# Europeiska unionens C 238/6 ju

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 238 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången6 juli 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 238

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången6 juli 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2016–2017Sammanträdena den 12–15 december 2016
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 387, 16.11.2017 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2016–2017Sammanträdena den 12–15 december 2016
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 387, 16.11.2017 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 387, 16.11.2017 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 13 december 2016 |
| 2018/C 238/01 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015 (2016/2009(INI)) | 2 |
| 2018/C 238/02 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2016 om en enhetlig EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn (2016/2072(INI)) | 28 |
| 2018/C 238/03 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2016 om kvinnors rättigheter i länderna i det östliga partnerskapet (2016/2060(INI)) | 42 |
| | Onsdagen den 14 december 2016 |
| 2018/C 238/04 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE) – 2016/2226(INI)) | 51 |
| 2018/C 238/05 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ömsesidigt tillträde till fisket i Skagerrak för fartyg som för dansk, norsk och svensk flagg (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE) – 2016/2229(INI)) | 55 |
| 2018/C 238/06 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2016 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området 2015 (2016/2219(INI)) | 57 |
| 2018/C 238/07 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2016 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2016/2036(INI)) | 89 |
| 2018/C 238/08 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2016 om GJP-verktyg för att minska prisvolatiliteten på jordbruksmarknader (2016/2034(INI)) | 101 |
| | Torsdagen den 15 december 2016 |
| 2018/C 238/09 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om fallen med det tibetanska buddhistinstitutet Larung Gar och med Ilham Tohti (2016/3026(RSP)) | 108 |
| 2018/C 238/10 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om rohingyaminoritetens situation i Myanmar/Burma (2016/3027(RSP)) | 112 |
| 2018/C 238/11 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om massgravar i Irak (2016/3028(RSP)) | 117 |
| 2018/C 238/12 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om förslaget till kommissionens genomförandedirektiv om ändring av bilagorna I–V till rådets förordning 2000/29/EG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (D047308/01 – 2016/3010(RSP)) | 120 |
| 2018/C 238/13 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om stöd till personer som överlevt talidomid (2016/3029(RSP)) | 125 |
| 2018/C 238/14 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om förordningen om läkemedel för barn (2016/2902(RSP) | 128 |
| 2018/C 238/15 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om verksamheten i utskottet för framställningar under 2015 (2016/2146(INI)) | 132 |
| 2018/C 238/16 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om internationella luftfartsavtal (2016/2961(RSP)) | 142 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 13 december 2016

2018/C 238/01

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015 (2016/2009(INI))

2

2018/C 238/02

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2016 om en enhetlig EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn (2016/2072(INI))

28

2018/C 238/03

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2016 om kvinnors rättigheter i länderna i det östliga partnerskapet (2016/2060(INI))

42

Onsdagen den 14 december 2016

2018/C 238/04

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE) – 2016/2226(INI))

51

2018/C 238/05

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ömsesidigt tillträde till fisket i Skagerrak för fartyg som för dansk, norsk och svensk flagg (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE) – 2016/2229(INI))

55

2018/C 238/06

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2016 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området 2015 (2016/2219(INI))

57

2018/C 238/07

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2016 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2016/2036(INI))

89

2018/C 238/08

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2016 om GJP-verktyg för att minska prisvolatiliteten på jordbruksmarknader (2016/2034(INI))

101

Torsdagen den 15 december 2016

2018/C 238/09

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om fallen med det tibetanska buddhistinstitutet Larung Gar och med Ilham Tohti (2016/3026(RSP))

108

2018/C 238/10

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om rohingyaminoritetens situation i Myanmar/Burma (2016/3027(RSP))

112

2018/C 238/11

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om massgravar i Irak (2016/3028(RSP))

117

2018/C 238/12

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om förslaget till kommissionens genomförandedirektiv om ändring av bilagorna I–V till rådets förordning 2000/29/EG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (D047308/01 – 2016/3010(RSP))

120

2018/C 238/13

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om stöd till personer som överlevt talidomid (2016/3029(RSP))

125

2018/C 238/14

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om förordningen om läkemedel för barn (2016/2902(RSP)

128

2018/C 238/15

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om verksamheten i utskottet för framställningar under 2015 (2016/2146(INI))

132

2018/C 238/16

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om internationella luftfartsavtal (2016/2961(RSP))

142

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 13 december 2016 |
| 2018/C 238/17 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Demokratiska folkrepubliken Algeriet, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om de allmänna principerna för Demokratiska folkrepubliken Algeriets deltagande i unionsprogram (16152/2014 – C8-0152/2015 – 2014/0195(NLE)) | 144 |
| 2018/C 238/18 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av särskilda villkor för fiske efter djuphavsbestånd i Nordostatlanten och bestämmelser för fiske i Nordostatlantens internationella vatten samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2347/2002 (11625/1/2016 – C8-0427/2016 – 2012/0179(COD)) | 145 |
| 2018/C 238/19 | Europaparlamentets beslut av den 13 december 2016 om den allmänna översynen av parlamentets arbetsordning (2016/2114(REG)) | 146 |
| | Onsdagen den 14 december 2016 |
| 2018/C 238/20 | P8_TA(2016)0488Insolvensförfaranden och förvaltare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ersättande av förteckningarna över insolvensförfaranden, likvidationsförfaranden och förvaltare i bilagorna A och B till förordning (EU) 2015/848 om insolvensförfaranden (COM(2016)0317 – C8-0196/2016 – 2016/0159(COD))P8_TC1-COD(2016)0159Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ersättande av bilagorna A och B till förordning (EU) 2015/848 om insolvensförfaranden | 393 |
| 2018/C 238/21 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE)) | 394 |
| 2018/C 238/22 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av anslutningsprotokollet till handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan, med anledning av Ecuadors anslutning till avtalet (07620/2016 – C8-0463/2016 – 2016/0092(NLE)) | 395 |
| 2018/C 238/23 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ömsesidigt tillträde till fisket i Skagerrak för fartyg som för dansk, norsk och svensk flagg (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE)) | 396 |
| 2018/C 238/24 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Europeiska polisbyråns (Europol) ingående av avtalet om operativt och strategiskt samarbete mellan Georgien och Europol (10343/2016 – C8-0266/2016 – 2016/0810(CNS)) | 397 |
| 2018/C 238/25 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (Spaniens ansökan – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive) (COM(2016)0708 – C8-0454/2016 – 2016/2298(BUD)) | 398 |
| 2018/C 238/26 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1192/69 om införande av enhetliga regler för järnvägsföretagens redovisning (11197/1/2016 – C8-0424/2016 – 2013/0013(COD)) | 403 |
| 2018/C 238/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1370/2007 vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg (11198/1/2016 – C8-0425/2016 – 2013/0028(COD)) | 404 |
| 2018/C 238/28 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2012/34/EU vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg och styrningen av järnvägsinfrastrukturen (11199/1/2016 – C8-0426/2016 – 2013/0029(COD)) | 406 |
| 2018/C 238/29 | P8_TA(2016)0499Tillträde till marknaden för hamntjänster och finansiell insyn i hamnar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))P8_TC1-COD(2013)0157Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om inrättande av en ram för tillhandahållande av hamntjänster och gemensamma regler för finansiell insyn i hamnar | 407 |
| 2018/C 238/30 | Europaparlamentets beslut av den 14 december 2016 om nomineringen av Juhan Parts till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C8-0445/2016 – 2016/0817(NLE)) | 409 |
| 2018/C 238/31 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2008/376/EG om antagande av Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram och om de fleråriga tekniska riktlinjerna för detta program (COM(2016)0075 – C8-0099/2016 – 2016/0047(NLE)) | 410 |
| | Torsdagen den 15 december 2016 |
| 2018/C 238/32 | P8_TA(2016)0508Tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering eller är undantagna från detta krav: revidering av upphävandemekanismen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (revidering av upphävandemekanismen) (COM(2016)0290 – C8-0176/2016 – 2016/0142(COD))P8_TC1-COD(2016)0142Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 december 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (revidering av upphävandemekanismen) | 416 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 13 december 2016

2018/C 238/17

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Demokratiska folkrepubliken Algeriet, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om de allmänna principerna för Demokratiska folkrepubliken Algeriets deltagande i unionsprogram (16152/2014 – C8-0152/2015 – 2014/0195(NLE))

144

2018/C 238/18

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av särskilda villkor för fiske efter djuphavsbestånd i Nordostatlanten och bestämmelser för fiske i Nordostatlantens internationella vatten samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2347/2002 (11625/1/2016 – C8-0427/2016 – 2012/0179(COD))

145

2018/C 238/19

Europaparlamentets beslut av den 13 december 2016 om den allmänna översynen av parlamentets arbetsordning (2016/2114(REG))

146

Onsdagen den 14 december 2016

2018/C 238/20

P8_TA(2016)0488Insolvensförfaranden och förvaltare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ersättande av förteckningarna över insolvensförfaranden, likvidationsförfaranden och förvaltare i bilagorna A och B till förordning (EU) 2015/848 om insolvensförfaranden (COM(2016)0317 – C8-0196/2016 – 2016/0159(COD))P8_TC1-COD(2016)0159Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ersättande av bilagorna A och B till förordning (EU) 2015/848 om insolvensförfaranden

393

2018/C 238/21

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

394

2018/C 238/22

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av anslutningsprotokollet till handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan, med anledning av Ecuadors anslutning till avtalet (07620/2016 – C8-0463/2016 – 2016/0092(NLE))

395

2018/C 238/23

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ömsesidigt tillträde till fisket i Skagerrak för fartyg som för dansk, norsk och svensk flagg (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE))

396

2018/C 238/24

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Europeiska polisbyråns (Europol) ingående av avtalet om operativt och strategiskt samarbete mellan Georgien och Europol (10343/2016 – C8-0266/2016 – 2016/0810(CNS))

397

2018/C 238/25

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (Spaniens ansökan – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive) (COM(2016)0708 – C8-0454/2016 – 2016/2298(BUD))

398

2018/C 238/26

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1192/69 om införande av enhetliga regler för järnvägsföretagens redovisning (11197/1/2016 – C8-0424/2016 – 2013/0013(COD))

403

2018/C 238/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1370/2007 vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg (11198/1/2016 – C8-0425/2016 – 2013/0028(COD))

404

2018/C 238/28

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2012/34/EU vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg och styrningen av järnvägsinfrastrukturen (11199/1/2016 – C8-0426/2016 – 2013/0029(COD))

406

2018/C 238/29

P8_TA(2016)0499Tillträde till marknaden för hamntjänster och finansiell insyn i hamnar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))P8_TC1-COD(2013)0157Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om inrättande av en ram för tillhandahållande av hamntjänster och gemensamma regler för finansiell insyn i hamnar

407

2018/C 238/30

Europaparlamentets beslut av den 14 december 2016 om nomineringen av Juhan Parts till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C8-0445/2016 – 2016/0817(NLE))

409

2018/C 238/31

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2008/376/EG om antagande av Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram och om de fleråriga tekniska riktlinjerna för detta program (COM(2016)0075 – C8-0099/2016 – 2016/0047(NLE))

410

Torsdagen den 15 december 2016

2018/C 238/32

P8_TA(2016)0508Tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering eller är undantagna från detta krav: revidering av upphävandemekanismen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (revidering av upphävandemekanismen) (COM(2016)0290 – C8-0176/2016 – 2016/0142(COD))P8_TC1-COD(2016)0142Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 december 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (revidering av upphävandemekanismen)

416

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

6.7.2018

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2016–2017

Sammanträdena den 12–15 december 2016

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 387, 16.11.2017.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 13 december 2016

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/2

---

P8_TA(2016)0485

Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015 (2016/2009(INI))

(2018/C 238/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000 (nedan kallad stadgan), vilken proklamerades den 12 december 2007 i Strasbourg och trädde i kraft genom Lissabonfördraget i december 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000 (nedan kallad stadgan), vilken proklamerades den 12 december 2007 i Strasbourg och trädde i kraft genom Lissabonfördraget i december 2009,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling 1948,

| — | med beaktande av FN:s fördrag om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och FN:s konventionsorgans rättspraxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s fördrag om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och FN:s konventionsorgans rättspraxis,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som antogs i New York den 13 december 2006 och ratificerades av EU den 23 december 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som antogs i New York den 13 december 2006 och ratificerades av EU den 23 december 2010,

| — | med beaktande av de slutsatser som antogs i oktober 2015 av kommittén för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de slutsatser som antogs i oktober 2015 av kommittén för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs i New York den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs i New York den 20 november 1989,

| — | med beaktande av följande allmänna kommentarer från FN:s barnrättskommitté: nr 6 (2005) om behandling av ensamkommande barn och barn som skilts från sina föräldrar utanför sitt ursprungsland, nr 7 (2005) om genomförandet av barnets rättigheter under tidig barndom, nr 9 (2006) om rättigheter för barn med funktionsnedsättning, nr 10 (2007) om barnets rättigheter inom rättskipning för unga lagöverträdare, nr 12 (2009) om barnets rätt att bli hörd, nr 13 (2011) om barnets rätt till frihet från alla former av våld och nr 14 (2013) om barnets rätt att få sitt bästa satt i främsta rummet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av följande allmänna kommentarer från FN:s barnrättskommitté: nr 6 (2005) om behandling av ensamkommande barn och barn som skilts från sina föräldrar utanför sitt ursprungsland, nr 7 (2005) om genomförandet av barnets rättigheter under tidig barndom, nr 9 (2006) om rättigheter för barn med funktionsnedsättning, nr 10 (2007) om barnets rättigheter inom rättskipning för unga lagöverträdare, nr 12 (2009) om barnets rätt att bli hörd, nr 13 (2011) om barnets rätt till frihet från alla former av våld och nr 14 (2013) om barnets rätt att få sitt bästa satt i främsta rummet,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och Pekingplattformen, av sina resolutioner av den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om att bekämpa våld mot kvinnor (1) och av den 6 februari 2014 om kommissionens meddelande om utrotande av kvinnlig könsstympning (2) och av rådets slutsatser av den 5 juni 2014 om förebyggande och bekämpning av alla former av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet kvinnlig könsstympning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och Pekingplattformen, av sina resolutioner av den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om att bekämpa våld mot kvinnor (1) och av den 6 februari 2014 om kommissionens meddelande om utrotande av kvinnlig könsstympning (2) och av rådets slutsatser av den 5 juni 2014 om förebyggande och bekämpning av alla former av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet kvinnlig könsstympning,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1951 samt tilläggsprotokollet från 1967 om flyktingars rättsliga ställning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1951 samt tilläggsprotokollet från 1967 om flyktingars rättsliga ställning,

| — | med beaktande av den internationella konventionen från 1990 om skydd för alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen från 1990 om skydd för alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1949 om undertryckande av människohandel och utnyttjande av prostituering av andra, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1949 om undertryckande av människohandel och utnyttjande av prostituering av andra,

| — | med beaktande av de vägledande riktlinjerna och principerna för mänskliga rättigheter vid internationella gränser från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de vägledande riktlinjerna och principerna för mänskliga rättigheter vid internationella gränser från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR),

| — | med beaktande av rapporten av den 22 juli 2014 från FN:s särskilda rapportör för främjande av sanning, rättvisa, gottgörelse och garantier för icke-upprepning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 22 juli 2014 från FN:s särskilda rapportör för främjande av sanning, rättvisa, gottgörelse och garantier för icke-upprepning,

| — | med beaktande av den regionala genomförandestrategin för den internationella handlingsplanen om åldrande från Madrid, vilken antogs 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den regionala genomförandestrategin för den internationella handlingsplanen om åldrande från Madrid, vilken antogs 2002,

| — | med beaktande av principerna om nationella institutioners status och funktion när det gäller att skydda och främja mänskliga rättigheter (”Parisprinciperna”), som bifogats till FN:s generalförsamlings resolution 48/134, |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna om nationella institutioners status och funktion när det gäller att skydda och främja mänskliga rättigheter (”Parisprinciperna”), som bifogats till FN:s generalförsamlings resolution 48/134,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och av rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, särskilt målen 18766/11 och 36030/11, samt av konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter och Venedigkommission, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och av rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, särskilt målen 18766/11 och 36030/11, samt av konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter och Venedigkommission,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd av nationella minoriteter samt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd av nationella minoriteter samt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1985 (2014) om nationella minoriteters situation och rättigheter i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1985 (2014) om nationella minoriteters situation och rättigheter i Europa,

| — | med beaktande av Europarådets stadga om utbildning i demokratiskt medborgarskap och utbildning om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets stadga om utbildning i demokratiskt medborgarskap och utbildning om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (3),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/800 av den 11 maj 2016 om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/800 av den 11 maj 2016 om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden (5),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (6),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (7),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om audiovisuella medietjänster (10) och resultaten av kommissionens offentliga samråd mellan juli och september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om audiovisuella medietjänster (10) och resultaten av kommissionens offentliga samråd mellan juli och september 2015,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (13),

| — | med beaktande av direktiven om processuella rättigheter för personer som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiven om processuella rättigheter för personer som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden,

| — | med beaktande av dataskyddspaketet, som antogs i december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dataskyddspaketet, som antogs i december 2015,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2016/1624 av den 14 september 2016 (14) om en europeisk gräns- och kustbevakning och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU av den 26 juni 2013 (15) om asylförfaranden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2016/1624 av den 14 september 2016 (14) om en europeisk gräns- och kustbevakning och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU av den 26 juni 2013 (15) om asylförfaranden,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Barcelona den 15–16 mars 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Barcelona den 15–16 mars 2002,

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten för 2011–2020, som antagits genom rådets slutsatser av den 7 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten för 2011–2020, som antagits genom rådets slutsatser av den 7 mars 2011,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 juni 2011 om förskola och barnomsorg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 juni 2011 om förskola och barnomsorg,

| — | med beaktande av rådets (rättsliga och inrikes frågor) slutsatser av den 5–6 juni 2014 om politiken för integration av invandrare i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (rättsliga och inrikes frågor) slutsatser av den 5–6 juni 2014 om politiken för integration av invandrare i EU,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2015 om lika inkomstmöjligheter för kvinnor och män: att minska pensionsklyftan mellan könen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2015 om lika inkomstmöjligheter för kvinnor och män: att minska pensionsklyftan mellan könen,

| — | med beaktande av EU:s ordförandeskapstrios förklaring av den 7 december 2015 om jämställdhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s ordförandeskapstrios förklaring av den 7 december 2015 om jämställdhet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om jämställdhet för hbti-personer, som antogs den 16 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om jämställdhet för hbti-personer, som antogs den 16 juni 2016,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati (2015–2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati (2015–2019),

| — | med beaktande av förklaringen om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning (Parisdeklarationen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning (Parisdeklarationen),

| — | med beaktande av de riktlinjer som rådet (utrikes frågor) antog den 24 juni 2013 för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de riktlinjer som rådet (utrikes frågor) antog den 24 juni 2013 för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer),

