# Eiropas Savienības C 233/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 233 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 4. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 233

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 4. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 233/01 | Komisijas paziņojums – To minimālo apdrošināšanas seguma summu pielāgošana atbilstīgi inflācijai, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību | 1 |
| 2018/C 233/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8416 – The Priceline Group / Momondo Group Holdings) (
  1) | 3 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2018/C 233/01

Komisijas paziņojums – To minimālo apdrošināšanas seguma summu pielāgošana atbilstīgi inflācijai, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību

1

2018/C 233/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8416 – The Priceline Group / Momondo Group Holdings) (
  1)

The Priceline Group / Momondo Group Holdings

1

3

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 233/03 | Euro maiņas kurss | 4 |
| 2018/C 233/04 | Kopsavilkums par Eiropas Komisijas lēmumiem, kuri attiecas uz licencēm, kas nepieciešamas, lai laistu tirgū un/vai lietotu vielas, kuras minētas XIV pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (Publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 64. panta 9. punktu)
   (
  1) | 5 |
| 2018/C 233/05 | Komisijas priekšlikumu atsaukums | 6 |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2018/C 233/06 | EDAU atzinuma kopsavilkums par tiešsaistes manipulāciju un personas datiem | 8 |
| 2018/C 233/07 | Kopsavilkums Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumam par diviem regulu priekšlikumiem, ar ko izveido sadarbspējas sistēmu starp ES liela mēroga informācijas sistēmām | 12 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2018/C 233/08 | Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (
  1) | 18 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2018/C 233/03

Euro maiņas kurss

4

2018/C 233/04

Kopsavilkums par Eiropas Komisijas lēmumiem, kuri attiecas uz licencēm, kas nepieciešamas, lai laistu tirgū un/vai lietotu vielas, kuras minētas XIV pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (Publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 64. panta 9. punktu)
   (
  1)

REACH

(Publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 64. panta 9. punktu)

1

5

2018/C 233/05

Komisijas priekšlikumu atsaukums

6

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2018/C 233/06

EDAU atzinuma kopsavilkums par tiešsaistes manipulāciju un personas datiem

8

2018/C 233/07

Kopsavilkums Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumam par diviem regulu priekšlikumiem, ar ko izveido sadarbspējas sistēmu starp ES liela mēroga informācijas sistēmām

12

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2018/C 233/08

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (
  1)

1

18

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 233/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8891 – PUIG/BSH/Noustique) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1) | 19 |
| 2018/C 233/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8939 – Liberty House Group / Aluminium Dunkerque) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1) | 21 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 233/11 | Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2014/25/ES 35. pantam – Īstenošanas aktu pieņemšanas perioda pārtraukuma beigas | 22 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2018/C 233/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8891 – PUIG/BSH/Noustique) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1)

PUIG/BSH/Noustique

1

19

2018/C 233/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8939 – Liberty House Group / Aluminium Dunkerque) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1)

Liberty House Group / Aluminium Dunkerque

1

21

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2018/C 233/11

Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2014/25/ES 35. pantam – Īstenošanas aktu pieņemšanas perioda pārtraukuma beigas

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 4.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 233/1

---

Komisijas paziņojums

To minimālo apdrošināšanas seguma summu pielāgošana atbilstīgi inflācijai, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību

(2018/C 233/01)

Šis paziņojums attiecas uz to minimālo summu pielāgošanu dažās dalībvalstīs atbilstīgi inflācijai, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvā 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (1). Minētais attiecas uz trīspadsmit dalībvalstīm, kas izmanto pārejas periodu attiecībā uz Direktīvas 2009/103/EK piemērošanu.

Saskaņā ar Direktīvas 2009/103/EK 9. panta 2. punktu 9. panta 1. punktā noteiktās summas euro tika pārskatītas, lai ņemtu vērā izmaiņas Eiropas patēriņa cenu indeksā, kas aptver visas dalībvalstis un ko publicē Eurostat.

Dalībvalstis, kas izmanto pārejas periodu, iedala trīs grupās, kurām ir trīs atšķirīgi pārejas periodi, tādēļ aprēķins ir veikts katrai grupai atsevišķi.

Pirmajai dalībvalstu grupai (Slovākija un Slovēnija) pārskata periods bija no 2011. gada decembra līdz 2016. gada decembrim.

Otrajai dalībvalstu grupai (Čehijas Republika, Grieķija un Latvija) pārskata periods bija no 2012. gada maija līdz 2017. gada maijam.

Trešajai dalībvalstu grupai (Bulgārija, Igaunija, Itālija, Lietuva, Malta, Polija, Portugāle un Rumānija) pārskata periods bija no 2012. gada jūnija līdz 2017. gada jūnijam.

Pārskatīšanas rezultātā noteiktās summas euro ir šādas:

dalībvalstīm, kurām pārejas periods beidzās 2011. gada decembrī (Slovākija un Slovēnija):

| — | ja nodarīti miesas bojājumi – minimālā apdrošināšanas seguma summa tiek palielināta līdz 1 050 000 EUR katram cietušajam vai 5 240 000 EUR par prasījumu neatkarīgi no cietušo skaita, |
| --- | --- |

—

ja nodarīti miesas bojājumi – minimālā apdrošināšanas seguma summa tiek palielināta līdz 1 050 000 EUR katram cietušajam vai 5 240 000 EUR par prasījumu neatkarīgi no cietušo skaita,

| — | ja nodarīti materiāli zaudējumi – minimālā summa tiek palielināta līdz 1 050 000 EUR par prasījumu neatkarīgi no cietušo skaita; |
| --- | --- |

—

ja nodarīti materiāli zaudējumi – minimālā summa tiek palielināta līdz 1 050 000 EUR par prasījumu neatkarīgi no cietušo skaita;

dalībvalstīm, kurām pārejas periods beidzās 2012. gada maijā (Čehijas Republika, Grieķija un Latvija), un dalībvalstīm, kurām pārejas periods beidzās 2012. gada jūnijā (Bulgārija, Igaunija, Itālija, Lietuva, Malta, Polija, Portugāle un Rumānija):

| — | ja nodarīti miesas bojājumi – minimālā apdrošināšanas seguma summa tiek palielināta līdz 1 050 000 EUR katram cietušajam vai 5 210 000 EUR par prasījumu neatkarīgi no cietušo skaita, |
| --- | --- |

—

ja nodarīti miesas bojājumi – minimālā apdrošināšanas seguma summa tiek palielināta līdz 1 050 000 EUR katram cietušajam vai 5 210 000 EUR par prasījumu neatkarīgi no cietušo skaita,

| — | ja nodarīti materiāli zaudējumi – minimālā summa tiek palielināta līdz 1 050 000 EUR par prasījumu neatkarīgi no cietušo skaita. |
| --- | --- |

—

ja nodarīti materiāli zaudējumi – minimālā summa tiek palielināta līdz 1 050 000 EUR par prasījumu neatkarīgi no cietušo skaita.

Attiecībā uz citām dalībvalstīm, kurām Direktīva 2009/103/EK stājās spēkā bez pārejas perioda, minimālās summas jau tika pārskatītas 2016. gadā (2).

---

(1)  OV L 263, 7.10.2009., 11. lpp.

(2)  Komisijas 2016. gada 10. maija Paziņojums COM(2016) 246.

---

| 4.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 233/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 233/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8416 – The Priceline Group / Momondo Group Holdings)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 233/02)

Komisija 2017. gada 17. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8416. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8416. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 4.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 233/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 233/4

---

Euro maiņas kurss (1)

2018. gada 3. jūlijs

(2018/C 233/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1665 |
| JPY | Japānas jena | 129,09 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4506 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88350 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,3123 |
| CHF | Šveices franks | 1,1573 |
| ISK | Islandes krona | 124,60 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,4655 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,073 |
| HUF | Ungārijas forints | 327,35 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3915 |
| RON | Rumānijas leja | 4,6615 |
| TRY | Turcijas lira | 5,4444 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5761 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5344 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,1506 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7281 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5921 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 298,07 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,9718 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7481 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3845 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 766,10 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7208 |
| PHP | Filipīnu peso | 62,249 |
| RUB | Krievijas rublis | 73,6468 |
| THB | Taizemes bāts | 38,681 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,5429 |
| MXN | Meksikas peso | 22,9451 |
| INR | Indijas rūpija | 79,9310 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1665

JPY

Japānas jena

129,09

DKK

Dānijas krona

7,4506

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88350

SEK

Zviedrijas krona

10,3123

CHF

Šveices franks

1,1573

ISK

Islandes krona

124,60

NOK

Norvēģijas krona

9,4655

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,073

HUF

Ungārijas forints

327,35

PLN

Polijas zlots

4,3915

RON

Rumānijas leja

4,6615

TRY

Turcijas lira

5,4444

AUD

Austrālijas dolārs

1,5761

CAD

Kanādas dolārs

1,5344

HKD

Hongkongas dolārs

9,1506

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7281

SGD

Singapūras dolārs

1,5921

KRW

Dienvidkorejas vona

1 298,07

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,9718

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7481

HRK

Horvātijas kuna

7,3845

IDR

Indonēzijas rūpija

16 766,10

MYR

Malaizijas ringits

4,7208

PHP

Filipīnu peso

62,249

RUB

Krievijas rublis

73,6468

THB

Taizemes bāts

38,681

BRL

Brazīlijas reāls

4,5429

MXN

Meksikas peso

22,9451

INR

Indijas rūpija

79,9310

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 4.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 233/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 233/5

---

Kopsavilkums par Eiropas Komisijas lēmumiem, kuri attiecas uz licencēm, kas nepieciešamas, lai laistu tirgū un/vai lietotu vielas, kuras minētas XIV pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH)

(Publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (1)
  64. panta 9. punktu)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 233/04)

Lēmumi, ar ko piešķir licenci

| Atsauce uz lēmumu (2) | Lēmuma datums | Vielas nosaukums | Licences īpašnieks | Licences numuri | Licencētais lietošanas veids | Pārskatīšanas perioda beigu datums | Lēmuma pamatojums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2018) 3702 | 2018. gada 27. jūnijs | Bis(2-metoksietil)ēteris
  (diglims)
  EK Nr. 203-924-4

  CAS Nr. 111-96-6 | Merck KGaA, Frankfurter Strasse 250, D-64293 Darmstadt, Vācija | REACH/18/11/0 | Diglima rūpnieciska izmantošana par šķīdinātāju kriptandu starpproduktu ražošanas procesā tālākai pārveidei par kriptandu 221 un kriptandu 222 | 2030. gada 27. jūnijs | Risks tiek pienācīgi ierobežots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 60. panta 2. punktu.
  Līdz rieta datumam nav piemērotu alternatīvu. |

Atsauce uz lēmumu (2)

Lēmuma datums

Vielas nosaukums

Licences īpašnieks

Licences numuri

Licencētais lietošanas veids

Pārskatīšanas perioda beigu datums

Lēmuma pamatojums

C(2018) 3702

2018. gada 27. jūnijs

Bis(2-metoksietil)ēteris

(diglims)

EK Nr. 203-924-4

CAS Nr. 111-96-6

Merck KGaA, Frankfurter Strasse 250, D-64293 Darmstadt, Vācija

REACH/18/11/0

Diglima rūpnieciska izmantošana par šķīdinātāju kriptandu starpproduktu ražošanas procesā tālākai pārveidei par kriptandu 221 un kriptandu 222

2030. gada 27. jūnijs

Risks tiek pienācīgi ierobežots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 60. panta 2. punktu.

