържащите се в настоящото предложение мерки в сферата на предлагането. С Директива 2009/33/ЕО за насърчаването на чисти и енергийноефективни пътни превозни средства следва да се подпомогне пазарът за чисти, енергийноефективни пътни превозни средства. С предложеното изменение (7) се гарантира, че директивата обхваща всички съответни практики на възлагане на поръчки и изпраща ясни, дългосрочни пазарни сигнали, като освен това се опростява прилагането на нейните разпоредби и се гарантира ефективното ѝ използване. Освен това следва да се увеличи приносът на транспортния сектор за намаляването на емисиите на CO2 и на замърсителите на въздуха, както и да се насърчават конкурентоспособността и растежът на сектора. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Предложението за регламент (8)

| 3.1. | С предложението за регламент Комисията желае да постигне целите, формулирани в Парижкото споразумение във връзка с климата, да намали разходите за гориво за потребителите, да укрепи конкурентоспособността на автомобилната промишленост и да създаде допълнителна заетост. Процесът на декарбонизация най-вече посредством алтернативни завиждащи механизми се определя като необратим. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Комисията очаква с предложението да се постигне намаляване на емисиите на CO2 с около 170 млн. тона през периода от 2020 до 2030 г. и подобряване по този начин на качеството на въздуха. Брутният вътрешен продукт следва да нарасне до 6,8 млрд. евро до 2030 г. и да бъдат създадени допълнително 70 000 работни места. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | По отношение на потребителите Комисията очаква икономии на разходи при покупката на нов автомобил средно в размер на 600 евро през 2025 г. или 1 500 евро през 2030 г. (като се отчита целият жизнен цикъл на превозното средство). Икономиите от разходите за гориво в целия Съюз следва да възлизат годишно на 18 млрд. евро, общо 380 млн. тона нефт през периода от 2020 до 2040 г. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Основните елементи на предложението на Комисията за намаляване на емисиите на СО2 от леки пътнически автомобили и леки търговски превозни средства са: |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | допълнително намаляване на целевите стойности на CO2 с 30 % до 2030 г. въз основа на целевите стойности за 2021 г. от 95 g/km за леки пътнически автомобили и 147 g/km за леки търговски превозни средства до 2021 г. (изпитвателен цикъл NEFZ — нов европейски цикъл на движение). Като междинна цел целевите стойности на CO2 следва да бъдат намалени с 15 %, за да може възможно най-скоро да се постигне общата цел (т.е. също и инвестиционна сигурност за промишлеността). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | От 2021 г. нататък стойностите на емисиите се основават на изпитвателния цикъл WLTP (хармонизирана в световен мащаб процедура за изпитване на лекотоварни превозни средства), който се прилага от 1.9.2017 г. Със смяната на изпитвателния цикъл целите за 2025 г. и 2030 г. се изразяват в проценти. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | По принцип проектът е технологично неутрален. Прави се разграничение между превозните средства, които не отделят емисии (превозни средства с нулеви емисии — ZEV), и превозните средства, които изпускат емисии от по-малко от 50 g CO2/km (превозни средства с ниски емисии — LEV) — преди всичко превозни средства, които наред със задвижващ механизъм с двигател с вътрешно горене разполагат също и с електрически задвижващ механизъм (plug-in хибрид — хибридно електрическо превозно средство с възможност за зареждане в електрическата мрежа — PHEV). И за двата вида превозни средства е предвиден „целеви показател“ от 15 % до 2025 г. и съответно 30 % до 2030 г. Производителите, които преизпълняват този „целеви показател“, получават бонус от максимум 5 g/km към специфичната за всеки производител целева стойност. При определянето на този дял се вземат под внимание емисиите на съответните превозни средства, като превозните средства с нулеви емисии са с по-висока стойност в сравнение с превозните средства с ниски емисии. Не се предвижда наказателен режим („малус“). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.5. | Освен това се вземат под внимание и така наречените екоиновации, които не са отразени в официалните изпитвания, с до 7 g CO2/km. Преглед на този специален режим е предвиден за 2025 г. От 2025 г. нататък по-енергийноефективните климатични системи за първи път следва да започнат да се считат за екоиновации. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | При надвишаване на специфичните за всеки производител (междинни) целеви стойности е предвидена глоба от 95 евро на g CO2/km и превозно средство. Мониторингът върху емисиите на CO2 от новорегистрирани превозни средства се осъществява от Европейската агенция за околна среда. Производителите, които имат до 1 000 нови регистрации на година, са освободени от прилагането на регламента. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | В допълнение към проекта на регламент са направени многобройни препратки към допълващи дейности, инициативи и програмни приоритети. Във връзка с това е необходимо да се открои информационният документ „Чиста мобилност при управлението на превозни средства: Европа, която защитава промишлеността и работниците си“. В него Комисията посочва, че от 2007 г. до 2015 г. в научни изследвания в областта на батериите са инвестирани 375 млн. евро — още 200 млн. евро следва да се използват от програма „Хоризонт 2020“ през периода 2018—2020 г. Във връзка с това следва по-специално да се насърчава следващото поколение батерии и в началото на 2018 г. да бъде представена пътна карта за „Алианс на ЕС в областта на батериите“. Целта е цялата верига за добавена стойност във връзка с производството на батерии да бъде установена в Европа (9). |
| --- | --- |

3.7.

4.   Общи бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства по принцип предложенията на Комисията като балансиран компромис между различни цели. Предложението представлява важна крачка към неутрална по отношение на климата мобилност, като същевременно се насърчава капацитетът за иновации на европейската автомобилна промишленост, запазва се висококачествената заетост и се предоставя възможност за постепенен социален преход към нови производствени структури. Целта за намаляване на емисиите на CO2 с 30 процента съответства на целта по отношение на сектора извън СТЕ, определена в плана в областта на климата на ЕС за 2030 г. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Със своето предложение ЕС отваря нова глава по отношение на мобилността, която изглежда се приема все повече и от населението. Тази промяна в нагласите на гражданите се осъществява и на фона на кризата, свързана с дизела. Това включва също така променените нагласи спрямо мобилността, укрепването на обществения транспорт и на последно място, целта за разработване и прилагане на цялостни и интегрирани транспортни концепции. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК счита, че предвидената междинна цел от 15 % за 2025 г. за намаляване на емисиите спрямо 2021 г. е твърде амбициозна. Това налага промени при двигателите с вътрешно горене, които са на границите на техническите възможности. Това се отнася по-специално за леките търговски превозни средства с по-продължителните им цикли на производство и разработване. Във връзка с това през 2024 г. би трябвало да се извърши преглед, въз основа на който да се реши дали целите за 2030 г. следва да се запазят или могат да бъдат дефинирани наново. При настоящия етап на развитие на пазарното усвояване на ZEV, LEV и PHEV междинната цел представлява предизвикателство, но изглежда постижима. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК приветства допълващата разпоредба за засилване на надзора на пазара чрез измерването и контрола на реалния разход на гориво въз основа на задължението на производителите да вграждат стандартизирани устройства в новите превозни средства. Събраните данни се предоставят на разположение — с цел да бъдат оценени — не само на производителите, но и на независими трети страни. Това би могло да служи като функционален еквивалент на измерването на емисиите при действителни условия на управление, което не е приложимо по причини, свързани с несъпоставимостта на резултатите от изпитванията. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК отбелязва, че подходът на измерване на емисиите на газове от ауспуха, избран в предложението за регламент, въпреки всичките му предимства не осигурява достатъчно обективни данни. Така при производството на превозни средства, батерии и електричество се отделят емисии на CO2, които са повлияни също така от пробега и характеристиките при движение. ЕИСК посочва освен това, че чрез други видове транспорт — като например прогнозираното увеличение на въздушния транспорт– биха могли да бъдат подкопани усилията, свързани с конструкцията на превозните средства. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК препраща към работата си във връзка със структурната промяна в автомобилната промишленост в посока към алтернативни (зелени) задвижващи механизми, цифровизация и свързване, както и автономно управление на превозните средства, свързани с потенциални рискове за заетостта, въз основа на които могат да бъдат установени тенденции за нови квалификации. В рамките на тази дейност ЕИСК препоръчва например на Комисията да изготви правна и регулаторна рамка, която да дава възможност за бързо използване на схеми за подпомагане в процеса на преструктуриране (10). Тук на първо място трябва да се вземат предвид структурните фондове на ЕС, като Фонда за приспособяване към глобализацията и Европейския социален фонд (ЕСФ). Възможни са и проекти по примера на Airbus. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | В европейската автомобилна промишленост са заети около 2,3 милиона души в прякото производство на превозни средства, като тя има дял от осем процента от цялата верига на създаване на стойност. Непряко секторът, който е високоиновативен и предоставя 20 % от финансирането за научни изследвания в областта на промишлеността в Европа, осигурява заетост на 10 милиона души. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕС е сред най-големите производители на моторни превозни средства в света и е най-големият частен инвеститор в научноизследователска и развойна дейност (НИРД). Секторът е световен лидер, наред с другото, и по отношение на продуктовите иновации, производствените технологии, висококачествения (премиум) дизайн и алтернативните задвижващи системи. В резултат на това през 2016 г. всеки четвърти лек пътнически автомобил в света се произвежда в европейски монтажни заводи, а автомобилната промишленост осигурява 4 процента от европейския БВП (11). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК приветства предложението на Комисията при трансформацията на автомобилния сектор да се вземат предвид социалните аспекти. Структурната промяна в посока към алтернативни задвижващи механизми — заедно с цифровизацията, автономното управление на превозни средства и други фактори — доведе до радикални промени във веригите за създаване на стойност при автомобилите. От една страна възниква въпросът кои компоненти се произвеждат от самите производители и кои се закупуват. До този момент по отношение на електронните компоненти стойността се създава предимно от доставчиците, като при батерийните клетки все още доминират азиатските производители. Поради това ЕИСК приветства позицията на Комисията веригата за добавена стойност при електромобилите да бъде установена в Европа (вж. параграф 3.7, „Алианс на ЕС в областта на батериите“). Понастоящем все още стои открит въпросът как следва да изглежда в технологично отношение следващото поколение батерийни клетки и как ще се развива във времето съотношението качество/цена. В това отношение ЕИСК препоръчва на Комисията да осъществява непрекъснато наблюдение на развитието. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Желаната промяна от класическо силово предаване с двигател с вътрешно горене към алтернативно силово предаване е свързана с дълбоко преструктуриране. Традиционните производства трябва да бъдат заместени от силно променени или нови производства. При изцяло електрическите превозни средства това се отнася за двигателя с вътрешно горене, комплексната трансмисия, изпускателните системи и други. Към това се прибавят електрическият двигател и батерията, включително производството на батерийни клетки. Дяловете на съответните компоненти обаче имат доста различен дял от създаването на стойност при производството на превозни средства и по този начин оказват въздействие върху заетостта и изискванията за квалификация. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | В едно проучване FEV (12) стига до извода, че производствените разходи за автомобилите, задвижвани чрез електрически батерии — проектирани като среден клас превозни средства — са около 16 500 евро. Основните компоненти са електрическите двигатели (800 евро), силовата електроника (1 400 евро) и батерията (6 600 евро). Само при батерията, която представлява 40 процента от разходите, 70 процента се падат на производството на клетките. Електрическите превозни средства са значително по-малко сложни и при тяхното производство са необходими до голяма степен променени квалификации на заетите лица: електротехника/електроника, електрохимия, техника за нанасяне на покрития, топлинно регулиране, техника за управление и контролна техника в инженерната област, боравене с високоволтови технологии и електрически активни принципи, както и поведение на материала и други при монтажа и ремонта. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Въпреки че Комисията очаква положителни въздействия върху заетостта, съществуват опасности. В неотдавнашно проучване (13) на института Fraunhofer IAO беше проучено количественото отражение върху заетостта на сценарий, при който до 2030 г. делът на EV ще стигне 25 %, а на PHEV — 15 %, което съответства приблизително на предложението на Комисията. Първите резултати показват, че в контекста на технологичните промени до 2030 г. в най-добрия случай около 10 –12 % от работните места в сферата на силовото предаване ще бъдат изгубени. Само в Германия това са от 25 000 до 30 000 работни места. При това колкото по-нисък е действителният дял на PHEV, толкова по-силно ще бъде това отрицателно въздействие (при дял на PHEV в размер на 5 % загубата ще бъде 15-18 %). Същото би се отнасяло и при ускореното извеждане от експлоатация на дизеловата технология, която поради по-високата сложност именно при производството на частите има по-висок дял на заетостта с около 30-40 % отколкото при производството на части за бензинови двигатели. Освен това успоредно възникват рискове за заетостта в резултат на цифровизацията и засиленото разполагане на производството в големите световни региони. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | Като цяло може да се очаква, че тези отрицателните въздействия ще имат асиметрично проявление във времето и пространството. Крайните производители и големите доставчици са в по-добро положение да отговорят на това посредством иновации и нови бизнес модели отколкото малките, високоспециализирани доставчици на резервни части. Освен това в контекста на новите технологии и услуги работните места ще се установят по-скоро в градските агломерации и по-малко в периферните региони. Това трябва да бъде отразено във формулирането на съответните рамкови програми. |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.9.5. | От скоростта на протичане на тази структурна промяна зависи дали ще бъдат застрашени работни места и заетостта. Поради това ЕИСК приветства предложението на Комисията, което отсега дава инвестиционна сигурност на промишлеността и ѝ позволява да започне незабавно осъществяването и подготовката на тази структурна промяна. ЕИСК призовава Комисията да направлява тази структурна промяна посредством инструментите на промишлената политика, за да бъдат избегнати негативни последици за заетите лица. Тук от решаващо значение е тристранният и двустранният диалог. |
| --- | --- |

4.9.5.

| 4.9.6. | ЕИСК отбелязва, че са направени първите стъпки чрез оповестяването от страна на отделни производители на допълнителни модели електрически превозни средства до 2025 г. и техните планирани дялове в новоразрешени транспортни паркове — макар и все още в скромна степен. |
| --- | --- |

4.9.6.

| 4.10. | С цел подпомагане на постоянната и балансирана в регионално отношение декарбонизация в транспортния сектор Комисията планира да предостави на разположение 800 млн. евро в рамките на Механизъма за свързване на Европа за въвеждането на оперативно съвместими станции за зареждане. Това следва да стимулира значителни допълнителни публични и частни инвестиции (понастоящем в ЕС са в експлоатация 200 000 зарядни точки, като са необходими 800 000). Предоставят се допълнително 200 млн. евро за създаването на публично-частно партньорство за разработването на батерии от следващо поколение. Накрая, Комисията желае да насърчи въвеждането на алтернативно силово предаване, като постави за цел на публичните органи при възлагането на поръчки да вземат под внимание в по-голяма степен в сравнение с досега превозните средства с нулеви емисии или превозните средства с ниски емисии. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК счита, че евентуалните финансови санкции, предвидени както в съществуващия, така и в преработения регламент, следва да бъдат използвани за подпомагане на сектора и на заетите в него лица при прехода към нисковъглеродни продукти. Понастоящем само малка част от автомобилните производители са на път да постигнат целите за намаляване на емисиите за 2021 г. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Докато намалената зависимост от вноса на нефт трябва да бъде приветствана, биха могли да възникнат нови зависимости, като например достъпът до суровини (литий, кобалт и никел от отдалечени райони). ЕИСК очаква също така, че ще бъде осигурено достатъчно по обем електроснабдяване от възобновяеми енергийни източници. |
| --- | --- |

4.12.

4.13.   Междинна оценка на регламента

| 4.13.1. | През 2024 г. Комисията ще извърши междинна оценка на регламента, за да прецени дали избраният път дава резултати. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.13.2. | Тъй като структурната промяна от двигатели с вътрешно горене към алтернативни задвижващи механизми понастоящем не може да бъде преценена в количествено отношение, би трябвало преди всичко да се изчака да се види как ще се развие пазарът за алтернативни задвижващи механизми до 2024 г., в каква степен ще бъдат изградени зарядните точки (като ограничаващо условие) и доколко енергийните мрежи ще бъдат преоборудвани и подготвени за работа с оглед на очакваното допълнително потребление на енергия. |
| --- | --- |

4.13.2.

| 4.13.3. | От тази междинна оценка ЕИСК очаква информация за това какво е направено по отношение на квалификацията, преквалификацията и обучението на заетите лица. В кои области са необходими по същество (допълнителни) действия за по-нататъшно развитие на компетенциите и квалификациите на заетите лица в автомобилната промишленост с оглед на структурната реформа? Докъде стигат предвижданите мерки (вж. Европейски съвет по автомобилните умения), за да бъде гарантирано прилагането на промените по отношение на квалификациите? Във връзка с това ЕИСК смята, че преди всичко синдикатите от сектора са отговорни за насърчаването на тристранен диалог в промишления сектор. Освен това трябва да бъдат предоставени на разположение необходимите средства, които позволяват на заетите и занапред да останат на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.13.3.

Брюксел, 14 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Заключения на Европейския съвет от 24 октомври 2014 г.

1

(2)  http://unfccc.int/paris_agreement/items/9485.php.

2

(3)  COM(2016) 501 final.

3

(4)  ОВ C 81 от 2.3.2018 г., S. 95;. ОВ C 81 от 2.3.2018 г., S. 181; ОВ C 81 от 2.3.2018 г., S. 188; ОВ C 81 от 2.3.2018 г., S. 195.

4

(5)  COM(2017) 283 final.

5

(6)  COM(2017) 675 final, COM(2017) 647 final, COM(2017) 648 final, COM(2017) 652 final, COM(2017) 653 final.

6

(7)  COM(2017) 653 final.

7

(8)  Настоящият документ се основава на документите: COM(2017) 676 final и Предложение за цели за периода след 2020 г. за леките автомобили и микробусите (https://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/proposal_en).

8

Предложение за цели за периода след 2020 г. за леките автомобили и микробусите (

(9)  Европейска комисия: Drive Clean Mobility, Europe that defends its industry and workers (Чиста мобилност при управлението на превозни средства: Европа, която защитава промишлеността и работниците си).

9

Drive Clean Mobility, Europe that defends its industry and workers (Чиста мобилност при управлението на превозни средства: Европа, която защитава промишлеността и работниците си).

(10)  Информационен доклад CCMI/148 (параграф 1.5).

10

(11)  Информационен доклад CCMI/148 (параграф 2.1).

11

(12)  Франкфуртер Алгемайне Цайтунг/ФАЦ от 16.12.2016 г. (FEV = Дружество за проучвания в областта на енергийните технологии и двигателите с вътрешно горене).

12

(13)  Fraunhofer IAO 2017: ELAB 2.0 — Wirkungen der Fahrzeugelektrifizierung auf die Beschäftigung (Въздействия на производството на електрически превозни средства върху заетостта), Щутгарт (неокончателни резултати).

13

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/58

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Изменено предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно някои аспекти на договорите за продажба на стоки, за изменение на Регламент (ЕО) No 2006/2004 на Европейския парламент и на Съвета и на Директива 2009/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 1999/44/ЕО на Европейския парламент и на Съвета“

[COM(2017) 637 final]

(2018/C 227/08)

| Докладчици: | Christophe LEFÈVRE


  Jorge PEGADO LIZ


  Lech PILAWSKI |
| --- | --- |

Докладчици:

Christophe LEFÈVRE

Jorge PEGADO LIZ

Lech PILAWSKI

| Консултация | Европейски съвет, 17.11.2017 г.
  Европейски парламент, 13.11.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Членове 114 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане на пленарна сесия | 15.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 160/5/13 |

Консултация

Европейски съвет, 17.11.2017 г.

Европейски парламент, 13.11.2017 г.

Правно основание

Членове 114 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане на пленарна сесия

15.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

160/5/13

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Разликите в договорното право в отделните държави членки не насърчават потребителите да купуват в други държави — членки на ЕС. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | От друга страна, доверието на предприемачите в трансграничната търговия все още не нараства. Според най-новото проучване за целия ЕС, 58 % от всички търговци на дребно в ЕС заявяват, че се чувстват уверени при онлайн продажбите; само 28 % обаче заявяват, че се чувстват уверени при онлайн продажбите в други държави — членки на ЕС (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Приетите позиции както от Европейския парламент (ЕП), така и от Съвета, относно представените от Комисията предложения през 2015 г. (2) по отношение на онлайн продажбите и директните продажби (лице в лице), показаха, че както заяви ЕИСК в становището си във връзка с тези предложения (3), приложимите към продажбата на стоки правила следва да бъдат едни и същи, независимо от канала за продажба. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ето защо ЕИСК приветства факта, че разглежданото изменено предложение за директива разширява приложното поле на предложението за Директива относно някои аспекти на договорите за онлайн продажби, така че да бъдат включени и директните продажби (лице в лице). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава обаче Комисията да вземе под внимание в своето предложение известен брой препоръки, а именно:






  а) | предложението не следва да води до намаляване на гаранционния срок в някои държави членки или до създаването на йерархия на правата; |
| --- | --- | --- |

1.5.

а)

предложението не следва да води до намаляване на гаранционния срок в някои държави членки или до създаването на йерархия на правата;

| б) | изключението от задължителния характер на директивата само чрез споразумение между страните по договора следва да бъде възможно само ако това споразумение гарантира независимостта и ефективната защита на потребителите; |
| --- | --- |

б)

изключението от задължителния характер на директивата само чрез споразумение между страните по договора следва да бъде възможно само ако това споразумение гарантира независимостта и ефективната защита на потребителите;

| в) | предложението би трябвало да дава възможност на потребителите да участват като страна в съдебни производства пряко срещу производителя; |
| --- | --- |

в)

предложението би трябвало да дава възможност на потребителите да участват като страна в съдебни производства пряко срещу производителя;

| г) | критерият за трайност (запас от резервни части) следва да бъде включен в разпоредбите на директивата; |
| --- | --- |

г)

критерият за трайност (запас от резервни части) следва да бъде включен в разпоредбите на директивата;

| д) | в предложението би трябвало да се включат правила за удължаване на гаранцията, свързано със срока, в който продуктът не е наличен, защото е в процес на ремонт, или със срока, за който не е налична дадена услуга; |
| --- | --- |

д)

в предложението би трябвало да се включат правила за удължаване на гаранцията, свързано със срока, в който продуктът не е наличен, защото е в процес на ремонт, или със срока, за който не е налична дадена услуга;

| е) | в предложението би трябвало да се включат уточнения относно сигурността на платформите за плащане или относно споделената отговорност на платформите за покупки (marketplaces) в случай на измама или на задействане на гаранцията; |
| --- | --- |

е)

в предложението би трябвало да се включат уточнения относно сигурността на платформите за плащане или относно споделената отговорност на платформите за покупки (marketplaces) в случай на измама или на задействане на гаранцията;

| ж) | производителят и продавачът следва да носят солидарна отговорност в случаите, когато потребителят избере ремонт или замяна на стоката, без да се засяга правото на регресен иск, което вече е предвидено в член 16, и на предварителното уведомление на продавача; |
| --- | --- |

ж)

производителят и продавачът следва да носят солидарна отговорност в случаите, когато потребителят избере ремонт или замяна на стоката, без да се засяга правото на регресен иск, което вече е предвидено в член 16, и на предварителното уведомление на продавача;

| з) | формулировката на разпоредбите относно срока от 14 дни за връщане и възстановяване на средствата трябва да бъде изяснена. |
| --- | --- |

з)

формулировката на разпоредбите относно срока от 14 дни за връщане и възстановяване на средствата трябва да бъде изяснена.

| 1.6. | Накрая, ЕИСК призовава Комисията да вземе под внимание бележките, съдържащи се в настоящото становище. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Предмет и предистория на измененото предложение за директива

2.1.   Предмет на измененото предложение за директива

| 2.1.1. | С измененото предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета (4) се цели да се разшири приложното поле на предложението за Директива относно някои аспекти на договорите за онлайн продажби и други продажби на стоки от разстояние, така че да бъдат включени и директните продажби (лице в лице). |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | По този начин то следва да улесни бързия напредък в една област, която е в центъра на стратегиите на единния пазар, съгласно заключенията на Европейския съвет от юни 2016 г. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Приложимо за всички продажби, измененото предложение преследва същата цел и допринася за нея в по-голяма степен, отколкото предходните предложения (5), давайки отговор на несигурността и отрицателните последици, произтичащи от различията в областта на договорното право в отделните държави. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Преразгледаното предложение допълва и е в съответствие с редица законодателни актове с хоризонтален или секторен характер, които вече са в сила в ЕС (6), както и със законодателни предложения в процес на разглеждане. |
| --- | --- |

2.1.4.