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av Eurobarometerundersökningen Diskriminering i EU 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurobarometerundersökningen Diskriminering i EU 2015,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158) och rådets slutsatser om att garantera rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158) och rådets slutsatser om att garantera rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av kommissionens åtgärdslista för främjande av lika möjligheter för hbti-personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens åtgärdslista för främjande av lika möjligheter för hbti-personer,

| — | med beaktande av kommissionens rapport 2015 Equality between women and men in the European Union, SWD(2016)0054, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport 2015 Equality between women and men in the European Union, SWD(2016)0054,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Handlingsplan för integration av tredjelandsmedborgare (COM(2016)0377), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Handlingsplan för integration av tredjelandsmedborgare (COM(2016)0377),

| — | med beaktande av Europa 2020-strategin, särskilt dess mål om fattigdom och social utestängning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa 2020-strategin, särskilt dess mål om fattigdom och social utestängning,

| — | med beaktande av OECD:s/Europeiska unionens publikation Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s/Europeiska unionens publikation Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning (COM(2013)0083) och dess rekommendation Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid 2013/112/EU av den 20 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning (COM(2013)0083) och dess rekommendation Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid 2013/112/EU av den 20 februari 2013,

| — | med beaktande av kommissionens lägesrapport av den 29 maj 2013Barcelonamålen – Utveckling av barnomsorgen i Europa för en hållbar och inkluderande tillväxt (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens lägesrapport av den 29 maj 2013Barcelonamålen – Utveckling av barnomsorgen i Europa för en hållbar och inkluderande tillväxt (COM(2013)0322),

| — | med beaktande av EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286), i synnerhet bestämmelserna om finansiering av utarbetandet av riktlinjer för system för skydd av barn och utbyte av bästa praxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286), i synnerhet bestämmelserna om finansiering av utarbetandet av riktlinjer för system för skydd av barn och utbyte av bästa praxis,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173) och Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173) och Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2011,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Framsteg i genomförandet av nationella strategier för integrering av romer (COM(2013)0454), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Framsteg i genomförandet av nationella strategier för integrering av romer (COM(2013)0454),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om tillämpningen 2015 av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (COM(2016)0265) och de tillhörande arbetsdokumenten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om tillämpningen 2015 av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (COM(2016)0265) och de tillhörande arbetsdokumenten,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Rapport om EU-medborgarskapet 2013 – EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid COM(2013)0269, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Rapport om EU-medborgarskapet 2013 – EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid COM(2013)0269,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Utvärdering av hur EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer och rådets rekommendation om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer har genomförts i medlemsstaterna – 2016 (COM(2016)0424), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Utvärdering av hur EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer och rådets rekommendation om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer har genomförts i medlemsstaterna – 2016 (COM(2016)0424),

| — | med beaktande av EU:s rapport om insatserna mot korruption, vilken utarbetats av kommissionen (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s rapport om insatserna mot korruption, vilken utarbetats av kommissionen (COM(2014)0038),

| — | med beaktande av Europeiska migrationsagendan (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska migrationsagendan (COM(2015)0240),

| — | med beaktande av Europeiska säkerhetsagendan (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska säkerhetsagendan (COM(2015)0185),

| — | med beaktande av slutsatserna från 2015 års årliga kollokvium om grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från 2015 års årliga kollokvium om grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av resultaten av det offentliga samrådet inför 2016 års årliga kollokvium om grundläggande rättigheter när det gäller mediepluralism och demokrati, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av det offentliga samrådet inför 2016 års årliga kollokvium om grundläggande rättigheter när det gäller mediepluralism och demokrati,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426),

| — | med beaktande av kommissionens förslag om EU:s anslutning till Europarådets Istanbulkonvention, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag om EU:s anslutning till Europarådets Istanbulkonvention,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2013 om framsteg i genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2013 om framsteg i genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet (17),

| — | med beaktande om sina resolutioner om jämställdhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande om sina resolutioner om jämställdhet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om situationen för ensamkommande barn i EU (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om situationen för ensamkommande barn i EU (18),

| — | med beaktande av sina resolutioner om de grundläggande rättigheterna och de mänskliga rättigheterna, särskilt den senaste av den 8 september 2015 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2013–2014) (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om de grundläggande rättigheterna och de mänskliga rättigheterna, särskilt den senaste av den 8 september 2015 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2013–2014) (19),

| — | med beaktande av sina resolutioner om migration, särskilt den senaste av den 12 april 2016 om situationen i Medelhavet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om migration, särskilt den senaste av den 12 april 2016 om situationen i Medelhavet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 april 2015 om romernas internationella dag – antiziganism i Europa och EU:s erkännande av minnesdagen för folkmordet på romer under andra världskriget (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 april 2015 om romernas internationella dag – antiziganism i Europa och EU:s erkännande av minnesdagen för folkmordet på romer under andra världskriget (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2013EU-stadgan: Standarder för mediefrihet i EU (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2013EU-stadgan: Standarder för mediefrihet i EU (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (26),

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut vilket avslutar den undersökning på eget initiativ som ombudsmannen gjort av kommissionen (OI/8/2014/AN), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut vilket avslutar den undersökning på eget initiativ som ombudsmannen gjort av kommissionen (OI/8/2014/AN),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols yttrande nr 2/2013 om utkastet till avtal om Europeiska unionens anslutning till Europakonventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols yttrande nr 2/2013 om utkastet till avtal om Europeiska unionens anslutning till Europakonventionen,

| — | med beaktande av EU-domstolens beslut och rättspraxis och av de nationella författningsdomstolarnas rättspraxis, där det hänvisas till stadgan vid tolkning av nationell lag, särskilt målen C-83/14, C-360/10, C-70/10, C-390/12, C-199/12, C-200/12, C-201/12, C-404/15, C-659/15 och C-362/14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens beslut och rättspraxis och av de nationella författningsdomstolarnas rättspraxis, där det hänvisas till stadgan vid tolkning av nationell lag, särskilt målen C-83/14, C-360/10, C-70/10, C-390/12, C-199/12, C-200/12, C-201/12, C-404/15, C-659/15 och C-362/14,

| — | med beaktande av årsrapporten för 2016 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2016 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av handboken från byrån för grundläggande rättigheter om EU-lagstiftning om barnets rättigheter (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handboken från byrån för grundläggande rättigheter om EU-lagstiftning om barnets rättigheter (2015),

| — | med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters studie Child-friendly justice – Perspectives and experiences of professionals on children's participation in civil and criminal judicial proceedings in 10 EU Member States (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters studie Child-friendly justice – Perspectives and experiences of professionals on children's participation in civil and criminal judicial proceedings in 10 EU Member States (2015),

| — | med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters rapport Violence against children with disabilities: legislation, policies and programs in the EU (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters rapport Violence against children with disabilities: legislation, policies and programs in the EU (2015),

| — | med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters undersökning av hbt-personer i Europa (2013), dess rapport Being Trans in the EU – Comparative analysis of the EU LGBT survey data (2014) och dess fokusrapport Fundamental Rights Situation of Intersex people (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters undersökning av hbt-personer i Europa (2013), dess rapport Being Trans in the EU – Comparative analysis of the EU LGBT survey data (2014) och dess fokusrapport Fundamental Rights Situation of Intersex people (2015),

| — | med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters rapport Violence against women: an EU-wide survey, |
| --- | --- |

—

med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters rapport Violence against women: an EU-wide survey,

| — | med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters undersökning Antisemitism – Overview of data available in the European Union 2004–2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters undersökning Antisemitism – Overview of data available in the European Union 2004–2015,

| — | med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters komparativa rättsliga analys Protection against discrimination on grounds of sexual orientation, gender identity and sex characteristics in the EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters komparativa rättsliga analys Protection against discrimination on grounds of sexual orientation, gender identity and sex characteristics in the EU,

| — | med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters EU-MIDIS-undersökningar och dess undersökning om romer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av byrån för grundläggande rättigheters EU-MIDIS-undersökningar och dess undersökning om romer,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex 2015 och dess rapport från 2015 Reconciliation of work, family and private life in the European Union: Policy review (Förena arbets-, familje- och privatliv i Europeiska unionen: En översyn av strategin), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex 2015 och dess rapport från 2015 Reconciliation of work, family and private life in the European Union: Policy review (Förena arbets-, familje- och privatliv i Europeiska unionen: En översyn av strategin),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets undersökning för att identifiera och kartlägga befintliga uppgifter och resurser rörande sexuellt våld mot kvinnor i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets undersökning för att identifiera och kartlägga befintliga uppgifter och resurser rörande sexuellt våld mot kvinnor i EU,

| — | med beaktande av Europols lägesrapport från 2016 om människohandel i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols lägesrapport från 2016 om människohandel i EU,

| — | med beaktande av Eurostats rapport från 2015 om människohandel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurostats rapport från 2015 om människohandel,

| — | med beaktande av studierna från Europeiska institutet för förbättring av arbets- och levnadsvillkor (Eurofound) Working time and work-life balance in a life course perspective (2013), Caring for children and dependants: Effect on carers of young workers (2013) och Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studierna från Europeiska institutet för förbättring av arbets- och levnadsvillkor (Eurofound) Working time and work-life balance in a life course perspective (2013), Caring for children and dependants: Effect on carers of young workers (2013) och Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change (2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets utredningstjänsts studie från maj 2015 Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets utredningstjänsts studie från maj 2015 Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment,

| — | med beaktande av studien från parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik Discrimination Generated by the Intersection of Gender and Disability, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik Discrimination Generated by the Intersection of Gender and Disability,

| — | med beaktande av utfrågningen om grundläggande rättigheter i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, som hölls den 16 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen om grundläggande rättigheter i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, som hölls den 16 juni 2016,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för framställningar (A8-0345/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för framställningar (A8-0345/2016), och av följande skäl:

| A. | Det är mycket viktigt att skydda alla grundläggande rättigheter. Stadgan om de grundläggande rättigheterna är en helt integrerad del av fördragen. Det förekommer dock fortfarande kränkningar av de grundläggande rättigheterna i EU och i dess medlemsstater, vilket framgår av rapporter från kommissionen, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), Europarådet, FN och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

A.

Det är mycket viktigt att skydda alla grundläggande rättigheter. Stadgan om de grundläggande rättigheterna är en helt integrerad del av fördragen. Det förekommer dock fortfarande kränkningar av de grundläggande rättigheterna i EU och i dess medlemsstater, vilket framgår av rapporter från kommissionen, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), Europarådet, FN och icke-statliga organisationer.

| B. | Europeiska unionen är en gemenskap som grundar sig på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter, däribland rättigheter för personer som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionen är en gemenskap som grundar sig på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter, däribland rättigheter för personer som tillhör minoriteter.

| C. | Rättsstatsprincipen är den europeiska liberala demokratins ryggrad och en av EU:s grundprinciper med rötter i gemensamma författningstraditioner i samtliga EU:s medlemsstater. Respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för skyddet av de grundläggande rättigheter och skyldigheter som följer av fördragen och av internationell rätt. |
| --- | --- |

C.

Rättsstatsprincipen är den europeiska liberala demokratins ryggrad och en av EU:s grundprinciper med rötter i gemensamma författningstraditioner i samtliga EU:s medlemsstater. Respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för skyddet av de grundläggande rättigheter och skyldigheter som följer av fördragen och av internationell rätt.

| D. | För att bemöta dagens utmaningar bör EU och medlemsstaterna upprätthålla och genomföra dessa värden i alla åtgärder som de vidtar. Hur rättsstatsprincipen tillämpas på nationell nivå spelar en avgörande roll när det gäller att säkerställa ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna och deras rättssystem. Enligt artikel 17 i EU fördraget måste kommissionen säkerställa tillämpningen av fördragen. |
| --- | --- |

D.

För att bemöta dagens utmaningar bör EU och medlemsstaterna upprätthålla och genomföra dessa värden i alla åtgärder som de vidtar. Hur rättsstatsprincipen tillämpas på nationell nivå spelar en avgörande roll när det gäller att säkerställa ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna och deras rättssystem. Enligt artikel 17 i EU fördraget måste kommissionen säkerställa tillämpningen av fördragen.

| E. | EU-institutionerna har redan inlett förfaranden för att komma till rätta med det s.k. Köpenhamnsdilemmat. Den senaste utvecklingen har visat att instrumenten och processerna för att säkerställa en fullständig och korrekt tillämpning av fördragens principer och värden måste ses över och integreras, och att det bör tas fram en ändamålsenlig mekanism för att ta itu med de kvarstående bristerna och se till att fördragets principer och värden upprätthålls i hela unionen. Denna mekanism bör vara evidensbaserad, objektiv och icke-diskriminerande och möjliggöra en likvärdig bedömning. Mekanismen bör respektera subsidiaritets-, nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna och gälla både medlemsstaterna och unionens institutioner. Dessutom bör den bygga på en graderad metod, med både en förebyggande och en korrigerande gren. |
| --- | --- |

E.

EU-institutionerna har redan inlett förfaranden för att komma till rätta med det s.k. Köpenhamnsdilemmat. Den senaste utvecklingen har visat att instrumenten och processerna för att säkerställa en fullständig och korrekt tillämpning av fördragens principer och värden måste ses över och integreras, och att det bör tas fram en ändamålsenlig mekanism för att ta itu med de kvarstående bristerna och se till att fördragets principer och värden upprätthålls i hela unionen. Denna mekanism bör vara evidensbaserad, objektiv och icke-diskriminerande och möjliggöra en likvärdig bedömning. Mekanismen bör respektera subsidiaritets-, nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna och gälla både medlemsstaterna och unionens institutioner. Dessutom bör den bygga på en graderad metod, med både en förebyggande och en korrigerande gren.

| F. | Europeiska unionen har åtagit sig att respektera mediefrihet och mediepluralism samt rätten till information och yttrandefrihet, som ingår i artikel 11 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och Europakonventionen. |
| --- | --- |

F.

Europeiska unionen har åtagit sig att respektera mediefrihet och mediepluralism samt rätten till information och yttrandefrihet, som ingår i artikel 11 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och Europakonventionen.

| G. | Migrationen är en del av EU:s nutid och framtid och en av vår tids största utmaningar, eftersom den appellerar till EU:s och dess medlemsstaters internationella humanitära ansvar. Dessutom innebär migrationen demografiska möjligheter. Därför krävs en långsiktig migrationslösning, både när det gäller krishantering på kort och medellång sikt och långsiktig politik för integration och social inkludering. |
| --- | --- |

G.

Migrationen är en del av EU:s nutid och framtid och en av vår tids största utmaningar, eftersom den appellerar till EU:s och dess medlemsstaters internationella humanitära ansvar. Dessutom innebär migrationen demografiska möjligheter. Därför krävs en långsiktig migrationslösning, både när det gäller krishantering på kort och medellång sikt och långsiktig politik för integration och social inkludering.

| H. | Asylrätten garanteras i konventionen angående flyktingars rättsliga ställning från 1951 (Genèvekonventionen) och i det tillhörande protokollet av den 31 januari 1967 samt i stadgan. |
| --- | --- |

H.

Asylrätten garanteras i konventionen angående flyktingars rättsliga ställning från 1951 (Genèvekonventionen) och i det tillhörande protokollet av den 31 januari 1967 samt i stadgan.

| I. | Mellan september och december 2015 antog kommissionen 48 överträdelsebeslut mot medlemsstater för otillräckligt införlivande och genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet. |
| --- | --- |

I.

Mellan september och december 2015 antog kommissionen 48 överträdelsebeslut mot medlemsstater för otillräckligt införlivande och genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet.

| J. | Internationella organisationen för migration har uppgett att minst 3 771 människor dog eller anmäldes försvunna 2015 när de försökte nå en fristad i Europa, vilket gör att antalet döda och försvunna uppgår till över 30 000 de senaste 20 åren. |
| --- | --- |

J.

Internationella organisationen för migration har uppgett att minst 3 771 människor dog eller anmäldes försvunna 2015 när de försökte nå en fristad i Europa, vilket gör att antalet döda och försvunna uppgår till över 30 000 de senaste 20 åren.

| K. | Terroristdåd utgör en av de grövsta kränkningarna av de grundläggande rättigheterna och friheterna. Lämpliga verktyg måste till för att skydda EU:s medborgare och invånare och för att otvetydigt reagera på sådana kränkningar och bekämpa dem inom ramen för rättssäkerhetsprincipen. |
| --- | --- |

K.

Terroristdåd utgör en av de grövsta kränkningarna av de grundläggande rättigheterna och friheterna. Lämpliga verktyg måste till för att skydda EU:s medborgare och invånare och för att otvetydigt reagera på sådana kränkningar och bekämpa dem inom ramen för rättssäkerhetsprincipen.

| L. | Morden på åtta journalister på den satiriska tidskriften Charlie Hebdo den 7 januari 2015 utgjorde ett försök till angrepp på mediefriheten, yttrandefriheten och konstens frihet i EU. |
| --- | --- |

L.

Morden på åtta journalister på den satiriska tidskriften Charlie Hebdo den 7 januari 2015 utgjorde ett försök till angrepp på mediefriheten, yttrandefriheten och konstens frihet i EU.

| M. | Alla åtgärder som medlemsstaterna och EU vidtar måste vara förenliga med de grundläggande rättigheterna och de medborgerliga fri- och rättigheterna, däribland respekten för privatlivet och familjelivet, rätten till frihet och säkerhet, rätten till skydd av personuppgifter, oskuldspresumtionen och rätten till ett försvar samt rätten till effektiva rättsmedel och till en rättvis rättegång, yttrandefrihet, informationsfrihet, tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Det är mycket viktigt med en verkningsfull demokratisk tillsyn av säkerhetsåtgärderna. Unionsmedborgarnas säkerhet måste uppnås utan att deras fri- och rättigheter urholkas. Dessa båda principer är nämligen två sidor av samma mynt. |
| --- | --- |

M.

Alla åtgärder som medlemsstaterna och EU vidtar måste vara förenliga med de grundläggande rättigheterna och de medborgerliga fri- och rättigheterna, däribland respekten för privatlivet och familjelivet, rätten till frihet och säkerhet, rätten till skydd av personuppgifter, oskuldspresumtionen och rätten till ett försvar samt rätten till effektiva rättsmedel och till en rättvis rättegång, yttrandefrihet, informationsfrihet, tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Det är mycket viktigt med en verkningsfull demokratisk tillsyn av säkerhetsåtgärderna. Unionsmedborgarnas säkerhet måste uppnås utan att deras fri- och rättigheter urholkas. Dessa båda principer är nämligen två sidor av samma mynt.

| N. | Varje begränsning i utövandet av de rättigheter och friheter som erkänns i stadgan omfattas av nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna i enlighet med artikel 52 i stadgan. |
| --- | --- |

N.