Līdz rieta datumam nav piemērotu alternatīvu.

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(2)  Lēmums pieejams Eiropas Komisijas vietnē: http://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach/about_lv

---

| 4.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 233/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 233/6

---

Komisijas priekšlikumu atsaukums

(2018/C 233/05)

Atsaukto priekšlikumu saraksts

| Dokuments | Starpiestāžu procedūra | Nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| COM/2017/0150 | 2017/068/COD | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz 2017. kalendāro gadu nosaka tiešo maksājumu korekcijas likmi, kura paredzēta Regulā (ES) Nr. 1306/2013 |
| Ekonomikas un finanšu lietas, nodokļu politika un muita |
| COM/2011/737 | 2011/333/CNS | Priekšlikums Padomes regulai par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis |
| COM/2014/43 | 2014/0020/COD | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par strukturālajiem pasākumiem, ar ko uzlabo ES kredītiestāžu noturību |
| Ārlietas un drošības politika |
| COM/2003/695 | CNS 2003/0268 | Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm Bolīviju, Kolumbiju, Ekvadoru, Peru un Venecuēlas Bolivāra Republiku, no otras puses |
| COM/2014/360 | 2014/0182/NLE | Priekšlikums Padomes lēmumam par Savienības nostāju Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerības un sadarbības līgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Gruzijas asociācijas programmas īstenošanu |
| COM/2014/359 | 2014/0181/NLE | Priekšlikums Padomes lēmumam par Savienības nostāju Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Moldovas asociācijas programmas īstenošanu |
| COM/2013/014 | 2013/0149/NLE | Kopīgs priekšlikums Padomes lēmumam par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par otrā ES un Libānas EKP rīcības plāna īstenošanu |
| Iekšējais tirgus, rūpniecība, uzņēmējdarbība un MVU |
| COM/2012/164 | 2012/82/COD | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vienkāršo citā dalībvalstī reģistrētu mehānisko transportlīdzekļu pārvietošanu vienotajā tirgū |
| Starptautiskā sadarbība un attīstība |
| COM/2011/0861 | 2011/0420/NLE | Priekšlikums Padomes lēmumam par ES pievienošanos Starptautiskajai kokvilnas padomdevēju komitejai (ICAC) |
| Tieslietas, patērētāji un dzimumu līdztiesība |
| COM/2014/0212 | 2014/0120/COD | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par viena dalībnieka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību |
| Jūrlietas un zivsaimniecība |
| COM/2011/0760 | 2011/0345/COD | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto |
| COM/2013/09 | 2013/0007/COD | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem |
| Migrācija, iekšlietas un pilsonība |
| COM/2014/163 | 2014/0095/COD | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido apceļošanas vīzu un groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu, un groza Regulu (EK) Nr. 562/2006 un Regulu (EK) Nr. 767/2008 |
| COM/2014/164 | 2014/0094/COD | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) |
| Transports |
| COM/2013/409 | 2013/0187/COD | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā |

Dokuments

Starpiestāžu procedūra

Nosaukums

Lauksaimniecība un lauku attīstība

COM/2017/0150

2017/068/COD

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz 2017. kalendāro gadu nosaka tiešo maksājumu korekcijas likmi, kura paredzēta Regulā (ES) Nr. 1306/2013

Ekonomikas un finanšu lietas, nodokļu politika un muita

COM/2011/737

2011/333/CNS

Priekšlikums Padomes regulai par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis

COM/2014/43

2014/0020/COD

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par strukturālajiem pasākumiem, ar ko uzlabo ES kredītiestāžu noturību

Ārlietas un drošības politika

COM/2003/695

CNS 2003/0268

Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm Bolīviju, Kolumbiju, Ekvadoru, Peru un Venecuēlas Bolivāra Republiku, no otras puses

COM/2014/360

2014/0182/NLE

Priekšlikums Padomes lēmumam par Savienības nostāju Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerības un sadarbības līgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Gruzijas asociācijas programmas īstenošanu

COM/2014/359

2014/0181/NLE

Priekšlikums Padomes lēmumam par Savienības nostāju Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Moldovas asociācijas programmas īstenošanu

COM/2013/014

2013/0149/NLE

Kopīgs priekšlikums Padomes lēmumam par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par otrā ES un Libānas EKP rīcības plāna īstenošanu

Iekšējais tirgus, rūpniecība, uzņēmējdarbība un MVU

COM/2012/164

2012/82/COD

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vienkāršo citā dalībvalstī reģistrētu mehānisko transportlīdzekļu pārvietošanu vienotajā tirgū

Starptautiskā sadarbība un attīstība

COM/2011/0861

2011/0420/NLE

Priekšlikums Padomes lēmumam par ES pievienošanos Starptautiskajai kokvilnas padomdevēju komitejai (ICAC)

Tieslietas, patērētāji un dzimumu līdztiesība

COM/2014/0212

2014/0120/COD

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par viena dalībnieka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību

Jūrlietas un zivsaimniecība

COM/2011/0760

2011/0345/COD

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto

COM/2013/09

2013/0007/COD

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem

Migrācija, iekšlietas un pilsonība

COM/2014/163

2014/0095/COD

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido apceļošanas vīzu un groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu, un groza Regulu (EK) Nr. 562/2006 un Regulu (EK) Nr. 767/2008

COM/2014/164

2014/0094/COD

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss)

Transports

COM/2013/409

2013/0187/COD

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 4.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 233/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 233/8

---

EDAU atzinuma kopsavilkums par tiešsaistes manipulāciju un personas datiem

(Pilns šā atzinuma teksts angļu, franču un vācu valodā ir pieejams EDAU tīmekļa vietnē www.edps.europa.eu)

(2018/C 233/06)

Sabiedrības un ekonomikas digitalizācijai ir jaukta ietekme uz pilsonisko iesaistīšanos lēmumu pieņemšanā un uz šķēršļiem, kādi pastāv sabiedrības iesaistīšanai demokrātiskos procesos.

Lielo datu analīze un mākslīgā intelekta sistēmas ir ļāvušas savākt, apvienot, analizēt un uz neierobežotu laiku uzglabāt lielus datu apjomus. Pēdējo divu desmitgažu laikā ir parādījies dominējošs uzņēmējdarbības modelis vairumam tīmeklī bāzētu pakalpojumu, kam pamatā ir personu izsekošana tiešsaistē un datu vākšana par to īpašībām, veselību, attiecībām, kā arī domām un viedokļiem ar mērķi radīt digitālus reklāmas ieņēmumus. Šie digitālie tirgi ir sākuši koncentrēties ap dažiem uzņēmumiem, kas rīkojas kā efektīvi interneta vārtsargi un nosaka augstākas inflācijas koriģētas tirgus kapitalizācijas vērtības nekā jebkuri citi uzņēmumi vēsturē.

Digitālā ekosistēma ir savienojusi iedzīvotājus visā pasaulē. Vairāk nekā 50 % iedzīvotāju lieto internetu, bet tas notiek ļoti nevienādi ģeogrāfiskās atrašanās vietas, pārticības un dzimumu sadalījuma ziņā. Sākotnējo optimismu par interneta rīku un sociālo mediju potenciālu pilsoņu iesaistē ir aizstājušas bažas par manipulēšanu ar iedzīvotājiem, pirmkārt, nemitīgi iegūstot par tiem nereti personisku informāciju, otrkārt, kontrolējot informāciju, ko tie redz tiešsaistē, atkarībā no kategorijas, kurā tie ir iekļauti. Daudziem ar algoritmiem pamatotiem pakalpojumiem vērtību galvenokārt nosaka sašutums, kam ir plaša rezonanse, sakarā ar produktiem un pielietojumiem, kuri izstrādāti, lai maksimāli piesaistītu uzmanību un radītu atkarību. Savienotība vismaz saskaņā ar pastāvošo modeli ir radījusi sašķeltību.

Sekojošās debates attiecas uz maldinošu, nepatiesu vai aizvainojošu informāciju (“saturu”), kas paziņota personām ar mērķi ietekmēt politisko diskursu un vēlēšanas. Šo parādību dēvē par “viltus ziņām” un “tiešsaistes dezinformāciju”. Risinājumi ir orientēti uz pārredzamības pasākumiem, atmaskojot informācijas avotu un atstājot novārtā ekosistēmas dalībniekus, kuri gūst labumu no kaitējošas rīcības, pārskatatbildību. Vienlaikus tirgus koncentrācija un platformu ietekmes pieaugums rada jaunus draudus plašsaziņas līdzekļu plurālismam. Attiecībā uz EDAU šī uzticības krīze digitālajā ekosistēmā atspoguļo privātās dzīves un vārda brīvības savstarpējo atkarību. Iedzīvotājiem pieejamās privātās telpas samazināšanās uzņēmumu un valdību nenovēršamas uzraudzības rezultātā rada stindzinošu ietekmi uz iedzīvotāju spēju un vēlmi izpausties un brīvi veidot attiecības, tostarp pilsoniskajā jomā, kas ir ārkārtīgi svarīga demokrātijas pastāvēšanai. Tāpēc šis atzinums attiecas uz veidu, kā personas datus izmanto, lai precīzi uzrunātu privātpersonas un grupas ar specifisku saturu, attiecīgām pamattiesībām un vērtībām, kā arī uz attiecīgiem tiesību aktiem, lai mazinātu apdraudējumus.