2.2.   Кратко резюме на предходните предложения за директиви (7)

| 2.2.1. | В предишните си предложения Комисията обоснова своето решение да приеме два законодателни инструмента, като изтъкна, че спецификата на цифровото съдържание би наложила правила, различни от тези, които се прилагат за другите продукти. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | С двете предложения Комисията възнамеряваше да постигне пет цели:






  а) | намаляване на разходите, произтичащи от различията в договорите; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

а)

намаляване на разходите, произтичащи от различията в договорите;

| б) | правна сигурност за предприятията; |
| --- | --- |

б)

правна сигурност за предприятията;

| в) | насърчаване на трансграничните покупки онлайн в рамките на ЕС; |
| --- | --- |

в)

насърчаване на трансграничните покупки онлайн в рамките на ЕС;

| г) | намаляване на вредите, нанасяни от придобито дефектно цифрово съдържание; |
| --- | --- |

г)

намаляване на вредите, нанасяни от придобито дефектно цифрово съдържание;

| д) | постигане на общ баланс между интересите на потребителите и тези на предприятията и подобряване на всекидневния живот. |
| --- | --- |

д)

постигане на общ баланс между интересите на потребителите и тези на предприятията и подобряване на всекидневния живот.

| 2.2.3. | Комисията счита, че нейните предложения ще създадат подходящ баланс между високо ниво на защита на потребителите в ЕС и значително по-големи възможности за стопанска дейност. |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   Становището на ЕИСК относно първоначалните предложения (8)

| 2.3.1. | В становището си от 27 април 2016 г. ЕИСК разкритикува избора на две директиви вместо на една, тъй като по този начин Комисията създаваше различно третиране на продажбите на стоки онлайн и офлайн и липса на яснота за потребителите и предприемачите при транспонирането в националните законодателства. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | ЕИСК отбеляза и липсата на отговор на редица въпроси, за които счита, че е от основно значение да бъдат хармонизирани: възможността непълнолетните лица да сключват договори в цифрова среда, определението на категориите неравноправни договорни клаузи, които са характерни за договорите, сключвани онлайн, но не са обхванати от Директива 93/13/ЕИО, възникналата в последно време практика да се използва бутон „платете сега“ (pay now) и включване на стандартна клауза за съвместно регулиране. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Накрая, Комитетът припомни, че според основната насока, която винаги са следвали неговите становища относно правата на потребителите в цифровата среда, правата, признати в рамките на директна физическа продажба (лице в лице) трябва да съответстват на рамката за продажби онлайн или от разстояние, независимо от формата на електронната трансакция. С това отново се цели укрепване, а не отслабване на тези права. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Позициите на Европейския парламент и на Съвета по време на обсъжданията на тези предложения потвърдиха позицията на ЕИСК, що се отнася до необходимостта от избягване на правната разпокъсаност. |
| --- | --- |

2.3.4.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Измененото предложение на Комисията представлява пакет от предложения и варианти, съответстващи на изразените по-рано позиции на ЕИСК, като гореупоменатия вариант за единен режим за продажба на стоки онлайн и офлайн. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Други изменения, въведени с новото предложение, също заслужават одобрението на ЕИСК. Такъв по-специално е случаят с:






  а) | член 2 — въвеждането на понятието „производител“ и на пояснение относно замяната на стоки „безплатно“; |
| --- | --- | --- |

3.2.

а)

член 2 — въвеждането на понятието „производител“ и на пояснение относно замяната на стоки „безплатно“;

| б) | член 8 — създаването на срок на евентуална липса на съответствие, равен на този на гаранцията, тъй като обратният случай на практика би намалил законния гаранционен срок поради това, че в повечето случаи потребителят няма възможност да докаже несъответствието на стоката; |
| --- | --- |

б)

член 8 — създаването на срок на евентуална липса на съответствие, равен на този на гаранцията, тъй като обратният случай на практика би намалил законния гаранционен срок поради това, че в повечето случаи потребителят няма възможност да докаже несъответствието на стоката;

| в) | различни подобрения и пояснения относно използваната правна терминология. |
| --- | --- |

в)

различни подобрения и пояснения относно използваната правна терминология.

| 3.3. | ЕИСК обаче счита, че предвидената в член 18 от предложението възможност за изключение от задължителния характер на директивата само чрез споразумение между страните по договора следва да съществува само ако въпросното споразумение позволява да се гарантират ефективна защита и независимост на потребителя при вземането на решения. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Освен това ЕИСК счита, че измененото предложение следва да:






  а) | включва правила, даващи възможност на потребителя да участва като страна в съдебни производства пряко срещу производителя в случай на липса на съответствие между стоките и договора, както това се изисква в много национални законодателства; |
| --- | --- | --- |

3.4.

а)

включва правила, даващи възможност на потребителя да участва като страна в съдебни производства пряко срещу производителя в случай на липса на съответствие между стоките и договора, както това се изисква в много национални законодателства;

| б) | включи в разпоредбите критерия за трайност, за което ЕИСК призова неколкократно в своите становища (9); |
| --- | --- |

б)

включи в разпоредбите критерия за трайност, за което ЕИСК призова неколкократно в своите становища (9);

| в) | да се предвиди максимален срок за ремонт (10) в съответствие с добрите професионални практики; |
| --- | --- |

в)

да се предвиди максимален срок за ремонт (10) в съответствие с добрите професионални практики;

| г) | да се задължат производителите да поддържат достатъчен запас от резервни части за срок, съответстващ на средния жизнен цикъл на стоката, какъвто е случаят в някои национални законодателства (11); |
| --- | --- |

г)

да се задължат производителите да поддържат достатъчен запас от резервни части за срок, съответстващ на средния жизнен цикъл на стоката, какъвто е случаят в някои национални законодателства (11);

| д) | да се включат други гаранции, предлагани от продавача (марка/производител/застраховка на оборудването и др.) за стоките и услугите; |
| --- | --- |

д)

да се включат други гаранции, предлагани от продавача (марка/производител/застраховка на оборудването и др.) за стоките и услугите;

| е) | в задължителното съдържание на заявлението за предоставяне на търговска гаранция да се включи подробна информация относно това дали е платена или не, относно разходите и начина на плащане; |
| --- | --- |

е)

в задължителното съдържание на заявлението за предоставяне на търговска гаранция да се включи подробна информация относно това дали е платена или не, относно разходите и начина на плащане;

| ж) | да се уточни изрично, че в случай на прехвърляне на собствеността на стоката и на услугата, при нормални условия на използване, произтичащите от гаранцията права също се прехвърлят изцяло; |
| --- | --- |

ж)

да се уточни изрично, че в случай на прехвърляне на собствеността на стоката и на услугата, при нормални условия на използване, произтичащите от гаранцията права също се прехвърлят изцяло;

| з) | да се предвиди пряка солидарна отговорност на производителя и на продавача по отношение на потребителя в случаите когато потребителят избере ремонт или замяна на стоката, без да се засяга правото на регресен иск, което вече е предвидено в член 16, и на предварителното уведомление на продавача; |
| --- | --- |

з)

да се предвиди пряка солидарна отговорност на производителя и на продавача по отношение на потребителя в случаите когато потребителят избере ремонт или замяна на стоката, без да се засяга правото на регресен иск, което вече е предвидено в член 16, и на предварителното уведомление на продавача;

| и) | да се предвиди солидарната отговорност на онлайн платформите (с изключение на тези, които играят само роля на посредници), когато потребителят е придобил стоките чрез платформа за покупки (Marketplace), без да се засяга правото на регресен иск. |
| --- | --- |

и)

да се предвиди солидарната отговорност на онлайн платформите (с изключение на тези, които играят само роля на посредници), когато потребителят е придобил стоките чрез платформа за покупки (Marketplace), без да се засяга правото на регресен иск.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Член 1

| 4.1.1. | ЕИСК си задава въпроси относно основанията, които оправдават предвиденото в параграф 4 изключване на договорите за продажба на стоки втора употреба, купени на публични търгове, когато потребителите имат възможност да присъстват лично на продажбата. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Член 9

| 4.2.1. | Комитетът припомня бележките, отправени в предходното му становище (12), с оглед на факта че с настоящото предложение и при положение че правата на потребителите се свеждат първоначално единствено до правото на ремонт или замяна, правата на потребителите в някои държави членки са защитени в по-малка степен, отколкото при сега действащите режими. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Прилагането на предвидения в параграф 3, букви б) и г) режим зависи от неопределени понятия. Всъщност понятието „невъзможни“ е оставено на преценката на продавача, ето защо би било желателно то да бъде заменено с израза „технологично невъзможни“. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Член 10

| 4.3.1. | ЕИСК препоръчва изключението, предвидено в параграф 1, да бъде предмет на условията, посочени в параграф 3.3 по-горе. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Член 11

| 4.4.1. | Комитетът припомня отново, че правото на ремонт или на замяна се ограничава от преценката на продавача дали в отделна и конкретна ситуация упражняването на едно от тези права му налага непропорционални разходи, отчитайки всички обстоятелства. |
| --- | --- |

4.4.1.

4.5.   Член 13

| 4.5.1. | ЕИСК счита, че формулировката на разпоредбите относно срока от 14 дни за връщане и възстановяване на средствата трябва да бъде изяснена. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | ЕИСК си задава въпроса дали разпоредбата в буква г) от този член се прилага единствено при ситуации на загуба или унищожаване на стоката, какъвто изглежда случаят. |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   Член 14

| 4.6.1. | ЕИСК призовава да се запази по-дългият гаранционен срок, който е в сила в някои държави членки, тъй като в противен случай това би било отстъпление по отношение на правата на потребителите в тези държави членки. |
| --- | --- |

4.6.1.

Брюксел, 15 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Според анализа, извършен в контекста на проверката за пригодност на потребителското и маркетинговото право в ЕС, 46 % от търговците на дребно, използващи канали за продажба от разстояние, гледат на разходите, свързани със спазването на различните принципи за защита на потребителите и на договорното право, като на сериозна пречка за трансграничните продажби. За 72 % от потребителите разликите в правата на потребителите в случай на дефектни стоки са много важни при вземането на решения за покупка лице в лице в друга държава — членка на ЕС.

1

(2)  COM(2015) 634 final и COM(2015) 635 final.

2

(3)  ОВ C 264, 20.7.2016 г, стр. 57.

3

(4)  COM(2015) 635 final.

4

(5)  COM(2015) 634 final и COM(2015) 635 final. Становище на ЕИСК (ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 57).

5

(6)  Вж. по-специално Директива 2011/83/ЕС и регламенти (ЕС) No 1215/2012 и (ЕО) No 593/2008.

6

(7)  COM(2015) 634 final и COM(2015) 635 final.

7

(8)  ОВ C 264, 20.7.2016 г, стр. 57.

8

(9)  ОВ C 264, 20.7.2016 г., стp. 57 параграф 4.2.5.4.

9

(10)  ОВ C 264, 20.7.2016 г., стp. 57 параграф 4.2.5.7.

10

(11)  ОВ C 264, 20.7.2016 г., стp. 57 параграф 4.2.5.7.

11

(12)  ОВ C 264, 20.7.2017 г, стр. 57.

12

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/63

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1093/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган); Регламент (ЕС) No 1094/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване); Регламент (ЕС) No 1095/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари); Регламент (ЕС) No 345/2013 относно европейските фондове за рисков капитал; Регламент (ЕС) No 346/2013 относно европейски фондове за социално предприемачество; Регламент (ЕС) No 600/2014 относно пазарите на финансови инструменти; Регламент (ЕС) 2015/760 относно Европейски фондове за дългосрочни инвестиции; Регламент (ЕС) 2016/1011 относно индекси, използвани като бенчмаркове за целите на финансови инструменти и финансови договори или за измерване на резултатите на инвестиционни фондове; и Регламент (ЕС) 2017/1129 относно проспекта, който трябва да се публикува при публично предлагане или допускане на ценни книжа до търговия на регулиран пазар“

[COM(2017) 536 final — 2017/0230 (COD)]

и

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2014/65/ЕС относно пазарите на финансови инструменти и Директива 2009/138/ЕО относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II)“

[COM(2017) 537 final — 2017/0231 (COD)]

и

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1092/2010 за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск“

[COM(2017) 538 final — 2017/0232 (COD)]

(2018/C 227/09)

| Докладчик: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Докладчик:

Daniel MAREELS

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, за COM(2017) 538 final на 23.10.2017 г., COM(2017) 536 final на 22.11.2017 г. и COM(2017) 537 final на 29.11.2017 г.
  Европейски парламент, за COM(2017) 538 final на 26.10.2017 г., COM(2017) 536 final на 16.11.2017 г. и COM(2017) 537 final на 16.11.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 29.1.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 156/0/5 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, за COM(2017) 538 final на 23.10.2017 г., COM(2017) 536 final на 22.11.2017 г. и COM(2017) 537 final на 29.11.2017 г.

Европейски парламент, за COM(2017) 538 final на 26.10.2017 г., COM(2017) 536 final на 16.11.2017 г. и COM(2017) 537 final на 16.11.2017 г.

Правно основание

Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

29.1.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

15.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

156/0/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложенията на Комисията за засилване на надзора в СКП и подкрепя техните цели като цяло. С тези предложения се извършва не само нова, важна стъпка в стремежа за повече интеграция и сближаване чрез укрепването на интегрирания надзор в съюза на капиталовите пазари (СКП), но също така се допринася за постигането на по-широкообхватни цели. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Всъщност, на първо място те осигуряват нови градивни елементи за създаването на СКП в ЕС, чието бързо осъществяване е изключително желателно. На свой ред СКП, заедно с банковия съюз, допринася за по-нататъшното задълбочаване и завършване на ИПС. В по-общ план това трябва да укрепи позицията на ЕС и държавите членки в условията на променящ се глобален контекст. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Значението на един добре функциониращ СКП не бива да се подценява, тъй като той може да предостави важен принос за трансграничното частно споделяне на риска. Това трябва да направи държавите членки по-устойчиви на асиметрични шокове по време на криза. За постигането на тази цел е необходимо тези пазари да са безопасни, стабилни и устойчиви. Освен това един по-цялостен надзор, както на микро-, така и на макроравнище играе ключова роля. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Поради това е много важно приоритетно да продължи да се проправя пътя за повече трансгранични операции, които трябва да могат да бъдат извършвани без национални и други пречки, бариери и неравенства и на по-ниска цена. Безусловно необходимо е наличието на равни условия и в този контекст регулаторният арбитраж няма място. Предприятията трябва да могат да използват по-добре и по-лесно възможностите за финансиране, с по-малко административни тежести и на по-ниска цена. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | От своя страна потребителите и инвеститорите трябва да получават повече и по-добър избор и да се ползват с по-високо равнище на защита. В крайна сметка според Комитета целта е да се създаде повече „доверие“ в пазарите за всички заинтересовани страни, сред които и надзорните органи. Това доверие може да бъде повишено и посредством стремежа към по-устойчиво финансиране в съответствие с международните дейности и споразумения. Това следва да бъде отразено и в системата за мониторинг. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Новата надзорна среда следва да се характеризира с постоянен стремеж към възможно най-голяма яснота и правна сигурност за всички. Предизвикателството се състои в това да се намери правилният баланс в правомощията на националните и европейските надзорни органи, и, когато е възможно, да се прилагат субсидиарността и пропорционалността, особено сега, във фазата на създаване на СКП и в интерес на многообразието на участниците на пазара, и по-специално на най-малките. Това се отнася и до местните трансакции. В същото време трябва да бъдат отстранени неясноти, припокривания и други обстоятелства по отношение на надзора, които не позволяват реализацията на този съюз или сериозно го възпрепятстват. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Важно е също така да се има предвид и бъдещето развитие, така че новостите и съвременните технологии, например финансовите технологии, в рамките на равни условия за всички оператори, да могат да намерят правилно и безопасно приложение във финансовата среда. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | При разработването на интегриран надзор би трябвало да се цели постигането на конвергенция и координация, при което на преден план трябва да бъдат изведени ефективността и ефикасността, в съответствие с Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT). Засилването на капацитета на европейските надзорни органи, така че да могат да извършват собствени оценки на въздействието, може да помогне в тази насока. Освен това трябва да се отдели значително внимание на аспекта, свързан с разходите. Когато част от разходите се поемат пряко от частния сектор, е необходимо да се следи за бюджетната дисциплина и трябва да се избягва дублиране на отчитанията. Евентуалните промени трябва да се извършват по прозрачен начин и във всички случаи е целесъобразно да се осъществява подходящ контрол върху глобалните ресурси. Секторът трябва да бъде привлечен за участие по подходящ начин. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Както досега, така и в бъдеще действията трябва да продължат да се основават на диалог и консултации с всички органи и други участници, както и на обществени консултации с всички заинтересовани страни. Подобен подход е изключително важен за Комитета, тъй като позволява да се постигнат възможно най-добрите резултати предвид конкретните ситуации, въз основа на възможно най-широк консенсус. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Тези предложения представляват важна стъпка напред, но не и крайната точка. Според ЕИСК е важно да продължим да се стремим към крайната цел за единен надзорен орган, така както се посочва и в „Доклада на петимата председатели“. След осъществяването на настоящите предложения от съществено значение е да се продължи да се работи непрестанно и интелигентно, в съответствие с казаното по-горе. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Комитетът напълно подкрепя предложението определени надзорни правомощия в областта на застраховането до бъдат прехвърлени от националните надзорни органи на европейско равнище, тъй като те допринасят за засилване на сближаването на надзорните практики и създават равни условия за всички участници на пазара. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Контекст (1)

| 2.1. | Когато става въпрос за изграждането на СКП констатацията на този етап е, че Европа вече разполага със съгласуван надзор на банковия сектор чрез Единния надзорен механизъм в рамките на банковия съюз, в който участват 19 държави членки, докато надзорът на капиталовите пазари в ЕС, с някои изключения, се извършва на национално равнище. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ясно е, че това положение не е в съответствие с принципите, на които се основава СКП, както и банковият съюз. Освен това не трябва да се забравя, че преследваната финансова интеграция е от полза не само за ИПС, но и за всички държави членки. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Тъй като изграждането на СКП е приоритет на настоящата Европейска комисия, приоритетно се работи за това надзорът да се приведе в по-голяма степен в съответствие с принципите на СКП и финансовата интеграция в една променяща се среда. Тази мярка беше вече обявена в неотдавнашния средносрочен преглед на СКП (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | По-конкретно на 20 септември 2017 г. Комисията представи съобщение (3) и три законодателни предложения, които предвиждат изменения на две директиви и девет регламента (4). Предложените мерки са валидни за всички държави членки. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Тези предложения имат за цел укрепване и по-нататъшно интегриране на настоящата надзорна рамка на ЕС, по-специално чрез: |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | по-добра координация на надзора чрез: |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.1.1. | целенасочено укрепване в целия ЕС на макропруденциалния надзор, който се извършва от Европейския комитет за системни рискове; |
| --- | --- |

2.5.1.1.

| 2.5.1.2. | по-нататъшно сближаване на надзорните практики чрез засилване на съществуващите правомощия на европейските надзорни органи; |
| --- | --- |

2.5.1.2.

| 2.5.1.3. | укрепване на процедурите на европейските надзорни органи за издаване на насоки и препоръки с цел да се отрази значението на тези инструменти; |
| --- | --- |

2.5.1.3.

| 2.5.1.4. | създаване на възможност Европейският орган за ценни книжа и пазари да получава данни за трансакциите директно от участниците на пазара; |
| --- | --- |

2.5.1.4.

| 2.5.1.5. | засилване на ролята на Европейския орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване (EIOPA) в координирането на одобряването на вътрешните модели за измерване на риска на застрахователните и презастрахователните дружества. |
| --- | --- |

2.5.1.5.

| 2.5.2. | Разширяване на преките надзорни правомощия на ESMA; |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.2.1. | към новите области на надзор на капиталовите пазари спадат преди всичко онези, в които прекият надзор може да премахне трансграничните бариери и да стимулира по-нататъшната пазарна интеграция. Това може да се разглежда като стъпка в посока създаване на общ надзорен орган. |
| --- | --- |

2.5.2.1.

| 2.5.3. | Подобряване на управлението и финансирането на надзорните органи; |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.3.1. | що се отнася до структурата на управление, се прави разграничение между правомощията на националните органи и европейските надзорни органи. Националните органи продължават да определят общия курс и да вземат решения относно регулаторни въпроси, докато европейските надзорни органи вземат решения, свързани с ЕС, по отношение на координацията на надзорните практики; |
| --- | --- |

2.5.3.1.

| 2.5.3.2. | по отношение на финансирането се цели постигането на диверсификация. Целта е освен правителствата операторите от сектора и участниците на пазара също да допринесат за събирането на част от финансирането; |
| --- | --- |

2.5.3.2.

| 2.5.4. | изискване от европейските надзорни органи да вземат предвид екологични, социални и свързани с управлението фактори, както и въпроси, свързани с финансовите технологии, при изпълнението на задачи в рамките на своите мандати; |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.4.1. | като първа стъпка се изяснява и укрепва ролята на европейските надзорни органи за оценка на екологичните, социалните и управленските рискове с цел постигането на стабилност на европейския финансов сектор в дългосрочен план и ползи за една устойчива икономика (5); |
| --- | --- |

2.5.4.1.

| 2.5.4.2. | по отношение на финансовите технологии на регулаторите и надзорните органи би трябвало да бъде предоставена възможността да опознаят тези технологии и да разработят нови нормативни изисквания и надзорни практики, включително като работят заедно с тези предприятия (6). |
| --- | --- |

2.5.4.2.

| 2.6. | Също така беше представено предложение (7), което предвижда прехвърлянето на европейските надзорни органи на редица надзорни задачи, които понастоящем са възложени на националните надзорни органи. Те се отнасят преди всичко до застрахователния сектор. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | По отношение на ESMA става въпрос основно за прехвърлянето на правомощията за издаване на разрешения и надзора на доставчиците на услуги за докладване, както и правомощията за събиране на информация в тази област. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | По отношение на EIOPA се предлага да се засили ролята му за сближаването на надзорните практики по отношение на заявленията за използване на вътрешни модели за измерване на риска, и изменения, свързани с обмена на информация относно тези заявления, като се предвижда възможността той да издава становища по този въпрос, както и да оказва съдействие при уреждането на спорове между надзорните органи. |
| --- | --- |

2.6.2.