Varje begränsning i utövandet av de rättigheter och friheter som erkänns i stadgan omfattas av nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna i enlighet med artikel 52 i stadgan.

| O. | I överensstämmelse med artikel 72 i EUF-fördraget är det nödvändigt att respektera medlemsstaternas befogenheter när det gäller underrättelsetjänster. |
| --- | --- |

O.

I överensstämmelse med artikel 72 i EUF-fördraget är det nödvändigt att respektera medlemsstaternas befogenheter när det gäller underrättelsetjänster.

| P. | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (27), särskilt artikel 15.1 i det direktivet, får medlemsstaterna i samband med tillhandahållande av vidarebefordrings-, cachnings- och värdtjänster inte ålägga tjänsteleverantörerna en allmän skyldighet att övervaka den information de överför eller lagrar eller en allmän skyldighet att aktivt efterforska fakta eller omständigheter som kan tyda på olaglig verksamhet. |
| --- | --- |

P.

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (27), särskilt artikel 15.1 i det direktivet, får medlemsstaterna i samband med tillhandahållande av vidarebefordrings-, cachnings- och värdtjänster inte ålägga tjänsteleverantörerna en allmän skyldighet att övervaka den information de överför eller lagrar eller en allmän skyldighet att aktivt efterforska fakta eller omständigheter som kan tyda på olaglig verksamhet.

| Q. | Enligt kommissionen utsätts 75 miljoner personer för brott i EU varje år. |
| --- | --- |

Q.

Enligt kommissionen utsätts 75 miljoner personer för brott i EU varje år.

| R. | Människohandel är ett allvarligt brott som ofta begås inom ramen för organiserad brottslighet och som innebär en allvarlig kränkning av människans värdighet och en av de värsta formerna av överträdelser av de grundläggande rättigheterna. Människohandel drabbar kvinnor och flickor på ett oproportionerligt sätt, och är uttryckligen förbjudet enligt stadgan. |
| --- | --- |

R.

Människohandel är ett allvarligt brott som ofta begås inom ramen för organiserad brottslighet och som innebär en allvarlig kränkning av människans värdighet och en av de värsta formerna av överträdelser av de grundläggande rättigheterna. Människohandel drabbar kvinnor och flickor på ett oproportionerligt sätt, och är uttryckligen förbjudet enligt stadgan.

| S. | Människohandel för sexuellt utnyttjande utgör fortfarande den mest utbredda formen av människohandel. 76 procent av de registrerade offren i EU är kvinnor. Av de människohandelsoffer som identifieras i EU är 70 procent EU-medborgare. |
| --- | --- |

S.

Människohandel för sexuellt utnyttjande utgör fortfarande den mest utbredda formen av människohandel. 76 procent av de registrerade offren i EU är kvinnor. Av de människohandelsoffer som identifieras i EU är 70 procent EU-medborgare.

| T. | I direktiv 2011/36/EU införs gemensamma bestämmelser, med hänsyn till jämställdhetsperspektivet, för att stärka arbetet med att förebygga människohandelsbrott och med att skydda människohandelsoffren. |
| --- | --- |

T.

I direktiv 2011/36/EU införs gemensamma bestämmelser, med hänsyn till jämställdhetsperspektivet, för att stärka arbetet med att förebygga människohandelsbrott och med att skydda människohandelsoffren.

| U. | Människohandel och människosmuggling är två mycket olika företeelser som trots detta i vissa fall kan vara sammanlänkade. |
| --- | --- |

U.

Människohandel och människosmuggling är två mycket olika företeelser som trots detta i vissa fall kan vara sammanlänkade.

| V. | Diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, hatpropaganda och hatbrott som motiveras av rasism, främlingsfientlighet eller fördomar mot en persons religion eller övertygelse, ålder, funktionsnedsättning, sexuella läggning eller könsidentitet utgör ett hot mot EU:s och dess medlemsstaters grundläggande värderingar. Politiska krafter sprider alltmer hatpropaganda, och främlingsfientligheten och andra fördomar ökar i stora delar av befolkningen, inklusive via internet. Bekämpande av diskriminering, rasism och främlingsfientlighet är avgörande för att säkerställa respekten för de europeiska värderingarna tolerans, mångfald och ömsesidig respekt. |
| --- | --- |

V.

Diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, hatpropaganda och hatbrott som motiveras av rasism, främlingsfientlighet eller fördomar mot en persons religion eller övertygelse, ålder, funktionsnedsättning, sexuella läggning eller könsidentitet utgör ett hot mot EU:s och dess medlemsstaters grundläggande värderingar. Politiska krafter sprider alltmer hatpropaganda, och främlingsfientligheten och andra fördomar ökar i stora delar av befolkningen, inklusive via internet. Bekämpande av diskriminering, rasism och främlingsfientlighet är avgörande för att säkerställa respekten för de europeiska värderingarna tolerans, mångfald och ömsesidig respekt.

| W. | Folk kan utsättas för flerfaldig diskriminering inom flera olika områden. Politik som riktar sig mot en särskild typ av diskriminering bör ta hänsyn till situationen för särskilda grupper som sannolikt kan bli offer för flerfaldig diskriminering på grund av bland annat ålder, ras, religion, sexuell läggning, kön eller funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

W.

Folk kan utsättas för flerfaldig diskriminering inom flera olika områden. Politik som riktar sig mot en särskild typ av diskriminering bör ta hänsyn till situationen för särskilda grupper som sannolikt kan bli offer för flerfaldig diskriminering på grund av bland annat ålder, ras, religion, sexuell läggning, kön eller funktionsnedsättning.

| X. | Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande princip inom EU, och all könsdiskriminering är förbjuden. |
| --- | --- |

X.

Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande princip inom EU, och all könsdiskriminering är förbjuden.

| Y. | Våld mot kvinnor är en kränkning av de grundläggande rättigheterna som drabbar alla delar av samhället, oavsett ålder, utbildning, inkomst, social ställning och ursprungs- eller bosättningsland. Bristande jämställdhet och könsstereotyper ökar risken för våld och andra former av utnyttjande och hindrar kvinnor från att delta fullt ut i alla områden av livet. |
| --- | --- |

Y.

Våld mot kvinnor är en kränkning av de grundläggande rättigheterna som drabbar alla delar av samhället, oavsett ålder, utbildning, inkomst, social ställning och ursprungs- eller bosättningsland. Bristande jämställdhet och könsstereotyper ökar risken för våld och andra former av utnyttjande och hindrar kvinnor från att delta fullt ut i alla områden av livet.

| Z. | Enligt uppgifter som EU:s byrå för grundläggande rättigheter (FRA) har tagit fram om våld mot kvinnor har en av tre kvinnor i EU någon gång utsatts för fysiskt eller sexuellt våld sedan de fyllt 15 år. Av uppgifterna framgår också att en av tio kvinnor har utsatts för någon form av sexuellt våld sedan denna ålder, och att en av tjugo kvinnor har våldtagits. |
| --- | --- |

Z.

Enligt uppgifter som EU:s byrå för grundläggande rättigheter (FRA) har tagit fram om våld mot kvinnor har en av tre kvinnor i EU någon gång utsatts för fysiskt eller sexuellt våld sedan de fyllt 15 år. Av uppgifterna framgår också att en av tio kvinnor har utsatts för någon form av sexuellt våld sedan denna ålder, och att en av tjugo kvinnor har våldtagits.

| AA. | Könsrelaterat våld och våld mot kvinnor och barn tolereras fortfarande tyst på många platser och anmäls inte till polisen eftersom brottsoffren saknar förtroende för myndigheterna. Det är här nödvändigt med nolltolerans. |
| --- | --- |

AA.

Könsrelaterat våld och våld mot kvinnor och barn tolereras fortfarande tyst på många platser och anmäls inte till polisen eftersom brottsoffren saknar förtroende för myndigheterna. Det är här nödvändigt med nolltolerans.

| AB. | Sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter hör till medlemsstaternas befogenheter. EU kan dock bidra till att främja bästa praxis bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

AB.

Sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter hör till medlemsstaternas befogenheter. EU kan dock bidra till att främja bästa praxis bland medlemsstaterna.

| AC. | Det är nödvändigt att garantera lika tillgång till hälso- och sjukvård, även i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa, oavsett kvinnornas ekonomiska situation, funktionsnedsättning och geografiska belägenhet. |
| --- | --- |

AC.

Det är nödvändigt att garantera lika tillgång till hälso- och sjukvård, även i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa, oavsett kvinnornas ekonomiska situation, funktionsnedsättning och geografiska belägenhet.

| AD. | Barnen är vårt samhälles framtid och vi är ansvariga för deras nutid. Utbildning är ett av de bästa sätten att lära ut värderingar såsom fred, tolerans, samlevnad, jämlikhet, rättvisa och respekt för mänskliga rättigheter via formella, icke-formella och informella utbildningsmetoder i överensstämmelse med artikel 14 i stadgan. |
| --- | --- |

AD.

Barnen är vårt samhälles framtid och vi är ansvariga för deras nutid. Utbildning är ett av de bästa sätten att lära ut värderingar såsom fred, tolerans, samlevnad, jämlikhet, rättvisa och respekt för mänskliga rättigheter via formella, icke-formella och informella utbildningsmetoder i överensstämmelse med artikel 14 i stadgan.

| AE. | Telefonhjälpstjänster för barn, informationstjänster och liknande verktyg kan användas för information, rådgivning och rapportering när det gäller fall av kränkningar av barns rättigheter. |
| --- | --- |

AE.

Telefonhjälpstjänster för barn, informationstjänster och liknande verktyg kan användas för information, rådgivning och rapportering när det gäller fall av kränkningar av barns rättigheter.

| AF. | Direktsändning av sexuella övergrepp på barn är inte längre en ny trend, utan en etablerad verklighet. Barn riskerar att skadas genom nätgromning och genom att bli kontaktade över nätet i sexuella syften, vilket i värsta fall kan leda till sexuellt tvång och andra former av övergrepp. Det görs inte tillräckligt för att förhindra sexuella övergrepp genom utbildningsprogram eller för att stärka det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna i kampen mot pedofilnätverk. |
| --- | --- |

AF.

Direktsändning av sexuella övergrepp på barn är inte längre en ny trend, utan en etablerad verklighet. Barn riskerar att skadas genom nätgromning och genom att bli kontaktade över nätet i sexuella syften, vilket i värsta fall kan leda till sexuellt tvång och andra former av övergrepp. Det görs inte tillräckligt för att förhindra sexuella övergrepp genom utbildningsprogram eller för att stärka det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna i kampen mot pedofilnätverk.

| AG. | Rätten till privatliv och skydd av personuppgifter på nätet är särskilt betydelsefull, framför allt när det gäller barn, som utgör den mest utsatta gruppen i samhället. |
| --- | --- |

AG.

Rätten till privatliv och skydd av personuppgifter på nätet är särskilt betydelsefull, framför allt när det gäller barn, som utgör den mest utsatta gruppen i samhället.

| AH. | Enligt artikel 37 i konventionen om barnets rättigheter och principen om barnets bästa bör man som regel inte frihetsberöva ensamkommande barn och barn som skilts från sina föräldrar, och de bör erbjudas en placering i en säker miljö med allt nödvändigt skydd och all den hälsovård och utbildning som krävs. |
| --- | --- |

AH.

Enligt artikel 37 i konventionen om barnets rättigheter och principen om barnets bästa bör man som regel inte frihetsberöva ensamkommande barn och barn som skilts från sina föräldrar, och de bör erbjudas en placering i en säker miljö med allt nödvändigt skydd och all den hälsovård och utbildning som krävs.

| AI. | Respekten för minoriteters rättigheter är en av EU:s grundprinciper. Minoriteter måste skyddas på ett mer verkningsfullt sätt. Med tanke på den växande populismen och extremismen bör man prioritera att bygga upp en samlevnad där minoriteter respekteras. Minoriteterna bidrar till Europas rikedom och mångfald. Migrationskrisen har väckt misstro och ökat hat mot minoriteter i Europa. |
| --- | --- |

AI.

Respekten för minoriteters rättigheter är en av EU:s grundprinciper. Minoriteter måste skyddas på ett mer verkningsfullt sätt. Med tanke på den växande populismen och extremismen bör man prioritera att bygga upp en samlevnad där minoriteter respekteras. Minoriteterna bidrar till Europas rikedom och mångfald. Migrationskrisen har väckt misstro och ökat hat mot minoriteter i Europa.

| AJ. | Enligt FRA:s rapport för 2016 om grundläggande rättigheter fortsätter diskriminering och antiziganism att utgöra utmaningar för effektiv integrering av romer. I Eurobarometerundersökningen 2015 om diskriminering anses etniskt ursprung vara det främsta skälet till diskriminering. |
| --- | --- |

AJ.

Enligt FRA:s rapport för 2016 om grundläggande rättigheter fortsätter diskriminering och antiziganism att utgöra utmaningar för effektiv integrering av romer. I Eurobarometerundersökningen 2015 om diskriminering anses etniskt ursprung vara det främsta skälet till diskriminering.

| AK. | Romerna i Europa, individuellt och som en grupp, möter antiziganism, systematiska fördomar, rasism, intolerans, fientlighet, diskriminering och socialt utanförskap i sin vardag. Segregering av romers barn i skolan är alltjämt ett problem i de flesta medlemsstater. Diskrimineringen av romer på arbetsmarknaden hindrar dem från att förbättra sin förmåga att bryta sig ur den onda cirkeln av fattigdom. |
| --- | --- |

AK.

Romerna i Europa, individuellt och som en grupp, möter antiziganism, systematiska fördomar, rasism, intolerans, fientlighet, diskriminering och socialt utanförskap i sin vardag. Segregering av romers barn i skolan är alltjämt ett problem i de flesta medlemsstater. Diskrimineringen av romer på arbetsmarknaden hindrar dem från att förbättra sin förmåga att bryta sig ur den onda cirkeln av fattigdom.

| AL. | I artiklarna 8, 9, 10, 19 och 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna liksom i Europeiska unionens domstols rättspraxis erkänns vikten av de grundläggande sociala rättigheterna. Det framgår således att dessa rättigheter – särskilt fackföreningarnas rättigheter, strejkrätten samt förenings- och mötesfriheten – måste skyddas på samma sätt som övriga grundläggande rättigheter som erkänns i stadgan. |
| --- | --- |

AL.

I artiklarna 8, 9, 10, 19 och 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna liksom i Europeiska unionens domstols rättspraxis erkänns vikten av de grundläggande sociala rättigheterna. Det framgår således att dessa rättigheter – särskilt fackföreningarnas rättigheter, strejkrätten samt förenings- och mötesfriheten – måste skyddas på samma sätt som övriga grundläggande rättigheter som erkänns i stadgan.

| AM. | Endast 27 procent av européerna känner till det gemensamma europeiska larmnumret 112, och än har inte alla människor tillgång till det. |
| --- | --- |

AM.

Endast 27 procent av européerna känner till det gemensamma europeiska larmnumret 112, och än har inte alla människor tillgång till det.

| AN. | Alla medlemsstater är skyldiga att skydda alla personer, inklusive hbti-personer, mot varje form av diskriminering och våld. All diskriminering och allt våld på grund av sexuell läggning och könsidentitet bör fördömas. |
| --- | --- |

AN.

Alla medlemsstater är skyldiga att skydda alla personer, inklusive hbti-personer, mot varje form av diskriminering och våld. All diskriminering och allt våld på grund av sexuell läggning och könsidentitet bör fördömas.

| AO. | Enligt FRA:s fältundersökningar utgör rådande negativa sociala attityder och stereotyper ett stort hinder i kampen mot diskriminering av och hatbrott mot hbti-personer. |
| --- | --- |

AO.

Enligt FRA:s fältundersökningar utgör rådande negativa sociala attityder och stereotyper ett stort hinder i kampen mot diskriminering av och hatbrott mot hbti-personer.

| AP. | En studie från FRA har visat att det i gruppen av hbti-personer är transsexuella som känner sig mest utsatta för diskriminering, våld och trakasserier. |
| --- | --- |

AP.

En studie från FRA har visat att det i gruppen av hbti-personer är transsexuella som känner sig mest utsatta för diskriminering, våld och trakasserier.

Skydd av de grundläggande rättigheterna och värdigheten

| 1. | Europaparlamentet vidhåller att människans värdighet är den okränkbara grunden för alla grundläggande rättigheter och inte bör utsättas för någon instrumentalisering. Människans värdighet måste respekteras och skyddas i samtliga EU-initiativ. Parlamentet efterlyser ökad medvetenhet bland EU:s medborgare om alla människors inneboende värdighet, i syfte att uppnå ett mer humant och rättvist samhälle. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer varje form av diskriminering av och våld mot alla människor i EU, eftersom detta utgör en direkt kränkning av människans värdighet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på respekt för värdigheten i livets slutskede. Parlamentet påpekar att dödsstraffet strider mot EU:s grundläggande värderingar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att unionens anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är en fördragsstadgad skyldighet enligt artikel 6.2 i EU-fördraget. En sådan anslutning skulle stärka skyddet för de grundläggande rättigheterna i EU. Parlamentet förväntar sig att de rättsliga hindren för anslutning kommer att undanröjas snarast möjligt. |
| --- | --- |

4.