EDAU vairākus gadus ir aicinājusi uz plašāku sadarbību starp datu aizsardzības iestādēm un citiem regulatoriem, lai garantētu digitālajā sabiedrībā personu tiesības un intereses, kas ir pamatā 2017. gadā uzsāktajam projektam “Digital Clearinghouse”. Ņemot vērā bažas, ka politiskās kampaņās varētu izmantot digitālo telpu spēkā esošo tiesību aktu apiešanai, (1) mēs uzskatām, ka tagad ir pienācis laiks šo sadarbību paplašināt, iekļaujot vēlēšanu un audiovizuālā satura regulatorus.

1.   KĀPĒC MĒS PUBLICĒJAM ŠO ATZINUMU

i.   Intensīvas pašreizējās publiskās debates

Šobrīd notiek intensīvas publiskās debates par mūsdienu plašās un komplicētās digitālās informācijas ekosistēmas ietekmi ne vien uz tirgus ekonomiku, bet arī uz politisko ekonomiku, t. i., par politiskās vides mijiedarbību uz ekonomiku. Svarīgākās platformas atrodas šīs ekosistēmas centrā, gūstot nesamērīgus ieguvumus no digitālās reklāmas izaugsmes, un attīstoties palielina savu nosacīto varu. Personas dati ir nepieciešami, lai segmentētu, orientētu un individuāli pielāgotu vēstījumus iedzīvotājiem, taču vairums reklāmdevēju nav informēti, kā šādus lēmumus pieņem, un vairums iedzīvotāju neizprot, kā tos izmanto. Sistēma atalgo sensacionālu un plašu rezonansi guvušu saturu un parasti nenošķir komerciālus no politiskiem reklāmdevējiem. Atklājumi par tīšas dezinformācijas (“viltus ziņu”) izplatīšanu šajā sistēmā ir radījuši bailes par draudiem demokrātiju integritātei. Mākslīgā intelekta sistēmas, kuru tirgu raksturo arī koncentrācija, pamatojas uz datiem, un tās šajā vidē palielina nošķirtību un pārskatatbildības trūkumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu.

ii.   Datu aizsardzības tiesību aktu un politikas kampaņu nozīme

Pamattiesības uz privāto dzīvi un datu aizsardzību neapšaubāmi ir svarīgs faktors šīs situācijas risināšanā, padarot šo jautājumu par stratēģisku prioritāti visām neatkarīgām datu aizsardzības iestādēm. Datu aizsardzības regulatori pauda bažas par vispasaules galveno datu aizsardzību saistībā ar lielāku nekomerciālu iesaistīto pušu izmantotu personas datu apstrādi 2005. gada Rezolūcijā par personas datu izmantošanu politiskajā komunikācijā. Rezolūcijā īpaši ir pieminēta “sensitīvu datu saistībā ar reāliem vai pieņemtiem morāliem un politiskiem uzskatiem vai aktivitātēm apstrāde vai balsošanas darbības” un “invazīva dažādu personu profilēšana, kas klasificētas, reizēm neprecīzi vai balstoties uz virspusēju saskarsmi, kā līdzskrējēji, atbalstītāji, piekritēji vai iesaistīta persona” (2). Starptautiskajā rezolūcijā ir prasīta datu aizsardzības noteikumu par datu apjoma samazināšanu, likumisku apstrādi, piekrišanu, pārredzamību, datu subjektu tiesībām, mērķa ierobežošanu un datu drošību stingrāka ieviešana. Varbūt tagad ir laiks izteikt šo prasību atkārtoti.

ES tiesību akti datu aizsardzības un elektronisko sakaru konfidencialitātes jomā attiecas uz datu savākšanu, profilēšanu un precīzu orientēšanu, un, pareizi ieviešot, tiem ir jāpalīdz samazināt kaitējumu, ko rada centieni manipulēt ar personām un grupām. Politiskās partijas, kas apstrādā vēlētāju datus ES, ietilpst VDAR darbības jomā. Ar VDAR definē personas datus, kas atklāj politiskos uzskatus kā īpašas datu kategorijas. Šādu datu apstrāde parasti ir aizliegta, ja vien uz to neattiecas kāds no uzskaitītajiem izņēmumiem. Politisko kampaņu kontekstā īpaši svarīgi ir divi izņēmumi, ko ir vērts citēt pilnā apmērā:

| “(d) | veicot leģitīmas darbības un nodrošinot atbilstošas garantijas, apstrādi veic fonds, apvienība vai jebkura cita bezpeļņas struktūra, kas to dara ar politisku, filozofisku, reliģisku vai ar arodbiedrībām saistītu mērķi un ar nosacījumu, ka apstrāde attiecas tikai uz šīs struktūras locekļiem vai bijušajiem locekļiem, vai personām, kas ar šo struktūru uztur regulārus sakarus saistībā ar tās nolūkiem, un ka bez datu subjekta piekrišanas personas datus neizpauž ārpus minētās struktūras; |
| --- | --- |

“(d)

veicot leģitīmas darbības un nodrošinot atbilstošas garantijas, apstrādi veic fonds, apvienība vai jebkura cita bezpeļņas struktūra, kas to dara ar politisku, filozofisku, reliģisku vai ar arodbiedrībām saistītu mērķi un ar nosacījumu, ka apstrāde attiecas tikai uz šīs struktūras locekļiem vai bijušajiem locekļiem, vai personām, kas ar šo struktūru uztur regulārus sakarus saistībā ar tās nolūkiem, un ka bez datu subjekta piekrišanas personas datus neizpauž ārpus minētās struktūras;

| (e) | apstrāde attiecas uz personas datiem, kurus datu subjekts apzināti ir publiskojis; [..]. |
| --- | --- |

(e)

apstrāde attiecas uz personas datiem, kurus datu subjekts apzināti ir publiskojis; [..].

| (g) | apstrāde ir vajadzīga būtisku sabiedrības interešu dēļ, pamatojoties uz Savienības vai dalībvalsts tiesību aktiem, kas ir samērīgas izvirzītajam mērķim, ievēro tiesību uz datu aizsardzību būtību un paredz piemērotus un konkrētus pasākumus datu subjekta pamattiesību un interešu aizsardzībai.” |
| --- | --- |

(g)

apstrāde ir vajadzīga būtisku sabiedrības interešu dēļ, pamatojoties uz Savienības vai dalībvalsts tiesību aktiem, kas ir samērīgas izvirzītajam mērķim, ievēro tiesību uz datu aizsardzību būtību un paredz piemērotus un konkrētus pasākumus datu subjekta pamattiesību un interešu aizsardzībai.”

Ar 56. apsvērumu paskaidro 9. panta 2. punkta g) apakšpunktu: “[j]a dalībvalstī vēlēšanu pasākumu laikā demokrātiskās sistēmas darbība prasa, lai politiskās partijas vāktu personas datus par cilvēku politiskajiem uzskatiem, šādu datu apstrādi var pieļaut sabiedrības interešu dēļ, ar noteikumu, ka ir noteikti atbilstoši aizsardzības pasākumi”.

Vairākas datu aizsardzības iestādes ir izstrādājušas noteikumus vai pamatnostādnes attiecībā uz datu apstrādi politiskiem mērķiem:

| — | Itālijas Datu aizsardzības iestāde 2014. gada martā pieņēma noteikumus par personas datu apstrādi, ko veic politiskās partijas. Noteikumos bija uzsvērts vispārējais aizliegums izmantot personas datus, kas publiskoti internetā, piemēram, sociālajos tīklos vai forumos, politiskās saziņas mērķiem, ja dati ir apkopoti citiem mērķiem (3). |
| --- | --- |

—

Itālijas Datu aizsardzības iestāde 2014. gada martā pieņēma noteikumus par personas datu apstrādi, ko veic politiskās partijas. Noteikumos bija uzsvērts vispārējais aizliegums izmantot personas datus, kas publiskoti internetā, piemēram, sociālajos tīklos vai forumos, politiskās saziņas mērķiem, ja dati ir apkopoti citiem mērķiem (3).

| — | Francijas Valsts datu aizsardzības komisija (CNIL) 2016. gada novembrī izstrādāja papildu pamatnostādnes saviem 2012. gada ieteikumiem par politisko komunikāciju, īpaši paredzot personas datu apstrādes noteikumus sociālajos tīklos. Jo īpaši CNIL uzsvēra, ka vēlētāju personas datu apkopošana, lai profilētu un mērķtiecīgi tos uzrunātu sociālajos tīklos, ir likumīga tikai tad, ja ir saņemta piekrišana datu apstrādei (4) |
| --- | --- |

—

Francijas Valsts datu aizsardzības komisija (CNIL) 2016. gada novembrī izstrādāja papildu pamatnostādnes saviem 2012. gada ieteikumiem par politisko komunikāciju, īpaši paredzot personas datu apstrādes noteikumus sociālajos tīklos. Jo īpaši CNIL uzsvēra, ka vēlētāju personas datu apkopošana, lai profilētu un mērķtiecīgi tos uzrunātu sociālajos tīklos, ir likumīga tikai tad, ja ir saņemta piekrišana datu apstrādei (4)

| — | AK Informācijas komisāra birojs (ICO) 2017. gada aprīlī izdeva atjauninātās Politisko kampaņu pamatnostādnes, kurās bija iekļautas arī norādes par datu analīzes izmantošanu politiskajās kampaņās. ICO paskaidroja, ka, ja politiska organizācija pasūta trešās personas uzņēmumam veikt analīzi, šāds uzņēmums, visticamāk, ir datu apstrādātājs, bet organizācija – pārzinis. Lai apstrāde būtu likumīga, ir jāņem vērā īpaši datu aizsardzības tiesību akti, ar ko reglamentē pārziņa un apstrādātāja attiecības (5). |
| --- | --- |

—

AK Informācijas komisāra birojs (ICO) 2017. gada aprīlī izdeva atjauninātās Politisko kampaņu pamatnostādnes, kurās bija iekļautas arī norādes par datu analīzes izmantošanu politiskajās kampaņās. ICO paskaidroja, ka, ja politiska organizācija pasūta trešās personas uzņēmumam veikt analīzi, šāds uzņēmums, visticamāk, ir datu apstrādātājs, bet organizācija – pārzinis. Lai apstrāde būtu likumīga, ir jāņem vērā īpaši datu aizsardzības tiesību akti, ar ko reglamentē pārziņa un apstrādātāja attiecības (5).