3.   Бележки

| 3.1. | Като цяло настоящите предложения на Комисията се вписват в по-широкия замисъл за създаването на СКП, чието голямо значение и актуалност са неоспорими. Във връзка с това ЕИСК „категорично подкрепя този съюз и заема амбициозна позиция, що се отнася до неговата реализация“. Бързото му създаване е от голямо значение (8). Освен това Европейският съвет (9) и Европейският парламент (10) също отправят редовно призиви да се работи за завършването на СКП. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Според Комитета СКП трябва да бъде поставен в по-широката рамка на международното позициониране на Европа в един променящ се глобален контекст, по-нататъшното задълбочаване и завършване на ИПС и — не на последно място — по-нататъшната финансова интеграция между всички държави — членки на Съюза. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Заявената по-нататъшна финансова интеграция е от особено значение, тъй като чрез нея се улеснява и стимулира трансграничното частно споделяне на риска. Както стана ясно по време на неотдавнашната криза, това трябва да направи държавите членки по-устойчиви на асиметрични шокове по време на криза. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Така също „СКП може да предостави съществен принос за укрепването на икономическото възстановяване и да осигури растеж, инвестиции и работни места. Това ще бъде от полза както за всички държави членки поотделно, така и за ЕС в неговата съвкупност. (...) На свой ред това следва да допринесе за желаната по-голяма стабилност, сигурност и устойчивост както на икономическата, така и на финансовата система.“ (11). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Затова Комитетът приветства както настоящите предложения за укрепване и интегриране на Европейския надзорен механизъм, така и факта, че това трябва да се реализира бързо. Сега е моментът да се пристъпи към това. Освен това могат да бъдат припомнени други предишни инициативи, които също допринасят за постигането на тези цели, и по които ЕИСК също излезе с положително становище. Към тях спадат, наред с другото, предложенията за по-интегриран надзорен механизъм за централните контрагенти (12) и относно предложението за ОЕПЛПО (13), където се отрежда важна роля на EIOPA. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Както вече беше посочено, „Комитетът изразява задоволство, че надзорът заема централно място в усилията за изграждане на СКП.
  Надзорът на европейско равнище

  има ключова роля, както когато става дума за

  сигурност и стабилност

  , така и когато става въпрос за постигане на желаната

  пазарна интеграция

  и

  премахването

  на

  бариерите, пречките и неравенствата в СКП
  .“ (14). В гореспомената рамка тези цели са напълно удачни и следователно трябва винаги да са налице и да им се отдава приоритет. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | За Комитета това означава, че предвидените правила допринасят конкретно и непосредствено за постигането на целите и имат положителни последици за всички заинтересовани страни и във всички държави членки. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | В този смисъл Комитетът подкрепя посоченото в това отношение в съобщението. В него се заявява, че „от съществено значение е да се укрепи капацитетът на европейските надзорни органи, за да се гарантира последователен надзор и еднакво прилагане на единната нормативна уредба. Това ще подпомогне добре функциониращите капиталови пазари, като се намалят пречките пред трансграничните инвестиции, като се опрости деловата среда и намалят разходите за привеждане в съответствие за предприятията с трансгранична дейност, произтичащи от различното прилагане на правилата. От гледна точка на инвеститорите, последователният надзор и единното прилагане на правилата допринасят за засилването на защитата на инвеститорите и за изграждането на доверие в капиталовите пазари.“ (15). За постигането на тези цели подобни стандарти за надзора са необходими във всички европейски държави членки. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | При разширяването на обхвата на надзорните правомощия следва също така да се цели постигането на възможно най-голяма яснота и правна сигурност за всички — както за европейските и националните надзорни органи, така и за дружествата под надзор. Предвидените мерки за контрол трябва да бъдат адекватни. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Трябва да се търси правилният баланс на правомощията на националните и европейските надзорни органи. Става въпрос за това приоритетно да се гарантира, че трансграничните трансакции и операции се извършват при възможно най-добрите условия и пречките, които възпрепятстват това, трябва да бъдат отстранени. В други случаи трябва да се проучи дали надзорът не може да остане на местно равнище, особено сега, когато сме на етапа на изграждане на СКП, и предвид многообразието на операторите на пазара, по-специално малките оператори. Когато е възможно, трябва да се вземат предвид принципите на пропорционалност и субсидиарност. Това се отнася и за местните трансакции, където националните надзорни органи са по-близо до пазара. Би трябвало в максимална степен да са избягват регулаторен арбитраж, дублирания в надзора, специфични национални правила и свръхрегулиране, особено когато те затрудняват или сериозно пречат на реализирането на СКП. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Освен това също следва да се търси постигането на добър баланс между възможността за предлагане на трансгранични финансови услуги или инструменти, което е много важно (вж. по-горе трансграничното частно споделяне на риска), и защитата на инвеститорите и потребителите. Това придобива все по-голямо значение, тъй като все повече трансакции вече не се извършват „лице в лице“, а по-скоро „от разстояние“ (16). Накрая (потенциалните) клиенти би трябвало да могат да разполагат със същата степен на информация и защита и това независимо от мястото на установяване на доставчика (на услугата или инструмента) и начина на извършване на операциите. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Европейският надзор е немислим и без категорична насоченост към защитата на потребителите и инвеститорите. Те трябва да получат повече и по-добър избор и да се ползват с по-високо равнище на защита. Следователно е необходимо да се предлагат също и базисни продукти без рискове. Следва да се следи за съгласуваността с други инициативи (17) и прилагането на нови разпоредби не бива да бъде в ущърб на потребителя. В крайна сметка според Комитета целта е да се създаде повече „доверие“ в пазарите за всички заинтересовани страни, сред които и надзорните органи. Това доверие може да бъде повишено и посредством стремежа към по-устойчиво финансиране в съответствие с международните дейности и споразумения. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | По подобен начин следва да се следи и за бъдещото развитие, така че новостите и съвременните технологии, например финансовите технологии, да могат да намерят приложение във финансовата среда. Техният потенциал трябва да бъде използван, но не за сметка на безопасността. Необходими са равни условия за всички оператори, независимо от характера на тяхната дейност. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Трябва да се изтъкне и признае значителната работа на европейските надзорни органи по отношение на разработването на законодателни стандарти. В този процес е важно в бъдеще в още по-голяма степен да се цели постигането на конвергенция и координация, за да може наличните средства да бъдат използвани по най-добрия начин. Не по-малко важно е и правилното прилагане на европейското законодателство. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | При разработването на тези и на бъдещите мерки като пример би трябвало да се използва методът REFIT: ефективността и ефикасността трябва да бъдат приоритет, наред със стремежа към възможно най-разходно ефективния начин за постигане на желаните резултати. REFIT гарантира опростеност, премахва излишните тежести и адаптира законодателството, без да се правят компромиси с целите на политиката. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Във връзка с това би трябвало да се обмисли засилването на капацитета на европейските надзорни органи, така че да могат да извършват собствени оценки на въздействието, тъй като това ще им позволи да анализират разходите по прилагането и ефективността на определените от тях стандарти, като, по възможност, се взема предвид и принципът на пропорционалност. За тези проучвания би трябвало да може по-широко и по структуриран начин да се привличат различните групи заинтересовани страни, за да се съберат познанията и опита на стопанския сектор. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | За да могат да изпълняват правилно своята задача, европейските надзорни органи трябва да разполагат с необходимите за целта ресурси. Понастоящем част от тези средства идват от европейския бюджет и част от националните надзорни органи. При всяко изменение, включително директното прехвърляне на част от разходите за непрекия надзор върху частния сектор, би трябвало да се следи за бюджетната дисциплина и да се избягва дублиране на отчитанията. В настоящата структура финансовите субекти вече допринасят за средствата на европейските надзорни органи посредством вноска от техния национален надзорен орган. Следователно приносът от страна на финансовите субекти за националните и европейските надзорни органи трябва да бъде преразпределен и трябва се избягва цялостно увеличаване на разходите за надзор. Евентуални последващи промени трябва да се основават на възможно най-голяма прозрачност и трябва да се разработят строги механизми за контрол. Трябва да се предвиди и адекватен контрол върху глобалните ресурси. Той трябва да се осъществява по подходящ начин и от финансовия сектор. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Тези предложения несъмнено представляват важна стъпка напред, но не и крайната точка. Комитетът подкрепя заявеното в това отношение в неотдавнашния документ за размисъл относно задълбочаването на ИПС (18), а именно, че „постепенното укрепване на надзорната рамка следва да доведе в крайна сметка до единен европейски надзорен орган на капиталовите пазари.“ Крайната цел се изтъква и в „Доклада на петимата председатели“ (19) от средата на 2015 г. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Настоящите предложения се основават на поетапен подход. Този подход изглежда изключително целесъобразен, особено в настоящата фаза на изграждане на СКП (20), и като се вземат предвид както различното положение и амбициите на държавите членки, така и многобройните глобални икономически, технологични и други политически предизвикателства и развития, които възникват. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Комитетът изразява задоволство от факта, че предложенията се основават на оперативния опит, натрупан от европейските надзорни органи, работата на Комисията и препоръките на Европейския парламент, както и на активен диалог с всички участници и на широка обществена консултация с всички заинтересовани страни. Комитетът смята този подход за правилен и подходящ. Той позволява да се цели постигането на възможно най-добрите резултати предвид конкретните обстоятелства, въз основа на възможно най-широк консенсус. Ето защо той предлага изрично този подход да се използва и в бъдеще, както за редовната оценка на законодателството, така и при предприемането на нови мерки за постигането на крайната цел (вж. по-горе). |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Във всеки един момент на преден план трябва да бъде създаването на равни условия на финансовите пазари в ЕС, както вътре в еврозоната, така и по отношение на други държави членки. Следва да се гарантират равни условия и за доставчици извън ЕС. Това може да се постигне само при условие че регламентирането и надзора на тези трети държави имат същите цели като на ЕС. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Предложението за прехвърлянето на определени надзорни правомощия в областта на застраховането от националните надзорни органи на европейско равнище съответства на стремежа надзорът на ЕС да обхване и финансовите пазари и по този начин да се допринесе за реализацията на СКП. Това ще допринесе за засилване на сближаването на надзорните практики и за създаване на равни условия за всички участници на пазара. |
| --- | --- |

3.22.

Брюксел, 15 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Този текст е съставен въз основа на няколко официални публикации и преди всичко такива на Съвета и Комисията. Вж. наред с другото http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13447-2017-INIT/bg/pdf и http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3308_bg.htm.

1

(2)  Съобщение на Комисията относно междинния преглед на Плана за действие за изграждане на съюз на капиталовите пазари, COM(2017) 292 final.

2

(3)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно „Засилване на интегрирания надзор с цел укрепване на съюза на капиталовите пазари и финансовата интеграция в променяща се среда“, COM(2017) 542 final.

3

(4)  Вж. https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/banking-and-finance/financial-supervision-and-risk-management/european-system-financial-supervision_en#reviewoftheesfs

4

(5)  През 2018 г. ще бъде публикуван план за действие с регулаторни мерки.

5

(6)  В тази област през 2018 г. също ще бъде обявен план за действие на Комисията.

6

(7)  Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2014/65/ЕС относно пазарите на финансови инструменти и Директива 2009/138/ЕО относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II), COM(2017) 537 final.

7

(8)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 117, точка 1.1.

8

(9)  Заключения от заседанието на Европейския съвет от 22 и 23 юни 2017 г.

9

(10)  Резолюция на Европейския парламент от 9 юли 2015 г. относно изграждането на съюз на капиталовите пазари. Вж. ttp://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015-0268+0+DOC+XML+V0//BG

10

(11)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 117, точка 1.3.

11

(12)  ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 63.

12

(13)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 139.

13

(14)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 117, точка 1.12.

14

(15)  Съобщение COM(2017) 542 final, стр. 5.

15

(16)  Например по интернет.

16

(17)  Тук може да се позовем, наред с другото, на неотдавнашния „План за действие в областта на финансовите услуги за потребители — по-добри продукти и повече избор“ на ЕК. Във връзка с това вж. становището на ЕИСК „Финансови услуги за потребители“, ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 51.

17

(18)  Документ от 31 май 2017 г., стр. 21. Вж. https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-emu_bg.pdf

18

(19)  Документ от 2015 г., точка 3.2., стр. 14. Вж. https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/5-presidents-report_bg.pdf

19

(20)  В съобщението на Комисията относно междинния преглед на Плана за действие за СКП (от 7 юни 2017 г.) се обявяват още 38 градивни елементи на СКП до 2019 г., COM(2017) 292 final.

20

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/70

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка: Инвестиране в интелигентна, иновационна и устойчива промишленост — Обновена стратегия на ЕС за индустриалната политика“

[COM(2017) 479 final]

(2018/C 227/10)

| Докладчик: | Божидар ДАНЕВ |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Monika SITAROVÁ HRUŠECKÁ |

Докладчик:

Божидар ДАНЕВ

Съдокладчик:

Monika SITAROVÁ HRUŠECKÁ

| Консултация на Европейската комисия | 9.10.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентен орган | Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) |
| Приемане от CCMI | 23.1.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 166/1/2 |

Консултация на Европейската комисия

9.10.2017 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентен орган

Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI)

Приемане от CCMI

23.1.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

15.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

166/1/2

1.   Заключения и препоръки

ЕИСК приветства съобщението относно интелигентното, иновационно и устойчиво развитие и подхода на предоставяне на възможности за хората и бизнеса. Въпреки това:

| — | трябва да се гарантират по-дългосрочната приемственост и предвидимост на политиката. Комисията следва да разработи настоящата политика, или по-скоро набор от политики, в последователна и дългосрочна стратегия; |
| --- | --- |

—

трябва да се гарантират по-дългосрочната приемственост и предвидимост на политиката. Комисията следва да разработи настоящата политика, или по-скоро набор от политики, в последователна и дългосрочна стратегия;

| — | освен това ЕИСК се обръща и към Съвета, тъй като държавите членки са компетентни по повечето въпроси от областта на промишлената политика и поради това трябва да се ангажират със съгласувани действия. Нито една държава членка не разполага с капацитет да се справи самостоятелно с глобалните предизвикателства пред промишлеността; |
| --- | --- |

—

освен това ЕИСК се обръща и към Съвета, тъй като държавите членки са компетентни по повечето въпроси от областта на промишлената политика и поради това трябва да се ангажират със съгласувани действия. Нито една държава членка не разполага с капацитет да се справи самостоятелно с глобалните предизвикателства пред промишлеността;

| — | общите цели и рамка за промишлената политика могат да бъдат основата на бъдещето на Европа. Във връзка с това трябва да се подобри управлението на ЕС с цел постигане на резултати; |
| --- | --- |

—

общите цели и рамка за промишлената политика могат да бъдат основата на бъдещето на Европа. Във връзка с това трябва да се подобри управлението на ЕС с цел постигане на резултати;

| — | необходими са неотложни действия предвид безпрецедентните и непредвидими предизвикателства на цифровите технологии, декарбонизирането и политическите промени в световен мащаб. |
| --- | --- |

—

необходими са неотложни действия предвид безпрецедентните и непредвидими предизвикателства на цифровите технологии, декарбонизирането и политическите промени в световен мащаб.

По отношение на съобщението ЕИСК заключава, че:

| 1.1. | Комисията е възприела подход на интегриране на действията в редица области на политика с цел създаване на условия, които допринасят за конкурентоспособността и развитието на промишлеността в съответствие с това, което ЕИСК предлага от години; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | промяната на парадигмата в ерата на цифровите технологии оказва дестабилизиращ ефект върху всички предприятия и цялото общество; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | предприятията са изправени пред безпрецедентно предизвикателство бързо да преобразуват новите технологии в иновации и успехи на все по-конкурентните пазари. Заемането на централно място в световната верига за създаване на стойност е от голямо значение за много от тях; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | в основата на промените са хората. Необходимо е политиките относно пазара на труда да се адаптират към променящите се обстоятелства. Справедливият преход означава да се подпомагат хората и регионите, изправени пред структурни промени; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | образованието и обучението са необходими фактори и движещи сили, допринасящи за индустриалния преход. Всички работници се нуждаят от повишаване на уменията, особено на цифровите умения, а много от тях имат нужда от нови професии; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | за изпълнението на целите за устойчиво развитие в областта на околната среда, изменението на климата и др. са необходими значителни промени на цялата икономика. Възникват нови възможности за осъществяване на стопанска дейност. В същото време преходът към безвъглеродно промишлено производство изисква големи инвестиции в принципно нови безвъглеродни технологии и много повече екологично чиста електроенергия на конкурентни цени; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | равнището на инвестициите в европейската промишленост е ниско, но се наблюдават известни признаци на положително развитие. Във всеки случай инвеститорите могат да бъдат привлечени само от подходящите рамкови условия за промишлеността; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | достъпът до световните пазари е изключително важен за промишлеността, поради което мрежата от търговски споразумения трябва да бъде доизградена въз основа на принципа на справедливата търговия. |
| --- | --- |

1.8.

ЕИСК препоръчва:

| 1.9. | общата цел на действията на ЕС да бъде доразвиването на добре функциониращ инструментариум от хоризонтални политики и предвидима правна рамка, с цел да се стимулират иновациите, да се подкрепят инвестициите и да се помогне на промишлеността да предостави решения на обществените предизвикателства. Това следва да създаде добавена стойност с измеримо въздействие върху растежа и заетостта, да бъде свързано с минимална административна тежест и да донесе ползи за обществото като цяло; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | следва да се предприемат всички действия за завършването на единния пазар с акцент върху изпълнението от държавите членки. Внимателното изпълнение на политиката на конкуренция, която е необходима като движеща сила на иновациите и справедливостта, не следва обаче да възпрепятства растежа на предприятията; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | трябва неотложно да се изпълни стратегията за цифровия пазар, която да бъде придружена от целенасочена политика по заетостта; |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | следва да се възприеме открита и реалистична нагласа спрямо новите революционни технологии и бизнес модели, като се акцентира върху това да се позволи на обществото, включително на предприятията, да се възползват от новите възможности; |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | следва да се поднови и засили социалният диалог и диалогът с гражданското общество на всички равнища с оглед на улесняването на промените, управлението на социалните проблеми и предотвратяването на конфликти; |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | необходими са гъвкави начини за преминаване от работа към образование, като например чиракуване и учене в процеса на работа. В много държави членки професионалното обучение следва да се цени по-високо; |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | водещата позиция в нисковъглеродната и кръговата икономика следва да е от полза за нашите икономики. Политиките би трябвало да подкрепят развитието на иновационни нови предприятия и скъпоструващото преобразуване на енергоемкото производство, за да се предотврати изместването на инвестиции и въглеродни емисии; |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | следва да се проучат пречките пред превръщането на настоящите големи излишъци на частни спестявания в продуктивни инвестиции в промишлеността и инфраструктурата; |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | подкрепата от ЕС следва да бъде насочена главно към насърчаване на иновациите, разрастване на МСП, подпомагане на регионите в затруднено положение и предоставяне на възможности на хората. Важен критерий би трябвало да бъде ефектът на ливъридж върху частното финансиране; |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | в следващата финансова рамка трябва да се гарантират допълнителни ресурси за политиките в областта на НИРД и иновациите. Тези политики следва да бъдат насочени в по-голяма степен към възприемането на нови технологии, разрастването и успешната реализация на пазара и не би трябвало да изключват предприятия, независимо от техния размер; |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | официалната статистика следва да отразява по-добре променените характеристики на икономиката, например размиването на секторните граници и новите форми на икономическа дейност. Необходим е общ метод за изчисляване на добавената стойност от промишлеността и услугите; |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | в допълнение към целта от 20 % е необходимо допълнително открито обсъждане на най-важните цели и показатели за промишлената политика на макроикономическо и по-малко агрегирани равнища; |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | трябва да се подобри управлението с оглед на интегрирането на политиките и гарантирането на съгласуваност по време на процеса на вземане на решения, било то с по-силен Съвет по конкурентоспособност или по друг начин; |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | ежегодният „Ден на промишлеността“ и Кръглата маса на високо равнище по въпросите на промишлеността следва да бъдат приветствани, тъй като увеличават ангажираността със стратегията сред заинтересованите страни. Диалогът с промишлеността обаче не следва да се ограничава до тези договорености. |
| --- | --- |

1.22.

2.   Въведение

| 2.1. | Промишлеността е гръбнакът на европейската икономика. Тя осигурява 24 % от работните места в ЕС — 32 млн. пряко и 21 млн. непряко, предимно под формата на услуги. Тези работни места са с относително високи възнаграждения както за висококвалифицираните работници, така и за тези с по-ниска квалификация. Произведените стоки съставляват 75 % от износа. Промишленият растеж обхваща всички части на икономиката. Промишлеността е и люлка на иновациите във всички сектори, включително за решения на много обществени предизвикателства. Същността на добавената стойност в нашата икономика обаче се формира от по-силните взаимовръзки между производството и услугите, както и от интеграцията в рамките на веригите за създаване на стойност. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | След много години на упадък промишленото производство, износът и заетостта в Европа изглежда вече са поели по пътя на възстановяването. Все пак това възстановяване е непълно и конкурентоспособността на европейската промишленост е незадоволителна. Често се сигнализира за сравнително високи данъци и цени на енергията, недостатъчни инвестиции — както реални, така и нематериални, бавен ръст на производителността и изоставане спрямо конкурентите в областта на иновациите, недостиг на умения, както и намалено вътрешно търсене. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Мегатенденциите, които оказват влияние върху промишлеността, са по-специално:






  — | революционното технологично развитие; цифровизацията с всичките ѝ приложения, но също и нанотехнологиите, новите материали, технологиите, основани на науките за живота, и др.; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

революционното технологично развитие; цифровизацията с всичките ѝ приложения, но също и нанотехнологиите, новите материали, технологиите, основани на науките за живота, и др.;

| — | нарастващите изисквания по отношение на околната среда, включително смекчаването на последиците от изменението на климата; |
| --- | --- |

—

нарастващите изисквания по отношение на околната среда, включително смекчаването на последиците от изменението на климата;

| — | разпространението на по-висок жизнен стандарт, застаряващото население и урбанизацията; |
| --- | --- |

—

разпространението на по-висок жизнен стандарт, застаряващото население и урбанизацията;

| — | глобализацията с отворените пазари и верига за създаване на стойност, но също и агресивното държавно предприемачество и протекционизмът. |
| --- | --- |

—

глобализацията с отворените пазари и верига за създаване на стойност, но също и агресивното държавно предприемачество и протекционизмът.