Rättsstatsprincipen

| 5. | Europaparlamentet betonar att de grundläggande rättigheterna är universella och odelbara och att de alltid kompletterar varandra, och framhåller att det måste finnas en rimlig balans mellan allas rättigheter i ett rikt samhälle präglat av mångfald. Parlamentet betonar vikten av att det finns garantier för att principerna i artikel 2 i stadgan om de grundläggande rättigheterna tillämpas fullt ut både i EU-lagstiftningen och i den nationella lagstiftningen. Kommissionen uppmanas att inleda överträdelseförfaranden när en medlemsstat åsidosätter stadgan vid genomförandet av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att unionen i sina förbindelser med omvärlden bör bidra till skyddet av de grundläggande rättigheterna. EU-institutionerna uppmanas att säkra en hög nivå på skyddet av dessa rättigheter i sina yttre förbindelser, men även i den unionsinterna politik som har konsekvenser utanför unionen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att garantera att de europeiska värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget respekteras fullt ut både i EU-lagstiftningen och i den nationella lagstiftningen samt i den offentliga politiken och genomförandet av den. För att säkerställa rättsstatsprincipen måste alla berörda aktörer på nationell nivå öka sina ansträngningar för att upprätthålla och stärka den. Ett effektivt, oberoende och opartiskt rättsväsen är avgörande för rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att man genom regelbundna utbyten med EU-institutionerna, och bland medlemsstaterna själva, baserade på objektiva kriterier och kontextuella bedömningar, skulle kunna mildra eller förhindra eventuella rättssäkerhetsrelaterade problem i framtiden. Parlamentet efterlyser på nytt en unionspakt för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, som bör bestå av en årsrapport med landspecifika rekommendationer. Denna rapport bör utarbetas på grundval av en rad olika källor – däribland rapporter från FRA, Europarådet och FN – och den bör integrera och komplettera de befintliga instrumenten, såsom resultattavlan för rättskipningen, och ersätta samarbets- och kontrollmekanismen för Rumänien och Bulgarien. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att rådet anordnar regelbundna debatter om rättsstatsprincipen. Unionspakten bör integrera kommissionens ramverk för rättsstatsprincipen och rådets dialog om rättsstatsprincipen i ett enda unionsinstrument, och rådet bör hålla sin debatt på grundval av årsrapporten med landspecifika rekommendationer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att de grundläggande rättigheterna bör ingå i konsekvensbedömningen för alla lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att den rörelse- och uppehållsfrihet för unionsmedborgare och deras familjer som fastställs i fördragen och garanteras av direktivet om fri rörlighet är en av unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet inser att statens neutralitet är avgörande för att skydda tanke-, samvets- och religionsfriheten och säkerställa likabehandling av alla religioner och trosuppfattningar och för att skydda friheten att utöva religion efter eget val och att byta religion eller trosuppfattning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att yttrandefriheten, informationsfriheten och mediefriheten är av central betydelse för att säkerställa demokratin och rättsstatsprincipen. Parlamentet fördömer i skarpa ordalag våld, påtryckningar och hot mot journalister och medier. Medlemsstaterna uppmanas att avstå från alla åtgärder som begränsar medie-, kommunikations- och informationsfriheten. Kommissionen uppmanas att fästa större uppmärksamhet vid att även dessa grundläggande rättigheter respekteras i samband med anslutningsförhandlingarna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att undersöka möjligheterna att införa ett skyddssystem för visselblåsare och att säkra skyddet för journalisters källor. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet fördömer fängelseförhållandena i några medlemsstater, där det ofta förekommer överbeläggning och dålig behandling. Parlamentet påpekar att de intagnas grundläggande rättigheter måste garanteras. Kommissionen uppmanas att analysera hur frihetsberövanden och straffrättsliga system påverkar barn. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att stödja medlemsstaterna och att underlätta ett utbyte av bästa praxis mellan olika nationella myndigheter när det gäller olika metoder för att säkerställa relationerna mellan föräldrar som avtjänar ett fängelsestraff och deras barn. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet fördömer återigen skarpt hårda förhörsmetoder, som är folkrättsligt förbjudna och som strider mot bland annat rätten till frihet, säkerhet, human behandling, frihet från tortyr, oskuldspresumtion, rättvis rättegång, juridiskt biträde och likvärdigt skydd enligt lag. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet står fast vid sitt krav på att det genom öppna och insynsvänliga utredningar ska säkerställas ansvarsutkrävande för massiva kränkningar av de grundläggande rättigheterna, i synnerhet i samband med transport och olagliga frihetsberövanden av personer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet framhåller att korruption är ett allvarligt hot mot demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Medlemsstaterna och EU institutionerna uppmanas att bekämpa strukturell korruption, ta fram effektiva instrument för att bekämpa och tillämpa påföljder för korruption, regelbundet kontrollera användningen av offentliga medel, vare sig de är europeiska eller nationella, och främja insyn. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att anta en strategi mot korruption kompletterad med ändamålsenliga instrument. Medlemsstaterna uppmanas att följa upp rekommendationerna i kommissionens rapport om insatserna mot korruption. Parlamentet uppmanar dem enträget att stärka polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet i kampen mot korruption. Parlamentet uppmanar i detta syfte medlemsstaterna och EU-institutionerna att underlätta ett snabbt inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten och att således ge lämpliga garantier för dess oberoende och effektivitet. |
| --- | --- |

19.

Migration, integration och social inkludering av romer

Integration och social inkludering

| 20. | Europaparlamentet anser att arbetet för att i värdsamhället socialt inkludera och integrera migranter och flyktingar som beviljats internationellt skydd ingår i en dynamisk och mångdimensionell process (med både rättigheter och skyldigheter). Respekt för de värden som ligger till grund för EU måste vara en integrerad del, liksom även respekt för de berörda personernas grundläggande rättigheter. Detta utgör en utmaning och en möjlighet som kräver samordnade insatser och ansvarstagande från såväl flyktingarna och migranterna som medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter och värdsamhällen, som alla spelar en viktig roll. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att så snart som möjligt och med lämpligt avsatta resurser tillämpa en integrationspolitik och att ta fram denna i samarbete med nationella institutioner, lokala förvaltningar, skolor och icke-statliga organisationer och med migrant- och flyktinggrupper. Parlamentet uppmuntrar till ökat utbyte av bästa praxis på integrationsområdet. Parlamentet efterlyser utbildningsprogram som tar hänsyn till regionala och lokala aspekter som rör de berörda grupperna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att tillgång till utbildning är en av grundvalarna för integration av migranter och flyktingar. Parlamentet framhåller att principerna om likabehandling, icke-diskriminering och lika möjligheter alltid bör upprätthållas vid utformning och genomförande av politik och åtgärder för social delaktighet och integration. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet upprepar att tolerans mellan kulturer och religioner måste främjas genom löpande insatser och omfattande dialog, som ska inbegripa alla aktörer i samhället och alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att försöka hålla ihop familjer, vilket kommer att förbättra integrationsutsikterna på lång sikt. Medlemsstaterna uppmanas att följa kommissionens riktlinjer för tillämpningen av direktiv 2003/86/EG om rätt till familjeåterförening. Medlemsstaterna bör göra vad de kan för att övervinna alla rättsliga och praktiska hinder för att åstadkomma snabbare beslut i denna fråga. |
| --- | --- |

24.

Migranter och flyktingar

| 25. | Europaparlamentet konstaterar bekymrat incidenterna med kränkningar av migranters och flyktingars grundläggande rättigheter vid EU:s yttre gränser, och upprepar att alla människor har rätt att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Parlamentet påminner om att rätten att söka asyl är en grundläggande rättighet. EU och medlemsstaterna uppmuntras att avsätta tillräckliga resurser för att skapa säkra och lagliga vägar för asylsökande, i syfte att slå undan benen för människohandlarnas och människosmugglarnas affärsmodell och förhindra många människor från att ta risken att välja farliga vägar. Att rädda liv är en solidarisk handling mot dem som är i fara men också en rättslig skyldighet. Medlemsstaterna och EU-institutionerna uppmanas att vid genomförandet av gränsbevakningsinsatser och asylförfaranden respektera folkrätten och EU-lagstiftningen samt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Fysiska personer eller icke-statliga organisationer som verkligen undsätter personer i sjönöd bör inte riskera att bestraffas för sina insatser. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar att det i det nyligen antagna förslaget till förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning flaggas för ett specifikt mandat för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån att stödja sök- och räddningsinsatser samt säkerställa de skyddsåtgärder med avseende på grundläggande rättigheter som fastställs i den förordningen. Medlemsstaterna uppmuntras att erbjuda lämplig utbildning för yrkesverksamma inom asylsektorn (t.ex. intervjuare och tolkar) för att så snart som möjligt identifiera utsatta grupper och handlägga asylansökningar i överensstämmelse med skyddsdirektivet och EU-domstolens relevanta rättspraxis. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att garantera mottagningsvillkor som inte inskränker personernas grundläggande rätt till en värdig levnadsstandard och till fysisk och psykisk hälsa och som är förenliga med befintliga grundläggande rättigheter och gällande asyllagstiftning. Samtidigt är det viktigt att hänsyn tas till de mest utsatta grupperna. Parlamentet påminner om att både folkrätten och stadgan kräver att medlemsstaterna undersöker alternativ till frihetsberövande. Kommissionen uppmanas att övervaka genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet. Medlemsstaterna uppmanas att se till att asylsökande med särskilda behov effektivt identifieras i ett tidigt skede, att de snabbt får tillgång till anpassade mottagningsvillkor och förfarandegarantier. Parlamentet påminner om att rätten till en verklig tillgång till förfaranden utgör en integrerad del av direktivet om asylförfaranden, inklusive rätten till ett effektivt rättsmedel, även i straffrättsliga förfaranden. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att tillhandahålla information om och ombesörja insyn i förvarstagandet av migranter och asylsökande i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att föreslå en översyn av förordning (EG) nr 862/2007, så att könsspecifika statistiska uppgifter om driften av förvarsenheterna kommer att ingå i den. Syftet med detta bör vara att förbättra förståelsen av och svaret på flyktingarnas och de asylsökandes specifika behov. EU och medlemsstaterna uppmanas att utmejsla en övergripande politik för att stoppa alla former av våld mot kvinnor och flickor, och att ta fram specifika åtgärder för att se till att kvinnliga flyktingar och asylsökande skyddas och får tillgång till rättslig prövning. Migrerande kvinnor kan utsättas för dubbel diskriminering i förvarsenheter eller mottagningscentrum, och de behöver tillgång till kvinnliga hygienprodukter, privatliv och hälsovård. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uttrycker oro över rapporterna om den organiserade brottslighetens infiltration i hanteringen av anslag för mottagandet av migranter, och uppmanar kommissionen att noga övervaka hur dessa anslag används och att se till att eventuella oegentligheter utreds och att de ansvariga ställs inför rätta. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avhålla sig från att i politiskt intresse piska upp rädsla och hat mot migranter och asylsökande. Medlemsstaterna uppmanas därför att ta fram positiva kampanjer som har som mål att hjälpa medborgarna att på ett bättre sätt förhålla sig till integrationsfrågan. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen ännu inte har följt upp sina resolutioner av den 14 september 2011 om en EU-strategi mot hemlöshet (28) och av den 16 januari 2014 om en EU-strategi mot hemlöshet (29), och i synnerhet punkterna 10 och 11 i denna. Parlamentet betonar att de bakomliggande orsakerna till en EU-strategi mot hemlöshet fortfarande gäller. |
| --- | --- |

31.

Frihet och säkerhet

| 32. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ och främsta insatser för att stärka säkerhetssamarbetet mellan medlemsstaterna och för att ta fram en effektiv EU-insats mot terrorismen och säkerhetshoten i Europeiska unionen. Parlamentet ger sitt helhjärtade stöd till åtgärder som banar väg för en effektiv säkerhetsunion. Medlemsstaterna uppmanas med kraft att fullt samarbeta med varandra och att förbättra informationsutbytet med varandra och med Europol och andra EU-byråer. Parlamentet betonar hur viktigt det är att respektera grundläggande rättigheter i kampen mot terrorismen. Parlamentet efterlyser en utvärdering av de befintliga åtgärderna för att bekämpa terrorism. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att alla system för urskillningslös massövervakning utgör ett allvarligt ingrepp i medborgarnas grundläggande rättigheter. Parlamentet betonar att alla lagstiftningsförslag i medlemsstaterna om övervakning av underrättelseorgan alltid bör vara förenliga med stadgan och principen om proportionalitet och nödvändighet. Samtidigt som parlamentet erkänner medlemsstaternas exklusiva behörighet i detta avseende uppmanas kommissionen att noga övervaka utvecklingen på lagstiftningsområdet så att den stämmer överens med fördragen, eftersom den kan ge upphov till viktiga juridiska frågeställningar. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att en medlemsstat som vidtar åtgärder i en nödsituation alltid bör följa fördragen och Europakonventionen. Parlamentet påpekar att eventuella undantag bör begränsas till det som situationen strikt kräver och måste överensstämma med den ifrågavarande medlemsstatens skyldigheter enligt internationell rätt. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till samtliga medlemsstater att se till att deras nationella lagstiftningar och tillsynsmekanismer när det gäller underrättelsetjänsten är förenliga med stadgan och Europakonventionen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet vill att alla brottsbekämpande organ och myndigheter som arbetar med att förebygga radikalisering och terrorism, även de på lokal och regional nivå, ska medverka i dessa ansträngningar och få den utbildning och information de behöver för sitt arbete. Parlamentet är oroat över den tilltagande fientligheten mot journalister och medier från politiska, religiösa och terroristiska rörelser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge journalister och medier lämpligt skydd och att vidta nödvändiga åtgärder med hjälp av alla tillgängliga rättsmedel mot angrepp på journalister. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att tillbörlig behandling av offer, däribland offer för terrorism, är väsentligt för att trygga deras grundläggande rättigheter. Parlamentet efterlyser i detta hänseende politik och mekanismer som på ett stabilt sätt tillgodoser offrens individuella behov, inbegripet en grundlig bedömning av genomförandet av EU:s direktiv om brottsoffers rättigheter (2012/29/EU), för att se till att brottsoffer i EU åtnjuter en minimiuppsättning rättigheter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att en heltäckande politik för att förhindra att unionsmedborgare radikaliseras och rekryteras av terroristorganisationer kan bli framgångsrik om den åtföljs av långsiktiga proaktiva processer för avradikalisering på det rättsliga området, utbildning och integrationsåtgärder samt interkulturell dialog. Det behövs strategier för social inkludering som också bekämpar diskriminering som hindrar tillgång till utbildning, sysselsättning och bostäder. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i deras insatser för att förebygga radikalisering och våldsbejakande extremism, vilka måste inriktas på att främja europeiska värderingar, tolerans och gemenskap, utan stigmatisering. Medlemsstaterna uppmanas tillika att öka sina ansträngningar i detta avseende. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att en enhetlig tillämpning av icke-diskriminerande lagstiftning är en del av en strategi för att förebygga radikalisering och möjliggöra avradikalisering av personer som tillhör extremistiska organisationer. Om religiösa samfund utesluts och diskrimineras i EU kan det skapa en grogrund för att personer i utsatta situationer ansluter sig till extremistiska organisationer som kan vara våldsamma. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet anser att ett europeiskt system för tidig varning och reaktion bör stärkas för att identifiera individer som löper stor risk att radikaliseras. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar inom utbildningen för att förebygga radikalisering. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja internetinitiativ i syfte att bekämpa de radikala gruppernas idéer och aktiviteter och att införliva denna dimension i skolmaterial om riskförebyggande åtgärder på nätet. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att stödja familjerna till dem som riskerar att radikaliseras. Parlamentet efterlyser utbyte av bästa praxis och skapande av motbilder för att bekämpa våldsbejakande extremism, radikalisering och diskurser som uppmuntrar människor att organisera och begå terroristdåd i Europa. Parlamentet betonar att ett närmare gränsöverskridande samarbete mellan behöriga nationella och europeiska myndigheter är nödvändigt för att förbättra informationsutbytet i syfte att bekämpa terroristnätverk effektivare. Medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att utnyttja de befintliga samarbetsverktygen i hela sin möjliga utsträckning. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utbyta bästa praxis om förebyggande av radikalisering av personer i riskzonen, i synnerhet i fängelser. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att driva igenom normer som garanterar att rekommendationerna från Europeiska kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) och domarna från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) genomförs, med avseende på både frihetsberövande före rättegång och straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet upprepar sina rekommendationer till kommissionen om översynen av den europeiska arresteringsordern, framför allt när det gäller införandet av ett proportionalitetstest och ett undantag med hänvisning till de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

43.

Människohandel

| 44. | Europaparlamentet uppmanar EU:s rättsvårdande organ att öka sina insatser mot kriminella nätverk och förmedlare som ägnar sig åt människohandel och att samarbeta mer intensivt med varandra, med särskild uppmärksamhet på brott mot barn. Parlamentet understryker att det finns ett behov av utbildning för tjänster som kommer i kontakt med offer eller potentiella offer för människohandel, för att hjälpa dem att bättre identifiera dessa personer och att ge dem lämpligt stöd, och att tonvikten i utbildningen bör läggas på respekten för grundläggande rättigheter och särskilt utsatta personers behov. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens framstegsrapport om kampen mot människohandel visar att ny teknik gör det möjligt för organiserade kriminella grupper att få tillgång till en stor reserv av potentiella offer i mycket större omfattning än någonsin tidigare, eftersom många offer för människohandel, särskilt offer för sexuell exploatering och arbetskraftsexploatering, rekryteras på internet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att vidta åtgärder för att förhindra och motverka att nya tekniker används som verktyg för att rekrytera företrädesvis kvinnor och flickor till människohandel. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att barns sårbarhet gör dem till ett tacksamt mål för människohandlare och att identifieringen och kontrollen av identiteten på de barn som fallit offer för människohandel är ett växande problem. Parlamentet påminner om att vissa medlemsstater betraktar handel med barn som en särskild form av exploatering medan andra behandlar barnoffer och vuxna offer på samma sätt, vilket gör det omöjligt att skapa en övergripande underrättelsebild och att komma fram till det bästa sättet att utreda dessa brott på EU-nivå. Därför efterlyser parlamentet verktyg som gör det lättare att följa dessa barn, på grundval av en gemensam definition av brottet handel med barn, liksom lämpliga och målinriktade åtgärder för att stödja barnen i processen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Att utse förmyndare för ensamkommande barn som ser till deras bästa är en viktig skyddsåtgärd. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på central, regional och lokal nivå stärka förmyndarsystemen för barn som inte tas om hand av sina föräldrar samt ensamkommande barn och att inrätta dessa system i linje med handboken Förmyndarskap för barn som inte tas om hand av sina föräldrar. Under införandet av systemet behöver man särskilt uppmärksamma stödpersonerna och, mot bakgrund av barnets bästa, att barnet inte bör skiljas från sin familj eller från icke-formella ledsagare. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anstränga sig lika mycket för att identifiera, skydda och stödja offer för alla former av exploatering, med aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter, den privata sektorn, fackföreningar och det civila samhället, och att garantera ett ömsesidigt erkännande av beslut om att skydda offer inom EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut och korrekt genomföra EU:s direktiv om människohandel, särskilt artikel 8, som kräver att offren inte får kriminaliseras, liksom direktivet om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering av barn. Medlemsstaterna och EU:s institutioner och organ uppmanas att stärka sitt samarbete mot människohandel, inbegripet utbytena av bästa praxis, genom stödet från EU-samordnaren för kampen mot människohandel och inom ramen för EU-nätverket av nationella rapportörer eller motsvarande mekanismer i frågor som rör människohandel. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar EU och alla medlemsstater att ratificera Europarådets konvention om bekämpande av människohandel. Parlamentet betonar att både medlemsstaterna och relevanta EU-organ, såsom Europol, bör stödjas i sina ansträngningar för att åtala dem som underlättar människohandel. Medlemsstaterna uppmanas även att i sina nationella strategier och handlingsplaner ta itu med efterfrågesidan vad gäller handel med och exploatering av människor. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet framhåller att utbildning är ett effektivt verktyg för att förebygga människohandel och exploatering, och medlemsstaterna uppmanas att på central, regional och lokal nivå införa program för förebyggande utbildning i de nationella läroplanerna och att främja och integrera förebyggande program och medvetandehöjande aktiviteter. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar behovet att stärka åtgärderna för att förhindra och undvika konsumtion av varor och tjänster som producerats av offer för människohandel. Sådana åtgärder bör införlivas i den europeiska strategin bekämpande av detta gissel, i vilken även företagen bör medverka. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att erkänna människohandel i syfte att utkräva lösesummor genom tortyr som en form av människohandel. Parlamentet anser att de svårt traumatiserade överlevande bör erkännas som offer för en form av åtalbar människohandel och få skydd, vård och stöd (30). |
| --- | --- |

52.