Valstu datu aizsardzības iestāžu pamatnostādnēm ir potenciāls sniegt papildu autoritatīvu skaidrojumu attiecībā uz datu aizsardzības un privātās dzīves tiesību aktiem, kas rada atšķirības valstu politisko sistēmu organizācijā (6).

iii.   Šā EDAU atzinuma mērķis

EDAU nolūks ir palīdzēt ES būt vadībā, rādot priekšzīmi globālajā dialogā par datu aizsardzību un privāto dzīvi digitālajā laikmetā, apzinot starpdisciplinārus politikas risinājumus lielā datu apjoma problēmām un attīstot ētikas dimensiju personas datu apstrādē (7). Mēs esam prasījuši izturēties pret datu subjektu “kā pret indivīdu, nevis vienkārši patērētāju vai lietotāju” un uzsvēruši ētiskās problēmas saistībā ar prognostiskas profilēšanas un ar algoritmiem pamatotas personalizācijas sekām (8) Mēs esam prasījuši atbildīgu un ilgtspējīgu digitālās sabiedrības attīstību, pamatojoties uz individuālu kontroli attiecībā uz personas datiem, inženiertehniskiem risinājumiem, kuros ievēro privātumu, kā arī pārskatatbildību un saskaņotu izpildi (9). EDAU Ētikas padomdevēju grupa 2018. gada janvāra ziņojumā atzīmēja, ka “elektorāta piesaistīšana, izmantojot precīzu orientēšanu, maina publiskas runas noteikumus, samazinot debašu iespējas un ideju apmaiņu”, kam “nekavējoties nepieciešamas demokrātiskas debates par datu lietošanu un izmantošanu politiskām kampaņām un lēmumu pieņemšanai” (10).

Problēma ar informācijas un personas datu izmantošanu, lai manipulētu ar cilvēkiem un politiku, neapšaubāmi pārsniedz tiesības uz datu aizsardzību. Personalizēta, precīzi orientēta tiešsaistes vide veido “filtra burbuļus”, kuros personas ir pakļautas tai pašai, bet lielāka apjoma informācijai, un tajā sastopas ar šaurāku viedokļu loku, kā rezultātā rodas politiskā un ideoloģiskā polarizācija (11). Tas vairo viltus ziņu un sazvērestību izplatību un pārliecinošo būtību (12). Pētījumi liecina, ka manipulācija ar cilvēku ziņu plūsmu vai meklēšanas rezultātiem var ietekmēt vēlēšanu rīcību (13).

EDAU rūpējas par to, lai nodrošinātu, ka personas datu apstrāde, kā formulēts VDAR, kalpo cilvēcei, nevis otrādi (14). Tehnoloģiskais progress nav jākavē, bet jāvirza atbilstoši mūsu vērtībām. Pamattiesību, tostarp tiesību uz datu aizsardzību, ievērošana ir ārkārtīgi svarīga, lai garantētu vēlēšanu godīgumu, jo īpaši laikā, kad tuvojas 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas (15). Šis atzinums ir jaunākais plašu EDAU pasākumu virknē saistībā ar to, kā būtu jāpiemēro datu aizsardzība, lai risinātu visaktuālākās sabiedriskās kārtības bažas. Tas atbalsta līdzšinējo EDAU darbu ar liela apjoma datiem un digitālo ētiku, kā arī nepieciešamību koordinēt konkurētspējīgu un godīgu tirgu regulējumu (16). Atzinumā vispirms ir sniegts kopsavilkums par procesu, kurā personas dati sekmē un nosaka dominējošo digitālās izsekošanas, precīzas orientēšanas un manipulācijas ciklu. Tajā ir arī aplūkotas dažādu dalībnieku funkcijas digitālās informācijas ekosistēmā. Tajā ir izvērtētas attiecīgās pamattiesības, datu aizsardzības principi un citas atbilstošas juridiskās saistības. Noslēgumā ir dots secinājums, ka tiešsaistes manipulācijas problēmas visticamāk var tikai pasliktināties, atsevišķas regulējošas pieejas pašas par sevi var nebūt pietiekamas un tāpēc regulatoriem neatliekami ir jāsadarbojas, lai cīnītos ne vien pret lokalizētu ļaunprātīgu izmantošanu, bet arī pret strukturālu sagrozīšanu, ko rada pārmērīga tirgus koncentrācija.

7.   SECINĀJUMI

Manipulēšana tiešsaistē apdraud sabiedrību, jo filtra burbuļi un noslēgtas kopienas apgrūtina savstarpējo izpratni un viedokļu apmaiņu. Šī “sociālās līmes” pavājināšanās var graut demokrātiju, kā arī vairākas citas pamattiesības un brīvības. Tiešsaistes manipulācija arī ir nepārredzamības un pārskatatbildības trūkuma pazīme digitālajā ekosistēmā. Problēma ir reāla un neatliekama, un visticamāk tā var pasliktināties, vairāk iedzīvotājiem un lietām savienojoties ar internetu un pieaugot mākslīgā intelekta sistēmām. Problēmas saknē daļēji ir bezatbildīga, pretlikumīga vai neētiska personisko datu izmantošana. Pārredzamība ir vajadzīga, taču ar to nepietiek. Var būt nepieciešama satura pārvaldība, taču tā nedrīkst apdraudēt pamattiesības. Tāpēc daļa risinājuma ir stingri izpildīt spēkā esošos noteikumus, jo īpaši VDAR, saskaņoti ar citām normām, ar ko regulē vēlēšanas un plašsaziņas līdzekļu plurālismu.

Veicinot debates, 2019. gada pavasarī EDAU organizēs darbsemināru, kurā valstu regulatori datu aizsardzības, vēlēšanu un audiovizuālo tiesību aktu jomā varēs sīkāk izpētīt šīs mijiedarbības, apspriest sastaptās problēmas un apsvērt kopīgas rīcības iespējas, ņemot vērā arī gaidāmās Eiropas Parlamenta vēlēšanas.

Šajā atzinumā ir apgalvots, ka tehnoloģijas un rīcība tirgū rada kaitējumu, jo pastāv strukturāls nelīdzsvars un sagrozījumi. Mēs esam prasījuši pielāgot inovāciju stimulus. Tehnoloģiju giganti un celmlauži līdz šim ir ieguvuši, strādājot salīdzinoši maz regulētā vidē. Ir ietekmētas tradicionālās nozares un teritoriālās jurisdikcijas, suverenitātes un sociālo normu, tostarp demokrātijas, pamatjēdzieni. Šīs vērtības ir atkarīgas no balsu plurālisma un līdzsvara starp iesaistītajām pusēm. Neviens atsevišķs dalībnieks vai nozare nevar to atrisināt vienatnē. Datu aizsardzība ir risinājuma daļa un, iespējams, lielāka daļa, nekā gaidīts. Nav pietiekami paļauties uz tādu komerciālo dalībnieku labo gribu, no kuriem nevar prasīt atbildību. Mums tagad ir jāiejaucas, lai panāktu digitalizācijas ieguvumu taisnīgāku pārdali.

Briselē, 2018. gada 19. martā

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  Skatīt, piemēram, http://www.independent.co.uk/news/uk/politics/election-2017-facebook-ads-marginal-seats-tories-labour-outdated-election-spending-rules-a7733131.html [skatīts 18.3.2018.].

1

(2)  Rezolūcija ir pieejama šeit https://icdppc.org/wp-content/uploads/2015/02/Resolution-on-Use-of-Personal-Data-for-Polictical-Communication.pdf [skatīts 18.3.2018.].

2

(3)  http://www.garanteprivacy.it/web/guest/home/docweb/-/docweb-display/docweb/3013267 “Provvedimento in materia di trattamento di dati presso i partiti politici e di esonero dall’informativa per fini di propaganda elettorale”, publicēts Itālijas Datu aizsardzības iestādes Oficiālajā laikrakstā Nr. 71, 26.03.2014. [dok. tīmekļa Nr. 3013267].

3

(4)  https://www.cnil.fr/fr/communication-politique-quelles-sont-les-regles-pour-lutilisation-des-donnees-issues-des-reseaux “Communication politique: quelles sont les règles pour l’utilisation des données issues des réseaux sociaux?”, publicējusi Commission Nationale de l’informatique et des libertés (Francijas Nacionālā informātikas un brīvības komisija) 8.11.2016.

4

(5)  https://ico.org.uk/media/for-organisations/documents/1589/promotion_of_a_political_party.pdf Information Commissioner’s Office: Guidance on political campaigning [20170426].

5

(6)  Saskaņā ar VDAR 57. panta 1. punkta d) apakšpunktu ikviena uzraudzības iestāde savā teritorijā [..] veicina pārziņu un apstrādātāju izpratni par pienākumiem, ko tiem uztic saskaņā ar šo regulu

6

(7)  Skatīt “Sniedzot piemēru: EDAU stratēģija 2015.–2019. gadam, 17. lpp. “Lielie dati”, mūsuprāt, attiecas uz milzīga, no dažādiem avotiem iegūtas informācijas apjoma apkopošanu un analizēšanu, kurā tiek izmantoti pašapmācoši algoritmi, lai iegūtu informāciju lēmumu pieņemšanai. Viena no lielākajām vērtībām, ko lielais datu apjoms sniedz uzņēmumiem un valdībām, ir iespēja uzraudzīt cilvēku uzvedību kolektīvā un individuālā līmenī un ir saistīta ar to prognostisko potenciālu; EDAU atzinums 4/2015 “Virzībā uz jaunu digitālo ētiku – dati, cieņa un tehnoloģija”, 11.9.2015., 6. lpp.