Тези добре познати тенденции предоставят огромни възможности за европейската промишленост. Те биха могли да представляват и сериозни рискове за обществото и промишлеността при липсата на подходяща и ефективна реакция.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства съобщението на Комисията и до голяма степен е съгласен с нейния анализ на ситуацията и предизвикателствата, пред които е изправена европейската промишленост. Съобщението представлява преди всичко актуализация на съществуващи предложения с известен брой нови действия, които да бъдат представени от настоящата Комисия. Трябва обаче да се гарантират по-дългосрочната приемственост и предвидимост на политиката. Комисията следва да разработи спешно по-дългосрочна стратегия, с която да се ангажират напълно всички държави членки. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК отбелязва с удовлетворение, че Комисията е последователна при представянето на подход към промишлената политика, който Комитетът предлага от години. Вместо да се разработва законодателство в многобройни области на политика, които засягат промишлеността, без да се обръща особено внимание на тяхното въздействие върху нея и на нейния принос, сега подходът е тези области на политика да се интегрират, като се дава приоритет на промишленото развитие. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | През последните няколко години ЕИСК представи становища във връзка с предложенията на Комисията за различни сектори на промишлеността и области на политика (1). В контекста на настоящото съобщение тези становища до голяма степен са все още актуални. В настоящото становище ЕИСК би искал да подчертае някои актуални към момента аспекти на промишлената политика и да добави някои нови бележки. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Предприятията са изправени пред безпрецедентна необходимост да се адаптират, често по радикален начин. Те трябва да възприемат бързо нови технологии, които да доведат до по-висока производителност и иновации и да им позволят успешна реализация на все по-конкурентните пазари. За много предприятия е наложително да заемат добра позиция, за предпочитане в центъра на международната верига за създаване на стойност. МСП могат и следва да се стремят да играят важна иновационна роля в тези вериги, които се създават предимно около големи предприятия, разполагащи с необходимите ресурси и мрежи. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ще възникнат нови промишлени отрасли. Цифровизацията поражда безброй нови мрежи и взаимодействия, като насърчава нов спектър от продукти и услуги, съобразени във все по-голяма степен с нуждите на клиентите. С помощта на съответните политики на равнището на ЕС трябва да се даде възможност за разрастване на производството, на технологиите за продукти и услуги, както и за растеж на стартиращите предприятия, тъй като веригите за създаване на стойност не са ограничени до отделните държави. От друга страна, различията между държавите членки и регионите изискват мерки, съобразени със съответните условия. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Всички предприятия трябва непрекъснато да модернизират своите дейности. Остарелите и нерентабилни предприятия не могат да бъдат запазени с помощта на субсидии. Европа обаче се нуждае от широк спектър от промишлени сектори за задоволяване на потребностите на обществото и поради това следва да се разработят конкретни стратегии за секторите, които са изправени пред особени предизвикателства. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | В основата на промените са хората. Без квалифицирани и всеотдайни работници не може да има промишленост. Възможностите, предоставяни от новите технологии и иновациите, трябва да се оползотворяват, но цифровизацията и другите преломни технологии ще окажат въздействие върху структурата на пазара на труда, като намалят броя на работните места в производството и увеличат този на специалистите в областта на информационните технологии. Освен това ще се променят и понятията за организация и управление на работата и това ще окаже въздействие върху качеството на работните места, които ще станат по-малко опасни, но също и по-интензивни и гъвкави. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Трябва да бъде надлежно оценено въздействието на преломните технологии върху заетостта и да се укрепи наборът от инструменти за предвиждане на промените. Приспособяването на трудовите пазари към структурната промяна ще бъде огромно предизвикателство: осигуряването на сигурност на заетостта или — доколкото е възможно — на нови възможности за работни места, социална закрила за нуждаещите се и предотвратяването на упадъка на цели региони. Европейският фонд за приспособяване към глобализацията се нуждае от допълнителни ресурси и приложното му поле трябва да се разшири, така че да обхване и въздействието от технологичната промяна. Колективните трудови правоотношения на всички равнища и по-специално социалният диалог на равнището на предприятието и приобщаването на работниците са фактори от решаващо значение, които допринасят за индустриалните промени, като в същото време спомагат за приемането на промените и предотвратяването на конфликти. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Образованието и обучението са необходими инструменти и движещи сили на индустриалния преход. Всички работници трябва да повишат уменията си, особено цифровите умения. Много от тях се нуждаят от обучение в съвсем нови професии. Бързината на технологичното развитие е голямо предизвикателство за поддържането на образователните програми и броя на студентите в съответствие с променящите се нужди на промишлеността. Следва да се прилагат в много по-широка степен решенията, основаващи се на учене в процеса на работа, като например успешната дуална система на обучение в Германия. Поне в някои държави членки професионалното обучение следва да получи по-високо признание. Би трябвало да се повиши и привлекателността на предметите НТИМ. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Макроикономическата и промишлената политика са подсилват взаимно. Настоящият икономически подем създава възможност за модернизиране на транспортната, енергийната и цифровата инфраструктура, подобряване на научноизследователската и развойната дейност и преобразуването ѝ в успешни иновации, и балансиране на регионалното развитие. Подходящото съчетаване на макроикономическата и промишлената политика би трябвало да допринесе за продължаване на възстановяването и да предпази икономиката и промишлеността от евентуален бъдещ спад. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Инвестициите в европейската промишленост все още са на тревожно ниско равнище, като същевременно в ЕС има голям излишък на спестявания, който не е превърнат в продуктивни инвестиции. Причините за това следва да бъдат проучени задълбочено, най-вече поради факта, че за преобразуването на промишлеността са необходими огромни инвестиции. Едно е ясно обаче: както вътрешните, така и международните инвеститори биват привличани само от рамкови условия, които допринасят за достатъчна конкурентоспособност. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Все пак се наблюдават някои признаци на евентуални положителни тенденции по отношение на инвестициите. В един свят, изправен пред огромна политическа нестабилност, ЕС е безопасно и стабилно място за инвестиции. Поради нарастващото търсене, производството в някои отрасли достига до пълно използване на производствените мощности. Това ще насърчи инвестициите в нов капацитет — да се надяваме в Европа. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Свързаните с околната среда и климата ограничения, а именно Парижкото споразумение относно изменението на климата, засягат всички предприятия. В нисковъглеродната и кръговата икономика възникват много нови възможности за осъществяване на стопанска дейност. Амбициите на Европа за водеща позиция могат да бъдат от полза за европейските промишлени сектори на световните пазари. По-специално в промишлените сектори с високо потребление на ресурси и енергия трябва да бъдат извършени основни технологични промени, изискващи амбициозна политическа подкрепа, с цел да се предотврати изместването на инвестиции и въглеродни емисии. Преходът към производство и транспорт без изкопаеми горива ще увеличи значително търсенето на електроенергия на конкурентни цени. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Сътрудничеството между всички участници — ЕС, правителствата на държавите членки, властите, регионите, университетите и училищата, заинтересованите страни и предприятията — би могло и следва да бъде по-добро. Така например трябва да се подобри сътрудничеството между предприятията и университетите. Училищата следва да се обръщат за помощ към предприятията във връзка с осъвременяването на учебните програми и професионалната подготовка. Най-важното е държавите членки да си сътрудничат посредством бързо въвеждане и изпълнение на приетите политики и законодателство. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Настоящите статистически методи не дават своевременна и полезна представа за състоянието на промишлеността в Европа. Секторното разделение на производство, услуги и други производствени дейности е остаряло. Значителна част от икономическата дейност не е включена в изчисляването на БВП. Статистическите данни за вноса и износа не описват добре промишлената дейност в ера, в която близо половината от промишленото производство е част от световните вериги за създаване на стойност. Съществува спешна необходимост от общ метод за изчисляване на добавената стойност и взаимовръзките между промишлеността и услугите. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | ЕИСК е на мнение, че целта за 20 %-ен дял на промишлеността в БВП трябва да бъде допълнена с по-подходящи цели и показатели, които да отразяват по-добре всички аспекти на промишленото развитие. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Необходимо е да се укрепи управлението на интегрирането на политиките, засягащи промишлената конкурентоспособност и развитие, също и между държавите членки. Важно е да се осигури по-добро регулиране — т.е. предвидимо, ефективно от гледна точка на разходите и основано на факти — както и предварителни и прозрачни оценки на въздействието. Следва да се гарантира съгласуваността по време на целия процес на вземане на решения чрез засилване на ролята на Съвета по конкурентоспособност или с помощта на други институционални механизми. Трябва да се премахне шаблонното мислене на равнището на ЕС и на национално равнище, за да се отговори на повишената динамика на световната икономика. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | За по-силна европейска промишленост: ЕИСК изразява съгласие с необходимостта от цялостна и далновидна визия за европейската промишленост. За да се укрепи европейската промишленост, общата цел на действията на ЕС следва да бъде създаването на добре функционираща и предвидима правна рамка, която да стимулира иновациите и да помага на промишлеността да предоставя решения на обществените предизвикателства. Тя следва да създава добавена стойност с измеримо въздействие върху растежа и заетостта, да бъде свързана с минимална административна тежест и да носи ползи за обществото като цяло. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Единният пазар: ЕИСК приветства подхода на предоставяне на повече възможности на хората и бизнеса и изразява съгласие с предложените действия за укрепване на единния пазар, в това число и капиталовия пазар. Важни области на действие са подобряването на стандартизацията и саморегулирането. Най-важното е държавите членки да изпълняват задължението си за привеждане в съответствие и прилагане. Внимателното изпълнение на политиката на конкуренция е от съществено значение за иновациите и ценообразуването. Бдителността на Комисията по отношение на големите световни участници се оценява високо. Не следва обаче да се възпрепятства растежът на европейските предприятия — средният размер на дружествата, допуснати до борсова търговия в ЕС (с изключение на Обединеното кралство), е едва около половината от средния размер на дружествата в САЩ. Това е въпрос на тълкуване на определението на съответния пазар при прилагането на законодателството в областта на конкуренцията. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ерата на цифровите технологии: цифровизацията води до истинска промяна на парадигмата с въздействие върху цялото общество, включваща дори геополитически особености. ЕИСК е представил подробно вижданията си относно цифровизацията в други свои становища. В тях са разгледани въпроси от областта на големите информационни масиви, 5G, усъвършенстваните технологии за производство, роботиката и т.н. От решаващо значение са стратегиите на ЕС за цифров единен пазар, цифровизация на европейската промишленост, киберсигурност и изкуствен интелект. Важен принципен въпрос е как да се постигне точният баланс между използването и оползотворяването на новите революционни технологии, от една страна, и гарантирането на сигурност и справедливост — от друга. Акцентът следва да се постави върху това да се даде възможност на обществото, включително на предприятията, да се възползват от новите възможности, възприемайки открита и реалистична нагласа. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Общество с нисковъглеродна и кръгова икономика: запазването на водеща позиция в тези области е голямо предизвикателство в среда на нарастваща конкуренция. Тази водеща позиция обаче не следва да е самоцелна, а трябва да бъде от полза за нашите икономики и общества. Енергийният преход трябва да се подпомага, но цените на енергията за промишлеността трябва да ѝ позволяват да бъде конкурентноспособна. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Инвестиции: многобройните инструменти на ЕС за подкрепа на инвестициите — както реалните, така и нематериалните — следва да бъдат насочени главно към насърчаване на иновациите, допринасяне за разрастването на МСП, подпомагане на регионите в затруднено положение, подобряване на инфраструктурата и предоставяне на възможности на хората посредством образование и обучение. МСП все още се нуждаят от повече помощ, за да открият подходящия източник сред многото различни възможности, както и от много по-лесни процедури за кандидатстване и отчитане. Важен критерий следва да бъде ефектът на ливъридж върху частните инвестиции. Приветстват се всички предложения, включително очакваните от Групата на високо равнище по въпросите на устойчивите финанси, за пренасочване на разпределението на капитал към дългосрочни инвестиции и принос за устойчив растеж (2). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Иновации: ЕИСК изразява съгласие, че политиките следва да бъдат насочени в по-голяма степен към възприемането на нови технологии, разрастването и успешната реализация на пазара, както и сътрудничеството в рамките на регионалните клъстери и между тях. Не следва да се изключват предприятия, независимо от техния размер. В следващата финансова рамка следва да бъдат отпуснати радикално повече ресурси за програмата, която ще бъде приемник на „Хоризонт 2020“. Когато е възможно, първото промишлено приложение на финансирана с публични средства НИРД следва да се осъществява в рамките на ЕС. Би трябвало да се използва пълноценно потенциалът на обществените поръчки чрез въвеждане на иновационни, екологосъобразни и социални критерии в процедурите за възлагане на обществени поръчки, като се прилага систематично принципът за избор на икономически най-изгодната оферта. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Международни измерения: търговията трябва да бъде отворена, но справедлива и устойчива. Достъпът до световните пазари и суровини е изключително важен за промишлеността, поради което трябва да бъде доизградена мрежата от търговски споразумения. ЕИСК призовава Комисията да използва активно наличните инструменти за справяне с нелоялните търговски практики. Специално внимание следва да се обърне на новите форми на протекционизъм от страна на държави извън ЕС. Европейският съюз следва да насърчава своите екологични и социални стандарти в контекста на търговските споразумения. Що се отнася до проверката на преките чуждестранни инвестиции, важно е да се установят рисковете от заплахи за сигурността или обществения ред. Същевременно, когато са необходими повече инвестиции в предприятията от ЕС, преките чуждестранни инвестиции следва да се приветстват — те също са признаци за потенциала на Европа. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Партньорства: ЕИСК приветства въвеждането на ежегоден „Ден на промишлеността“ и Кръглата маса на високо равнище по въпросите на промишлеността и заявява силния си интерес за участие и в двете прояви. Този подход следва да обхване всички области на промишлената политика, с цел да се засили ангажираността сред заинтересованите страни по отношение на стратегията. Диалогът с промишлеността обаче не следва да се ограничава до тези договорености. Необходими са по-голяма прозрачност и сътрудничество, особено при започването на оценките на въздействието. |
| --- | --- |

4.8.

Брюксел, 15 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Например OB C 327, 12.11.2013 г., стр. 82, OB C 12, 15.1.2015 г., стр. 23, OB C 389, 21.10.2016 г., стр. 50, OB C 311, 12.9.2014 г., стр. 47, OB C 383, 17.11.2015 г., стр. 24..

1

(2)  ОВ C 246, 28.7.2017 г., стр. 8.

2

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/76

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение 2003/17/ЕО на Съвета по отношение на еквивалентността на полските инспекции, извършвани в Бразилия, на културите за производство на фуражни семена и на културите за производство на зърнено-житни семена и на еквивалентността на фуражните семена и зърнено-житните семена, произведени в Бразилия, както и по отношение на еквивалентността на полските инспекции, извършвани в Молдова, на културите за производство на зърнено-житни семена, културите за производство на зеленчукови семена и културите за производство на маслодайни и влакнодайни семена и на еквивалентността на зърнено-житните семена, зеленчуковите семена и маслодайните и влакнодайните семена, произведени в Молдова“

[COM(2017) 643 final — 2017/0297 (COD)]

(2018/C 227/11)

| Докладчик: | Emilio FATOVIC |
| --- | --- |

Докладчик:

Emilio FATOVIC

| Консултация | Европейски парламент, 16.11.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 43, параграф 2, член 114, параграф 1, и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Бюрото на Комитета | 5.12.2018 г. |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 6.2.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 140/0/8 |

Консултация

Европейски парламент, 16.11.2017 г.

Правно основание

член 43, параграф 2, член 114, параграф 1, и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Бюрото на Комитета

5.12.2018 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

6.2.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

14.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

140/0/8

1.   Контекст и предложение на Комисията

| 1.1. | С Решение No 2003/17/ЕО на Съвета се предоставя еквивалентност на някои държави извън ЕС по отношение на полските инспекции и производството на семена от определени култури (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Тези разпоредби, приложими за семената, които се добиват и контролират в тези държави, предоставят същите гаранции по отношение на характеристиките, режима на изследване, идентификацията, маркирането и контрола както условията, приложими за семената, добити и контролирани в Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Бразилия и Молдова не са сред държавите извън ЕС, които попадат в обхвата на Решение No 2003/17/ЕО, и по тази причина семената, добити в тях, не могат да бъдат внасяни в ЕС. Ето защо и двете държави отправиха искане Европейската комисия да включи тези техни продукти в обхвата на гореспоменатото решение (Бразилия: семена от фуражни и зърнено-житни култури; Молдова: семена от зърнено-житни, маслодайни, влакнодайни и зеленчукови култури), с цел тези семена да бъдат признати за еквивалентни и да бъде разрешен вносът им в Европа. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | В отговор на тези искания Комисията проучи законодателствата на Бразилия и Молдова в тази област. След това тя извърши одит на системите за полски инспекции и сертифициране на семената в Бразилия и Молдова и стигна до заключението, че техните изисквания и системи са еквивалентни на тези на ЕС и предоставят същите гаранции (2). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Поради това и в двата случая Комисията счете за уместно някои семена от Бразилия и Молдова да се считат за еквивалентни на същия тип семена, добити, произведени и контролирани в ЕС. Признаването може да се извърши по силата на решение, прието от Европейския парламент и Съвета. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Наблюдения и препоръки

| 2.1. | ЕИСК отбелязва положителните резултати от одитите, извършени от Комисията в Бразилия и Молдова в съответствие с изискванията, определени в Приложение II към Решение No 2003/17/ЕО, с цел признаване на еквивалентността на правните изисквания и на официалния контрол за сертифициране на семената. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В духа на предходните си становища (3) в тази сфера и в съответствие с вече получените резултати от консултациите между Комисията, заинтересованите страни и държавите членки, ЕИСК подкрепя разглежданото законодателно действие. Освен това Комитетът изразява съгласие с факта, че признаването на еквивалентността може да донесе предимства за европейските предприятия в областта на семената, извършващи дейност в Бразилия и Молдова, за потенциалните вносители от ЕС на семена от тези държави, както и за селскостопанските производители в ЕС, които в бъдеще ще имат достъп до по-широка гама от семена. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Комитетът изразява само една резерва — относно предложението по отношение на Молдова да се признае еквивалентност на семената от зеленчукови култури. Тези семена са обхванати от Директива 2002/55/ЕО, предлагат се на пазара само като „стандартна“ категория, за която не се изисква официално сертифициране, за да бъде пусната на пазара, а самостоятелно сертифициране от страна на производителя и едва след етапа на пазарна реализация се предвижда последваща проверка на характеристиките и качеството на продукта. Тази система се основава на поемането на отговорност от производителя– субект, който е добре идентифициран и проследим, тъй като е със седалище на територията на ЕС. Проследимостта и контролът със сигурност няма да бъдат улеснени в случая на продукция с произход извън ЕС. На този обективен елемент се основава досегашното решение на ЕС да не признава еквивалентността на семената от зеленчукови култури от която и да е трета държава. По тази причина Комитетът изтъква критичните аспекти, като изразява желание Комисията да извърши по-внимателен преглед. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Комитетът изразява съгласие с твърдението на Комисията, че признаването на техниките на сертифициране на разглежданите продукти е мярка от техническо естество. Въпреки това, тъй като отварянето на европейския пазар за продуктите от трети страни все пак ще има икономическо и социално въздействие, Комитетът препоръчва да се извърши оценка на въздействието, за да се провери дали европейските производители, и по-специално микро- и малките предприятия, не са ощетени от тази мярка. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК припомня на Комисията, че днес над 60 % от пазара на семена е в ръцете на малък брой големи мултинационални предприятия. Откритостта към трети държави, в които продуктите са под контрола на същите тези предприятия, би могла още повече да утежни условията за малките производители и консорциуми, като окаже значително въздействие и върху икономическата и социалната устойчивост на много местни общности с тенденция, ориентирани към специфично производство. Всичко това в най-сериозните случаи би могло да благоприятства обезлюдяването на селските общности, с последици и за биологичното разнообразие на културите и продуктите европейската хранително-вкусова промишленост, тъй като често именно малките предприятия са тези, които предпазват от изчезване някои видове стари и традиционни семена (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Освен това ЕИСК отново отправя своя призив към Комисията да направи цялостна оценка на производствените процеси, осъществявани в трети страни, като припомня, че зад продукти на по-конкурентни цени се крият случаи на експлоатация на труд, включително и на детски. Този подход изглежда необходим и неизбежен в момент, в който ЕС играе активна роля за постигането на целите за устойчиво развитие на Организацията на обединените нации до 2030 г. На практика ЕС е най-големият вносител и износител на селскостопански хранителни продукти в световен мащаб и е призван да използва цялата значимост на своята роля в рамките на двустранните и многостранните търговски споразумения, за да насърчава подобряването на качеството на живот и труд на гражданите и работниците от третите държави, също и с цел справяне с формите на нелоялна конкуренция (5). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Накрая ЕИСК изразява надежда, че това решение ще влезе в сила едва след получаването на пълна реципрочност на еквивалентността и признаването на тези продукти, така че европейските предприятия да могат да имат повече възможности за растеж и развитие. Това би било в съответствие с вече отправените конкретни искания от заинтересованите страни на етапа на консултации. |
| --- | --- |

2.7.

Брюксел, 14 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  По смисъла на директиви 66/401/ЕИО, 66/402/ЕИО, 2002/54/ЕО и 2002/57/ЕО.

1

(2)  В съответствие с правилата на ISTA (Международна асоциация за изпитване на семена).

2

(3)  ОВ C 74, 23.3.2005 г., стр. 55, ОВ C 351, 15.11.2012 г., стр. 92.

3

(4)  Това разсъждение се подкрепя от факта, че предложената от Комисията обществена онлайн консултация е получила само 3 отговора, два от които от частни лица, което е потвърждение, че към процесите на вземане на решения са приобщени само големите участници на европейско равнище.

4

(5)  ОВ C 173, 1.5.2017 г., стр. 20, параграф 1.6.

5

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/78 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/78

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за рамка за свободното движение на нелични данни в Европейския съюз“

[COM(2017) 495 final — 2017/0228 (COD)]

(2018/C 227/12)

| Докладчик: | Jorge PEGADO LIZ |
| --- | --- |

Докладчик:

Jorge PEGADO LIZ

| Консултации | Европейски парламент, 23.10.2017 г.
  Съвет на Европейския съюз, 24.10.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 5.2.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 163/3/4 |

Консултации

Европейски парламент, 23.10.2017 г.

Съвет на Европейския съюз, 24.10.2017 г.

Правно основание

Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

5.2.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

15.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

163/3/4

1.   Заключения и препоръки

1.1.   
  Заключения

| 1.1.1. | В редица свои предходни становища ЕИСК вече подкрепи необходимостта от законодателна инициатива в областта на свободното движение на нелични данни, тъй като счита, че става въпрос за съществена предпоставка за постигане на целите на Програмата в областта на цифровите технологии и осъществяване на цифровия единен пазар. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Това предложение на Комисията представлява за момента най-подходящият правен аспект на бъдещата европейска политика за развитието на икономиката, основана на данни, и нейното въздействие върху икономическия растеж, научните изследвания, подкрепата за нови технологии, по-специално в областта на изкуствения интелект, изчисленията в облак, метаданните и „интернет на нещата“, промишления сектор и сектора на услугите като цяло и на обществените услуги в частност. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | ЕИСК счита обаче, че това предложение е закъсняло и освен това прекалено ограниченото приложно поле, неяснотата и липсата на решителност на обявените механизми и най-вече липсата на политическа амбиция, воля и решимост, могат да осуетят целите му. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | По отношение на първата и най-важната от целите му, а именно подобряването на трансграничната мобилност на неличните данни в единния пазар, ЕИСК счита, противно на Комисията, че не е достатъчно на първо време да изисква от държавите членки да я уведомяват „за всеки проектозакон, който въвежда ново изискване за локализиране на данни или променя вече съществуващо такова изискване“ в срок от само 12 месеца след датата на влизане в сила на настоящия регламент, което не се очаква да стане преди края на 2018 г., в най-добрия случай, и да задължи държавите членки да отменят „всяко изискване за локализиране на данни, което не съответства“ на правилото за незабрана или ограничаване на свободното движение на такива данни освен ако е оправдано от съображения за обществената сигурност. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | По отношение на втората цел, а именно „гаранция, че правомощията на компетентните органи да изискват и получават достъп до данните за целите на регулаторния контрол, например за проверка и одит, остават незасегнати“, ЕИСК не приема, че предложението се ограничава да предложи процедура за сътрудничество между компетентните органи на всяка държава членка, която включва създаването на мрежа от единни звена за контакт, които ще служат за връзка с другите държави членки и Комисията по въпросите, свързани с прилагането на регламента. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | И накрая, по отношение на третата цел, а именно „улесняване на професионалните потребители на услуги за съхранение или друга обработка на данни при смяната на доставчици и прехвърлянето на данни“, ЕИСК не приема, че Комисията се ограничава с поемането на ангажимента да „насърчава и улеснява разработването на кодекси за поведение на равнището на Съюза с цел саморегулиране“ в област, за чието регулиране би следвало да бъдат предвидени единствено законодателни мерки. Тя дори не е предложила изготвянето на „насоки“ за разработването на въпросните кодекси за поведение с цел саморегулиране. |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Поради всички тези причини ЕИСК не може да подкрепи документа в настоящия му вариант. Комитетът е готов да даде одобрението си за това предложение единствено ако то бъде изменено съгласно отправените тук препоръки и се възприема ясно като най-големия общ знаменател, приемлив за държавите членки и заинтересованите страни, но винаги в перспективата, че става въпрос за първа стъпка, която ще доведе до по-амбициозни действия, насочени към ефективно осъществяване на истинско свободно движение на нелични данни в рамките на цифровия единен пазар на Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.1.8. | Друго условие е да се вземат надлежно предвид международните аспекти на глобалната икономика, в която тази инициатива трябва задължително да се впише. |
| --- | --- |

1.1.8.