Bekämpande av diskriminering, främlingsfientlighet, hatbrott och hatpropaganda

| 53. | Europaparlamentet ser med oro på ökningen av rasism och främlingsfientlighet i form av afrofobi, antiziganism, antisemitism, islamofobi och fientlighet mot migranter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda tanke-, samvets- och religions- eller trosfriheten. EU och dess medlemsstater uppmanas kraftfullt att låta strategierna för jämlikhet även omfatta flerfaldig diskriminering. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera arbetet med att utbyta bästa praxis och att stärka sitt samarbete i kampen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi, transfobi och andra former av intolerans, med full delaktighet av det civila samhället och med bidrag från relevanta aktörer, till exempel byrån för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar resultatet av 2015 års symposium om grundläggande rättigheter och utnämnandet av samordnare om antisemitism och antimuslimskt hat. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att samordna och stärka de politiska åtgärderna mot antisemitiskt och antimuslimskt hat, inbegripet det omedelbara genomförandet av de nyckelåtgärder som identifierades under symposiet. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet beklagar att det föreslagna direktivet om likabehandling från 2008 fortfarande väntar på att godkännas av rådet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att anta sin ståndpunkt om förslaget så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra konkreta framsteg i arbetet mot diskriminering. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet fördömer de fall av hatbrott och hets som motiveras av rasism, främlingsfientlighet, religiös intolerans eller fördomar mot en persons funktionsnedsättning, sexuella läggning, könsidentitet eller minoritetsstatus, något som förekommer dagligen i EU. Parlamentet beklagar djupt de ökande nivåerna av hatpropaganda från vissa institutioner, politiska partier och medier. Parlamentet uppmanar EU att föregå med gott exempel och bekämpa hatpropaganda inom sina egna institutioner. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet är oroat över det ökande näthatet. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna inrättar ett enkelt förfarande så att allmänheten lätt kan anmäla näthat. Parlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande av uppförandekoden om motverkande av olaglig hatpropaganda på nätet och uppmuntrar till efterföljd av denna samt till fortsatta ansträngningar för att stärka samarbetet med den privata sektorn och det civila samhället. Parlamentet påminner om att åtgärder som vidtas i detta avseende inte bör stå i strid med de grundläggande principer som rör yttrandefriheten, i synnerhet tryckfriheten. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att brottsoffer avstår från att anmäla hatbrott på grund av otillräckliga skyddsåtgärder och att myndigheterna misslyckas med att utreda brotten ordentligt och få fällande domar för hatbrott i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla och sprida verktyg och mekanismer för anmälan av hatbrott och hatpropaganda och att se till att alla påståenden om hatbrott och hatpropaganda verkligen utreds, lagförs och prövas rättsligt i enlighet med nationell lagstiftning och, i tillämpliga fall, i enlighet med rambeslutet om rasism och främlingsfientlighet, europeiska och internationella skyldigheter på människorättsområdet samt Europadomstolens relevanta rättspraxis, samtidigt som rätten till yttrande- och informationsfrihet och integritets- och uppgiftsskydd säkerställs. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uttrycker oro över att flera medlemsstater inte har införlivat bestämmelserna i rambeslut 2008/913/RIF korrekt, och uppmanar de berörda medlemsstaterna att göra detta och att tillämpa rambeslutet, liksom direktiv 2012/29/EU om brottsoffer, till fullo. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka införlivandet av dessa rättsakter och att inleda överträdelseförfaranden vid behov. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater har utvidgat det skydd som ges till offer för diskriminering till andra grunder, såsom sexuell läggning eller könsidentitet, vid genomförande av rambeslutet. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en dialog med de medlemsstater vars lagstiftning inte omfattar homofobiska hatmotiv, i syfte att täppa till de återstående luckorna i lagstiftningen. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja utbildningsprogram för brottsbekämpande och rättsliga myndigheter, liksom för de EU-byråer som det berör, i syfte att förebygga och bekämpa diskriminerande praxis och hatbrott. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förse de myndigheter som ansvarar för utredning och lagföring av sådana brott med de praktiska verktyg och färdigheter som de behöver för att identifiera och hantera de brott som omfattas av rambeslutet och interagera och kommunicera med offren. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet inser att den fulla omfattningen av ojämlikheten i EU fortfarande är okänd, eftersom medlemsstaterna inte samlar in jämförbara och uppdelade uppgifter om jämlikhet. Parlamentet anser att medlemsstaternas insamling av sådana uppgifter är väsentlig för utformningen av en meningsfull politik för genomförandet av EU:s lagstiftning om likabehandling. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att erkänna behovet av tillförlitliga och jämförbara uppgifter om jämlikhet för att mäta diskrimineringen, uppdelade efter diskrimineringsgrunder, i syfte att tillhandahålla beslutsunderlag. Parlamentet uppmanar båda institutionerna att fastställa konsekventa principer för insamling av uppgifter om jämlikhet på grundval av självidentifiering, EU:s dataskyddsnormer och samråd med berörda de grupperna. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att ge större plats åt de mänskliga rättigheterna och interkulturell utbildning i de nationella läroplanerna som ett verktyg för att förebygga rasism och alla andra former av intolerans, och efterlyser mer arbete för att öka medvetenheten om rättigheter. Parlamentet anser att en fullständig utbildning om mänskliga rättigheter också på lämpligt sätt måste omfatta utbildning om orättvisor i det förflutna när det gäller de mänskliga rättigheterna, institutionell rasism och vikten av hågkomst. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet anser att det är avgörande att alla medlemsstater samarbetar med nationella eller internationella rättsliga utredningar som syftar till att klargöra ansvarsfördelningen och försöka utröna sanningen och säkerställa rättvisa och upprättelse för offren när det gäller brott mot mänskligheten som begåtts i unionen av totalitära regimer. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla nödvändig utbildning av rättstillämpare på detta område. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att göra en objektiv bedömning av den aktuella situationen för dessa processer i syfte att främja demokratisk hågkomst i alla medlemsstater. Parlamentet varnar för att underlåtenhet att följa de internationella rekommendationerna om demokratisk hågkomst och principerna om universell jurisdiktion bryter mot rättsstatens grundprinciper. |
| --- | --- |

63.

Kvinnors rättigheter och våld mot kvinnor

| 64. | Europaparlamentet beklagar att jämställdhet ännu inte uppnåtts, att det inom många områden inte sker förbättringar och att kvinnors grundläggande rättigheter fortfarande kränks. Parlamentet fördömer alla former av våld mot kvinnor och flickor, såsom våld i nära relationer, hedersmord, tvångsäktenskap, människohandel och kvinnlig könsstympning. Parlamentet anser att detta aldrig kan rättfärdigas utan bör kriminaliseras och bestraffas, och att EU och nationella myndigheter bör stärka sitt samarbete, särskilt genom utbyte av god praxis och förbättrad insamling och jämförbarhet när det gäller uppgifter om alla former av våld mot kvinnor, inbegripet flerfaldig diskriminering. Parlamentet anser att alla som är bosatta i EU, oavsett deras kulturella bakgrund och traditioner, bör följa lagen och respektera kvinnors rättigheter och värdighet. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet beklagar att kvinnor och flickor inte åtnjuter samma skydd mot våld i alla medlemsstater. Parlamentet betonar att det fortfarande behövs många förbättringar i bekämpningen av våldet mot kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar EU att underteckna och ratificera Istanbulkonventionen efter att förfarandet inleddes av kommissionen i mars 2016. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att EU:s anslutning till Istanbulkonventionen inte befriar dem från att underteckna, ratificera och tillämpa konventionen, och de uppmanas med eftertryck att göra detta. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se över den nuvarande lagstiftningen och att fortsatt högprioritera våldet mot kvinnor, eftersom könsrelaterat våld inte får tolereras. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en rättsakt med åtgärder för att främja och stödja medlemsstaternas insatser för förebyggande av våld mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att genomföra mer riktade informationskampanjer för att förebygga våld och uppmuntra kvinnor att anmäla brott. Medlemsstaterna uppmanas även att införa lämpliga och avskräckande påföljder för gärningsmän och att skydda alla offer för våld och värna deras rättigheter, utan dröjsmål och med särskild uppmärksamhet för utsatta grupper, i linje med direktivet om brottsoffers rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra direktiv 2011/99/EU om den europeiska skyddsordern, för att säkerställa lämpligt skydd av och stöd till kvinnor och flickor som fallit offer för våld, och direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel, för att skydda kvinnor och flickor från människohandel, våld och sexuell exploatering. Parlamentet betonar att offer för könsrelaterat våld bör få vård och stöd i lämplig omfattning i enlighet med interna regler och internationella skyldigheter. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar att inställningen till kvinnor och flickor måste förändras om könsrelaterat våld ska kunna bekämpas med framgång. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra mer för att bekämpa könsstereotyper som reproducerar och förstärker könsroller på de centrala områden där stereotyperna ständigt får nytt fäste. Parlamentet uppmanar kommissionen att sprida medlemsstaternas bästa praxis för att ta itu med könsstereotyper i skolorna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna erbjuda polis, domstolspersonal och domare utbildning i lyhördhet och alla andra former av specialutbildning som de behöver för att på lämpligt sätt hantera frågan om könsrelaterat våld, i syfte att undvika ytterligare trauman och upprepad viktimisering under straffrättsliga förfaranden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bistå myndigheterna i arbetet med att på ett ändamålsenligt sätt identifiera de specifika behoven för offer för könsrelaterat våld och ge dem särskilt skydd, i linje med direktivet om brottsoffers rättigheter. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att erbjuda offer för könsrelaterat våld skyddade boenden i tillräcklig utsträckning samt riktade och integrerade stödtjänster, inbegripet traumastöd och traumabehandling. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att stödja de organisationer i det civila samhället som arbetar med offer för könsrelaterat våld på alla tänkbara sätt. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att ta itu med situationer där kvinnor med funktionsnedsättning blir offer för våld i nära relationer, eftersom de ofta inte kan fly från ett förhållande som präglas av övergrepp. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över att det fortfarande förekommer kvinnlig könsstympning, som är en form av grovt våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka medvetenheten hos alla berörda parter och att inrikta sig på förebyggande åtgärder i sina strategier mot kvinnlig könsstympning. Medlemsstaterna uppmanas vidare att samarbeta fullt ut med varandra för att förbättra insamlingen av uppgifter om och förståelsen av fenomenet i syfte att optimera resultaten av sina insatser för att skydda kvinnor och flickor från könsstympning. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt de upprepade trakasserier och våldtäkter som inträffar på offentliga platser i EU och anser att alla kvinnor och flickor bör känna sig trygga från alla former av sexuella trakasserier på offentlig plats. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att se till att dessa handlingar bestraffas ordentligt, att förövarna ställs inför rätta och att offren erbjuds skydd. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att intensifiera sina insatser för att skydda kvinnliga flyktingar och asylsökande, som är särskilt utsatta för våld under flykten. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa jämställdhet på arbetsplatsen. Parlamentet beklagar att kvinnor fortfarande utsätts för diskriminerande arbetsförhållanden. Parlamentet framhåller den låga andelen kvinnor inom naturvetenskap, teknik och ingenjörsvetenskap, företagande och beslutsfattande, både inom den privata och den offentliga sektorn, och betonar att löneklyftan mellan kvinnor och män är en oacceptabel diskriminering. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina insatser för att öka andelen kvinnor i det politiska och ekonomiska livet, förbättra insamlingen av uppgifter om kvinnors deltagande och åtgärda bristande jämställdhet i medierna genom att främja utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om att jämställdhet kan uppnås endast genom en rättvis omfördelning av avlönat och oavlönat arbete. Parlamentet konstaterar att upprätthållandet av kvinnors och flickors grundläggande rättigheter kan garanteras genom mer ekonomisk, politisk och social egenmakt, representation och delaktighet. Under senare år har det uppstått rörelser som är motståndare till jämställdhet och som utmanar de framsteg som gjorts på området för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet påminner om att fattigdom under ålderdomen är ett särskilt bekymmer för kvinnor på grund av den fortsatta löneklyftan mellan könen och den därav resulterande pensionsklyftan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta lämpliga strategier för att stödja äldre kvinnor och att undanröja de strukturella orsakerna till könsskillnaderna när det gäller ersättning. Parlamentet understryker den centrala roll som offentliga tjänster av hög kvalitet har för att bekämpa fattigdom, särskilt kvinnors fattigdom. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet påpekar att hushållsanställda till den övervägande delen är kvinnor, och uppmanar medlemsstaterna att påskynda processen för att ratificera och genomföra ILO:s konvention om hushållsanställda, efter rådets beslut 2014/51/EU, som ett nyckelinstrument för att säkerställa anständiga arbetsvillkor. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att tillgodose mödrars och fäders behov med avseende på olika typer av ledigheter, nämligen mamma-, pappa- eller föräldraledighet och ledighet för vård av anhörig. Parlamentet efterlyser konkreta åtgärder för att ytterligare stärka rätten till föräldraledighet. Parlamentet noterar det förslag om att införa ledighet för vård av anhörig som aviseras i kommissionens färdplan En nystart för att hjälpa arbetande föräldrar att förena arbetsliv och privatliv. Parlamentet förväntar sig ytterligare åtgärder från kommissionen efter tillbakadragandet av förslaget om mödraledighet. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet framhåller den potentiella risken med att internet och sociala medier samt andra typer av teknik används för att kontrollera, hota och förnedra kvinnor, och betonar vikten av kampanjer för att öka medvetenheten i detta avseende. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i syfte att främja jämställdhet på ett mer verkningsfullt sätt, införa ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden och i all föreslagen lagstiftning, bland annat genom systematiska konsekvensbedömningar ur ett jämställdhetsperspektiv som en del av bedömningen av respekten för grundläggande rättigheter och som ett integrerat kriterium i dialoger med bland annat länder som är kandidater för anslutning. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet erkänner att kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter hör ihop med ett flertal mänskliga rättigheter, bland annat rätten till liv, rätten att inte utsättas för tortyr, rätten till hälsa, rätten till integritet, rätten till utbildning och förbudet mot diskriminering. Parlamentet understryker att medlemsstaterna är skyldiga att respektera, skydda och förverkliga alla kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, fritt från tvång, diskriminering och våld. Parlamentet framhåller i detta hänseende att personer med funktionsnedsättning har rätt att åtnjuta alla sina grundläggande rättigheter på samma villkor som andra. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att erkänna den grundläggande rätten till tillgång till förebyggande hälsovård. Parlamentet betonar vikten av unionens roll för att öka medvetenheten om och främja bästa praxis i denna fråga, även inom ramen för EU:s hälsostrategi, samtidigt som man respekterar medlemsstaternas befogenheter, med tanke på att hälsa är en grundläggande mänsklig rättighet som är en förutsättning för utövandet av andra mänskliga rättigheter. Parlamentet påminner i detta avseende om att samstämmighet och konsekvens mellan EU:s interna och externa politik för mänskliga rättigheter är av stor betydelse. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet erkänner att en vägran att utföra livräddande sexuella och reproduktiva hälsotjänster, inbegripet abort för att rädda moderns liv, utgör en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet fördömer varje form av kommersiellt surrogatmoderskap. |
| --- | --- |

82.