7

(8)  Pastāv risks, ka profili, kas tiek izmantoti cilvēku rīcības prognozēšanai, rada stigmatizāciju, stiprina pastāvošos stereotipus, sociālo un kulturālo nošķiršanu un izslēgšanu, šādai “kolektīvai inteliģencei” iznīcinot individuālo izvēli un līdzvērtīgas iespējas. Šādi “filtru burbuļi” jeb “personīgās atbalss kameras” galu galā varētu apturēt radošumu, inovācijas, kā arī vārda un biedrošanās brīvību, kas ir veicinājušas digitālo tehnoloģiju uzplaukumu; EDAU atzinums 4/2015, 13. lpp. (izlaistas atsauces).

8

(9)  EDAU atzinums 7/2015 “Ar lielajiem datiem saistīto problēmu risināšana”, 9. lpp.

9

(10)  EDAU Ētikas padomdevēju grupas ziņojums, 2018. gada janvāris, 28. lpp.

10

(11)  Skatīt, piemēram, The Economist, How the World Was Trolled (2017. gada 4.–10. novembris), sējums 425, Nr. 9065, 21.–24. lpp.

11

(12)  Allcott H. un Gentzkow M., Social Media and Fake News in the 2016 Election (2017. gada pavasaris). Stanford University, Journal of Economic Perspectives, sējums 31, Nr. 2, 211.–236. lpp. https://web.stanford.edu/~gentzkow/research/fakenews.pdf, 219. lpp.

12

(13)  Kādā eksperimentā sociālās platformas lietotājus informēja par to, kā esot balsojuši viņu draugi, un tas izraisīja statistiski nozīmīgu to iedzīvotāju segmenta palielinājumu (0,14 % no iedzīvotājiem balsstiesīgā vecumā jeb apmēram 340 000 vēlētāju), kuri balsoja kongresa vidusposma vēlēšanās 2010. gadā; Allcott H. un Gentzkow M., Social Media and Fake News in the 2016 Election (2017. gada pavasaris), Stanford University, Journal of Economic Perspectives, sējums 31, Nr. 2, 211.–236. lpp., 219. lpp.). Kādā citā pētījumā pētnieki apgalvoja, ka atšķirības Google meklējuma rezultātos spēja izmainīt neizlēmušo vēlētāju balsošanas izvēles par 20 %; Zuiderveen Borgesius, F. & Trilling, D. & Möller, J. & Bodó, B. & de Vreese, C. & Helberger, N. (2016). Should we worry about filter bubbles?. Internet Policy Review, 5(1). DOI: 10.14763/2016.1.401, 9. lpp.

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulas (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (turpmāk “VDAR”) 4. apsvērums.

14

(15)  Kā norādījusi Eiropas Cilvēktiesību tiesa lietā Orlovskaya Iskra pret Krieviju, “brīvas vēlēšanas un vārda brīvība, jo īpaši politisko debašu brīvība, kopā veido jebkuras demokrātiskās sistēmas pamatu. Šīs divas tiesības ir savstarpēji saistītas un darbojas, viena otru stiprinot, piemēram, vārda brīvība ir viens no “nosacījumiem”, kas nepieciešams, lai “nodrošinātu cilvēku viedokļu brīvu paušanu, izvēloties likumdevēju”. Šā iemesla dēļ laikposmā pirms vēlēšanām ir sevišķi svarīgi, lai ir atļauta visa veida viedokļu un informācijas brīva aprite. Vēlēšanu debašu kontekstā kandidātu netraucētai runas brīvības izmantošanai ir īpaša nozīme (tekstā izlaistas atsauces), 110. p. http://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-171525.

15

Orlovskaya Iskra

(16)  2014. gads – Sākotnējais atzinums “Privātums un konkurētspēja lielo datu laikmetā”; 2015. gads – Atzinums 4/2015 “Virzībā uz jaunu digitālo ētiku – dati, cieņa un tehnoloģija”; 2015. gads – Atzinums 7/2015 “Ar lielajiem datiem saistīto problēmu risināšana”: aicinājums nodrošināt pārredzamību, lietotāju kontroli, integrētu datu aizsardzību un pārskatatbildību; 2016. gads – Atzinums 8/2016 “EDAU atzinums par pamattiesību saskaņotu īstenošanu lielo datu laikmetā”.

16

---

| 4.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 233/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 233/12

---

Kopsavilkums Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumam par diviem regulu priekšlikumiem, ar ko izveido sadarbspējas sistēmu starp ES liela mēroga informācijas sistēmām

(Pilns šā atzinuma teksts angļu, franču un vācu valodā ir pieejams EDAU tīmekļa vietnē www.edps.europa.eu)

(2018/C 233/07)

Mūsdienu steidzamākajām problēmām, kas saistītas ar drošību un robežu pārvaldību, ir nepieciešams viedāk izmantot informāciju, kas jau ir pieejama kompetentajām publiskajām iestādēm. Tas ir licis Eiropas Komisijai uzsākt procesu ceļā uz ES liela mēroga (esošo un nākotnes) informācijas sistēmu sadarbspēju migrācijas, patvēruma meklēšanas un drošības jomā. Komisija 2017. gada decembrī izstrādāja divus priekšlikumus regulām, ar ko izveidos tiesību aktu sistēmu sadarbspējai starp ES liela mēroga informācijas sistēmām.

Sadarbspēja, ja to īsteno pārdomāti un ievērojot pamattiesības, tostarp tiesības uz privāto dzīvi un datu aizsardzību, var būt noderīgs rīks, lai apmierinātu kompetento iestāžu, kas izmanto liela mēroga informācijas sistēmas, likumīgās vajadzības un veicinātu efektīvu un iedarbīgu informācijas apmaiņas attīstību. Sadarbspēja nav vienīgi vai primāri tehniska izvēle, bet gan politiska izvēle, kas var izraisīt būtisku juridisko un sociālo ietekmi, ko nevar noslēpt aiz apgalvojumiem par tehniskām pārmaiņām. ES likumdevēja lēmums padarīt liela mēroga IT sistēmas sadarbspējīgas ne tikai pastāvīgi un spēcīgi ietekmētu to uzbūvi un darbības veidu, bet arī izmainītu to, kā līdz šim ir skaidroti tiesību principi šajā jomā, un kā tāds būtu uzskatāms par neatgriezenisku.

Lai arī sākotnēji sadarbspēja bija paredzēta kā rīks, kura mērķis ir tikai atvieglot sistēmu izmantošanu, priekšlikumi ieviestu jaunas iespējas piekļūt datiem un izmantot datus, kas uzglabāti dažādās sistēmās, lai izskaustu identitātes viltošanu, atvieglotu identitātes pārbaudes, kā arī optimizētu tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi ar tiesībām nesaistītām informācijas sistēmām.

Jo īpaši ar priekšlikumiem izveido jaunu, centralizētu datubāzi, kurā ietilptu informācija par miljoniem trešo valstu valstspiederīgo, tostarp to biometriskie dati. Datubāzē saglabājamo datu apjoma un būtības dēļ jebkādu ar datiem saistītu pārkāpumu sekas varētu radīt nopietnu kaitējumu potenciāli ļoti lielam personu skaitam. Ja šāda informācija nokļūtu nepareizajās rokās, datubāze varētu kļūt par bīstamu rīku pret pamattiesībām. Tāpēc ir svarīgi izveidot spēcīgu tiesisko, tehnisko un organizatorisko aizsardzību. Turklāt ir nepieciešama īpaša uzraudzība gan attiecībā uz datubāzes mērķiem, gan uz tās lietošanas nosacījumiem un kārtību.

Šai kontekstā EDAU uzsver to, cik svarīgi ir turpināt skaidrot identitātes viltošanas problēmas apmēru starp trešo valstu valstspiederīgajiem, lai nodrošinātu, ka ierosinātais pasākums ir atbilstošs un samērīgs. Iespēju ielūkoties centralizētajā datubāzē, lai atvieglotu identitātes pārbaudes dalībvalstu teritorijā, vajadzētu formulēt šaurākā nozīmē.

EDAU saprot tiesībaizsardzības iestāžu nepieciešamību izmantot vislabākos pieejamos rīkus, lai ātri identificētu teroristu uzbrukumu un citu smagu noziegumu veicējus. Taču atvieglot tiesībaizsardzības iestādēm piekļuvi ar tiesībaizsardzību nesaistītām sistēmām (t. i., informācijai, ko iestādes iegūst mērķiem, kas nav tiesībaizsardzības mērķi) pat ierobežotā apmērā no pamattiesību skatu punkta ir ārkārtīgi svarīgi. Regulāra piekļuve tik tiešām būtu nopietns mērķa ierobežojuma principa pārkāpums. Tāpēc EDAU aicina uzturēt reālu aizsardzību, lai ievērotu trešo valstu valstspiederīgo pamattiesības.

Visbeidzot, EDAU vēlas uzsvērt, ka gan tiesiskā, gan tehniskā ziņā priekšlikumi papildus sarežģī pašreizējās sistēmas, kā arī tās, kas šobrīd tiek izstrādātas, radot precīzas sekas, ko šajā posmā ir grūti novērtēt. Šī sarežģītība ietekmēs ne vien datu aizsardzību, bet arī sistēmu pārvaldību un uzraudzību. Precīzās sekas uz tiesībām un brīvībām, kas ir ES projekta pamatā, šajā posmā ir grūti pilnībā novērtēt. Tāpēc EDAU aicina plašāk debatēt par ES informācijas apmaiņas nākotni, pārvaldību un veidiem, kā šajā kontekstā aizsargāt pamattiesības.