1.2.   
  Препоръки

| 1.2.1. | ЕИСК препоръчва на Комисията да преразгледа своето предложение, за да го доближи значително до условията, определени във вариант 3, който ЕИСК предпочита пред избрания подвариант 2а.
  Освен това Комитетът настоятелно препоръчва на Комисията да включи по-специално в своето предложение препоръките, съдържащи се в параграфи 3.4.1 (дата на влизане в сила), 3.4.2 (липса на задължителна процедура в случай на неизпълнение), 3.6 (липса на насоки относно кодексите за поведение), 3.7 (неотчитане на класификацията на метаданните) и 3.8 (неотчитане на глобалния и трансевропейски характер на цифровата икономика), и по-конкретно по отношение на необходимостта да се предвиди специфична процедура за случаите на неспазване от страна на държавите членки. |
| --- | --- |

1.2.1.

Освен това Комитетът настоятелно препоръчва на Комисията да включи по-специално в своето предложение препоръките, съдържащи се в параграфи 3.4.1 (дата на влизане в сила), 3.4.2 (липса на задължителна процедура в случай на неизпълнение), 3.6 (липса на насоки относно кодексите за поведение), 3.7 (неотчитане на класификацията на метаданните) и 3.8 (неотчитане на глобалния и трансевропейски характер на цифровата икономика), и по-конкретно по отношение на необходимостта да се предвиди специфична процедура за случаите на неспазване от страна на държавите членки.

| 1.2.2. | ЕИСК настоява също Комисията да приеме различните предложения за подобрение, които Комитетът предлага да бъдат внесени в различни членове на разглеждания проекторегламент. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Освен това препоръчва настоятелно на Комисията да включи в своето предложение измененията, предложени в позицията на председателството на Съвета от декември, които Комитетът одобрява, тъй като внасят подобрение и са в състояние да направят предложението осъществимо. |
| --- | --- |

1.2.3.

2.   Кратък преглед и общ контекст

2.1.   
  Обобщение на предложението и на обосновката му

| 2.1.1. | Комисията обосновава необходимостта и пропорционалността на настоящото предложение за регламент (1) със следните аргументи:






  — | „подобряване на мобилността на нелични данни през границите в рамките на единния пазар, която понастоящем в много държави членки е ограничена от изискванията за локализиране или от правната несигурност на пазара“; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

—

„подобряване на мобилността на нелични данни през границите в рамките на единния пазар, която понастоящем в много държави членки е ограничена от изискванията за локализиране или от правната несигурност на пазара“;

| — | „гаранция, че правомощията на компетентните органи да изискват и получават достъп до данните за целите на регулаторния контрол, остават незасегнати“; и |
| --- | --- |

—

„гаранция, че правомощията на компетентните органи да изискват и получават достъп до данните за целите на регулаторния контрол, остават незасегнати“; и

| — | „улесняване на професионалните потребители на услуги за съхранение или друга обработка на данни при смяната на доставчици и прехвърлянето на данни“. |
| --- | --- |

—

„улесняване на професионалните потребители на услуги за съхранение или друга обработка на данни при смяната на доставчици и прехвърлянето на данни“.

| 2.1.2. | Комисията счита, че предложението отговаря на принципа на субсидиарност, тъй като, осигурявайки свободното движение на данни в Съюза, претендира, че гарантира „гладкото функциониране на вътрешния пазар за горепосочените услуги, което не е ограничено до територията на една държава членка и свободното движение на нелични данни в Съюза, не може да бъде постигнат[о] от държавите членки на национално равнище, тъй като основният проблем е трансграничната мобилност на данните“. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Освен това тя счита, че предложението отговаря на принципа на пропорционалност, тъй като „търси баланс между регулирането на ниво ЕС и обществения интерес в областта на сигурността в държавите членки, както и баланс между регулирането на ниво ЕС и саморегулирането на пазара“. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   
  Правен и политически контекст

| 2.2.1. | От правна гледна точка Комисията разглежда три варианта, които представя накратко в обяснителния меморандум, като обобщава предварителната оценка на въздействието и консултациите със заинтересованите страни, проведени по време на подготовката на законодателния текст (2), и които могат да се обобщят по следния начин:

  Вариант 1 се състои от насоки и/или саморегулиране за преодоляване на установените проблеми и предполага засилване на правоприлагането спрямо различните категории на неоправдани или непропорционални ограничения във връзка с локализирането на данните, налагани от държавите членки.

  Вариант 2 установява правни принципи относно установените проблеми и предвижда определяне на единни звена за контакт от държавите членки и създаване на експертна група за обсъждане на общи подходи и практики и предоставяне на насоки за принципите, въведени по силата на варианта.

  Вариант 3 се състои от подробна законодателна инициатива за установяване, наред с другото, на предварително определени (хармонизирани) оценки за оправдани/неоправдани и пропорционални/непропорционални ограничения във връзка с локализирането на данни, както и ново право за прехвърляне на данни. |
| --- | --- |

2.2.1.

Вариант 1 се състои от насоки и/или саморегулиране за преодоляване на установените проблеми и предполага засилване на правоприлагането спрямо различните категории на неоправдани или непропорционални ограничения във връзка с локализирането на данните, налагани от държавите членки.

Вариант 2 установява правни принципи относно установените проблеми и предвижда определяне на единни звена за контакт от държавите членки и създаване на експертна група за обсъждане на общи подходи и практики и предоставяне на насоки за принципите, въведени по силата на варианта.

Вариант 3 се състои от подробна законодателна инициатива за установяване, наред с другото, на предварително определени (хармонизирани) оценки за оправдани/неоправдани и пропорционални/непропорционални ограничения във връзка с локализирането на данни, както и ново право за прехвърляне на данни.

| 2.2.2. | Заради различията с Комитета за регулаторен контрол, който е излязъл с две отрицателни становища по нейните предложения, и въпреки че мнозинството от заинтересованите страни счита, че вариантът за законодателна инициатива (вариант 3) е най-подходящият инструмент, Комисията е изготвила по чисто стратегически съображения един

  подвариант 2а, „който позволява да се оцени комбинацията от законодателни актове за установяването на рамка за свободното движение на данни, единните звена за контакт и експертната група, както и мерки за саморегулиране във връзка с прехвърлянето на данни“.
  Комисията счита, че този вариант ще гарантира „ефективното премахване на съществуващите неоправдани ограничения във връзка с локализирането на данни и ефективно ще възпрепятства бъдещото въвеждане на такива ограничения“ и освен това „ще стимулира трансграничното и междусекторното използване на услугите за съхранение или друга обработка на данни и развитието на пазара на данни“ и в резултат на това „ще помогне за промяна на икономиката и обществото и ще разкрие нови възможности за европейските граждани, предприятия и публични администрации“. |
| --- | --- |

2.2.2.

подвариант 2а, „който позволява да се оцени комбинацията от законодателни актове за установяването на рамка за свободното движение на данни, единните звена за контакт и експертната група, както и мерки за саморегулиране във връзка с прехвърлянето на данни“.

Комисията счита, че този вариант ще гарантира „ефективното премахване на съществуващите неоправдани ограничения във връзка с локализирането на данни и ефективно ще възпрепятства бъдещото въвеждане на такива ограничения“ и освен това „ще стимулира трансграничното и междусекторното използване на услугите за съхранение или друга обработка на данни и развитието на пазара на данни“ и в резултат на това „ще помогне за промяна на икономиката и обществото и ще разкрие нови възможности за европейските граждани, предприятия и публични администрации“.

| 2.2.3. | Във връзка с това Комисията представя предложение за регламент, считайки, че „ще гарантира, че единните правила за свободното движение на нелични данни се прилагат едновременно в целия Съюз“, което „е особено важно за премахването на съществуващите ограничения и за предотвратяване на въвеждането на нови такива от държавите членки“. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Настоящото предложение води началото си от последните технологични достижения, които позволяват все по-ефикасно съхранение и използване на големи информационни масиви, което води до икономии от мащаба и ползи за техните потребители, предоставяйки им бърз достъп, по-голяма свързаност и по-голямата автономност. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.4.1. | В съобщението си „Изграждане на основана на данни европейска икономика“Комисията (3) специално отбелязва връзката между пречките пред свободното движение на данни и забавянето в развитието на европейския пазар. От това произтича необходимостта за Комисията да представи предложение за правна рамка, с която се премахва понятието „гранични проверки“.
  Следва да се отбележи, че от страна на държавите членки само около половината са подписали неофициален документ относно инициатива за свободното движение на данни (4), като сред подписалите не са нито Германия, нито Франция, нито която и да е от южните държави от ЕС. |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Следва да се отбележи, че от страна на държавите членки само около половината са подписали неофициален документ относно инициатива за свободното движение на данни (4), като сред подписалите не са нито Германия, нито Франция, нито която и да е от южните държави от ЕС.

| 2.2.4.2. | Комисията се връща на темата със съобщението относно междинния преглед на стратегията за цифров единен пазар — „Свързан с интернет цифров единен пазар за всички“ (5), в което обявява публикуването през 2017 г. на две законодателни инициативи, първата относно свободното трансгранично движение на нелични данни, предмет на настоящото становище, и втората относно достъпа и повторното използване на публични данни и данни, придобити посредством използването на публични източници, все още в процес на изготвяне в Комисията. |
| --- | --- |

2.2.4.2.

| 2.2.4.3. | В заключение в становището на ЕИСК относно „Цифров единен пазар: междинен преглед“ (6) се посочва, че „европейската икономика, основана на данни, е един от секторите, в които разликата между ЕС и лидерите в областта на глобалните цифрови иновации е по-очевидна“ и в този смисъл Комитетът „подкрепя предложението за създаване на регулаторна рамка, при условие че тя се впише правилно и в контекста на компютърните услуги в облак, изкуствения интелект и „интернет на нещата“, като взема предвид свободата на договаряне, премахвайки пречките пред иновациите, и намери адекватен отговор в предоставеното финансиране от ЕС“ или в случая вариант 3. |
| --- | --- |

2.2.4.3.

| 2.2.4.4. | Това предложение на Комисията представлява за момента най-подходящият правен аспект на бъдещата европейска политика за развитието на икономиката, основана на данни, и нейното въздействие върху икономическия растеж, научните изследвания, подкрепата за нови технологии, по-специално в областта на изкуствения интелект, изчисленията в облак, метаданните и „интернет на нещата“, промишления сектор и сектора на услугите като цяло и на обществените услуги в частност (7). |
| --- | --- |

2.2.4.4.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК се запозна с целта на настоящата инициатива, като в редица свои предходни становища е заявявал подкрепата си, считайки, че става въпрос за съществена предпоставка за постигане на целите на Програмата в областта на цифровите технологии и осъществяване на цифровия единен пазар. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Комитетът обаче не може да не изрази разочарованието си относно прекалено ограниченото приложно поле, неамбициозните предложения, неяснотата и липсата на решителност на обявените механизми и най-вече липсата на политическа амбиция, воля и решимост.
  По-конкретно, налагат се следните коментари: |
| --- | --- |

3.2.

По-конкретно, налагат се следните коментари:

| 3.3. | Чрез понятието „свободно движение“ на нелични данни Комисията възнамерява твърдо да се противопостави на съвкупността от политики и практики в държавите членки, които създават, налагат или разрешават бариери по отношение на местоположението на данните с цел тяхното съхранение или друга обработка на такъв вид данни, за които напълно обосновано счита, че не трябва да подлежат на никакви забрани или ограничения, освен в случаите, когато това е обосновано от съображения за обществена сигурност (8), и възнамерява да го постигне чрез установяване на правила относно:






  а) | изисквания за локализиране на данни; |
| --- | --- | --- |

3.3.

а)

изисквания за локализиране на данни;

| б) | наличие на данни за компетентните органи; |
| --- | --- |

б)

наличие на данни за компетентните органи;

| в) | преносимост на данните за професионалните потребители. |
| --- | --- |

в)

преносимост на данните за професионалните потребители.

| 3.4. | За да приложи на практика първата от горепосочените точки — изисквания за локализиране на данни –, Комисията приема, че на първо време е достатъчно да възложи на държави членки да я уведомяват за „всеки проектозакон, който въвежда ново изискване за локализиране на данни или променя вече съществуващо такова изискване“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | В срок от само 12 месеца след влизане в сила на настоящия регламент, което не се очаква да стане преди края на 2018 г., държавите членки ще бъдат задължени да отменят „всяко изискване за локализиране на данни, което не съответства“ на правилото за незабрана или ограничаване на свободното движение на такива данни освен ако е оправдано от съображения за обществената сигурност. В този случай съответната държава членка трябва да информира Комисията, като изложи причините, поради които смята, че мярката е в съответствие с горепосочената разпоредба и поради това следва да остане в сила. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Липса на конкретна процедура в случай на неизпълнение от страна на конкретна държава членка |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | По отношение на втората точка — наличие на данни за компетентните органи — предложението не променя правомощията на компетентните органи да изискват и да получават достъп до данни за изпълнението на служебните си задължения в съответствие с правото на Съюза или националното право.

  В него обаче се добавя важна разпоредба: „На компетентните органи не може да бъде отказан достъп до данни на основание, че тези данни се съхраняват или обработват по друг начин в друга държава членка“. |
| --- | --- |

3.5.

В него обаче се добавя важна разпоредба: „На компетентните органи не може да бъде отказан достъп до данни на основание, че тези данни се съхраняват или обработват по друг начин в друга държава членка“.

| 3.5.1. | При все това, за да гарантира изпълнението на това право, предложението се ограничава да предложи процедура за сътрудничество между компетентните органи на всяка държава членка, подобна на вече съществуващите в други области и за целите на която е предвидено създаването на мрежа от единни звена за контакт, която ще служи за връзка с единните звена за контакт на другите държави членки и Комисията по въпросите, свързани с прилагането на регламента, без при все това да се направи оценка на ефикасността на тези звена за контакт и на целесъобразността на свързаните с това разходи. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | В крайна сметка обаче прилагането на принудителни мерки за получаване на достъп от запитания орган до всички помещения на физическо или юридическо лице, включително оборудване и средства за съхранение или последваща обработка, винаги ще се определя съгласно процесуалното право на всяка държава членка. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | С други думи, в случай на неизпълнение, което е най-вероятно, единствената възможност е да се сезират общите съдилища на държавите членки, което означава познатото бавене от страна на правосъдната система, изключително високите ѝ такси и непредвидимостта на резултатите. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | Накрая, що се отнася до третата горепосочена точка — преносимост на данните за професионалните потребители — Комисията се ограничава да „насърчава и улеснява разработването на кодекси за поведение на равнището на Съюза с цел саморегулиране, в които се определят насоки за най-добри практики, за да се улесни смяната на доставчици и да се гарантира, че те предоставят на професионалните потребители достатъчно подробна, ясна и прозрачна информация преди сключването на договор за съхранение и обработка на данни“ по серия от наистина структурни и съществени аспекти (9). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | На първо място, следва да се отбележи, че този подход подлежи на силна критика, тъй като разчита само на механизми за саморегулиране, когато става въпрос за регулиране на основни аспекти, които следва да се уредят само със законодателни разпоредби.
  Въпреки че ЕИСК винаги е бил привърженик на съвместното регулиране като допълнително средство от изключително значение в правната рамка на Съюза, не е съгласен правила и принципи, които са от значение за съгласуваността и хармонизацията на законодателството на ЕС, да се уреждат само със саморегулиране, без параметри или насоки.
  Един по-сериозен аспект, що се отнася по-специално до преносимостта, е ограничаването на отговорността и въвеждането на срокове на лоялност за субекта на данните, както и възможността за заличаване на съдържание в случай на неспазване. |
| --- | --- |

3.6.1.

Въпреки че ЕИСК винаги е бил привърженик на съвместното регулиране като допълнително средство от изключително значение в правната рамка на Съюза, не е съгласен правила и принципи, които са от значение за съгласуваността и хармонизацията на законодателството на ЕС, да се уреждат само със саморегулиране, без параметри или насоки.

Един по-сериозен аспект, що се отнася по-специално до преносимостта, е ограничаването на отговорността и въвеждането на срокове на лоялност за субекта на данните, както и възможността за заличаване на съдържание в случай на неспазване.

| 3.6.2. | Още по-осъдително е, че Комисията дори не предлага механизъм за съвместна регулация, в съответствие с модела и параметрите, определени своевременно от ЕИСК (10).
  В този смисъл ЕИСК смята, че разглежданият регламент следва поне да предвижда набор от основни правила, които се отнасят до договорните отношения между доставчиците на услуги и потребителите, както и черен списък със забранени клаузи във връзка с ограничението на правото на преносимост, съгласно параметрите, които изрично е установил в своето становище относно саморегулирането и съвместното регулиране. |
| --- | --- |

3.6.2.

В този смисъл ЕИСК смята, че разглежданият регламент следва поне да предвижда набор от основни правила, които се отнасят до договорните отношения между доставчиците на услуги и потребителите, както и черен списък със забранени клаузи във връзка с ограничението на правото на преносимост, съгласно параметрите, които изрично е установил в своето становище относно саморегулирането и съвместното регулиране.

| 3.6.3. | Недопустимо е, че Комисията все още не е предложила съставянето на „насоки“ за изготвянето на посочените кодекси за поведение, както вече е правила в други области, което е приветствано от ЕИСК.
  Що се отнася до преносимостта на данните, някои предприятия са възприели практики, които са в ущърб на правата на потребителите, например по отношение на ограниченията върху собствеността на данните или правата на интелектуална собственост върху съдържанието на услугите в облак, съгласието за събиране и обработване на данни — въвеждане на правила за предполагаемо съгласие — както и скрити плащания или правото да преустановят услуга въз основа на едностранно решение на предприятието. |
| --- | --- |

3.6.3.

Що се отнася до преносимостта на данните, някои предприятия са възприели практики, които са в ущърб на правата на потребителите, например по отношение на ограниченията върху собствеността на данните или правата на интелектуална собственост върху съдържанието на услугите в облак, съгласието за събиране и обработване на данни — въвеждане на правила за предполагаемо съгласие — както и скрити плащания или правото да преустановят услуга въз основа на едностранно решение на предприятието.

| 3.6.4. | Накрая Комисията обещава, без да предложи каквато и да била друга алтернатива от законодателен характер, че ще преразгледа „разработването и ефективното прилагане на такива кодекси за поведение и ефективното предоставяне на информация от страна на доставчиците не по-късно от две години след датата на прилагане на настоящия регламент“. И след това какво? |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.7. | Следва освен това да се отбележи, че, ограничавайки предложението си до трите посочени хипотези, Комисията не отчита нарастващата загриженост във връзка с метаданните, които се считат за нелични данни, макар че трябва, освен в случаи на обосновани изключения, да се ползват от същата защита като личните данни, по-конкретно по отношение на правото на титуляра на правата на достъп, поправка, заличаване или възразяване. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Всъщност предприятията, които се занимават с анализ на метаданните, извършват проактивен и прогнозен анализ, който въз основа на данните определя тенденциите или условията, при които предприятията ще вземат решенията в бъдеще. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Освен това не е ясно дали бъдещият регламент ще се прилага само към данни, получени в електронен формат, тъй като член 3, параграф 2 определя съхранението като всяко съхранение на данни в електронен формат, а в член 2 се посочва, че регламентът се прилага за „съхранението или друга обработка на електронни данни“. Т.е., ако вземем за пример анонимен въпросник, попълнен при физическото присъствие на притежателите на данните и съхраняван физически, тези разпоредби биха могли да означават, че той не е обхванат от разглеждания регламент. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | От друга страна, „интернет на нещата“, разпространението на електронните апарати, по-специално домакинските уреди, които събират и кръстосват нелични данни, би могло в бъдеще да повдигне различни въпроси по отношение на сигурността и неприкосновеността на личния живот, поради което е от съществено значение Европейската комисия да отдели по-голямо внимание на неличните данни, като се вземат предвид основните права на гражданите. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | На последно място и с оглед на неяснотата, която съществува между лични и нелични данни — тъй като неличните данни лесно могат да станат лични — поддържането на напълно различен режим за тези видове данни може да доведе до това инстанциите да се стремят да квалифицират като нелични получените данни, като по този начин се избягва прилагането на Регламент (ЕС) 2016/679 от 27 април 2016 г. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.8. | Освен това в предложението на Комисията не се взема предвид в достатъчна степен глобалният и трансевропейски характер на цифровата икономика, тъй като целта на Комисията е да регулира вътрешния пазар, забравяйки, че той се развива в рамките на световния пазар, без каквато и да е гаранция, че в други страни и континенти се прилагат същите правила, които тя сега се опитва да въведе и без правомощия да ги налага в международните преговори. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Поради всички тези причини ЕИСК не приема подвариант 2а, предложен от Комисията без основателни и последователни аргументи в ущърб на вариант 3, който Комитетът подкрепя. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Комитетът е готов да даде одобрението си за така измененото предложение единствено ако то включва предложените от него изменения, както и тези, произтичащи от позицията на председателството на Съвета, изложена в декларацията му от 19 декември 2017 г., която той подкрепя, и при условие че така измененото предложение се възприема ясно като най-големия общ знаменател, приемлив за държавите членки и заинтересованите страни, но винаги в перспективата, че става въпрос за първа стъпка, която ще доведе до по-амбициозни действия, насочени към ефективно осъществяване на истинско свободно движение на нелични данни в рамките на цифровия единен пазар на Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Конкретни бележки

4.1.   
  Член 2 — Обхват

| 4.1.1. | ЕИСК поставя въпрос относно естеството на подточка а), в случая относно смисъла на израза „осигурявано като услуга на потребителите“, по-конкретно дали става въпрос за правна сделка, предоставяна срещу заплащане или безплатно.
  Важно е да се отбележи, че понастоящем съществуват различни услуги, които се предоставят безплатно, по-специално Google Analytics. Факт е обаче, че при липса на проверка на това условие, предприятията, които предоставят услугата, биха могли да включат в договорите си за предоставяне на услуги неравноправни клаузи, съгласно които се освобождават от отговорност в случай на загуба или унищожаване на данните, дори да си вменят правото да ги изтриват без съгласието на техния титуляр. |
| --- | --- |

4.1.1.