Barn

| 83. | Europaparlamentet konstaterar med oro att barnfattigdomen fortfarande är hög i EU, och antalet minderåriga som lever i fattigdom ökar. Parlamentet upprepar att det inte bara är en moralisk nödvändighet utan även en social och ekonomisk prioritet att investera i barns välbefinnande och lyfta dem ur fattigdom. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och EU att lansera program som är specifikt inriktade på barns välbefinnande och sunda utveckling. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att bekämpa barnfattigdom och social utestängning genom att effektivt genomföra kommissionens rekommendation Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid med hjälp av integrerade strategier som stöder tillgång till tillräckliga resurser och gör det möjligt att ta del av kvalitetstjänster till överkomliga priser. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att övervaka genomförandet av rekommendationen. Parlamentet efterlyser strategier och program som siktar på att bekämpa den växande utbildningsfattigdomen bland minderåriga i syfte att främja deras sociala integration. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att införa en barngaranti för att bekämpa fattigdom och social utestängning bland barn. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet fördömer alla former av diskriminering mot barn och välkomnar antagandet av Europarådets strategi för barnets rättigheter (2016–2021), som också är inriktad på behovet att bekämpa diskriminering av barn med funktionsnedsättning, barn som påverkas av migration, romska barn och hbti-barn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en samlad insats för att utrota diskriminering mot barn. Parlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna och kommissionen att uttryckligen behandla barn som en prioritet vid programplaneringen och genomförandet av regional- och sammanhållningspolitiken, såsom EU:s handikappstrategi, EU:s ram för nationella strategier för integrering av romer samt EU:s jämställdhets- och icke-diskrimineringspolitik. Parlamentet upprepar vikten av att skydda och främja lika tillgång till hälso- och sjukvård, värdigt boende och utbildning för romska barn. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen alla medlemsstater att genomföra offentliga utbildnings- och upplysningskampanjer som uppmärksammar barns rätt till skydd och främjar positiva relationer med barn utan våld. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet fördömer otvetydigt alla former av våld och övergrepp mot barn på alla nivåer, från hemmet till skolor, offentliga platser och ungdomsanstalter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att förhindra, och skydda barn mot, alla former av fysiskt och psykiskt våld, däribland fysisk misshandel och sexuella övergrepp, sexuell exploatering, barnarbete, tvångsäktenskap, hedersmord, kvinnlig könsstympning och rekrytering som barnsoldater. Parlamentet betonar vikten av formella bestämmelser för att förbjuda och bestraffa kroppsstraff mot barn och uppmuntrar kommissionen att se till att medlemsstaterna bättre kan lära av varandra om hur man bäst ska hantera mobbning i skolor, med beaktande av utsatta grupper av barn. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet efterlyser ett flerstegssystem för skydd av barn som till fullo respekterar varje barns grundläggande rättigheter på grundval av barnets bästa. Parlamentet betonar att detta system inte bör utformas för att straffa föräldrar och vårdnadshavare, utan sända ett tydligt budskap om att alla former av fysiskt och emotionellt våld mot barn är oacceptabelt och straffbart enligt lag, men där separation av barnet från familjen skulle vara den allra sista utvägen. Parlamentet påminner om att statlig vård av unga alltid är mer kostsam än lämpligt och välriktat stöd till familjer i fattigdom. Kommissionen uppmanas återigen att lägga fram en ny europeisk strategi för barnets rättigheter. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet efterlyser barnvänliga rättskipningssystem för unga där barn förstår sina rättigheter och sin roll när de är inblandade som offer, vittnen eller påstådda förövare. Parlamentet efterlyser specialåtgärder i både civil- och straffrättsliga förfaranden för att skydda barn från onödig stress, otillåten påverkan och upprepad viktimisering, med hänsyn till direktiv (EU) 2016/800 om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet vill att nödnumret 116 ska bli åtkomligt i hela EU dygnet runt och alla dagar i veckan för barn och att anonymiserade chattlinjer på internet ska användas, eftersom de är mycket mer praktiska för barn som befinner sig i en stressad situation, och de bör inrättas som ett enhetligt system i EU med användning av officiella språk och minoritetsspråk. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja det gemensamma europeiska numret 116 111 för hjälplinjer för barn genom att stärka nödnumrens och chattlinjernas kapacitet samt europeiska nätverk och genom att anslå tillräckliga medel. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet framhåller att skyddet av barn bör förbättras i den digitala världen, mot bakgrund av det ökade antalet fall av sexuell exploatering där förövarna använder internet för att ta kontakt, och efterlyser ytterligare samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn på detta område, där i synnerhet den sistnämnda uppmanas att ta sin del av ansvaret, avstå från aggressiv reklam riktad till barn och skydda dem från vilseledande reklam. Parlamentet uppmuntrar de berörda parterna att följa goda exempel på förebyggande- och klagomålsmekanismer i sociala medier på nätet och att genomföra dem i hela EU. Parlamentet anser vidare att barn bör få korrekt information om de potentiella riskerna med internet, särskilt när man uppger personuppgifter på nätet, till exempel genom medvetandegörande kampanjer och skolprogram. Parlamentet betonar att profilering av barn på internet bör vara förbjudet. Parlamentet stöder insatserna för att säkerställa en ambitiös och effektiv reform av direktivet om audiovisuella medietjänster, särskilt i fråga om skyddet av barn i den digitala miljön. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med nätmobbning. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet efterlyser en handlingsplan för att skydda barns rättigheter både online och offline, och påminner om att de brottsbekämpande myndigheterna i kampen mot it-brottsligheten behöver ägna särskild uppmärksamhet åt brott mot barn. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet att stärka det rättsliga samarbetet och polissamarbetet mellan medlemsstaterna och med Europol och Europeiska it-brottscentrumet (EC3), i syfte att förebygga och bekämpa it-brottslighet, särskilt sexuell exploatering av barn på nätet. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra direktiv 2011/93/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi. Parlamentet uppmanar de brottsbekämpande myndigheterna, både på nationell nivå och på EU-nivå, att investera i ny teknik för att bekämpa brott på darknet och deep web. Parlamentet betonar att Eurojust och Europol måste ges lämpliga resurser för att förbättra identifieringen av offer, bekämpa organiserade nätverk av sexualförbrytare och påskynda upptäckt, analys och anmälan av barnpornografiskt material på och utanför nätet. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet anser att integrationspolitiken bör ha ett starkt fokus på barn, eftersom de är en brygga till samförstånd mellan kulturer och samhällen. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet erinrar om att kommissionens rapport från 2016 om framstegen i kampen mot människohandel visade att minst 15 procent av de registrerade offren var barn. Medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att vidta omedelbara åtgärder som svar på uppgiften från Europol om att minst 10 000 ensamkommande flykting- och migrantbarn försvann i EU under 2015. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-byråerna att intensifiera sina gränsöverskridande samarbeten, informationsutbyten och gemensamma utredningar i syfte att bekämpa handel med barn och gränsöverskridande organiserad brottslighet samt sexuellt utnyttjande och andra former av exploatering, och att skydda barnen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-byråerna att påskynda tillsättningen av kvalificerade förmyndare för ensamkommande barn och att se till att barnets bästa alltid beaktas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att registrera och identifiera barn på ett barnvänligt sätt och att förhindra att de försvinner genom att se till att de kommer in i de nationella systemen för skydd av barn. Parlamentet rekommenderar att de befintliga verktygen för försvunna barn förstärks, inklusive de europeiska journumren för försvunna barn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut utnyttja FRA:s expertis för att stärka skyddet av barn och skyddet av utsatta människor i den rådande migrationssituationen, särskilt vid hotspotområdena. Parlamentet påminner om att barns rättigheter och barnets bästa måste beaktas och bedömas i all EU-politik och i alla EU-åtgärder, inbegripet migration och asyl. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt program som är inriktade på att motverka att ungdomar lämnar skolan i förtid och att testa och utbyta bästa praxis på området. |
| --- | --- |

95.

Minoriteters rättigheter

| 96. | Europaparlamentet framhåller att minoriteter som i århundraden har levt tillsammans med, eller vid sidan av, majoritetskulturerna i Europa fortfarande utsätts för diskriminering i EU. Lösningen på detta problem är att införa miniminormer för skydd av minoriteters rättigheter och erbjuda utbildning om kulturell mångfald och tolerans, eftersom bevarande av det europeiska kulturarvet ger mångfalden ett mervärde. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet framhåller att minoritetsbefolkningar har särskilda behov och att man bör arbeta för deras fullkomliga likställdhet inom alla områden av det ekonomiska, sociala och politiska livet samt kulturlivet. Parlamentet betonar att det är väsentligt att de grundläggande rättigheterna och friheterna för personer som tillhör minoriteter respekteras och främjas. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att dessa grupper möter hinder när de hävdar sina rättigheter till egendom, tillgång till rättslig prövning och andra offentliga tjänster samt utbildning, hälsovård och sociala tjänster, liksom sina kulturella rättigheter, vilka alla kan kringskäras. Medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att vidta åtgärder för att förhindra administrativa och ekonomiska hinder som kan hämma den språkliga mångfalden på europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att införa en politisk standard för skydd av minoriteter, eftersom skyddet av dessa grupper ingår i Köpenhamnskriterierna, både för kandidatländerna och medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras rättssystem garanterar att personer som tillhör en minoritet inte diskrimineras och att vidta och genomföra riktade skyddsåtgärder grundade på relevanta internationella normer. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att utbyta god praxis och att tillämpa testade och beprövade lösningar för att ta itu med minoriteters problem i hela EU. Parlamentet pekar på den viktiga roll som de regionala och lokala myndigheterna i EU kan spela för att skydda minoriteter, och anser att administrativa omorganisationer inte bör få några negativa effekter för dem. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar byrån för grundläggande rättigheter att fortsätta sin rapportering om diskriminering på grund av tillhörighet till en minoritet och att fortsätta att samla in uppgifter på detta område. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet uppmuntrar de medlemsstater som ännu inte gjort det att utan ytterligare dröjsmål ratificera ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Parlamentet påminner också om att de principer som utvecklats inom ramen för OSSE måste genomföras. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att noga ta hänsyn till aspekten minoriteters rättigheter, säkerställa rätten att använda ett minoritetsspråk och värna den språkliga mångfalden i unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka sin plan för att främja undervisning i och användning av regionala språk, som ett möjligt sätt att bekämpa språklig diskriminering i EU. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar EU att genomföra Europarådets parlamentariska församlings resolution 1985 (2014) om de nationella minoriteternas situation och rättigheter i Europa, med full respekt för subsidiaritetsprincipen. Parlamentet betonar att alla nödnummer och eventuella officiella hjälplinjer i medlemsstaterna bör vara tillgängliga inte bara på landets officiella språk utan också på minoritetsspråk och de stora EU-språken genom vidarekoppling av samtal. |
| --- | --- |

104.

Rättigheter för personer med funktionsnedsättning

| 105. | Europaparlamentet välkomnar de avslutande iakttagelserna om EU:s framsteg i genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta dessa rekommendationer som ett tillfälle att föregå med gott exempel genom att effektivt och grundligt genomföra rekommendationerna så snart som möjligt. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet betonar att personer med funktionsnedsättning har rätt att åtnjuta sina grundläggande rättigheter på samma villkor som andra, inbegripet rätten till oförytterlig värdighet, hälsa och familj, ett självständigt liv, oberoende och full delaktighet i samhället, tillgång till rättslig prövning, varor och tjänster samt rösträtt och konsumenträttigheter, i enlighet med konventionen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att vidta lämpliga åtgärder för att se till att alla personer med funktionsnedsättning kan utöva alla de rättigheter som stadgas i fördragen och unionslagstiftningen. Parlamentet konstaterar att ett människorättsbaserat förhållningssätt till funktionsnedsättning ännu inte har fullt stöd, vilket leder till diskriminering av personer med funktionsnedsättning i EU, och EU och dess medlemsstater uppmanas kraftfullt att intensifiera sina ansträngningar för att anpassa lagstiftningen efter kraven i konventionen och i praktiken inkludera personer med funktionsnedsättning i samhället. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta strategier för att ge faktiskt tillträde till arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet beklagar att vissa av de EU-medel som finns tillgängliga för integreringen av personer med funktionsnedsättning fortfarande inte till fullo utnyttjas för detta ändamål. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka användningen av medlen och vidta åtgärder där så krävs. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet påminner om att personer med intellektuella och psykosociala funktionsnedsättningar stöter på särskilda hinder för utövandet av sina grundläggande rättigheter, och uppmanar medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att öka sina ansträngningar för att främja deras oberoende och inkludering på samma villkor som andra. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnor och barn med funktionsnedsättning i oproportionerligt hög grad utsätts för en rad kränkningar av de mänskliga rättigheterna, till exempel genom att de förvägras tillgång till grundläggande tjänster som utbildning och hälsovård eller placeras på institutioner långt från sina familjer och lokalsamhällen och löper större risk att bli offer för våld, sexuella övergrepp, exploatering och andra former av misshandel. EU, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter måste vidta övergripande och jämställdhetsmedvetna åtgärder för att se till att FN-konventionen om barnets rättigheter, tillsammans med konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, tillämpas noggrant. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att utveckla stödtjänster för barn med funktionsnedsättning och deras familjer, i lokalsamhällena, för att verka för avinstitutionalisering och säkerställa ett inkluderande utbildningssystem för dem. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att se till att nödnumret 112 är fullt tillgängligt för personer med funktionsnedsättning och att medvetenheten om det höjs genom kampanjer. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att öka de ekonomiska och mänskliga resurser som krävs för att de övervakningsramar som inrättats i enlighet med artikel 33.2 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska kunna fungera och att garantera deras oberoende genom att se till att deras sammansättning och verksamhet överensstämmer med Parisprinciperna om funktionssättet för nationella människorättsinstitutioner. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att se till att personer med funktionsnedsättning verkligen kan delta och uttrycka sig i det offentliga livet. Sådana insatser bör stödjas genom tillhandahållande av textning, teckenspråkstolkning, dokument med punktskrift och lättlästa format. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda lättillgängliga lösningar för flyktingar med funktionsnedsättning. Parlamentet betonar de särskilda riskerna för flyktingar, migranter och asylsökande med funktionsnedsättning, som har svårt att få tillgång till information och kommunikationsmöjligheter i tillgängliga format och som kan hållas i förvar utan lämpligt stöd eller skäligt boende. |
| --- | --- |

113.

Äldre personer

| 114. | Europaparlamentet konstaterar att aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna är viktiga frågor som kan stärkas genom ett människorättsbaserat synsätt, eftersom detta utgör en av de djupaste ekonomiska och sociala omvandlingar som de utvecklade länderna står inför. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa incitament för ett ökat och aktivt deltagande av äldre personer på arbetsmarknaden genom sociala och ekonomiska initiativ för att bekämpa social utestängning och att garantera dem enkel tillgång till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet betonar att åldersdiskriminering är mycket vanligt i dagens samhällen och ofta kombineras med andra former av diskriminering, såsom diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, religion, funktionsnedsättning, hälsotillstånd eller socioekonomiska förhållanden, könsidentitet eller sexuell läggning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra åtgärder som syftar till att återintegrera äldre personer i samhället för att motverka att de isoleras. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att aktivt delta i FN:s öppna arbetsgrupp om åldrande och att öka sina ansträngningar för att skydda äldre personers rättigheter. |
| --- | --- |

116.

Romers rättigheter

| 117. | Europaparlamentet påminner om att personer som tillhör den romska minoriteten har rätt till fri rörlighet, och uppmanar medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att värna denna och inte planera en bosättningspolitik som grundar sig på etnicitet. Parlamentet är oroat över att personer som tillhör den romska minoriteten i oproportionerligt hög grad utsätts för vräkningar i många medlemsstater. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet beklagar att romerna fortfarande utsätts för antiziganism och systematisk och institutionaliserad rasism, och erinrar om att diskrimineringen av romer på områdena arbete, bostäder, utbildning, hälso- och sjukvård, tillgång till rättslig prövning eller något annat område är oacceptabel och skadar samhället i EU. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att på grundval av kommissionens rapport om genomförandet av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer 2015 fullt ut och skyndsamt genomföra sina egna nationella strategier för romer och att vidta särskilda åtgärder för att bekämpa rasdiskrimineringen mot romerna i linje med bestämmelserna i direktivet om likabehandling oavsett ras och den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna samt bekämpa antiziganism i linje med rambeslutet om rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet erinrar om domstolens rättspraxis om att den princip om likabehandling som direktiv 2000/43/EG hänvisar till är tillämplig på personer som, trots att de själva inte tillhör den berörda rasen eller etniska gruppen, ändå utsätts för mindre förmånlig behandling eller särskilt missgynnas på någon av dessa grunder. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera övervakning av diskriminerande praxis på alla områden, särskilt utbildning, sysselsättning, bostäder och hälso- och sjukvård, och då särskilt uppmärksamma att alla program ska genomföras på ett sätt som minskar klyftorna mellan romer och icke-romer. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att vidta åtgärder mot de medlemsstater som främjar eller tillåter institutionaliserad diskriminering och segregering. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet fördömer segregering av romska barn i skolorna, vilket inverkar extremt negativt på dessa barn senare i livet. Parlamentet stöder kommissionens åtgärder för att komma till rätta med denna praxis genom överträdelseförfaranden, och uppmanar medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att avskaffa segregering i skolorna och ta fram planer för integrationsåtgärder för romska barn. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stärka sina strategier för integrering av romer och fattiga samhällen genom att öka deras omfattning och utvidga dem så att de når 80 miljoner invånare. Parlamentet efterlyser även en förstärkning av kommissionens arbetsgrupp för frågor som rör romer och de nationella kontaktpunkterna, en utveckling av regionala och lokala kontaktpunkter och regionala plattformar för romer samt en utveckling av ett politikforum på nätet i samarbete med EU-plattformen för romers integrering. Parlamentet uppmanar FRA att fortsätta att samla in uppgifter om romernas situation och att utveckla och föreslå en ”instrumentpanel” med indikatorer på romsk integration som skulle göra det möjligt att se vilka framsteg som gjorts på området. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utse den 2 augusti till en europeisk minnesdag för förintelsen av romer. |
| --- | --- |

122.

Rättigheter för hbti-personer

| 123. | Europaparlamentet fördömer all diskriminering och allt våld på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utarbeta en agenda som garanterar lika rättigheter och möjligheter för alla medborgare, samtidigt som medlemsstaternas befogenheter respekteras, och att övervaka ett korrekt införlivande och genomförande av den EU-lagstiftning som rör hbti-frågor. Parlamentet välkomnar i detta avseende den förteckning över åtgärder som kommissionen utarbetat för att öka jämställdheten för hbti-personer, inklusive kommissionens informationskampanj för att bekämpa stereotyper och förbättra den sociala acceptansen av hbti-personer. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas med eftertryck att föra ett nära samarbete med organisationer i det civila samhället som arbetar för hbti-personers rättigheter. Parlamentet noterar att FRA:s fältundersökningar visar att offentliga tjänstemän ser unionsrätten och EU:s politik som huvudsakliga drivkrafter för nationella insatser för att främja jämlikhet för hbti-personer. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Europaparlamentet beklagar att hbti-personer upplever mobbning och trakasserier redan från skoltiden och utsätts för diskriminering i olika skeden av livet, även på arbetsplatsen. Medlemsstaterna uppmanas att sätta särskilt fokus på homofobi inom idrotten och att även rikta in sig på unga hbti-personer och mobbning i skolan. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stödja fackföreningar och arbetsgivarorganisationer i deras arbete med att anta strategier för mångfald och icke-diskriminering med fokus på hbti-personer. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet påminner om Europadomstolens rättspraxis rörande hbti-rättigheter. Parlamentet välkomnar att allt fler medlemsstater redan har vidtagit åtgärder som bidrar till att på ett bättre sätt främja och skydda hbti-personers rättigheter, och att medlemsstaterna har antagit nya rättsliga förfaranden för erkännande av könstillhörighet när det gäller dessa personers grundläggande rättigheter. Kommissionen och dess byråer uppmanas att samla in uppgifter om de människorättskränkningar som hbti-personer utsätts för, och att med medlemsstaterna dela bästa praxis när det gäller att skydda deras grundläggande rättigheter. Medlemsstaterna uppmuntras att fullt ut informera hbti-personer om deras rättigheter och att utbyta bästa praxis på detta område. Parlamentet fördömer de medicinska metoder som kränker transpersoners och intersexuella personers grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet konstaterar att transpersoner fortfarande betraktas som psykiskt sjuka i de flesta medlemsstater, och uppmanar medlemsstaterna att se över de nationella katalogerna över psykisk hälsa och ta fram alternativa modeller för stigmatiseringsfri tillgång, för att medicinskt nödvändig behandling ska förbli tillgänglig för alla transpersoner. Parlamentet konstaterar att tvångssterilisering kränker grundläggande rättigheter. Parlamentet välkomnar att några medlemsstater nyligen infört nya rättsliga förfaranden för erkännande av könstillhörighet, som i högre grad respekterar transpersoners grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om att arbeta för en avpatologisering av transidentiteter vid översynen av Världshälsoorganisationens internationella sjukdomsklassifikation (ICD). Parlamentet uppmanar kommissionen att göra mer för att förhindra att könsvariation i barndomen blir en ny ICD-diagnos. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Europaparlamentet anser att hbti-personers grundläggande rättigheter torde bli mer skyddade om dessa personer har rätt att ingå rättsligt erkända relationer, såsom samboförhållanden, registrerade partnerskap och äktenskap. Parlamentet välkomnar det faktum att 18 medlemsstater erbjuder dessa alternativ för närvarande och uppmanar andra medlemsstater att överväga att göra detsamma. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om fullständigt ömsesidigt erkännande av verkningarna av och fri rörlighet för alla civilståndshandlingar inom EU som rör enskilda personer, par och familjer (inbegripet alla sådana handlingar som avser äktenskap och registrerade partnerskap, byte av juridiskt kön samt adoption och födelsebevis), inklusive rättsligt erkännande av könstillhörighet, för att minska förekomsten av rättsliga och administrativa hinder som diskriminerar medborgare som utövar sin rätt till fri rörlighet. |
| --- | --- |

129.