1.   IEVADS

1.1.   Pamatinformācija

| 1. | Komisija 2016. gada aprīlī pieņēma paziņojumu “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” (1), uzsākot diskusiju par to, kā informācijas sistēmas Eiropas Savienībā varētu vairāk uzlabot robežu pārvaldību un iekšējo drošību. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Saistībā ar paziņojumu 2016. gada jūnijā Komisija izveidoja augsta līmeņa ekspertu grupu informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos (ALEG). ALEG uzdeva risināt tiesiskās, tehniskās un operatīvās problēmas, kādas pastāv sadarbspējas nodrošināšanā starp ES robežu un drošības sistēmām (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | ALEG iesniedza ieteikumus vispirms vidusposma ziņojumā 2016. gada decembrī (3), bet pēc tam 2017. gada maijā – noslēguma ziņojumā (4). EDAU tika uzaicināts piedalīties ALEG darbā un izdeva paziņojumu par sadarbspējas jēdzienu migrācijas, patvēruma meklēšanas un drošības jomā, kas ir iekļauts ALEG noslēguma ziņojumā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pamatojoties uz 2016. gada paziņojumu un ALEG ieteikumiem, Komisija ierosināja jaunu pieeju, kurā visas centralizētās ES informācijas sistēmas drošības, robežu un migrācijas pārvaldības jomās būtu sadarbspējīgas (5). Komisija paziņoja par nodomu strādāt pie Eiropas meklēšanas portāla, kopēja biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojuma un kopēja identitātes reģistra izveides. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Padome 2017. gada 8. jūnijā atzinīgi izteicās par Komisijas viedokli un ierosināja turpmākos soļus, lai sasniegtu informācijas sistēmu sadarbspēju līdz 2020. gadam (6). Komisija 2017. gada 27. jūlijā uzsāka sabiedrisko apspriešanu par ES informācijas sistēmu robežu un drošības jomās sadarbspēju (7). Papildus apspriešanai tika veikts sākotnējais ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

5.

| 6. | EDAU 2017. gada 17. novembrī papildus izdeva pārdomu dokumentu par informācijas sistēmu sadarbspēju brīvības, drošības un tiesiskuma jomās (8). Šajā dokumentā viņš atzina, ka sadarbspēja, ja tā ir īstenota pārdomāti un ievērojot nepieciešamības un samērīguma pamatprasības, var kalpot kā noderīgs rīks, lai apmierinātu kompetento iestāžu tiesiskās vajadzības, izmantojot liela mēroga informācijas sistēmas, tostarp uzlabojot informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisija 2017. gada 12. decembrī publicēja šādus divus tiesību aktu priekšlikumus (“priekšlikumi”):






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par sadarbspējas sistēmas izveidi starp ES informācijas sistēmām (robežu un vīzu jomā) un ar ko groza Padomes Lēmumu 2004/512/EK, Regulu (EK) Nr. 767/2008, Padomes Lēmumu 2008/633/TI, Regulu (ES) 2016/399 un Regulu (ES) 2017/2226, turpmāk – “Priekšlikums par robežām un vīzām”, |
| --- | --- | --- |

7.

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par sadarbspējas sistēmas izveidi starp ES informācijas sistēmām (robežu un vīzu jomā) un ar ko groza Padomes Lēmumu 2004/512/EK, Regulu (EK) Nr. 767/2008, Padomes Lēmumu 2008/633/TI, Regulu (ES) 2016/399 un Regulu (ES) 2017/2226, turpmāk – “Priekšlikums par robežām un vīzām”,

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par sadarbspējas sistēmas izveidi starp ES informācijas sistēmām (policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma meklēšanas un migrācijas jomā), turpmāk – “Priekšlikums par policijas un tiesu iestāžu sadarbību, patvēruma meklēšanu un migrāciju”. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par sadarbspējas sistēmas izveidi starp ES informācijas sistēmām (policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma meklēšanas un migrācijas jomā), turpmāk – “Priekšlikums par policijas un tiesu iestāžu sadarbību, patvēruma meklēšanu un migrāciju”.

1.2.   Priekšlikumu mērķi

| 8. | Priekšlikumu vispārējais mērķis ir uzlabot Šengenas ārējo robežu pārvaldību un veicināt Eiropas Savienības iekšējo drošību. Šai nolūkā ar tiem izveido sistēmu, lai nodrošinātu sadarbspēju starp esošām un turpmākām ES liela mēroga informācijas sistēmām tādās jomās kā robežkontrole, patvēruma meklēšana un imigrācija, policijas sadarbība un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Priekšlikumos paredzētie sadarbspējas komponenti ietvertu:






  — | trīs pastāvošās sistēmas: Šengenas informācijas sistēmu (SIS), Eurodac sistēmu un Vīzu informācijas sistēmu (VIS), |
| --- | --- | --- |

9.

—

trīs pastāvošās sistēmas: Šengenas informācijas sistēmu (SIS), Eurodac sistēmu un Vīzu informācijas sistēmu (VIS),

| — | trīs ierosinātās sistēmas, kas vēl tiek sagatavotas vai izstrādātas:






  — | vienu, par ko nesen vienojās ES likumdevēji un ko nepieciešams izstrādāt: Ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (EES) (9) un |
| --- | --- | --- |

—

trīs ierosinātās sistēmas, kas vēl tiek sagatavotas vai izstrādātas:

—

vienu, par ko nesen vienojās ES likumdevēji un ko nepieciešams izstrādāt: Ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (EES) (9) un

| — | divas, par ko vēl notiek sarunas: ierosināto Eiropas Ceļošanas informācijas un atļaujas sistēmu (ETIAS) (10) un ierosināto Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN) (11); |
| --- | --- |

—

divas, par ko vēl notiek sarunas: ierosināto Eiropas Ceļošanas informācijas un atļaujas sistēmu (ETIAS) (10) un ierosināto Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN) (11);

| — | Interpola nozaudēto un nozagto ceļošanas dokumentu (SLTD) datubāzi un |
| --- | --- |

—

Interpola nozaudēto un nozagto ceļošanas dokumentu (SLTD) datubāzi un

| — | Eiropola datus (12). |
| --- | --- |

—

Eiropola datus (12).

| 10. | Sadarbspēju starp šīm sistēmām veido četri komponenti:






  — | Eiropas meklēšanas portāls (ESP), |
| --- | --- | --- |

10.

—

Eiropas meklēšanas portāls (ESP),

| — | Kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (“kopīgs BMS”), |
| --- | --- |

—

Kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (“kopīgs BMS”),

| — | Kopējs identitāšu reģistrs (CIR) un |
| --- | --- |

—

Kopējs identitāšu reģistrs (CIR) un

| — | Vairāku identitāšu detektors (MID). |
| --- | --- |

—

Vairāku identitāšu detektors (MID).

| 11. | ESP darbotos kā ziņojumu starpnieks. Tā mērķis ir nodrošināt vienkāršu saskarni, kurā pārskatāmā veidā būtu sniegti ātri meklējuma rezultāti. Tas ļautu vienlaicīgi meklēt informāciju dažādās sistēmās, izmantojot identitātes datus (gan biogrāfiskos, gan biometriskos). Proti, gala lietotājs varētu veikt vienu meklējumu un saņemt rezultātus no visām sistēmām, kurām viņam/viņai ir piekļuves atļauja, nevis meklēt katrā sistēmā atsevišķi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kopējais BMS būtu tehnisks rīks, kas atvieglotu tādas personas identifikāciju, kas, iespējams, ir reģistrēta dažādās datubāzēs. Tajā uzglabātu biometrisko datu veidnes (pirkstu nospiedumus un sejas attēlus), kas ietvertas ES centralizētajās informācijas sistēmās (t. i., SIS, Eurodac sistēmā, EES, VIS un ECRIS-TCN). No vienas puses, tas ļautu vienlaicīgi meklēt biometriskos datus, kas uzglabāti dažādās sistēmās, bet, no otras puses, salīdzināt šos datus. |
| --- | --- |

12.

| 13. | CIR atvieglotu personu identificēšanu, tostarp dalībvalstu teritorijā, kā arī optimizētu tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi ar tiesībām nesaistītām informācijas sistēmām. CIR uzglabātu biogrāfiskos un biometriskos datus, kas reģistrēti VIS, ECRIS-TCN, EES, Eurodac sistēmā un ETIAS. Tajā uzglabātu loģiski nodalītus datus atbilstoši sistēmai, kurā dati izveidoti. |
| --- | --- |

13.

| 14. | MID būtu rīks, kas ļautu sasaistīt identitātes ar CIR un SIS un uzglabātu saites starp ierakstiem. Tas uzglabātu saites, sniedzot informāciju, kad konstatēta viena vai vairākas drošas vai iespējamas atbilstības un/vai kad ir izmantota viltota identitāte. Tas pārbaudītu, vai pieprasītie vai ievadītie dati pastāv vairāk nekā vienā sistēmā, lai noskaidrotu vairākas identitātes (piem., vienādi biometriskie dati saistīti ar dažādiem biogrāfiskajiem datiem vai vienādi/līdzīgi biogrāfiskie dati saistīti ar dažādiem biometrijas datiem). MID parādītu biogrāfiskos identitātes ierakstus, kam ir saites dažādās sistēmās. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Izmantojot šos četrus sadarbspējas komponentus, priekšlikumu mērķis ir:






  — | nodrošināt pilnvarotiem lietotājiem ātru, nevainojamu, sistemātisku un kontrolētu piekļuvi attiecīgajām informācijas sistēmām, |
| --- | --- | --- |

15.

—

nodrošināt pilnvarotiem lietotājiem ātru, nevainojamu, sistemātisku un kontrolētu piekļuvi attiecīgajām informācijas sistēmām,

| — | atvieglot trešo valstu valstspiederīgo identitātes pārbaudes dalībvalstu teritorijā, |
| --- | --- |

—

atvieglot trešo valstu valstspiederīgo identitātes pārbaudes dalībvalstu teritorijā,

| — | atklāt vairākas identitātes, kas piesaistītas vienam un tam pašam datu kopumam, un |
| --- | --- |

—

atklāt vairākas identitātes, kas piesaistītas vienam un tam pašam datu kopumam, un

| — | optimizēt tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi ar tiesību aizsardzību nesaistītām informācijas sistēmām. |
| --- | --- |

—

optimizēt tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi ar tiesību aizsardzību nesaistītām informācijas sistēmām.

| 16. | Turklāt priekšlikumi paredz izveidot centrālo reģistru ziņošanai un statistikai (CRRS), universālu ziņojumu formātu (UMF) un ieviest automatizētus datu kvalitātes kontroles mehānismus. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Divu tiesību aktu priekšlikumu publikācija viena vietā ir tādēļ, ka ir jāievēro atšķirības starp sistēmām, kas attiecas uz:






  — | Šengenas acquis attiecībā uz robežām un vīzām (t. i., VIS, EES, ETIAS un SIS, ko reglamentē Regula (EK) Nr. 1987/2006), |
| --- | --- | --- |

17.