Важно е да се отбележи, че понастоящем съществуват различни услуги, които се предоставят безплатно, по-специално Google Analytics. Факт е обаче, че при липса на проверка на това условие, предприятията, които предоставят услугата, биха могли да включат в договорите си за предоставяне на услуги неравноправни клаузи, съгласно които се освобождават от отговорност в случай на загуба или унищожаване на данните, дори да си вменят правото да ги изтриват без съгласието на техния титуляр.

| 4.1.2. | От друга страна, ЕИСК счита, че подобно на Регламент (ЕС) 2016/679, настоящият регламент следва да се прилага също и спрямо държава извън Европейския съюз и, че правото на държава членка има силата на международното частно право. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   
  Член 3 — Определения

4.2.1.   Понятието „нелични данни“

| 4.2.1.1. | Предложението не съдържа никакво определение от аристотелов вид по отношение на това какво са „неличните данни“; най-многото, което може да се каже, на пръв поглед, е, че става въпрос за данни, различни от личните, т.е. чисто отрицателно определение, което може да се извлече от съображение 7 от преамбюла и от член 1 на предложението. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

| 4.2.1.2. | При по-задълбочен прочит обаче става ясно, че понятието изключва единствено личните данни, които са предмет на специфична правна закрила, а именно закрилата, предоставяна понастоящем в ЕС от Регламент (ЕС) 2016/679 в ЕС от 27 април 2016 г., Директива (ЕС) 2016/680 от същата дата и Директива 2002/58/ЕО от 12 юли 2002 г. (11) и от националните законодателства, които са ги транспонирали. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

| 4.2.1.3. | По този начин настоящото предложение изглежда обхваща не само данни, отнасящи се до юридически лица (които, за разлика от мнението, изразено неколкократно от Комитета, не се ползват със същата защита като предоставената на физическите лица, какъвто е случаят в няколко национални правни системи), но също и „анонимни“ лични данни, за които е налице само едно позоваване, а именно в 26-о съображение на Общия регламент относно защитата на данните. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

| 4.2.1.4. | С оглед на неясния текст, ЕИСК подчертава, че по причини, свързани с последователността, хармонизацията и правната яснота на актовете на ЕС, е необходимо в разглеждания регламент да има изрично определение на неличните данни, а не субсидиарно и общо определение, насочващо към съществуващото определение в Регламент (ЕС) /679, тъй като много юрисдикции имат различни тълкувания относно това какво се има предвид под лични и нелични данни. |
| --- | --- |

4.2.1.4.

4.3.   
  Член 4 — Свободно движение на данни в Съюза

| 4.3.1. | По причини, свързани с правната яснота и сигурност, ЕИСК смята, че трябва да се конкретизират сроковете, определени на държавите членки, за да уведомят за мерки, оправдаващи запазването или създаването на правила, които поради съображения за обществена сигурност, са в противоречие с настоящия регламент. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Комитетът счита също, че е важно Европейската комисия да уведоми останалите държави членки, за да провери дали въпросните мерки ще имат пряко или непряко въздействие върху движението на нелични данни в тях. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   
  Член 9 — Преглед на регламента

| 4.4.1. | Комисията поема задължението да извърши преглед на настоящия регламент и представя основните констатации от него в доклад до ЕП, Съвета и ЕИСК не по-късно от 5 години след влизането му в сила. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Тъй като нищо не предполага, че регламентът ще влезе в сила преди 2018 г., счита за по-целесъобразно прегледът да се извърши в срок от три години, с оглед на очевидната нестабилност на механизма и бързо променящия се характер на материята. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   
  Позиция на председателството на Съвета

| 4.5.1. | Междувременно по време на изготвянето на настоящото проектостановище председателството на Европейския съвет представи на 19 декември изменен текст (12) на предложението на Комисията, в който съществено се изменя предложението на Комисията, точно в смисъла на направените от Комитета препоръки. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Накратко, става въпрос за следното:






  а) | в член 2 — обхват — и в съображения 7а и 8а — изясняване на елементите, които остават извън обхвата на регламента; |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

а)

в член 2 — обхват — и в съображения 7а и 8а — изясняване на елементите, които остават извън обхвата на регламента;

| б) | в член 3 — определения — създаване на нов параграф 2а, в който се уточнява значението на понятието „обработка“; |
| --- | --- |

б)

в член 3 — определения — създаване на нов параграф 2а, в който се уточнява значението на понятието „обработка“;

| в) | в същия член 3, параграф 5, изрично включване на административните практики при определянето на локализирането на данни и произтичаща от това промяна на член 4, параграф 1; |
| --- | --- |

в)

в същия член 3, параграф 5, изрично включване на административните практики при определянето на локализирането на данни и произтичаща от това промяна на член 4, параграф 1;

| г) | в член 5, параграф 2а, създаване на задължителен механизъм за задължително предоставяне на данни, а в параграф 3а на същия член, разпоредба, предвиждаща, че държавите членки могат да налагат санкции на ползвателите, непредоставящи данни, както се препоръчва в настоящото становище; |
| --- | --- |

г)

в член 5, параграф 2а, създаване на задължителен механизъм за задължително предоставяне на данни, а в параграф 3а на същия член, разпоредба, предвиждаща, че държавите членки могат да налагат санкции на ползвателите, непредоставящи данни, както се препоръчва в настоящото становище;

| д) | в член 6, създаване на насоки за изготвянето за кодекси на поведение; |
| --- | --- |

д)

в член 6, създаване на насоки за изготвянето за кодекси на поведение;

| е) | в член 7, определението на ролята на „единните звена за контакт“ и ускоряване на процеса на комуникация между органите; |
| --- | --- |

е)

в член 7, определението на ролята на „единните звена за контакт“ и ускоряване на процеса на комуникация между органите;

| ж) | заличаване на член 8 и с него на Комитета за свободно движение на данни; |
| --- | --- |

ж)

заличаване на член 8 и с него на Комитета за свободно движение на данни;

| з) | в редица членове — по-добро привеждане в съответствие с Директивата относно прозрачността (13); |
| --- | --- |

з)

в редица членове — по-добро привеждане в съответствие с Директивата относно прозрачността (13);

| и) | в съображения 10 и 10а — включване на необходимо разяснение на въпроса относно смесените групи от данни и анонимните данни, както се настоява в това становище; |
| --- | --- |

и)

в съображения 10 и 10а — включване на необходимо разяснение на въпроса относно смесените групи от данни и анонимните данни, както се настоява в това становище;

| й) | в съображение 12а — изясняване на понятието обществена сигурност, упоменато в член 4, с позоваване на съдебната практика на Съда на Европейския съюз, както се препоръчва в настоящото становище. |
| --- | --- |

й)

в съображение 12а — изясняване на понятието обществена сигурност, упоменато в член 4, с позоваване на съдебната практика на Съда на Европейския съюз, както се препоръчва в настоящото становище.

| 4.5.3. | ЕИСК подкрепя категорично всички тези предложения на председателството и настоятелно призовава Комисията, ЕП и държавите членки да ги вземат предвид. |
| --- | --- |

4.5.3.

Брюксел, 15 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2017) 495 final, 13.9.2017 г..

1

(2)  Вж. документ SWD (2017) 304 final.

2

(3)  Вж. COM(2017) 9 final, от 10.1.2017 г. и придружаващ работен документ SWD (2017) 2 final, от същата дата, по които ЕИСК изготви своето становище „Изграждане на основана на данни европейска икономика“, ОВ C 345 от 13.10.2017 г., стр. 130.

3

„Изграждане на основана на данни европейска икономика

(4)  http://www.brukselaue.msz.gov.pl/resource/76f021fe-0e02-4746-8767-5f6a01475099:JCR,

4

(5)  COM(2017) 228 final, от 10.5.2017 г., съпътстващ работен документ SWD (2017) 155 final.

5

(6)  „Цифров единен пазар: междинен преглед“ (все още не е публикувано в ОВ).

6

(7)  COM (2017) 495 final, „Обяснителен меморандум“, стр. 4.

7

(8)  Това понятие, което се съдържа в член 4, параграф 2 от ДЕС и се определя от изключителната компетентност на държавите членки, но чиято дефиниция трябва да се позовава на съдебната практика на Съда на Европейския съюз — вж. решението на Съда на Европейския съюз от 21 декември по обединените дела C-203/15 и C-698/15 Tele2 sveridge AB срещу Post-Och Telestyrelsen и Secretary of State for the Home Department срещу Tom Watson, Peter Brice и Geoffrey Lewis на адрес: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?qid=1513080243312&uri=CELEX:62015CJ0203 (параграфи 11 и 88-89) и на Европейския съд по правата на човека.

8

(9)  Вж. член 6, параграф 1, букви а) и б).

9

(10)  Вж. информационен доклад INT/ 204 от 25.1.2005 г. относно „Състоянието на съвместното регулиране и саморегулирането в рамките на единния пазар“ и становище по собствена инициатива „Саморегулиране и съвместно регулиране“
  ОВ C 291 от 4.9.2015 г., стр. 29.

10

„Състоянието на съвместното регулиране и саморегулирането в рамките на единния пазар“

„Саморегулиране и съвместно регулиране“

(11)  Директива 2002/58/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 юли 2002 г. относно обработката на лични данни и защита на правото на неприкосновеност на личния живот в сектора на електронните комуникации (Директива за правото на неприкосновеност на личния живот и електронни комуникации) (ОВ L 201 от 31.7.2002 г., стр. 37), която вече е преработена с предложението на Комисията относно Европейски кодекс за електронни съобщения [COM(2016) 590 final, 12.10.2016 г.], и с предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно зачитането на личния живот и защитата на личните данни в електронните съобщения и за отмяна на Директива 2002/58/ЕО (Регламент за неприкосновеност на личния живот и електронните съобщения) [COM(2017) 10 final — 2017/0003 (COD)].

11

(12)  Междуинституционално досие 2017/0228 (COD) 15724/1/17REV 1 от 19 декември 2017 г.

12

(13)  ОВ L 294 от 6.11.2013 г., стр. 13.

13

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/86

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно ENISA — Агенцията на ЕС за киберсигурност, и за отмяна на Регламент (ЕС) No 526/2013, както и относно сертифицирането на киберсигурността на информационните и комуникационните технологии („Акт за киберсигурността“)“

[COM(2017) 477 final/2 2017/0225 (COD)]

(2018/C 227/13)

| Докладчик: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Antonio LONGO |

Докладчик:

Alberto MAZZOLA

Съдокладчик:

Antonio LONGO

| Консултация | Европейски парламент, 23.10.2017 г.
  Съвет на Европейския съюз, 25.10.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 5.2.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 206/1/2 |

Консултация

Европейски парламент, 23.10.2017 г.

Съвет на Европейския съюз, 25.10.2017 г.

Правно основание

член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

5.2.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

14.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

206/1/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че новият постоянен мандат за ENISA, предложен от Комисията, ще допринесе съществено за повишаване на устойчивостта на европейските системи. При все това обаче съпътстващите предварителен бюджет и ресурси, предоставени на ENISA, ще бъдат недостатъчни, за да изпълнява агенцията мандата си. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК препоръчва всички държави членки да създадат институция, която да е недвусмислено равностоен партньор на ENISA, тъй като повечето от тях все още не са създали такива. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Освен това ЕИСК смята, че по отношение на изграждането на капацитет ENISA следва да даде приоритет на действия в подкрепа на електронното управление (1). Цифровата самоличност, валидна за ЕС/по света, за лица, организации и обекти е от основно значение, а приоритет следва да имат предотвратяването и борбата с кражбата на самоличност и онлайн измамите. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК препоръчва ENISA да предоставя редовни доклади относно киберготовността на държавите членки, насочени предимно към сектори, определени в Приложение II към Директивата за МИС. При ежегодните общоевропейски киберучения следва да се оценяват готовността на държавите членки и ефективността на европейския механизъм за реакция при кибернетични кризи и да се изготвят препоръки. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подкрепя предложението за създаване на мрежа за компетентност в сферата на киберсигурността, която да бъде поддържана от експертен център за научни изследвания в областта на киберсигурността (CRCC). Тази мрежа би могла да подкрепи европейския цифров суверенитет чрез разработване на конкурентоспособна европейска промишлена база за ключови технологични способности въз основа на работата, извършена от договорните публично-частни партньорства (дПЧП), които следва да прераснат в Тристранни съвместни предприятия. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Човешкият фактор е една от най-важните причини за инциденти в кибернетичното пространство. Според ЕИСК е необходимо да се изгради стабилна база от киберумения и да се подобри кибернетичната хигиена, включително чрез кампании за повишаване на осведомеността сред гражданите и предприятията. ЕИСК подкрепя създаването на сертифицирана на равнището на ЕС учебна програма за средните училища и специалистите. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че европейският цифров единен пазар се нуждае и от единно тълкуване на правилата за киберсигурност, включително взаимно признаване между държавите членки. ЕИСК смята, че наличието на рамка за сертифициране и схеми за сертифициране за различните сектори би могло да осигури общи базови показатели. Все пак към различните сектори трябва да се прилагат различни подходи поради начина, по който те функционират. Поради това ЕИСК смята, че в този процес следва да бъдат включени секторните агенции на ЕС (Европейска агенция за авиационна безопасност (EAAБ), Агенция за железопътен транспорт на Европейския съюз (ERA), Европейска агенция по лекарствата (EMA) и др.), а в някои случаи и със съгласието на ENISA, за да се гарантира съгласуваността, трябва да им бъде възложено да изготвят схеми в областта на киберсигурността. А в сътрудничество със CEN, Cenelec и ETSI следва да бъдат приети минимални европейски стандарти за сигурност в областта на ИТ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | В състава на предвидената европейска група за сертифициране за целите на киберсигурността, подпомагана от ENISA, следва да влязат национални надзорни органи за сертифициране, заинтересовани страни от частния сектор, включително оператори от различни области на приложение, както и участници от научните среди и гражданското общество. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че Агенцията следва да контролира работата и вземането на решения от националните надзорни органи за сертифициране чрез одити и инспекции от името на Комисията и че в Регламента би трябвало да бъдат определени отговорностите и санкциите при неспазване на стандартите. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че сред дейностите по сертифициране трябва да се включи подходяща система за етикетиране, която да се прилага и към внасяните продукти, за да се повиши доверието на потребителите. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Европа трябва да увеличи инвестициите, като обедини различните фондове на ЕС, национални фондове и частни инвестиции в посока на стратегическите цели в добро публично-частно сътрудничество и като създаде фонд на ЕС за киберсигурност за иновации и НИРД в текущата и бъдещата рамкова програма за научни изследвания. Освен това Европа следва да създаде фонд за внедряване за киберсигурност, с който да създаде нова възможност в текущия и бъдещия Механизъм за свързване на Европа, както и в следващия Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) 3.0. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК счита, че „обикновените“ устройства за „интернет на хората“ (IoP) трябва да имат минимално ниво на сигурност. В този случай сертифицирането е ключов метод за осигуряване на по-високо ниво на сигурност. Сигурността на Интернет на нещата (ИН) следва да бъдат приоритет. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Настояща рамка за киберсигурността

| 2.1. | Киберсигурността е от решаващо значение за просперитета и националната сигурност, както и за самото функциониране на нашите демокрации, свободи и ценности. „Киберсигурността е екосистема, в която законодателствата, организациите, уменията, сътрудничеството и техническото изпълнение трябва да бъдат в съзвучие, за да бъдат най-ефективни“, се посочва в Глобалния индекс на ООН за киберсигурност. Там се казва още, че киберсигурността „придобива все по-голямо значение в съзнанието на лицата, вземащи решения.“ |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Поради революционното развитие на интернет необходимостта от сигурна екосистема придобива решаващо значение. Това революционно развитие не само предефинира индустриите от модела „дружество — потребител“ (B2C) като медиите, търговията на дребно и финансовите услуги; то промени производството, енергетиката, земеделието, транспорта и други промишлени сектори на икономиката, които взети заедно представляват почти две трети от световния брутен вътрешен продукт, както и инфраструктурата за публичните услуги и взаимодействията на хората с публичната администрация. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Стратегията за цифровия единен пазар е изградена въз основа на подобряване на достъпа до стоки, услуги и съдържание, като създава подходяща правна рамка за цифровите мрежи и услуги и за реализирането на ползите от икономиката, основана на данни. Изчислено е, че стратегията може да допринесе 415 милиарда евро годишно за икономиката на ЕС. По преценки до 2022 г. в частния сектор в Европа няма да достигат 350 000 специалисти с умения в областта на киберсигурността (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | По преценка на проучване от 2014 г. икономическото въздействие на киберпрестъпността в Съюза през 2013 г. е възлязло на 0,41 % от БВП на Европейския съюз (т.е. около 55 млрд. евро) (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Според Специалното проучване на Евробарометър 464a относно „Отношението на европейците към сигурността в кибернетичното пространство“ 73 % от потребителите на интернет се притесняват за защитата, осигурявана от уебсайтове, на личната им информация онлайн, а 65 % — за защитата, осигурявана от публичните органи. По-голямата част от респондентите се опасяват, че могат да бъдат жертва на различни форми на престъпления в кибернетичното пространство, и по-специално на зловреден софтуер на своите устройства (69 %), кражба на самоличност (69 %) и банкови карти и банкови измами онлайн (66 %) (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Досега никоя правна уредба не успя да остане в крак с темпото на развитие на цифровите иновации, а редица правни текстове изграждат позиция по позиция подходяща уредба: преразглеждането на Кодекса за електронните съобщения, Общият регламент относно защитата на данните (ОРЗД), Директивата относно сигурността на мрежите и информационните системи (Директива относно МИС), Регламентът относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар (e-IDAS), Щитът за личните данни в отношенията между ЕС и САЩ, Директивата относно измами с непарични платежни средства, и др. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Освен ENISA, „агенцията на ЕС за киберсигурност“, съществуват множество различни организации, занимаващи се с въпроси, свързани с киберсигурността: Европол; CERT-EU (екип на Европейския съюз за незабавно реагиране при компютърни инциденти), Център на ЕС за анализ на информация (EU INTCEN), Европейска агенция за оперативното управление на широкомащабни информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието (eu-LISA), информационни центрове за споделяне и анализ на информация (ISACs), Европейска организация за киберсигурност (ECSO), Европейска агенция по отбрана (EDA); експертен център на НАТО за кибернетична защита и група правителствени експерти на ООН (група на ООН от правителствени експерти по въпросите на развитието в областта на информацията и далекосъобщенията в контекста на международната сигурност). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | От първостепенно значение за осигуряването на висококачествени стоки и услуги е сигурността да е предвидена още при проектирането: интелигентните устройства не са чак толкова интелигентни, ако не са защитени, а същото важи и за интелигентните автомобили, интелигентните градове и интелигентните болници — всички те се нуждаят от вградена сигурност за устройства, системи, структури и услуги. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | На заседанието си на 19 и 20 октомври 2017 г. Европейският съвет призова за приемането на общ подход към киберсигурността в ЕС като последващо действие във връзка с предложения пакет за реформа, призовавайки за „общ подход към киберсигурността: цифровият свят изисква доверие, а доверието може да се постигне единствено чрез по-голяма проактивност по отношение на сигурността още на етапа на проектирането във всички цифрови политики, чрез подходящо сертифициране на сигурността на продуктите и услугите и повишаване на капацитета ни за предотвратяване, възпиране, установяване и реагиране на кибератаки“ (5). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | В своята резолюцията от 17 май 2017 г. Европейският парламент „подчертава необходимостта от цялостна сигурност по цялата верига за създаване на стойност в областта на финансовите услуги; насочва вниманието към големия брой и разнообразието от рискове, свързани с кибератаки, насочени към нашата инфраструктура на финансовите пазари, „интернет на предметите“, валутите и данните; [...] призовава ЕНО, в сътрудничество с националните регулаторни органи, да правят редовен преглед на оперативните стандарти, като се обхващат рисковете на финансовите институции, свързани с ИКТ; освен това призовава за насоки на ЕНО относно контролирането на тези рискове; подчертава значението на технологичното ноу-хау, необходимо за изпълнението на задачите на ЕНО“ (6). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ЕИСК и преди е имал възможност да се занимае с проблема (7), включително по време на срещата на върха в Талин, конференцията на тема „Бъдещето развитие на електронно правителство“ (8), и създаде постоянна проучвателна група относно Програмата в областта на цифровите технологии. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Предложенията на Комисията

| 3.1. | В пакета за киберсигурност влизат съвместното съобщение за преглед на предишната Европейска стратегия за киберсигурност (2013 г.) и Актът за киберсигурността, насочени към новия мандат на ENISA и предложена рамка за сертифициране. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Стратегията е структурирана около три основни теми: устойчивост, възпиране и международно сътрудничество. В частта относно възпирането се разглеждат основно въпросите на киберпрестъпността, включително Будапещенската конвенция, а в частта относно международното сътрудничество — кибернетичната отбрана, кибердипломацията и сътрудничеството с НАТО. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Предложението съдържа нови инициативи, например:






  — | изграждане на по-солидна агенция на ЕС за киберсигурността; |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

изграждане на по-солидна агенция на ЕС за киберсигурността;

| — | въвеждане на схема за сертифициране на киберсигурността на равнището на ЕС; |
| --- | --- |

—

въвеждане на схема за сертифициране на киберсигурността на равнището на ЕС;

| — | бързо прилагане на Директивата за МИС. |
| --- | --- |

—

бързо прилагане на Директивата за МИС.

| 3.4. | В частта относно устойчивостта се предлагат действия, свързани с киберсигурността, насочени по-конкретно към: пазарни въпроси, Директивата за МИС, бързо аварийно реагиране, развитие на правомощия на ЕС, образование, обучение — по киберумения и киберхигиена — и осведоменост). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Успоредно с това, Актът за киберсигурността предлага създаването на рамка на ЕС за сертифициране в областта на киберсигурността за ИКТ продукти и услуги. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | В Акта за киберсигурността се предлага засилена роля за ENISA като агенцията на ЕС за киберсигурността, на която се дава постоянен мандат. Очаква се в допълнение към сегашните си задължения ENISA да поеме нови помощни и координационни задачи, свързани с подкрепата за прилагането на Директивата относно мрежовата и информационната сигурност, Стратегията на ЕС за киберсигурност, проекта, изграждането на капацитет, знания и информация, повишаването на осведомеността, свързаните с пазара функции като подкрепа за стандартизацията и сертифицирането, научните изследвания и иновациите, общоевропейските учения по въпросите на киберсигурността, както и секретариата на мрежата на екипа за реагиране при инциденти с компютърната сигурност (ЕРИКС). |
| --- | --- |

3.6.

4.   Общи бележки — Общ преглед

4.1.   
  Контекст: устойчивост

4.1.1.   Единен пазар на решения, свързани с киберсигурността

Задължение за полагане на грижи: разработването на предложения принцип за „задължение за полагане на грижи“, посочен в съвместното съобщение за използването на жизнен цикъл от сигурни процеси на разработка, е интересна концепция, която предстои да бъде разработена с промишления сектор на ЕС, което би могло да доведе до цялостен подход за спазване на правните изисквания на ЕС. За бъдещото развитие следва да се отчита сигурността по подразбиране.

Отговорност: Сертификацията ще улесни определянето на отговорността в случай на спор.

| 4.1.2. | Директивата за МИС: енергетика, транспорт, банки/финанси, здравеопазване, водоснабдяване, дигитална инфраструктура, електронна търговия. |
| --- | --- |

4.1.2.

ЕИСК смята, че пълното и ефективно прилагане на директивата за мрежова и информационна сигурност е от съществено значение, за да се гарантира устойчивостта на националните критични сектори.

ЕИСК счита, че споделянето на информация между публичните и частните участници следва да се укрепи чрез секторни центрове за споделяне и анализ на информация (ISACs). Следва да бъде разработен подходящ механизъм за осъществяване на защитен обмен на доверителна информация в рамките на центъра за споделяне и анализ на информация (ISAC) и между екипите за реагиране при инциденти с компютърната сигурност (CSIRTs) и ISAC, въз основа на оценка/анализ на механизма, който се използва понастоящем.

4.1.3.   Бързо реагиране при извънредни ситуации

„Проектният“ подход ще осигури ефективен процес за оперативно реагиране на равнището на ЕС и на държавите членки при мащабен инцидент. Комитетът подчертава необходимостта от участие на частния сектор; следва да се вземат предвид и операторите на основни услуги в оперативния механизъм за реагиране, тъй като те могат да осигурят ценна информация за заплахи и/или подкрепа при разкриването и реагирането на заплахи и широкомащабни кризи.