Medborgarskap

| 130. | Europaparlamentet noterar med stor oro den ökade EU-skepsisen och ökningen av våldsamma politiska åsikter, och uppmanar därför med eftertryck EU och medlemsstaterna att stärka medborgarnas – särskilt ungdomarnas och det civila samhällets organisationers – deltagande i EU-frågor så att européerna kan ge uttryck för sin oro och sina åsikter genom demokratiska kanaler. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Europaparlamentet anser att man måste minska den administrativa bördan i samband med deltagande i det offentliga livet och främja e-förvaltning i hela EU, och att mekanismer som t.ex. medborgarinitiativet måste stärkas. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingen av e-rådgivning som ett verktyg för medborgarnas direkta deltagande som gör det möjligt att få information om medborgarnas förväntningar på regeringen och den offentliga förvaltningen. Parlamentet anser att man måste avlägsna procedurmässiga och språkliga hinder som motverkar medborgardeltagande i de offentliga institutionernas beslutsprocesser på alla förvaltningsnivåer. Parlamentet betonar behovet av insyn inte enbart i institutionernas beslutsprocesser utan även i övervakningen av hur ärenden knutna till den offentliga förvaltningens tjänster hanteras. Parlamentet betonar behovet av att stärka utbudet av dessa tjänster i tillgängliga digitala medier. Parlamentet betonar återigen vikten av en ökad medvetenhet om stadgan. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Europaparlamentet noterar att det civila samhällets organisationer – som inbegriper bland annat frivilliginsatser, religiös verksamhet och ungdomsarbete – spelar en viktig roll för deltagande och aktiva medborgare i samhället, och uppmanar EU, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att stödja och främja deras arbete. Medlemsstaterna och EU uppmanas att slå vakt om mötes- och föreningsfriheten som en del av stadgan. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Europaparlamentet anser att samhällsutbildning och dialog mellan olika kulturer ökar medborgarnas förståelse för vikten av deltagande i samhället och politiken. Dessutom anser parlamentet att utbildning i mänskliga rättigheter ger medborgarna en ökad medvetenhet om sina rättigheter och lär dem respektera andras rättigheter. Medlemsstaterna uppmanas att utarbeta nationella handlingsplaner för utbildning i grundläggande rättigheter, inklusive EU:s bidrag till utvecklingen av ramverket för grundläggande rättigheter, och att genomföra Europarådets stadga om utbildning i demokratiskt medborgarskap och utbildning om de mänskliga rättigheterna. De regionala och lokala myndigheterna uppmanas att aktivt medverka i ovannämnda verksamhet. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Europaparlamentet konstaterar med oro att det fortfarande behövs stora ansträngningar för att uppnå Europa 2020-strategins mål i fråga om bekämpning av fattigdom och social utestängning. Medlemsstater uppmanas att ta fram rätt åtgärder, till exempel åtgärder för att stödja sysselsättningsaktivering och åtgärder som underlättar tillgång till tjänster av hög kvalitet och till utbildning. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att se till att deras social- och sysselsättningspolitik inte innebär diskriminering på grund av hushållens storlek och sammansättning. |
| --- | --- |

135.

Digitala rättigheter

| 136. | Europaparlamentet påminner om att var och en har rätt till ett privatliv och rätt till skydd för sina personuppgifter. Varje person har också rätt att få tillgång till insamlade uppgifter som rör honom eller henne och att få dem korrigerade. Parlamentet betonar varje människas rätt att själv bestämma över sina personuppgifter, särskilt den exklusiva rätten att kontrollera användningen och spridningen av sina personuppgifter. Parlamentet framhåller att kommissionen och medlemsstaterna, med respekt för yttrandefriheten och informationsfriheten och i enlighet med relevant lagstiftning och rättspraxis, bör vidta åtgärder som gör det möjligt för varje medborgare att få till stånd en radering av innehåll som skulle kunna vara skadligt för hans eller hennes värdighet eller anseende. Om det inte föreligger ett specifikt allmänintresse har varje enskild person rätt att bestämma vilka uppgifter som ska vara tillgängliga, rätt att ta bort dem och rätt att bli bortglömd i enlighet med EU-lagstiftningen och den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Europaparlamentet är bekymrat över att medborgarna inte är fullt medvetna om sina rättigheter eller om de rättsmedel som är tillgängliga för dem. Parlamentet anser att alla människor, särskilt barn, måste göras medvetna om hur viktigt det är att skydda sina personuppgifter, även i cyberrymden, och att de måste uppmärksammas på de faror de kan utsättas för, särskilt med tanke på den snabba tekniska utvecklingen och det ökande antalet it-angrepp. Medlemsstaterna uppmanas att göra mer för att öka utbildningen i nya medier och göra den till en integrerad del av läroplanen i skolorna. Medlemsstaterna uppmanas att vidta åtgärder mot nätmobbning, särskilt när den drabbar specifika grupper av barn. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Europaparlamentet påpekar att var och en har rätt att fritt uttrycka och sprida sin åsikt på internet i enlighet med relevant lagstiftning och rättspraxis. Parlamentet betonar att ingen får diskrimineras för att hon eller han inte använder digitala tjänster. Kommissionen uppmanas att följa upp slutsatserna av det offentliga samrådet om EU:s direktiv om audiovisuella medietjänster och att se över direktivet, bland annat när det gäller problemen i samband med de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att utreda den inverkan som viss ny teknik, till exempel drönare, kan ha på de grundläggande rättigheterna, särskilt på rätten till integritet. Parlamentet betonar också att det är en utmaning att förena den allt större internetanvändningen med respekt för de grundläggande rättigheterna, särskilt när det gäller att skydda personuppgifter och bekämpa nätmobbning och människohandel, i synnerhet sådan som syftar till sexuell exploatering och arbetskraftsexploatering. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Europaparlamentet understryker att rätten till skydd mot fattigdom och social utslagning, i enlighet med artikel 30 i den europeiska sociala stadgan ska respekteras Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att införa stödåtgärder för att deras invånare ska få drägliga levnadsvillkor, och att effektivt bekämpa arbetslöshet, social utslagning, fattigdom och otillräcklig hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

140.

o

o o

| 141. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar samt Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

141.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2014)0126.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0105.

(3)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(4)  EUT C 378, 24.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 132, 21.5.2016, s. 1.

(6)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55

(7)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(8)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(9)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(10)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(11)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(12)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

(13)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(14)  EUT L 251, 16.9.2016, s. 1.

(15)  EUT L 180, 29.6.2013, s. 60.

(16)  Antagna texter, P7_TA(2013)0594.

(17)  Antagna texter, P7_TA(2014)0062.

(18)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 165.

(19)  Antagna texter, P8_TA(2015)0286.

(20)  Antagna texter, P8_TA(2016)0102

(21)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 405.

(22)  EUT C 289, 9.8.2016, s. 57.

(23)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 52.

(24)  EUT C 328, 6.9.2016, s. 4.

(25)  EUT C 55, 12.2.2016, s. 33.

(26)  Antagna texter, P8_TA(2016)0409.

(27)  EUT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(28)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 101.

(29)  Antagna texter, P7_TA(2014)0043.

(30)  Denna nya typ av människohandel har redan tagits upp i Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2016 om situationen i Eritrea (Antagna texter: P8_TA(2016)0090).

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/28

---

P8_TA(2016)0486

En konsekvent EU-politik för kulturella och kreativa näringar

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2016 om en enhetlig EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn (2016/2072(INI))

(2018/C 238/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016)0381/2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016)0381/2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2014Mot en blomstrande datadriven ekonomi (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2014Mot en blomstrande datadriven ekonomi (COM(2014)0442),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 januari 2014För en industriell renässans i Europa (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 januari 2014För en industriell renässans i Europa (COM(2014)0014),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 januari 2013Handlingsplan för företagande 2020 – Stärka företagarandan i EU (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 januari 2013Handlingsplan för företagande 2020 – Stärka företagarandan i EU (COM(2012)0795),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 december 2012 om innehåll i den digitala inre marknaden (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 december 2012 om innehåll i den digitala inre marknaden (COM(2012)0789),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 september 2012Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 september 2012Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU (COM(2012)0537),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 26 september 2012Competitiveness of the European High End Industries (SWD(2012)0286), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 26 september 2012Competitiveness of the European High End Industries (SWD(2012)0286),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 juni 2010Europa – världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 juni 2010Europa – världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352),

| — | med beaktande av kommissions grönbok av den 27 april 2010Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissions grönbok av den 27 april 2010Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (COM(2010)0183),

| — | med beaktande av kommissionens undersökning från juni 2015 Förstärkning av konkurrenskraften hos kulturindustrin och den kreativa industrin för tillväxt och sysselsättning (EASME/COSME/2015/003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens undersökning från juni 2015 Förstärkning av konkurrenskraften hos kulturindustrin och den kreativa industrin för tillväxt och sysselsättning (EASME/COSME/2015/003),

| — | med beaktande av kommissionens undersökning från juni 2009 om kulturens bidrag till kreativitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens undersökning från juni 2009 om kulturens bidrag till kreativitet,

| — | med beaktande av Regionkommitténs meddelande av den 30 maj 2013 om främjande av kultursektorn och den kreativa sektorn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs meddelande av den 30 maj 2013 om främjande av kultursektorn och den kreativa sektorn,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om de kreativa och kulturella sektorerna – en europeisk tillgång i den globala konkurrensen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om de kreativa och kulturella sektorerna – en europeisk tillgång i den globala konkurrensen (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (5) (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (5) (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1287/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1639/2006/EG (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1287/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1639/2006/EG (8),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2016 om jämställdhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2016 om jämställdhet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2015 om de kulturella och kreativa sektorernas samverkan med andra sektorer för att stimulera innovation, ekonomisk hållbarhet och social delaktighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2015 om de kulturella och kreativa sektorernas samverkan med andra sektorer för att stimulera innovation, ekonomisk hållbarhet och social delaktighet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2012Uppdatering av meddelandet om industripolitiken: en starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2012Uppdatering av meddelandet om industripolitiken: en starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om kultur som en drivkraft för kreativitet och innovation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om kultur som en drivkraft för kreativitet och innovation,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 juni 2016 till Europaparlamentet och rådet Towards an EU strategy for international cultural relations (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 juni 2016 till Europaparlamentet och rådet Towards an EU strategy for international cultural relations (JOIN(2016)0029),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016Vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016Vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om att främja de europeiska kulturella och kreativa sektorerna som källor till ekonomisk tillväxt och sysselsättning (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om att främja de europeiska kulturella och kreativa sektorerna som källor till ekonomisk tillväxt och sysselsättning (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 om små och medelstora företag: konkurrenskraft och affärsmöjligheter (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 om små och medelstora företag: konkurrenskraft och affärsmöjligheter (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om de kulturella aspekterna av EU:s yttre åtgärder (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om de kulturella aspekterna av EU:s yttre åtgärder (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om kulturindustrin i Europa (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om kulturindustrin i Europa (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2007 om konstnärers sociala ställning (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2007 om konstnärers sociala ställning (16),

| — | med beaktande av Unescos (Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur) konvention av den 20 oktober 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos (Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur) konvention av den 20 oktober 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar,

| — | med beaktande av OECD:s och EUIPO:s rapport av den 18 april 2016Trade in Counterfeit and Pirated Goods – Mapping the Economic Impact (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s och EUIPO:s rapport av den 18 april 2016Trade in Counterfeit and Pirated Goods – Mapping the Economic Impact (17),

| — | med beaktande av Unescos studie Cultural times: The first global map of cultural and creative industries, från december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos studie Cultural times: The first global map of cultural and creative industries, från december 2015,

| — | med beaktande av rapporten från arbetsgruppen med EU-medlemsstaternas experter från november 2015 Towards more efficient financial ecosystems: innovative instruments to facilitate access to finance for the cultural and creative sectors, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från arbetsgruppen med EU-medlemsstaternas experter från november 2015 Towards more efficient financial ecosystems: innovative instruments to facilitate access to finance for the cultural and creative sectors,

| — | med beaktande av artiklarna 167 och 173 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 167 och 173 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kultur och utbildning, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kultur och utbildning, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0357/2016) och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0357/2016) och av följande skäl:

| A. | I sitt ovannämnda meddelande Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU (18), erkänner kommissionen den kulturella och kreativa sektorns nyckelroll i EU:s och dess medlemsstaters sociala och ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

A.

I sitt ovannämnda meddelande Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU (18), erkänner kommissionen den kulturella och kreativa sektorns nyckelroll i EU:s och dess medlemsstaters sociala och ekonomiska utveckling.

| B. | EU bör främja och investera i nya källor till smart och hållbar tillväxt för alla. I detta avseende bör EU frigöra den tillväxt- och sysselsättningsskapande potential som till stor del är outnyttjad i den kreativa och kulturella sektorn eftersom den har en betydande effekt på sådana områden som nya affärsmodeller, kreativitet och innovation, digitalisering och kompetensbyggande. |
| --- | --- |

B.

EU bör främja och investera i nya källor till smart och hållbar tillväxt för alla. I detta avseende bör EU frigöra den tillväxt- och sysselsättningsskapande potential som till stor del är outnyttjad i den kreativa och kulturella sektorn eftersom den har en betydande effekt på sådana områden som nya affärsmodeller, kreativitet och innovation, digitalisering och kompetensbyggande.

| C. | Den kulturella och kreativa sektorn har ett dubbelt värde och egenvärde genom sin direkta koppling till konstnärer och upphovsmän eftersom de bevarar och främjar kulturell och språklig mångfald och stärker europeiska, nationella regionala och lokala identiteter, och samtidigt upprätthåller den sociala sammanhållningen och i stor utsträckning bidrar med olika värdeskapande modeller, till kreativitet, investeringar, innovation och sysselsättning och fungerar som drivkraft för tillväxt i EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

C.

Den kulturella och kreativa sektorn har ett dubbelt värde och egenvärde genom sin direkta koppling till konstnärer och upphovsmän eftersom de bevarar och främjar kulturell och språklig mångfald och stärker europeiska, nationella regionala och lokala identiteter, och samtidigt upprätthåller den sociala sammanhållningen och i stor utsträckning bidrar med olika värdeskapande modeller, till kreativitet, investeringar, innovation och sysselsättning och fungerar som drivkraft för tillväxt i EU och dess medlemsstater.

| D. | Europeisk kultur och konst är resultatet av 3 000 års gemensamt kulturarv som överför kunskap och värden samt bidrar till att skydda materiella och immateriella bevis på den konstgjorda världen och naturmiljön för nuvarande och framtida generationer. |
| --- | --- |

D.

Europeisk kultur och konst är resultatet av 3 000 års gemensamt kulturarv som överför kunskap och värden samt bidrar till att skydda materiella och immateriella bevis på den konstgjorda världen och naturmiljön för nuvarande och framtida generationer.

| E. | Kulturdiplomati, som baseras på ömsesidig respekt för värden och särskilda egenskaper, stärker de bilaterala och multilaterala förbindelserna mellan europeiska länder och tredjeländer, bygger broar mellan samhällen genom direkta personkontakter och samarbete på alla kulturella och kreativa områden, och bidrar till bättre ömsesidig förståelse och gemensamma projekt, och fungerar samtidigt som drivkraft för ekonomisk och social tillväxt. |
| --- | --- |

E.

Kulturdiplomati, som baseras på ömsesidig respekt för värden och särskilda egenskaper, stärker de bilaterala och multilaterala förbindelserna mellan europeiska länder och tredjeländer, bygger broar mellan samhällen genom direkta personkontakter och samarbete på alla kulturella och kreativa områden, och bidrar till bättre ömsesidig förståelse och gemensamma projekt, och fungerar samtidigt som drivkraft för ekonomisk och social tillväxt.

| F. | Den kulturella och kreativa sektorn bidrar till Europas mjuka makt i sin roll som företrädare för europeiska värden – t.ex. kultur, kreativitet, kvalitet, excellens och hantverksskicklighet – på världsscenen. |
| --- | --- |

F.

Den kulturella och kreativa sektorn bidrar till Europas mjuka makt i sin roll som företrädare för europeiska värden – t.ex. kultur, kreativitet, kvalitet, excellens och hantverksskicklighet – på världsscenen.

| G. | Den kulturella och kreativa sektorn är själva hjärtat i ett dubbelt och bräckligt ekosystem mellan stora grupper av internationellt konkurrenskraftiga och innovativa små och medelstora företag samt nystartade företag, som hela tiden förnyar området, bevarar och främjar mångfald, skapar sysselsättning, men ibland är bräckliga, särskilt i deras tillgång till marknader och finansiering. |
| --- | --- |

G.

Den kulturella och kreativa sektorn är själva hjärtat i ett dubbelt och bräckligt ekosystem mellan stora grupper av internationellt konkurrenskraftiga och innovativa små och medelstora företag samt nystartade företag, som hela tiden förnyar området, bevarar och främjar mångfald, skapar sysselsättning, men ibland är bräckliga, särskilt i deras tillgång till marknader och finansiering.

| H. | Den kulturella och kreativa sektorn i Europa står för mer än 12 miljoner heltidsjobb, vilket innebär 7,5 % av EU:s arbetskraft och bidrar med cirka 509 miljarder euro i mervärde till BNP (5,3 % av EU:s totala bruttomervärde). I vissa regioner utgör den kulturella och kreativa sektorn en betydligt högre andel av BNP och sysselsätter en större andel av den lokala arbetskraften. |
| --- | --- |

H.

Den kulturella och kreativa sektorn i Europa står för mer än 12 miljoner heltidsjobb, vilket innebär 7,5 % av EU:s arbetskraft och bidrar med cirka 509 miljarder euro i mervärde till BNP (5,3 % av EU:s totala bruttomervärde). I vissa regioner utgör den kulturella och kreativa sektorn en betydligt högre andel av BNP och sysselsätter en större andel av den lokala arbetskraften.

| I. | Enligt en studie från Europeiska patentverket och Byrån för harmonisering i den inre marknaden bidrar de sektorer som präglas av en hög koncentration immateriella rättigheter med mer än en fjärdedel av arbetstillfällena och mer än en tredjedel av den ekonomiska verksamheten i EU. |
| --- | --- |

I.