—

Šengenas acquis attiecībā uz robežām un vīzām (t. i., VIS, EES, ETIAS un SIS, ko reglamentē Regula (EK) Nr. 1987/2006),

| — | Šengenas acquis policijas sadarbības jomā vai tādi, kas nav saistīti ar Šengenas acquis (Eurodac sistēma, ECRIS-TCN un SIS, ko reglamentē Padomes Lēmums 2007/533/TI). |
| --- | --- |

—

Šengenas acquis policijas sadarbības jomā vai tādi, kas nav saistīti ar Šengenas acquis (Eurodac sistēma, ECRIS-TCN un SIS, ko reglamentē Padomes Lēmums 2007/533/TI).

| 18. | Divi priekšlikumi ir “radniecīgi priekšlikumi”, kas jāskata kopā. Gan pantu numerācija, gan saturs abos priekšlikumos lielākoties ir līdzīgi. Tāpēc, ja vien nav precizēts citādi, kad atsaucamies uz konkrētu pantu, šis pants attiecas uz abu priekšlikumu attiecīgo pantu. |
| --- | --- |

18.

5.   SECINĀJUMI

| 142. | EDAU atzīst, ka sadarbspēja, ja tā ir īstenota pārdomāti un ievērojot nepieciešamības un samērīguma pamatprasības, var kalpot kā noderīgs rīks, lai apmierinātu kompetento iestāžu tiesiskās vajadzības, izmantojot liela mēroga informācijas sistēmas, tostarp uzlabojot informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Viņš uzsver, ka sadarbspēja nav primāri tehniska izvēle; tā, pirmkārt un galvenokārt, ir politiska izvēle, kam turpmākajos gados būs nozīmīgas tiesiskās un sociālās sekas. Ņemot vērā nepārprotamo tendenci jaukt dažādus ES tiesību un politikas mērķus (t. i., robežkontrole, patvēruma meklēšana un imigrācija, policijas sadarbība un tagad arī tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās), kā arī regulāri piešķirt tiesībaizsardzības iestādēm piekļuvi ar tiesībaizsardzību nesaistītām datubāzēm, ES likumdevēja lēmums padarīt liela mēroga IT sistēmas sadarbspējīgas ne vien ilgstoši un spēcīgi ietekmēs to uzbūvi un darbības veidu, bet arī izmainīs to, kā šajā jomā līdz šim ir skaidroti tiesību principi, un kā tāds būtu uzskatāms par neatgriezenisku. Tāpēc EDAU aicina plašāk debatēt par ES informācijas apmaiņas nākotni, pārvaldību un veidiem, kā šajā kontekstā aizsargāt pamattiesības. |
| --- | --- |

143.

| 144. | Lai arī priekšlikumi iesniegtajā formā var radīt iespaidu par sadarbspēju kā pēdējo komponentu jau pilnībā funkcionējošās informācijas sistēmās (vai vismaz sistēmās, kuru juridiskās dibināšanas akti jau ir “stabili” un atrodas pēdējos likumdošanas procesa posmos), EDAU vēlas atgādināt, ka tā nav. Patiesībā trīs no sešām ES informācijas sistēmām, kuras ar priekšlikumiem vēlas savstarpēji savienot, vēl nepastāv (ETIAS, ECRIS-TCN un EES), divas šobrīd tiek pārskatītas (SIS un Eurodac), bet vienu pārskatīs šā gada laikā (VIS). Novērtēt šādas ārkārtīgi sarežģītas sistēmas, kam ir tik daudz “kustīgo detaļu”, precīzu ietekmi uz privāto dzīvi un datu aizsardzību ir teju neiespējami. EDAU atgādina par to, cik svarīgi ir nodrošināt konsekvenci starp juridiskiem tekstiem, par ko jau noris sarunas (vai ir sagaidāmi), un priekšlikumiem, lai nodrošinātu vienotu juridisko, organizatorisko un tehnisko vidi visām datu apstrādes darbībām Savienībā. Šajā kontekstā viņš vēlas uzsvērt, ka šis atzinums neskar turpmākas intervences, kas var sekot, dažādiem savstarpēji saistītiem instrumentiem virzoties tiesību aktu izstrādes procesā. |
| --- | --- |

144.

| 145. | EDAU atzīmē, ka, lai arī sākotnēji sadarbspēja bija paredzēta kā rīks, kura mērķis ir atvieglot sistēmu izmantošanu, priekšlikumi ievieš jaunas iespējas, kā piekļūt datiem un izmantot datus, kas uzglabāti dažādās sistēmās, lai izskaustu identitātes viltošanu, atvieglotu identitātes pārbaudes un optimizētu tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi ar tiesībām nesaistītām informācijas sistēmām. |
| --- | --- |

145.

| 146. | Kā jau ir uzsvērts pārdomu dokumentā, EDAU uzsver to, cik svarīgi ir turpināt skaidrot identitātes viltošanas problēmas apmēru starp trešo valstu valstspiederīgajiem, lai nodrošinātu, ka ierosinātais pasākums ir atbilstošs un samērīgs. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Kas attiecas uz datu, kas uzglabāti dažādajās sistēmās, izmantošanu, lai atvieglotu identitātes pārbaudes dalībvalstu teritorijās, EDAU norāda, ka šādas izmantošanas mērķi, t. i., nelikumīgās migrācijas apkarošana un augsta drošības līmeņa veicināšana, priekšlikumos ir formulēti pārāk plaši un būtu “stingri jāierobežo” un “precīzi jādefinē”, lai atbilstu Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai. Viņš īpaši uzskata, ka piekļuvi CIR, lai noskaidrotu trešās valsts valstspiederīgā identitāti ar mērķi nodrošināt augstu drošības līmeni, vajadzētu atļaut tikai tad, ja ar tādiem pašiem nosacījumiem pastāv piekļuve tādiem pašiem mērķiem līdzīgām valsts datubāzēm (piem., pilsoņu/iedzīvotāju reģistram utt.). Viņš aicina to skaidri izteikt priekšlikumos. Pretējā gadījumā priekšlikumi šķietami paredzētu prezumpciju, ka trešo valstu valstspiederīgie pēc definīcijas nozīmē draudus drošībai. Tāpat viņš iesaka nodrošināt, ka būtu atļauta piekļuve datiem, lai identificētu personu identitātes pārbaudes laikā:






  — | principā – personai klātesot, un, |
| --- | --- | --- |

147.

—

principā – personai klātesot, un,

| — | ja viņš vai viņa nevar sadarboties un viņam vai viņai nav dokumenta, kas pierādītu viņa/viņas identitāti, vai |
| --- | --- |

—

ja viņš vai viņa nevar sadarboties un viņam vai viņai nav dokumenta, kas pierādītu viņa/viņas identitāti, vai

| — | atsakās sadarboties, vai |
| --- | --- |

—

atsakās sadarboties, vai

ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka uzrādītie dokumenti ir viltoti vai persona nesaka taisnību par viņa/viņas identitāti.

| 148. | EDAU saprot tiesībaizsardzības iestāžu nepieciešamību gūt labumu no vislabākajiem pieejamiem rīkiem, lai ātri identificētu teroristu uzbrukumu un citu smagu noziegumu veicējus. Taču nebūtu pieļaujams, ka tiek atceltas garantijas, kas ieviestas, lai saglabātu pamattiesības, galvenokārt procesa paātrināšanas nolūkā. Tāpēc viņš ierosina papildināt priekšlikumu 22. panta 1. punktu ar nosacījumiem, kas saistīti ar pamatotu iemeslu pastāvēšanu, iepriekšējās pārbaudes veikšanu valsts datubāzēs un meklējuma uzsākšanu citu dalībvalstu automatizētajās pirkstu nospiedumu identificēšanas sistēmās saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI, pirms tiek veikts meklējums kopējā identitāšu reģistrā. Turklāt viņš uzskata, ka vienmēr vajadzētu pārbaudīt, vai ir izpildīti nosacījumi, lai piekļūtu pat ļoti ierobežotai informācijai, piemēram, atbilst/neatbilst, neatkarīgi no tā, vai vēlāk piekļūst datiem, kas uzglabāti sistēmā, kurā atrasta atbilstība. |
| --- | --- |

148.

| 149. | EDAU uzskata, ka ECRIS-TCN uzglabāto datu lietošanas nepieciešamība un samērīgums, lai atklātu vairākas identitātes un atvieglotu identitātes pārbaudes, būtu jāparāda skaidrāk, un viņš pieprasa precīzāku skaidrojumu arī saistībā ar tā saderību ar mērķa ierobežošanas principu. Tāpēc viņš iesaka priekšlikumos paredzēt, ka ECRIS-TCN uzglabātajiem datiem var piekļūt un tos var izmantot tikai tiem ECRIS-TCN mērķiem, kas paredzēti juridiskajā instrumentā. |
| --- | --- |

149.

| 150. | EDAU atzinīgi novērtē to, ka priekšlikumu mērķis ir radīt saskaņotu tehnisko vidi sistēmām, kas darbosies kopā, lai sniegtu ātru, nevainojamu, kontrolētu un sistemātisku piekļuvi informācijai, kas nepieciešama dažādām ieinteresētajām personām, lai veiktu pienākumus. Viņš atgādina, ka visos priekšlikumu ieviešanas posmos vajadzētu ņemt vērā datu aizsardzības pamatprincipus un secīgi iesaka priekšlikumos iekļaut pienākumu eu-LISA un dalībvalstīm ievērot integrētās datu aizsardzības un datu aizsardzības pēc noklusējuma principus. |
| --- | --- |

150.

| 151. | Papildus iepriekš sniegtajām vispārīgajām piezīmēm un galvenajām problēmām EDAU ir papildu ieteikumi, kas saistīti ar šādiem priekšlikumu aspektiem:






  — | ESP, kopējā BMS, CIR un MID funkcionalitāte, |
| --- | --- | --- |

151.