В съвместното съобщение се предлага кибернетичните инциденти да се разглеждат в механизмите на ЕС за управление на кризи. Въпреки че ЕИСК разбира необходимостта от колективна реакция и солидарност в случай на атака, е необходимо да се знае по-добре как това би могло да се прилага, тъй като кибернетичните заплахи обикновено се разпространяват в много държави. Инструментите, използвани при национални извънредни ситуации, могат да бъдат споделяни само частично в случай на необходимост на местно равнище.

4.1.4.   Развиване на компетентност на ЕС

За да бъде ЕС действително конкурентоспособен на световната сцена и да изгради солидна технологична база, от основно значение е да се създаде последователна и дългосрочна рамка, която да обхваща всички етапи от веригата за създаване на стойност в областта на киберсигурността. В това отношение насърчаването на сътрудничеството между европейските регионални екосистеми е от ключово значение за развитието на европейска верига за създаване на стойност в областта на киберсигурността. ЕИСК приветства предложението за създаване на мрежа за компетентност в сферата на киберсигурността.

Тази мрежа би могла да подкрепи европейския цифров суверенитет чрез разработване на конкурентоспособна европейска промишлена база и намаляване на зависимостта от ноу-хау, разработено извън ЕС, за ключови технологични възможности, да предоставя технически учения, работни семинари и дори обучение по съществена кибернетична хигиена за професионални и непрофесионални оператори, а също и — въз основа на работата, извършена от дПЧП — да насърчава развитието на мрежа от национални публично-частни организации с цел подкрепа на развитието на пазара в Европа. „Насърчаването на дПЧП следва да доведе до тяхното оптимизиране, адаптиране или разширяване“ (Работна програма относно киберсигурността на тройката председателства Естония, България и Австрия) чрез създаването на тристранно съвместно предприятие (Комисия, държави членки, предприятия).

За да бъде ефективна и да постига предложените цели на европейско равнище, мрежата следва да се основава на ясно определена система на управление.

Тази мрежа ще бъде подкрепена от експертен център за научни изследвания в областта на киберсигурността (CRCC) на европейско равнище, свързващ съществуващите национални центрове за компетентност в целия ЕС. CRCC не само ще координира и управлява научноизследователската дейност в други съвместни предприятия, но и ще дава възможност за ефективно развитие на европейска екосистема в областта на киберсигурността в подкрепа на развитието и внедряването на иновациите в ЕС.

4.2.   
  Контекст: възпиране

| 4.2.1. | Борбата с киберпрестъпността е един от най-важните приоритети на национално и европейско равнище, който изисква силна политическа воля. Дейностите за възпиране следва да се извършват въз основа на солидно партньорство между публичния и частния сектор, като се създаде ефикасен обмен на информация и експертен опит както на национално, така и на европейско равнище. Следва да се помисли за разширяване на дейностите на Европол в разследването и наблюдението на киберпрестъпления. |
| --- | --- |

4.2.1.

4.3.   
  Контекст: международно сътрудничество

| 4.3.1. | Изграждането и поддържането на сътрудничество на доверие с трети държави чрез кибердипломация и бизнес партньорства е от ключово значение за укрепване на капацитета на Европа за предотвратяване, възпиране и реакция на мащабни кибернетични атаки. Европа следва да засили сътрудничеството си със САЩ, Китай, Израел, Индия и Япония. При модернизирането на контрола на износа от ЕС следва да се избегнат нарушения на правата на човека или неправилно използване на технологии срещу собствената сигурност на ЕС, а също така да се гарантира, че промишлеността на ЕС няма да бъде поставена в неизгодно положение по отношение на оферти от трета държава. Следва да се предвиди временна стратегия за страните в процес на присъединяване, за да могат да се подготвят за обмен на чувствителни трансгранични данни, включително за да могат да участват като наблюдатели в някои от дейностите на държавите от ENISA — те следва да бъдат класирани според готовността им за борба с киберпрестъпността, като може да се помисли и за черен списък. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | ЕИСК приветства въвеждането на кибернетичната отбрана в предвидената втора фаза на евентуален бъдещ експертен център на ЕС в областта на киберсигурността на ЕС. Поради тази причина, междувременно, Европа би могла да проучи развитието на компетентностите с двойна употреба, включително мобилизирането на Европейския фонд за отбрана и планираното създаване до 2018 г. на платформа за обучение и образование в областта на кибернетичната отбрана. Като има предвид, че потенциалът и заплахите са взаимно признати, ЕИСК смята, че е необходимо да се развие сътрудничеството между ЕС и НАТО, а европейската индустрия да следи отблизо и развитията в сътрудничеството между ЕС и НАТО за укрепване на оперативната съвместимост на стандартите за киберсигурността и други форми на сътрудничество в контекста на подхода на ЕС за кибернетична отбрана. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   
  Рамка на ЕС за сертифициране

| 4.4.1. | ЕИСК смята, че Европа трябва да се изправи пред предизвикателството на разпокъсаността на киберсигурността чрез единно тълкуване на правилата, включително от взаимно признаване между държавите членки посредством единна структура за улесняване на защитата на цифровия единен пазар. Рамка за сертифициране би могла да предостави обща основа (с конкретни разпоредби за по-високи нива, ако е необходимо), като осигури синергии между вертикалните сектори и намали настоящата разпокъсаност. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | ЕИСК приветства създаването на рамка за сертифициране на ЕС за киберсигурността и схеми за сертифициране за различните сектори въз основа на подходящи изисквания и в сътрудничество с основните заинтересовани страни. Въпреки това времето за пускане на пазара и разходите за сертифициране, както и качеството и сигурността са ключови елементи, които трябва да се вземат под внимание. Ще бъдат създадени схеми за сертифициране за увеличаване на сигурността в съответствие с настоящите потребности и познания за заплахите: следва да се разгледа гъвкавостта на тези схеми и способността им да се развиват, за да има възможност за извършване на необходимите актуализации. Към различните сектори трябва да се прилагат различни подходи поради начина, по който те функционират. Поради това ЕИСК смята, че в този процес следва да бъдат включени секторните агенции на ЕС (ЕААБ, ЕБО, ERA, EMA и др.), а в някои случаи и със съгласието на ENISA — за да се избегне дублирането и липса на съгласуваност, трябва да им бъде възложено да изготвят схеми в областта на киберсигурността. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Според ЕИСК е важно рамката за сертификация да се опре на общо определени европейски и, доколкото е възможно, международно признати стандарти за киберсигурност и за ИКТ. Като се вземат предвид времевата рамка и националните прерогативи, в сътрудничество с CEN, Cenelec и ETSI следва да бъдат приети минимални европейски стандарти за сигурност в областта на ИТ. Професионалните стандарти следва да се възприемат положително, но не трябва да бъдат правно обвързващи или да възпрепятстват конкуренцията. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Налице е ясна необходимост от обвързване на задълженията с различните нива на обезпечаване на сигурност въз основа на въздействието на заплахите. Започването на диалог със застрахователните дружества би могло да допринесе за приемането на ефективни изисквания за киберсигурност в съответствие със сектора на приложение. ЕИСК смята, че дружествата, които търсят „високо ниво на сигурност“, трябва да бъдат подкрепяни и насърчавани, особено за животокритични изделия и системи. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Като се има предвид времето, изминало от приемането на Директива 85/374/ЕИО (9), и с оглед на текущите технологични развития, ЕИСК призовава Комисията да проучи целесъобразността на включването в обхвата на директивата на някои от сценариите, предвидени в предложението за регламент, за да осигури по-безопасни продукти с високо равнище на защита. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | ЕИСК смята, че в състава на предвидената европейска група за сертифициране за целите на киберсигурността, подпомагана от ENISA, следва да влязат национални надзорни органи за сертифициране, заинтересованите страни от частния сектор и операторите от различните области на приложение, за да се гарантира развитието на всеобхватни схеми за сертифициране. Освен това следва да се предвиди сътрудничество между тази група и представителните за сектора сдружения от ЕС/ЕИП (напр. дПЧП, банковия сектор, транспорта, енергетиката, федерациите и др.), чрез назначаване на експерти. Тази група следва да може да взема под внимание европейските постижения в областта на сертифицирането (главно въз основа на споразумението за взаимно признаване (СВП) на Групата на висшите служители по сигурността на информационните системи (SOG-IS), национални и частни схеми) и да има за цел да съхранява европейските конкурентни предимства. |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | ЕИСК предлага на тази група от заинтересовани страни да бъде възложена отговорността за съвместно изготвяне на схеми за сертифициране, заедно с Европейската комисия. И секторните изисквания следва да бъдат определени посредством консенсусно споразумение между публичните и частните заинтересовани страни (ползватели и доставчици). |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.4.8. | Освен това групата следва да прави редовен преглед на схемите за сертифициране, като взема предвид изискванията на всеки сектор, и да адаптира схемите при необходимост. |
| --- | --- |

4.4.8.

| 4.4.9. | ЕИСК подкрепя постепенното премахване на националните схеми за сертифициране, когато се въведе европейска схема, както се предлага в член 49 от Регламента. Единният пазар не може да функционира с различни и конкуриращи се национални правила. За тази цел ЕИСК предлага да се извърши преброяване на всички национални схеми. |
| --- | --- |

4.4.9.

| 4.4.10. | ЕИСК предлага на Комисията да даде ход на мерки за насърчаване на сертифицирането за киберсигурност и на сертификатите в ЕС и за подкрепяне на тяхното признаване във всички международни търговски споразумения. |
| --- | --- |

4.4.10.

4.5.   
  ENISA

| 4.5.1. | ЕИСК счита, че новият постоянен мандат за ENISA, предложен от Комисията, ще допринесе съществено за повишаване на устойчивостта на европейските системи. При все това обаче съпътстващите предварителен бюджет и ресурси, предоставени на реформираната ENISA, може да се окажат недостатъчни, за да изпълнява агенцията мандата си. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | ЕИСК насърчава всички държави членки да създадат институция, която да е недвусмислено равностоен партньор на ENISA, тъй като повечето от тях все още не са създали такива. Следва да се насърчава провеждането на структурирана програма за командироване на национални експерти в ENISA, за да се подпомага обменът на най-добри практики и да се укрепва доверието. Освен това Комитетът препоръчва на Комисията да гарантира събирането и обменянето на текущите добри практики и ефективни мерки, съществуващи в държавите членки. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Освен това ЕИСК смята, че по отношение на изграждането на капацитет ENISA следва да даде приоритет на действия в подкрепа на електронното управление (10). Цифровата самоличност, валидна за ЕС/по света, за лица, организации, предприятия и обекти е от основно значение, и приоритет следва да бъде предотвратяването и борбата с кражбата на самоличност и онлайн измамите, както и противодействието на кражбата на индустриална интелектуална собственост. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | ENISA следва да предоставя и редовни доклади относно киберготовността на държавите членки, насочени предимно към сектори, определени в Приложение II към Директивата за МИС. При ежегодните общоевропейски киберучения следва да се оценяват готовността на държавите членки и ефективността на европейския механизъм за реакция при кибернетични кризи и да се изготвят препоръки. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | ЕИСК изразява загриженост, че ресурсите са твърде ограничени, що се отнася до оперативното сътрудничество, включително в мрежата на екипите за реагиране при инциденти с компютърната сигурност (CSIRTs). |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | По отношение на задачите, свързани с пазара, ЕИСК счита, че увеличаването на регионалното сътрудничество с държавите членки и създаването на официална мрежа от агенции за киберсигурност ще съдейства за подпомагане на сътрудничеството между заинтересованите страни (11). Времето за пускане на пазара е много кратко и е от решаващо значение, за да могат дружествата от ЕС да се конкурират в тази област, а ENISA трябва да бъде в състояние да реагира съответно. ЕИСК счита, че както и други агенции на ЕС, в бъдеще ENISA би могла да прилага система от такси и плащания. ЕИСК изразява загриженост, че конкуренцията за компетентности между ЕС и националните агенции би могла, както е ставало в други области, да забави правилното установяване на регулаторната рамка на ЕС и да нанесе щети на единния пазар на ЕС. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | ЕИСК отбелязва, че задачите, свързани с международното сътрудничество и НИРД, понастоящем са минимални. |
| --- | --- |

4.5.7.

| 4.5.8. | ЕИСК смята, че киберсигурността следва да бъде редовна точка за обсъждане по време на съвместните заседания на агенциите по правосъдие и вътрешни работи (ПВР) и че ENISA и Европол трябва да си сътрудничат редовно. |
| --- | --- |

4.5.8.

| 4.5.9. | Тъй като светът на кибернетиката е изключително иновативен, стандартите трябва да се разглеждат внимателно, за да се избегнат пречки за иновациите, които изискват динамична рамка; в рамките на възможното следва да се гарантира съвместимостта и с по-стари, и с по-нови поколения продукти, за да се защитят инвестициите на гражданите и предприятията. |
| --- | --- |

4.5.9.

| 4.5.10. | Поради значението на националните надзорни органи за сертифициране, ЕИСК смята, че с настоящия регламент следва да се установи формална мрежа на органите, оправомощени да решават трансгранични въпроси с помощта на ENISA. На по-късен етап мрежата би могла да се развие в единна агенция. |
| --- | --- |

4.5.10.

| 4.5.11. | Доверието е от основно значение, но ENISA не може да излиза с решения, нито с одитни доклади. ЕИСК счита, че Агенцията следва да контролира работата и вземането на решения от националните надзорни органи за сертифициране чрез одити и инспекции от името на Комисията. |
| --- | --- |

4.5.11.

| 4.5.12. | Следва да се предостави възможност за участие в управителния съвет на ENISA като наблюдатели на промишлеността и потребителските организации. |
| --- | --- |

4.5.12.

4.6.   
  Промишленост, МСП, финансиране/инвестиции и новаторски бизнес модели

4.6.1.   Промишленост и инвестиции

За да се повиши конкурентоспособността в световен план на предприятията в ЕС, работещи в областта на ИКТ, действията следва да бъдат насочени към по-добра подкрепа за растежа и конкурентоспособността на отрасъла на информационните и комуникационните технологии, включително на МСП.

Европа трябва да увеличи инвестициите, като обедини различните фондове на ЕС, националните фондове и публично-частните инвестиции в посока на стратегическите цели при силно публично-частно сътрудничество. Следва да се повиши равнището на инвестициите в ключови области и да се подкрепя чрез създаването на фонд на ЕС за киберсигурност за иновации и НИРД в текущата и бъдещата рамкова програма за научни изследвания. Освен това Европа следва да създаде фонд за внедряване за киберсигурност, с който да създаде нова възможност в текущия и бъдещия Механизъм за свързване на Европа, както и в следващия Европейски фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) 3.0.

Трябва да се създадат стимули за държавите — членки на ЕС, да закупуват при възможност европейски решения и да избират европейски доставчици, ако съществуват, особено за приложения с чувствително съдържание. Европа следва да подпомага растежа на водещите европейски кибернетични компании, които могат да се конкурират на световния пазар.

4.6.2.   МСП

Поради разпокъсаността на пазара е необходима по-голяма яснота по отношение на търсенето от страна на клиентите, за да се отговори по-добре на пазарното търсене. Без структурирано търсене МСП и стартиращите предприятия не могат да се разрастват с бързи темпове. В този контекст ще бъде положително създаването на европейски център за МСП в областта на киберсигурността.

Технологиите за киберсигурност се променят бързо и МСП, благодарение на гъвкавостта си, могат да осигурят иновативни решения, необходими за да останат конкурентоспособни. В сравнение с трети държави, ЕС все още търси подходящ бизнес модел за МСП.

Биха могли да бъдат разработени схеми в подкрепа на разходите за сертифициране на стартиращи предприятия и МСП, за да могат те да преодолеят големите затруднения, които срещат в набирането на средства за своето технологично и търговско развитие.

4.7.   
  Човешкият фактор: образование и защита

| 4.7.1. | ЕИСК отбелязва, че предложението на Комисията не отчита в достатъчна степен хората като двигатели на цифрови процеси — било като техни бенефициери, било като причина за сериозни киберинциденти. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Необходимо е да се изгради стабилна база от киберумения и да се подобри кибернетичната хигиена и осведоменост сред гражданите и предприятията. За да се постигне този резултат, следва да се помисли за специализирани инвестиции, време за обучение на инструктори на високо равнище и ефективни кампании за повишаване на осведомеността. Изпълнението на тези три насоки на действие изисква участието на националните и регионалните власти (отговорни за създаване на ефективни учебни програми и инвестирането в тях) и на предприятията и МСП чрез колективен подход. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Следва да се предвиди създаването на — по възможност сертифицирани от ЕС, учебни програми за висшите учебни заведения и специалистите, с активното участие на ENISA и нейните партньори на национално равнище. Освен това трябва да се помисли за равенството между половете при разработването на образователни програми за повишаване на равнищата на заетост в областта на киберсигурността. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | ЕИСК счита, че процесът на сертифициране трябва да включва подходяща система за етикетиране на хардуер и софтуер, както е при много други продукти (напр. енергийни продукти). Този инструмент ще има тройно предимство — намалява разходите за предприятията, преодолява съществуващата разпокъсаност на пазара, предизвикана от различните системи за сертифициране, приети на национално равнище, и улеснява разбирането на потребителите за качеството и характеристиките на закупения продукт. В това отношение е важно продуктите, внесени от трети страни, да са предмет на същите механизми за сертифициране и етикетиране. Накрая, ЕИСК счита, че въвеждането на специално лого може да бъде ефективен начин за непосредствено информиране на потребителите и ползвателите относно надеждността на закупените продукти или търговски обекти или обекти, в които се предават чувствителни данни. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | ENISA следва да проведе съществена информационна кампания на различни равнища за повишаване на осведомеността, с цел подобряване и на познанията за „сигурното“ поведение в кибернетичното пространство, и на доверието на потребителите в интернет. За тази цел трябва да участват бизнес асоциациите, асоциациите на потребителите и други органи за цифрови услуги. |
| --- | --- |

4.7.5.

| 4.7.6. | В допълнение към Акта за киберсигурност, както вече беше предложено в Становище INT/828, ЕИСК счита, че е от съществено значение при първа възможност да започне голяма общоевропейска програма за цифрово образование и обучение, която да предостави на всекиго необходимите за справяне с прехода инструменти. Макар да признава специфичните национални правомощия в тази област, ЕИСК изразява надежда, че програмата ще започне в училищата, като се основава на знанията на преподавателите, чрез адаптиране на учебните програми и методите на преподаване към цифровите технологии (включително електронно обучение) и осигуряване на качествено обучение за всички ученици. Естествено в програмата ще се включва разпоредба за учене през целия живот с цел адаптиране или актуализиране на уменията на всички работници (12). |
| --- | --- |

4.7.6.

5.   Специфични бележки

5.1.   
  Нововъзникващите технологии и решения: интернет на нещата (ИН)

Непрекъснато нараства броят на свързаните устройства и се очаква да достигне число, кратно на броя на хората, живеещи на земята, поради цифровизацията на компоненти, системи и решения, и подобрената свързаност. Тази тенденция създава нови възможности за извършителите на престъпления в кибернетичното пространство, особено поради факта, че устройствата, базирани на интернет на нещата, често не са толкова добре защитени колкото традиционните изделия.

Европейски стандарти за сигурност по различните вертикали, използващи устройства, базирани на интернет на нещата, могат да намалят усилията за развитие, времето и бюджета за всички промишлени участници във веригата за създаване на стойност на свързани продукти.

Вероятно ще бъде необходима някаква форма на минимално ниво на сигурност чрез идентификация и управление на достъпа (IDAM), коригиране и управление на устройствата за „обикновените“ устройства на „интернет на хората“. Тъй като сертифицирането е основен начин за осигуряване на по-високо равнище на сигурност, в новия подход на ЕС за сертифициране следва да се отдели повече внимание на сигурността на „интернет на нещата“ (ИН).

Брюксел, 14 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Цифров единен пазар: междинен преглед.

1

(2)  ОВ JOIN(2017) 450 final.

2

(3)  Работен документ на службите на Комисията — Оценка на въздействието, придружаваща Предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета, част 1/6, стр. 21, Брюксел, 13.9.2017 г.

3

(4)  Специално проучване на Евробарометър 464a — вълна EB87.4 — „Отношението на европейците към киберсигурността“, септември 2017 г.

4

(5)  Заключения на Европейския съвет от 19 октомври 2017 г.

5

(6)  Резолюция на ЕП от 17.5.2017 г. — A8-0176/2017.

6

(7)  Цифров единен пазар: междинен преглед. ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 124, ОВ C 246, 28.7.2017 г., стр. 8, ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 52, ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 62, ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 133.

7

(8)  Съобщение за медиите от ЕИСК No 31/2017 „Гражданското общество провежда дебати за електронното управление и киберсигурността с предстоящото естонско председателство“: https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/press-releases/civil-society-debates-e-government-and-cybersecurity-incoming-estonian-presidency.

8

(9)  ОВ L 210, 7.8.1985 г, стр. 29.

9

(10)  Цифров единен пазар: междинен преглед.

10

(11)  ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 124.

11

(12)  Цифров единен пазар: междинен преглед.

12

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/95 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/95

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка „Годишен обзор на растежа за 2018 г.“

[COM(2017) 690 final]

(2018/C 227/14)

| Докладчик: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Докладчик:

Dimitris DIMITRIADIS

| Консултация | Европейска комисия, 18.1.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентен подкомитет | Подкомитет относно Годишния обзор на растежа за 2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 194/2/3 |

Консултация

Европейска комисия, 18.1.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентен подкомитет

Подкомитет относно Годишния обзор на растежа за 2018 г.