—

ESP, kopējā BMS, CIR un MID funkcionalitāte,

| — | datu saglabāšanas ilgums CIR un MID, |
| --- | --- |

—

datu saglabāšanas ilgums CIR un MID,

| — | saišu manuāla pārbaude, |
| --- | --- |

—

saišu manuāla pārbaude,

| — | centrālais reģistrs ziņošanai un statistikai, |
| --- | --- |

—

centrālais reģistrs ziņošanai un statistikai,

| — | lomu un atbildības sadalījums starp eu-LISA un dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

lomu un atbildības sadalījums starp eu-LISA un dalībvalstīm,

| — | sadarbspējas komponentu drošība, |
| --- | --- |

—

sadarbspējas komponentu drošība,

| — | datu subjektu tiesības, |
| --- | --- |

—

datu subjektu tiesības,

| — | eu-LISA personāla piekļuve, |
| --- | --- |

—

eu-LISA personāla piekļuve,

| — | pārejas periods, |
| --- | --- |

—

pārejas periods,

| — | žurnāli un |
| --- | --- |

—

žurnāli un

| — | valsts uzraudzības iestāžu un EDAU loma. |
| --- | --- |

—

valsts uzraudzības iestāžu un EDAU loma.

| 152. | EDAU ir gatavs arī turpmāk sniegt ieteikumus attiecībā uz priekšlikumiem, arī saistībā ar visiem deleģētajiem vai īstenošanas aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar ierosinātajām regulām un kuri var ietekmēt personas datu apstrādi. |
| --- | --- |

152.

Briselē, 2018. gada 19. martā

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”, 6.4.2017., COM(2016) 205 final.

1

final

(2)  Turpat, 15. lpp.

2

(3)  Augsta līmeņa ekspertu grupas informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos, ko izveidojusi Eiropas Komisija, priekšsēdētāja vidusposma ziņojums, Augsta līmeņa ekspertu grupas priekšsēdētāja vidusposma ziņojums, 2016. gada decembris, pieejams: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=3435

3

(4)  Augsta līmeņa ekspertu grupas informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos, ko izveidojusi Eiropas Komisija, priekšsēdētāja noslēguma ziņojums, 2017. gada 11. maijs; pieejams http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=3435

4

(5)  Komisijas 2017. gada 16. maija paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei – Septītais ziņojums par progresu virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību, COM(2017) 261 final.

5

final

(6)  Padomes secinājumi par turpmāko rīcību, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un nodrošinātu ES informācijas sistēmu sadarbspēju, 2017. gada 8. jūnijs: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10151-2017-INIT/en/pdf

6

(7)  Sabiedriskā apspriešana un ietekmes novērtējums ir pieejami: https://ec.europa.eu/home-affairs/content/consultation-interoperability-eu-information-systems-borders-and-security_en

7

(8)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/17-11-16_opinion_interoperability_en.pdf

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (EES), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu, un Regulu (EK) Nr. 767/2008 un (ES) Nr. 1077/2011 (OV L 327, 9.12.2017., 20. lpp.).

9

EES

(10)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Eiropas Ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/794 un (ES) 2016/1624, COM(2016) 731 final, 16.11.2016.

10

ETIAS

final

(11)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS-TCN sistēma) papildināšanai un atbalstam izveido centralizētu sistēmu tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (TCN), un ar ko groza Regulu (ES) 1077/2011, COM(2017) 344 final, 29.6.2017.

11

ECRIS-TCN

TCN

final

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

12

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 4.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 233/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 233/18

---

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 233/08)

| Dalībvalsts | Francija |
| --- | --- |
| Attiecīgais maršruts | Agen–Paris (Orly) |
| Līguma darbības periods | No 2019. gada 7. janvāra līdz 2023. gada 6. janvārim |
| Pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņš | 2018. gada 10. septembrī (plkst. 12.00 pēc vietējā laika) |
| Adrese, kurā var saņemt uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus un sabiedrisko pakalpojumu saistībām | Syndicat Mixte pour l’aerodrome Departemental |
| Aéroport d’Agen La Garenne |
| 47520 Le Passage |
| France |
| Tālr.: +33 553770083 |
| E-pasts: m.bertaud@aeroport-agen.fr |
| Vai SMAD pircēja profila platformā: https://www.e-marchespublics.fr |

Dalībvalsts

Francija

Attiecīgais maršruts

Agen–Paris (Orly)

Līguma darbības periods

No 2019. gada 7. janvāra līdz 2023. gada 6. janvārim

Pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņš

2018. gada 10. septembrī (plkst. 12.00 pēc vietējā laika)

Adrese, kurā var saņemt uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus un sabiedrisko pakalpojumu saistībām

Syndicat Mixte pour l’aerodrome Departemental

Aéroport d’Agen La Garenne

47520 Le Passage

France

Tālr.: +33 553770083

E-pasts: m.bertaud@aeroport-agen.fr

Vai SMAD pircēja profila platformā: https://www.e-marchespublics.fr

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 4.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 233/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 233/19

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8891 – PUIG/BSH/Noustique)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 233/09)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Puig International, S.A. (“Puig International”, Šveice), ko kontrolē uzņēmums Puig, S.L., |
| --- | --- |

—

Puig International, S.A. (“Puig International”, Šveice), ko kontrolē uzņēmums Puig, S.L.,

| — | BSH Hausgeräte GmbH (“BSH”, Vācija), ko kontrolē uzņēmums Robert Bosch GmbH (“Bosch”), |
| --- | --- |

—

BSH Hausgeräte GmbH (“BSH”, Vācija), ko kontrolē uzņēmums Robert Bosch GmbH (“Bosch”),

| — | Noustique Perfumes, S.L. (“Noustique”, Spānija). |
| --- | --- |

—

Noustique Perfumes, S.L. (“Noustique”, Spānija).

Puig International un BSH Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Noustique.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

2.

| — | Puig International ražo un izplata smaržas un kosmētikas līdzekļus, tostarp ar tādiem sev piederošiem zīmoliem kā Carolina Herrera vai Nina Ricci; licences un slavenību izmantotas smaržas, |
| --- | --- |

—

Puig International ražo un izplata smaržas un kosmētikas līdzekļus, tostarp ar tādiem sev piederošiem zīmoliem kā Carolina Herrera vai Nina Ricci; licences un slavenību izmantotas smaržas,

| — | BSH ražo un izplata sadzīves tehniku ar saviem pasaules mēroga zīmoliem Bosch, Siemens, Gaggenau un Neff, kā arī dažādiem vietējiem zīmoliem. Bosch visā pasaulē piegādā tehnoloģiju un sniedz pakalpojumus šādās jomās: autobūve, rūpnieciskās tehnoloģijas, patēriņa preces (piemēram, sadzīves tehnika), enerģētikas un būvniecības tehnoloģijas, |
| --- | --- |

—

BSH ražo un izplata sadzīves tehniku ar saviem pasaules mēroga zīmoliem Bosch, Siemens, Gaggenau un Neff, kā arī dažādiem vietējiem zīmoliem. Bosch visā pasaulē piegādā tehnoloģiju un sniedz pakalpojumus šādās jomās: autobūve, rūpnieciskās tehnoloģijas, patēriņa preces (piemēram, sadzīves tehnika), enerģētikas un būvniecības tehnoloģijas,

| — | Noustique ir kopuzņēmums jauna produkta izstrādei un pārdošanas veicināšanai smaržu nozarē. |
| --- | --- |

—

Noustique ir kopuzņēmums jauna produkta izstrādei un pārdošanas veicināšanai smaržu nozarē.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.8891 – PUIG/BSH/Noustique

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

| E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fakss: +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss: +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 4.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 233/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 233/21

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8939 – Liberty House Group / Aluminium Dunkerque)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 233/10)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Liberty Industries France (Francija), ko kontrolē uzņēmums Liberty House Group (Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- |

—

Liberty Industries France (Francija), ko kontrolē uzņēmums Liberty House Group (Apvienotā Karaliste),

| — | Aluminium Dunkerque (Francija). |
| --- | --- |

—

Aluminium Dunkerque (Francija).

Liberty Industries France Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Aluminium Dunkerque.

Koncentrācija tiek īstenota, iegādājoties daļas.

2.

| — | Liberty House Group visā pasaulē ražo, pārdod un pārstrādā tēraudu un alumīniju, kā arī inženiertehniskos ražojumus ar pievienoto vērtību, |
| --- | --- |

—

Liberty House Group visā pasaulē ražo, pārdod un pārstrādā tēraudu un alumīniju, kā arī inženiertehniskos ražojumus ar pievienoto vērtību,

| — | Aluminium Dunkerque: primārā alumīnija ražošana Francijā. |
| --- | --- |

—

Aluminium Dunkerque: primārā alumīnija ražošana Francijā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.8939 – Liberty House Group / Aluminium Dunkerque

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

| E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fakss: +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss: +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 4.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 233/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 233/22

---

Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2014/25/ES 35. pantam

Īstenošanas aktu pieņemšanas perioda pārtraukuma beigas

(2018/C 233/11)

2016. gada 2. novembrī Komisija saņēma pieprasījumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (1) 35. pantu.

Pieprasījumu iesniedza Čehijas Republika, un tas attiecas uz konkrētām darbībām elektroenerģijas un gāzes mazumtirgos Čehijas Republikā. Attiecīgie paziņojumi tika publicēti OV C 23, 24.1.2017., 10. lpp., OV C 167, 25.5.2017., 10. lpp., OV C 276, 19.8.2017., 4. lpp., OV C 396, 23.11.2017., 18. lpp., un OV C 439, 20.12.2017., 12. lpp.

Komisija 2017. gada 21. decembrī lūdza pieprasījuma iesniedzēju vēlākais līdz 2018. gada 10. janvārim sniegt papildu informāciju. Kā norādīts OV C 114, 28.3.2018., 20. lpp., publicētajā paziņojumā, galīgais termiņš tika pagarināts par 55 darbdienām pēc pilnīgas un pareizas informācijas saņemšanas. Pilnīga un pareiza informācija tika saņemta 2018. gada 12. aprīlī.

Tādējādi galīgais termiņš ir 2018. gada 5. jūlijs.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

---