Приемане на пленарна сесия

14.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

194/2/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че рамката на европейския семестър е от стратегическо значение, и е решен да продължи да допринася по възможно най-ефективния начин. В същото време ЕИСК отново посочва необходимостта от укрепване на ролята на организираното гражданско общество в цикъла на европейския семестър и по-специално в подготовката на годишния обзор на растежа (ГОР). ЕИСК може да допринесе за този процес. Освен това по-конкретно социалните партньори и националните икономически и социални съвети би трябвало да имат по-структурирано участие в европейския семестър. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК признава, че социалното измерение на европейския семестър беше подсилено с въвеждането на социални показатели (набор от социални показатели) в съвместния доклад за заетостта (1). При все това Комитетът е убеден, че поставянето на акцент върху увеличаването на инвестициите, структурните реформи и укрепването на макроикономическия баланс (2), както беше заявено от Комисията, трябва да бъде придружено от включване на други области, отвъд „свързаните с БВП показатели“ (цели, свързани със социални въпроси, околна среда и устойчивост), в цикъла на семестъра. ЕИСК се застъпва за подкрепата от страна на семестъра за европейския стълб на социалните права, така че стълбът да се превърне в инструмент за подобряване на условията на живот и труд на гражданите. ЕИСК би желал целите на ЕССП да станат част от в политиките и вземането на решения. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подкрепя мнението, че инвестициите, иновациите и знанията, образованието и ученето през целия живот са от ключово значение за повишаване на дългосрочния растеж, по-специално в областта на зелените технологии и кръговата икономика, но също и в по-традиционни сектори. ЕИСК подчертава, че равнището на частните инвестиции ще бъде високо само ако се създават подходящи стимули, се гарантира стабилно вътрешно търсене и се поддържа благоприятен инвестиционен климат. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът посочва, че публичните инвестиции са относително ниски и изостават и настоява, че за да се запази крехкият растеж, са необходими повече публични инвестиции, които включват насърчаване на социалните инвестиции в мерки, насочени към развитието на човешкия капитал чрез образование и обучение и към подобряване на обществените услуги, инфраструктурата за предоставяне на грижи, иновациите и социалното сближаване в различните държави и региони. Във връзка с това ЕИСК още веднъж призовава да се приеме т.нар. „златно правило за публичните инвестиции“ с цел тяхното насърчаване. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК отбелязва създаването на Програмата за подкрепа на структурните реформи (3). Въпреки че програмата се разглежда като крайно необходим инструмент, който би могъл да помогне на държавите членки да провеждат институционални, административни и структурни реформи чрез предоставяне на средства за изграждане на капацитет и техническа помощ, според ЕИСК тези реформи не би следвало да доведат единствено до дерегулиране на пазара на труда и либерализация на продуктовия пазар. Същевременно Комитетът предупреждава, че програмата може да не доведе до очакваните резултати поради относително малкия бюджет и липсата на опит в сътрудничеството между държавите членки при изпълнението на структурните реформи. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът споделя мнението на Комисията, че устойчивите в икономическо и социално отношение и добре балансирани структурни реформи на добре работещите пазари на труда и продуктови пазари са от съществено значение за приспособяване на европейската икономика към дългосрочните структурни промени и екологични сътресения. ЕИСК обаче настоява за несистемен подход, като реформите следва да се извършват само при необходимост и при спазване на националното законодателство, социалния диалог и колективните трудови договори. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК приветства по-големия акцент в ГОР, който Комисията поставя върху състава и ефикасността на публичните разходи, както и върху отговорната фискална политика и подходящите и ефективните разходи. Комитетът счита, че реформите в публичната администрация, които са насочени към инициативи за електронно управление, ефективност на обществените поръчки и повече прозрачност на публичните средства (4), могат да спестят много разходи и да увеличат публичните инвестиции. Именно тези мерки би трябвало да бъдат едно от първите решения, когато става дума за бюджетна консолидация. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подчертава, че усилията за смекчаване на отрицателните последици от застаряването поставят на изпитание бюджетите на държавите членки. Следва да се подчертае отново значението на обучението и преквалификацията, превантивната роля, която се пада на сектора на здравеопазването, и ефективността на разходите в този сектор, както и необходимостта от опазване на ефективността на системата за социална закрила. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Общи бележки

| 2.1. | ЕИСК отново изказва мнение, че в ГОР не са включени други важни области на политиката като политиката в областта на околната среда или други важни въпроси като качеството на заетостта. ЕИСК счита, че е възможно обхватът на семестъра да се разшири, за да се гарантира, че макроикономическите политики на ЕС са устойчиви не само от икономическа и социална гледна точка, но също и от екологична. Европейският семестър трябва наравно да разглежда икономическите, социалните и свързаните с околната среда предизвикателства. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Във връзка с това Европейският семестър следва да включва всеобхватна система от показатели, които да отчитат социалните и екологичните последици. Първа стъпка в тази посока е въвеждането на набора от социални показатели в ГОР за 2018 г., който би трябвало да се допълни с показатели, отнасящи се до промени в заплатите и обхвата на колективното договаряне, когато това е възможно. Настоящият макроикономически и социален анализ би могъл да се допълни чрез добавяне на показатели за ресурсна и енергийна ефективност, както и за напредъка в изпълнението на националните цели в областта на климата и енергетиката и промените в ставките на екологичните данъци в отделните държави. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В ГОР би трябвало да се постави по-силен акцент върху демографските въпроси в дългосрочен план, особено в контекста на застаряването на населението и миграцията на работници. На този етап, когато непосредствените заплахи за икономическата и фискалната стабилност изглеждат преодолени, е крайно необходимо да се фокусираме върху тези по-дългосрочни въпроси. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В свое становище ЕИСК изказа мнение, че европейският семестър следва да бъде доразвит, за да се осигури координация на изпълнението на целите за устойчиво развитие (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Развитието на европейския семестър следва да отчита периода след излизането на Обединеното кралство от ЕС, като се приеме, че е изключително важно да се повиши финансовият капацитет. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Освен това европейският семестър ще трябва да се адаптира към бъдещата стратегия за периода след 2020 г. Тя следва да се основава на приоритетите на Комисията „Юнкер“, както и на целите до 2030 г., базирани на стратегията „Европа 2020“ и нейните цели (които продължават да бъдат от значение и през следващите години) и Парижкото споразумение относно изменението на климата. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Конкретни бележки

3.1.   
  Инвестиции

| 3.1.1. | Повишаването на производителността е един от основните източници на подобрение на икономическото благосъстояние. За ЕС е изключително важно да поддържа висок и устойчив темп на растеж на производителността предвид това, че изостава от основните си конкуренти, най-вече в ключови отрасли на промишлеността и в развитието на нисковъглеродните технологии. Икономика в постоянен подем е предпоставка от решаващо значение за финансирането на социално и здравно осигуряване на желаното от европейските граждани ниво. Повишаването на благосъстоянието, сближаването и социалната справедливост в действителност са напълно съвместими с икономическия растеж и с увеличаването на производителността (6). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Инвестициите, качеството на заетостта, иновациите и знанията са ключът към повишаване на производителността. По-малкото капиталови инвестиции водят до по-малко ново оборудване за работниците и при равни други условия до по-ниски темпове на растеж и равнища на производителността в бъдеще. Това важи с особена сила във времена, в които ръстът на работната сила се забавя поради демографските промени и намаляващата раждаемост, какъвто е случаят в Европа. За да има по-голяма производителност на работното място, трябва да се инвестира в образование, учене и обучение през целия живот, в подобряване на условията на труд, в основни услуги като грижи за деца и извънкласни занимания, в модернизирани заводи, оборудване и производствени технологии, в нови открития и иновации и в транспорт, комуникации и друга инфраструктура. Освен това трябва да се има предвид, че широкомащабните публични инвестиции, включително социалните инвестиции, се извършват в доста дълъг времеви отрязък. Поради това отделянето на повече внимание на планирането би трябвало да спомогне за увеличаване на публичните инвестиции. Във връзка с това ЕИСК още веднъж призовава да се приеме т.нар. „златно правило за публичните инвестиции“ с цел тяхното насърчаване. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Във връзка с това ЕИСК счита, че е от съществено значение възможностите на бюджета на национално и европейско равнище да се използват изцяло и политиката на сближаване да остане основният инвестиционен инструмент на ЕС. Комитетът подчертава, че нейното управление и взаимодействието ѝ с европейския семестър следва да бъдат подобрени с цел допълнително засилване на нейния принос за устойчивия и приобщаващ растеж. Структурните фондове може да се използват повече отколкото понастоящем в подкрепа на образованието и подготовката на търсените умения в тясно сътрудничество със социалните партньори. В този смисъл Комитетът изразява съгласие с мнението на Комисията, че ЕФСИ „далеч не е разгърнал своя пълен потенциал за стимулиране на развитието на човешкия капитал“. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Във връзка с модернизирането на заводите и производствените технологии трябва да се създаде подходящ бизнес климат и социална среда, които да стимулират дружествата да инвестират. ЕИСК счита, че е изключително важно държавите членки да развиват по-силни и ефективни институции, които да могат да се борят с корупцията и да осигуряват върховенството на закона. В противен случай инвестициите не могат да бъдат високи. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | ЕИСК отново изтъква необходимостта от мерки за „справедлив преход“, които да съпровождат насърчаващите промяната инвестиции, най-вече в енергетиката и производството. Тези инвестиции, за които трябва да има подходящ фонд за финансиране, следва да подпомагат и работниците от региони, които преминават от високовъглеродни към нисковъглеродни промишлени отрасли, и трябва да бъдат управлявани добре, за да допринасят за следните цели — достоен труд за всички, социално сближаване и изкореняване на бедността. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Освен благоприятния климат за инвестициите е важно в Европа да има добре функциониращи финансови пазари. ЕИСК изразява загриженост, че интеграцията на финансовите пазари продължава да изостава. По-нататъшното развитие на банковия съюз и на съюза на капиталовите пазари (СКП) би трябвало да продължи без всякакво забавяне. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | ЕИСК споделя мнението, че е от първостепенно значение създаването на СКП и други рамкови условия, за да се подобрят условията за финансиране, да се разпредели рискът и да се улесни достъпът до кредитиране за всички дружества, както и да се приложи на практика принципът на равните възможности. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Условията за достъп до финансиране продължават да са много различни, а достъпът до финансиране все още е много труден и остава основно предизвикателство пред МСП, семейните и традиционните фирми, стартиращите и разрастващите се предприятия. Поради тази причина Комитетът приветства мерки като общоевропейския фонд на фондове за рисков капитал и призовава Комисията, в сътрудничество с местните, регионалните и националните власти, да предприеме по-нататъшни мерки за стимулиране на частните и публичните инвестиции и за насърчаване на диференцирането на източниците на финансиране. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Развитието на СКП — експанзията на фондовете за рисково финансиране, частните фондове за дялови участия — включително неформалните пазари, бизнес ангелите и микрофинансирането, подобри достъпа до рисков капитал за определена част от МСП. Но все още е малко вероятно съществена част от МСП да може да се възползва от тези достижения. Дори и за иновативните, за стартиращите и за средните предприятия тези нови инструменти невинаги са лесни за употреба и продължават да съществуват значителни разлики между държавите членки, поради нееднаквата степен на развитие на местните капиталови пазари и липсата на подходящо законодателство. Поради това следва да се обърне внимание на създаването на подходящи условия за банково финансиране на тези дружества. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да положат всички възможни усилия за премахване на пречките пред инвестициите и създаване на благоприятен инвестиционен климат. Освен споменатите вече проблеми примерите включват регламентът относно фонда за рисков капитал и усилията за по-нататъшно развитие на фонда за социално предприемачество, „вторият шанс“ за неуспелите предприемачи, подобряването на процедурите по несъстоятелност или въвеждането на системи за превантивно преструктуриране. Насърчаването на участието на банки и повишаването на оперативната им ефективност трябва да бъдат един от стълбовете на развитието на инвестиционните дейности. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | В предходни становища Комитетът вече отбеляза, че завършването на енергийния съюз, стратегията за цифров единен пазар и плана за действие на ЕС за кръгова икономика ще предложат възможности за избор за инвестиции. Освен това трябва да се помисли за нови възможности за екологични инвестиции в подкрепа на борбата с изменението на климата. По-динамичното развитие на тези области зависи също от международните търговски споразумения, някои от които могат да бъдат неблагоприятно повлияни от промяната на нагласите в световната политика, и произтичащата от това достъпност на пазарите. |
| --- | --- |

3.1.11.

3.2.   
  Продължаване на структурните реформи

| 3.2.1. | ЕИСК е на мнение, че структурните реформи следва да бъдат добре икономически и социално балансирани. Първо следва да се проведат онези структурни реформи, които насърчават растежа на производителността, но също и реформите, които укрепват сигурността на работните места и на системата за социална закрила, при зачитане на правото на колективно договаряне и автономността на социалните партньори. Структурните реформи са от основно значение за повишаване на целостта и прозрачността на публичната администрация и за предоставяне на висококачествени услуги на гражданите и предприятията. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | ЕИСК отчита предложените от Комисията инициативи в пътната карта за задълбочаване на европейския Икономически и паричен съюз и подготвя конкретно становище по този пакет от инициативи (7). Комитетът ще продължи да дава своя принос за дискусиите на европейските лидери относно бъдещото развитие на ИПС като част от дебата за бъдещето на Европа. При все това Комитетът изразява съжаление, че в ГОР по-голямата част от проблемите, свързани с укрепването на сближаването и интеграцията на държавите членки, засягат почти единствено държавите от еврозоната. Същото внимание и усилия би трябвало да се отделят и за сближаването на държавите извън еврозоната. Трябва да се насърчи изготвянето на нова стратегия и план за действие, за да се гарантира, че държавите членки с по-ниска производителност може да наваксат чрез работа в посока на собствен качествен ръст на инвестициите. Би следвало да се вземат и мерки за насърчаване на възстановяването на специфични области чрез проекти за съживяване, които обхващат качествен растеж и инвестиции. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Ролята на социалните партньори в проектирането, разработването и прилагането на устойчиви в икономическо и социално отношение и добре балансирани структурни реформи е от особено значение. Тя трябва да се основава на ново начало за социалния диалог, което се базира на настоящия диалог, но ще разполага с подобрени инструменти за участие. Отговорният социален ангажимент зависи в голяма степен от ясната и директна комуникация и ЕИСК приветства заявеното от Комисията намерение да включи активно и систематично социалните партньори в цикъла на европейския семестър. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | ЕИСК споделя мнението на Европейския парламент, според което добре функциониращият пазар на труда е изключително важен за развитие на положителна икономическа обстановка (8). Това следва да бъде един от приоритетите на реформите. ЕИСК счита обаче, че е необходимо да се засили социалното измерение на единния европейски пазар, включително системите за социална сигурност, като основата за това следва да бъде ЕССП. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | При преодоляване на структурните предизвикателства пред пазара на труда в държавите членки Комисията следва да отчита различните етапи на икономическо развитие в тях, а предлаганите мерки трябва да бъдат продуктивни, приобщаващи, приемливи и приложими в съответните общества. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Качественото образование и обучение трябва да са достъпни за всички като основно право. В днешно време обаче от съществено значение за развитието на европейската икономика е да може да се разчита на високо образована, запозната с новостите и притежаваща умения работна сила. Налице са много сигнали от организациите на работодателите, че най-важният фактор, ограничаващ ръста на производство и създаването на работни места, е липсата на подходящи необходими на бизнеса умения. Синдикалните организации, от друга страна, изрично настояват подходящата за всички рамка да продължи да бъде актуализирана с необходимите в хода на кариерата умения (напр. право на платен отпуск за обучение), ангажирайки с тази отговорност всички — отделните индивиди, бизнеса (в зависимост от размера на бизнеса) и хората като цяло. Тези проблеми трябва да се решат спешно чрез предложение на подходящи мерки в ГОР в съответствие с Новата европейска програма за умения (9). |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Съгласно съвместния доклад за заетостта „...ръстът на работните заплати остава слаб в повечето държави ... през периода 2014—2016 г. реалният ръст на заплатите изостава от ръста на производителността. Това е дългосрочна тенденция: в ЕС от 2000 г. до 2016 г. реалната производителност на заето лице е нараснала с 14,3 %, докато реалното възнаграждение на наето лице е нараснало с 10,2 %“ (10). Докато в повечето държави ръстът на работните заплати изостава от ръста на производителността, в други той е по-висок. Тази разнородност дава основание на ЕИСК да подчертае, че реалният ръст на работните заплати, включително на минималните работни заплати, там, където има такива, трябва да съответства на ръста на производителността. ЕИСК счита, че справедливото преразпределяне на доходите и богатствата от повишаването на производителността следва да увеличи равенството и да се отрази благоприятно на вътрешното и глобалното търсене в ЕС. Трябва да се стимулира вътрешното търсене като необходимо условие за подпомагане на растежа, преодоляване на кризата и насърчаване на заетостта. Нарастването на заплатите, особено на най-ниските, е един от най-важните инструменти за постигане на тези цели в европейската икономика и общество (11). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | ЕИСК многократно е подчертавал необходимостта от подкрепа за МСП (12), които — в допълнение към засегнатите работници и служители — са засегнати в най-голяма степен от неефективността на пазара, въпреки че разполагат с голям потенциал за принос към европейската икономика. По тази причина Комитетът приветства намерението на Комисията да подкрепя разпространението на нови технологии сред МСП. В същото време е важно Комисията да отчита и проблемите пред достъпа до финансиране за МСП, тяхната разнородност като група и необходимостта от подкрепа за традиционните и малките семейни предприятия (13). |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Неразделна част от процеса на реформи трябва да е въвеждането на система от стимули, която създава равнопоставени условия на конкуренция, допринася повече за растежа и ограничава възможностите за злоупотреби. Би трябвало да се обърне специално внимание на по-добра регулаторна и административна рамка. ЕИСК споделя застъпеното в ГОР мнение, че създаването на единен пазар в областта на отбраната би могло да донесе редица ползи за европейските граждани, но заедно с това отново изразява становището си, че бюджетните средства на ЕС не може да се използват за финансиране на военни инструменти, както и на оперативните дейности. |
| --- | --- |

3.2.9.

| 3.2.10. | ЕИСК подчертава необходимостта от продължително засилване на конкурентоспособността на Европа в широк смисъл — много по-широк от обикновената конкурентоспособност на отделното дружество. Трябва да се укрепи икономическото ѝ положение на световната сцена и да се вземат мерки, които да я подготвят за конкуренцията с глобалните ѝ конкуренти. |
| --- | --- |

3.2.10.

3.3.   
  Отговорни фискални политики

| 3.3.1. | Наблюдаваното възстановяване на европейската икономика спомага за подобряване на състоянието на публичните финанси, които бяха изправени пред проблемна ситуация по време на финансовата и икономическа криза и след нея. В същото време ниските лихвени проценти и икономическият растеж предлагат добри възможности за намаляване на прекомерно високите равнища на държавен дълг в държавите, в които са такива. На територията на ЕС съотношението на държавния дълг към БВП е изключително неравномерно разпределено и това излага държавите с високи равнища на задлъжнялост на евентуален лихвен риск, което води до високи разходи за финансиране, ако лихвените проценти започнат да се покачват при по-малко рестриктивна паричната политика. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | В този контекст ЕИСК оценява положително факта, че един от стълбовете, върху които Комисията изгражда своята икономическа и социална политика, е отговорната фискална политика. Все пак Комитетът би желал да подчертае, че отговорната държавна разходна политика невинаги се измерва само чрез дефицита като счетоводен резултат, а и чрез въздействието, което е оказала върху реалната икономика и обществото като цяло. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | ЕИСК изцяло споделя мнението, че фискалната политика трябва да отчита спецификите на всяка държава. Намирането на решение на вечната дилема между необходимостта от дългосрочен контрол върху равнищата на дефицита и дълга, от една страна, и „благоприятстващите растежа“ публични разходи, от друга, винаги е било трудно, а равновесието между двете може да зависи от конкретната ситуация в дадена държава. ЕИСК подкрепя гъвкавостта, особено когато това позволява на публичните инвестиции да стимулират сектори, които носят дългосрочни ползи (образование, обучение и здравеопазване), или инвестиции, насочени към създаването на условия за икономически преход към устойчива икономика, което допринася за справяне с изменението на климата или подпомага предприятия, засегнати от различни видове пазарна неефективност. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | ЕИСК настоятелно призовава за неизменна и добре координирана борба срещу данъчните измами и избягването на данъци, за да се облагат справедливо мултинационалните компании и цифровата икономика. ЕИСК отново подчертава значението на борбата срещу данъчните измами чрез по-голяма прозрачност (14) и срещу всички форми на нелоялна данъчна конкуренция между държавите членки (15). |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   
  Европейски стълб на социалните права (ЕССП)

| 3.4.1. | ЕИСК приветства междуинституционалния консенсус, който беше постигнат с прокламацията на ЕССП на срещата на високо равнище по социалните въпроси в Гьотеборг през ноември 2017 г. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ЕССП е преди всичко политическа декларация, включваща законодателни и незаконодателни предложения. Единодушната подкрепа, която получи от държавите членки, е важен сигнал за насърчаване на прилагането му. ЕССП като рамка за законодателни и незаконодателни инициативи би трябвало да насърчава реформите и да поставя по-силен акцент върху социалния напредък в европейския семестър. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | ЕИСК счита, че ЕССП следва да бъде придружен от пътна карта за неговото изпълнението и за подкрепа за постигането на целите му на национално равнище (16). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | ЕИСК призовава за пълна интеграция на социалното измерение в европейския семестър. ЕИСК би желал да види, че целите на ЕССП са част от в политиките и вземането на решения. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Както ЕИСК вече е подчертавал (17), ЕС трябва да съчетае стабилна икономическа основа и силно социално измерение, за да гарантира бъдещето си. ЕС трябва да акцентира върху осигуряването на балансиран и приобщаващ икономически растеж, социален напредък и екологосъобразност, водещи до увеличаване на благосъстоянието на гражданите. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | В своя „есенен пакет“ от документи Комисията включи набор от социални показатели като нов инструмент в рамките на европейския семестър, чрез който ще се следи за прилагането на ЕССП. Резултатите от този мониторинг следва да бъдат част от анализа във връзка с предстоящите доклади по държави и специфични за всяка държава препоръки. |
| --- | --- |

3.4.6.

Брюксел, 14 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Съвместен доклад за заетостта.

1

(2)  ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 73.

2

(3)  Регламент (ЕС) No 2017/825.

3

(4)  COM(2017) 572.

4

(5)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 44.

5

(6)  ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 33.

6

(7)  ECO/446 (все още не е публикувано в ОВ).

7

(8)  ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 73.

8

(9)  COM(2016) 381.

9

(10)  Съвместен доклад за заетостта, стр. 4.

10

(11)  ECO/444 (все още не е публикувано в ОВ).

11

(12)  ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 15.

12

(13)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 1.

13

(14)  ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 62.

14

(15)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 131.

15

(16)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 145.

16

(17)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 145.

17

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/101 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/101

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 92/66/ЕИО на Съвета за въвеждането на мерки на Общността за борба с нюкасълската болест“

[COM(2017) 742 final — 2017/0329 COD]

(2018/C 227/15)

| Консултация | Европейски парламент, 14.12.2017 г.
  Съвет на Европейския съюз, 22.12.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 43, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 14.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 151/2/5 |

Консултация

Европейски парламент, 14.12.2017 г.

Съвет на Европейския съюз, 22.12.2017 г.

Правно основание

Член 43, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

14.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

151/2/5

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително, и предвид факта, че вече се е произнесъл по въпроса в свое предходно становище CESE 4014/2013 (NAT/611), прието на 16 октомври 2013 г. (*1), на 532-рата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 февруари 2018 г. (заседание от 14 февруари), Комитетът реши със 152 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст и да се позове на позицията, изразена в горепосочения документ.

Брюксел, 14 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(*1)  ОВ C 67, 6.3.2014, стр. 166.

*1

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/102

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/1139 по отношение на диапазоните на смъртност от риболов и предпазните равнища за някои запаси от херинга в Балтийско море“

[COM(2017) 774 final — 2017/0348 COD]

(2018/C 227/16)

| Консултация | Европейски парламент, 15.1.2018 г.
  Съвет на Европейския съюз, 19.1.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 43, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 14.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 193/1/3 |

Консултация

Европейски парламент, 15.1.2018 г.

Съвет на Европейския съюз, 19.1.2018 г.

Правно основание

член 43, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

14.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

193/1/3

След като прецени, че съдържанието на предложението е задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 532-рата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 февруари 2018 г. (заседание от 14 февруари), Европейският икономически и социален комитет реши със 193 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 14 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

| 28.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 227/103 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 227/103

---

Становище на Европейския икономически социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за отмяна на Регламент (ЕС) No 256/2014 на Европейския парламент и на Съвета относно нотифицирането до Комисията на инвестиционните проекти в областта на енергийната инфраструктура в Европейския съюз“

[COM(2017) 769 final — 2017/347 (COD)]

(2018/C 227/17)

| Консултация | Европейски парламент, 15.1.2018 г.
  Съвет на Европейския съюз, 11.1.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 194 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество |
| Приемане на пленарна сесия | 14.2.2018 г. |
| Пленарна сесия No | 532 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 192/0/2 |

Консултация

Европейски парламент, 15.1.2018 г.

Съвет на Европейския съюз, 11.1.2018 г.

Правно основание

член 194 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество

Приемане на пленарна сесия

14.2.2018 г.

Пленарна сесия No

532

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

192/0/2

След като прецени, че съдържанието на предложението е задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 532-рата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 февруари 2018 г. (заседание от 14 февруари), Европейският икономически и социален комитет реши със 192 гласа „за“ и 2 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 14 февруари 2018 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---