Enligt en studie från Europeiska patentverket och Byrån för harmonisering i den inre marknaden bidrar de sektorer som präglas av en hög koncentration immateriella rättigheter med mer än en fjärdedel av arbetstillfällena och mer än en tredjedel av den ekonomiska verksamheten i EU.

| J. | De sektorer som präglas av en hög koncentration immateriella rättigheter bidrar med nästan 39 % av EU:s BNP, och de sektorer som präglas av en hög koncentration varumärken bidrar med 34 %, medan de sektorer som präglas av en hög koncentration design står för 13 %, de med en hög koncentration av patent med 14 % och de med en hög koncentration av upphovsrätt med 4,2 % (19). |
| --- | --- |

J.

De sektorer som präglas av en hög koncentration immateriella rättigheter bidrar med nästan 39 % av EU:s BNP, och de sektorer som präglas av en hög koncentration varumärken bidrar med 34 %, medan de sektorer som präglas av en hög koncentration design står för 13 %, de med en hög koncentration av patent med 14 % och de med en hög koncentration av upphovsrätt med 4,2 % (19).

| K. | Den kulturella och kreativa sektorn sysselsätter 2,5 gånger fler människor än bilindustrin och fem gånger fler än den kemiska industrin. |
| --- | --- |

K.

Den kulturella och kreativa sektorn sysselsätter 2,5 gånger fler människor än bilindustrin och fem gånger fler än den kemiska industrin.

| L. | Den kulturella och kreativa sektorn spelar en viktig roll i att skapa levande och distinkta regioner som kan bidra till en bättre livskvalitet för medborgarna och vara en viktig faktor för utländska investeringar. |
| --- | --- |

L.

Den kulturella och kreativa sektorn spelar en viktig roll i att skapa levande och distinkta regioner som kan bidra till en bättre livskvalitet för medborgarna och vara en viktig faktor för utländska investeringar.

| M. | Författare och artister är den kulturella och kreativa sektorns ursprung och själva källa. |
| --- | --- |

M.

Författare och artister är den kulturella och kreativa sektorns ursprung och själva källa.

| N. | Arbetstillfällen i kultursektorn kommer sannolikt inte att utlokaliseras då de är knutna till specifika kulturella, ofta regionala och historiska kunskaper. Den kulturella och kreativa sektorn bidrar avsevärt, och mer än någon annan sektor, till ungdomars sysselsättning och har visat sig vara ytterst motståndskraftiga efter den ekonomiska krisen 2008. Sysselsättningen inom den kulturella och kreativa sektorn har ökat i EU mellan 2008 och 2014. Parlamentet erkänner Europeiska socialfondens viktiga roll i att främja ungdomars sysselsättning och kompetensutveckling. |
| --- | --- |

N.

Arbetstillfällen i kultursektorn kommer sannolikt inte att utlokaliseras då de är knutna till specifika kulturella, ofta regionala och historiska kunskaper. Den kulturella och kreativa sektorn bidrar avsevärt, och mer än någon annan sektor, till ungdomars sysselsättning och har visat sig vara ytterst motståndskraftiga efter den ekonomiska krisen 2008. Sysselsättningen inom den kulturella och kreativa sektorn har ökat i EU mellan 2008 och 2014. Parlamentet erkänner Europeiska socialfondens viktiga roll i att främja ungdomars sysselsättning och kompetensutveckling.

| O. | Den kulturella och kreativa sektorns kvaliteter är attraktiva ur ett lokalt utvecklingsperspektiv. Den utnyttjar en mängd olika kompetenser på en rad olika nivåer, tenderar att vara socialt ansvarstagande och inkluderande och skapar positiva yttre effekter i de områden där de finns. Sektorns öppenhet och samspel med andra verksamheter ger upphov till tätorts- och klustereffekter, och tenderar att generera en hög andel totalt mervärde på lokal nivå. |
| --- | --- |

O.

Den kulturella och kreativa sektorns kvaliteter är attraktiva ur ett lokalt utvecklingsperspektiv. Den utnyttjar en mängd olika kompetenser på en rad olika nivåer, tenderar att vara socialt ansvarstagande och inkluderande och skapar positiva yttre effekter i de områden där de finns. Sektorns öppenhet och samspel med andra verksamheter ger upphov till tätorts- och klustereffekter, och tenderar att generera en hög andel totalt mervärde på lokal nivå.

| P. | Flexibilitet och rörlighet är tätt förbundna med konstnärlig yrkesverksamhet och det är därför viktigt att konstnärsyrkets oförutsägbarhet och i vissa lägen osäkerhet kompenseras av ett garanterat socialt skydd. |
| --- | --- |

P.

Flexibilitet och rörlighet är tätt förbundna med konstnärlig yrkesverksamhet och det är därför viktigt att konstnärsyrkets oförutsägbarhet och i vissa lägen osäkerhet kompenseras av ett garanterat socialt skydd.

| Q. | Den kulturella och kreativa sektorn består till största delen av mikro- och småföretag, och företag inom denna med färre än 10 anställda står för mer än 95 % (20) av arbetskraften. |
| --- | --- |

Q.

Den kulturella och kreativa sektorn består till största delen av mikro- och småföretag, och företag inom denna med färre än 10 anställda står för mer än 95 % (20) av arbetskraften.

| R. | Det finns en felaktig föreställning om att investeringar i den kulturella och kreativa sektorn innebär en större risk än investeringar i andra branscher, bland annat på grund av att det handlar om sektorer som i hög grad bygger på immateriella rättigheter, och att det är svårt att använda immateriella tillgångar som garantier för finansiering. |
| --- | --- |

R.

Det finns en felaktig föreställning om att investeringar i den kulturella och kreativa sektorn innebär en större risk än investeringar i andra branscher, bland annat på grund av att det handlar om sektorer som i hög grad bygger på immateriella rättigheter, och att det är svårt att använda immateriella tillgångar som garantier för finansiering.

| S. | Det är allt mer sällan som kulturellt och kreativt verksamma personer har fast anställning. De är allt oftare egenföretagare eller växlar mellan att vara egenföretagare och anställda eller att arbeta deltid eller på oregelbunden basis. |
| --- | --- |

S.

Det är allt mer sällan som kulturellt och kreativt verksamma personer har fast anställning. De är allt oftare egenföretagare eller växlar mellan att vara egenföretagare och anställda eller att arbeta deltid eller på oregelbunden basis.

| T. | Kulturbaserade initiativ och sektorer spelar flera roller i den lokala och regionala utvecklingen – de ökar traditionellt sett regioners attraktionskraft, säkerställer socio-ekonomiskt deltagande och utveckling på landsbygden och i isolerade områden, men möjliggör också en integrerad och hållbar stadsförnyelse. |
| --- | --- |

T.

Kulturbaserade initiativ och sektorer spelar flera roller i den lokala och regionala utvecklingen – de ökar traditionellt sett regioners attraktionskraft, säkerställer socio-ekonomiskt deltagande och utveckling på landsbygden och i isolerade områden, men möjliggör också en integrerad och hållbar stadsförnyelse.

| U. | Den kulturella och kreativa sektorn har en nyckelroll i återindustrialiseringen av Europa, är en drivkraft för tillväxt och har en strategisk ställning när det gäller att utlösa nyskapande spridningseffekter i andra sektorer, såsom turism, detaljhandel och digital teknik. |
| --- | --- |

U.

Den kulturella och kreativa sektorn har en nyckelroll i återindustrialiseringen av Europa, är en drivkraft för tillväxt och har en strategisk ställning när det gäller att utlösa nyskapande spridningseffekter i andra sektorer, såsom turism, detaljhandel och digital teknik.

| V. | Den kulturella och kreativa sektorn är en drivkraft för innovation inom och utveckling av IKT i Europa. Den digitala omvandlingen av industrin erbjuder nya möjligheter till utveckling av nya affärsmodeller och marknadstillväxt, men utgör även utmaningar för de traditionella kulturella och kreativa sektorerna. |
| --- | --- |

V.

Den kulturella och kreativa sektorn är en drivkraft för innovation inom och utveckling av IKT i Europa. Den digitala omvandlingen av industrin erbjuder nya möjligheter till utveckling av nya affärsmodeller och marknadstillväxt, men utgör även utmaningar för de traditionella kulturella och kreativa sektorerna.

| W. | De kreativa sektorerna är bland de mest företagsamma sektorerna där överförbara färdigheter utvecklas, såsom kreativt tänkande, problemlösning, lagarbete och uppfinningsrikedom. |
| --- | --- |

W.

De kreativa sektorerna är bland de mest företagsamma sektorerna där överförbara färdigheter utvecklas, såsom kreativt tänkande, problemlösning, lagarbete och uppfinningsrikedom.

| X. | Industriturism och industrimuseum kan ge nya kulturella och ekonomiska perspektiv, särskilt till postindustriella regioner, och hålla traditionellt europeiskt know-how vid liv. |
| --- | --- |

X.

Industriturism och industrimuseum kan ge nya kulturella och ekonomiska perspektiv, särskilt till postindustriella regioner, och hålla traditionellt europeiskt know-how vid liv.

| Y. | Bland de olika finansieringskällorna inom EU är det endast Kreativa Europa och Europeiska fonden för strategiska investeringar som nämner den kulturella och kreativa sektorn som särskild prioritering. |
| --- | --- |

Y.

Bland de olika finansieringskällorna inom EU är det endast Kreativa Europa och Europeiska fonden för strategiska investeringar som nämner den kulturella och kreativa sektorn som särskild prioritering.

| Z. | I och med ikraftträdandet av kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 skulle vissa åtgärder inom sektorn för kulturarv (främst restaurering och bevarande) och, i vissa fall, för den kulturverksamhet som erhåller EU-stöd och ytterligare regionalt stöd, kunna anses vara statligt stöd, trots deras lokala relevans och den icke-ekonomiska karaktären och den icke-kommersiella organisationen av de verksamheter och kulturinstitutioner som berörs, vilket leder till betydande hinder för de relevanta regionala myndigheterna samt till förseningar vid genomförandet av sådana åtgärder. |
| --- | --- |

Z.

I och med ikraftträdandet av kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 skulle vissa åtgärder inom sektorn för kulturarv (främst restaurering och bevarande) och, i vissa fall, för den kulturverksamhet som erhåller EU-stöd och ytterligare regionalt stöd, kunna anses vara statligt stöd, trots deras lokala relevans och den icke-ekonomiska karaktären och den icke-kommersiella organisationen av de verksamheter och kulturinstitutioner som berörs, vilket leder till betydande hinder för de relevanta regionala myndigheterna samt till förseningar vid genomförandet av sådana åtgärder.

| AA. | På dagens konvergerande och globaliserade marknader är innovativa och forskningsdrivna europeiska kulturella och kreativa sektorer mycket viktiga för att säkerställa språklig och kulturell mångfald, pluralism och ett utbud av innovativa och högkvalitativa tjänster. |
| --- | --- |

AA.

På dagens konvergerande och globaliserade marknader är innovativa och forskningsdrivna europeiska kulturella och kreativa sektorer mycket viktiga för att säkerställa språklig och kulturell mångfald, pluralism och ett utbud av innovativa och högkvalitativa tjänster.

| AB. | Trots att man tar del av och delar kulturellt och kreativt innehåll mer idag än någonsin tidigare, särskilt inom tjänster såsom plattformar för användaruppladdat innehåll och tjänster för sammanställning av innehåll, och att distributions- och produktionskostnaderna har minskat i takt med den tekniska utvecklingen, har den kulturella och kreativa sektorn inte upplevt någon en motsvarande ökning av intäkter från denna ökade konsumtion, till stor del på grund av bristande öppenhet i värdekedjan och rättslig otydlighet samt traditionella sektorers problem med anpassningen till den digitala omvandlingen. |
| --- | --- |

AB.

Trots att man tar del av och delar kulturellt och kreativt innehåll mer idag än någonsin tidigare, särskilt inom tjänster såsom plattformar för användaruppladdat innehåll och tjänster för sammanställning av innehåll, och att distributions- och produktionskostnaderna har minskat i takt med den tekniska utvecklingen, har den kulturella och kreativa sektorn inte upplevt någon en motsvarande ökning av intäkter från denna ökade konsumtion, till stor del på grund av bristande öppenhet i värdekedjan och rättslig otydlighet samt traditionella sektorers problem med anpassningen till den digitala omvandlingen.

| AC. | Det är mycket viktigt att kommissionen vidtar lämpliga åtgärder för att underlätta utvecklingen av ett attraktivt lagligt utbud och gränsöverskridande tillgänglighet så att värdegapet kan minskas och författare, upphovsmän, artister och rättsinnehavare får rättmätigt betalt för sina verk. |
| --- | --- |

AC.

Det är mycket viktigt att kommissionen vidtar lämpliga åtgärder för att underlätta utvecklingen av ett attraktivt lagligt utbud och gränsöverskridande tillgänglighet så att värdegapet kan minskas och författare, upphovsmän, artister och rättsinnehavare får rättmätigt betalt för sina verk.

| AD. | Den kulturella och kreativa sektorn genomgår betydande förändringar till följd av ökad digital teknik som leder till förändrade förutsättningar för konstnärlig produktion och påverkar immaterialrätten. |
| --- | --- |

AD.

Den kulturella och kreativa sektorn genomgår betydande förändringar till följd av ökad digital teknik som leder till förändrade förutsättningar för konstnärlig produktion och påverkar immaterialrätten.

| AE. | Den kulturella och kreativa sektorn förblir undervärderad och erkänns inte, vilket framför allt påverkar deras förmåga att få tillgång till startkapital och finansiering. |
| --- | --- |

AE.

Den kulturella och kreativa sektorn förblir undervärderad och erkänns inte, vilket framför allt påverkar deras förmåga att få tillgång till startkapital och finansiering.

| AF. | Den senaste undersökningen som kommissionen (21) beställde beaktar i sin definition av den kulturella och kreativa sektorn den kreativitetsdrivna lyxindustrin. Mode- och lyxindustrin bygger på en stark kulturell och kreativ insats, bidrar till att bevara ett flera hundra år gammalt europeiskt know-how och stödjer sig på ett kulturellt arv och traditioner som inte kan kopieras av andra. Samarbetet bör stärkas i syfte att beakta förändringar inom sysselsättning och behovet av särskild kompetens. |
| --- | --- |

AF.

Den senaste undersökningen som kommissionen (21) beställde beaktar i sin definition av den kulturella och kreativa sektorn den kreativitetsdrivna lyxindustrin. Mode- och lyxindustrin bygger på en stark kulturell och kreativ insats, bidrar till att bevara ett flera hundra år gammalt europeiskt know-how och stödjer sig på ett kulturellt arv och traditioner som inte kan kopieras av andra. Samarbetet bör stärkas i syfte att beakta förändringar inom sysselsättning och behovet av särskild kompetens.

| AG. | Nationella uppskattningar om den kulturella och kreativa sektorn är sällan jämförbara eftersom medlemsstaterna fortfarande tillämpar olika definitioner på dessa sektorer. Sådana definitioner omfattar breda kategorier av kulturella och kreativa sektorer såsom programvara, reklam och marknadsföring, som är väldigt framgångsrika både rent ekonomiskt och som exempel på europeisk kreativitet och europeiskt entreprenörskap. |
| --- | --- |

AG.

Nationella uppskattningar om den kulturella och kreativa sektorn är sällan jämförbara eftersom medlemsstaterna fortfarande tillämpar olika definitioner på dessa sektorer. Sådana definitioner omfattar breda kategorier av kulturella och kreativa sektorer såsom programvara, reklam och marknadsföring, som är väldigt framgångsrika både rent ekonomiskt och som exempel på europeisk kreativitet och europeiskt entreprenörskap.

| AH. | År 2013 utgjorde internationell handel med varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor upp till 2,5 % av världshandeln och upp till 5 % av importen till EU, vilket utgör 85 miljarder euro. |
| --- | --- |

AH.

År 2013 utgjorde internationell handel med varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor upp till 2,5 % av världshandeln och upp till 5 % av importen till EU, vilket utgör 85 miljarder euro.

| AI. | I den industriella ekonomin koncentrerades investeringarna huvudsakligen till materiella tillgångar och dessa var de främsta drivkrafterna för tillväxt, medan investeringarna i dagens kreativa ekonomi främst riktas mot immateriella tillgångar, som är värdekällor och drivkrafter för tillväxt. Finansieringen av den kulturella och kreativa sektorn bör betraktas ur detta perspektiv. |
| --- | --- |

AI.

I den industriella ekonomin koncentrerades investeringarna huvudsakligen till materiella tillgångar och dessa var de främsta drivkrafterna för tillväxt, medan investeringarna i dagens kreativa ekonomi främst riktas mot immateriella tillgångar, som är värdekällor och drivkrafter för tillväxt. Finansieringen av den kulturella och kreativa sektorn bör betraktas ur detta perspektiv.

| AJ. | Även om utveckling av digital teknik och infrastruktur är en europeisk politisk prioritering behöver spridningen av kulturella och kreativa varor och tjänster online, genom kulturinstitutioner, fortfarande förbättras. |
| --- | --- |

AJ.

Även om utveckling av digital teknik och infrastruktur är en europeisk politisk prioritering behöver spridningen av kulturella och kreativa varor och tjänster online, genom kulturinstitutioner, fortfarande förbättras.

| AK. | Den kulturella och kreativa sektorn bidrar till underhåll och förbättring av Europas enorma kulturarv, historiska arv och arkitekturarv. Den kulturella och kreativa sektorn är viktig för utvecklingen av kulturdiplomati, turistnäringen och främjandet av nationell och lokal kultur, och är pådrivande vad gäller framsteg för och utveckling av städer och regioner. |
| --- | --- |

AK.

Den kulturella och kreativa sektorn bidrar till underhåll och förbättring av Europas enorma kulturarv, historiska arv och arkitekturarv. Den kulturella och kreativa sektorn är viktig för utvecklingen av kulturdiplomati, turistnäringen och främjandet av nationell och lokal kultur, och är pådrivande vad gäller framsteg för och utveckling av städer och regioner.

Definition och statistik

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en övergripande, sammanhängande och långsiktig industripolitisk ram för den kulturella och kreativa sektorn, och uppmanar EU att inbegripa utveckling, effektivt främjande och skydd samt tillräcklig finansiering av den kulturella och kreativa sektorn i sina strategiska mål och övergripande prioriteringar för att öka sektorns konkurrenskraft och tillvarata dess potential att skapa kvalitativ sysselsättning och tillväxt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma sin framtida politik på grundval av följande definition av den kulturella och kreativa sektorn: ”med den kulturella och kreativa sektorn avses sektorer som baseras på kulturella värden, kulturell mångfald, individuell och/eller kollektiv kreativitet, kompetens och talang med potential att generera innovation, välstånd och sysselsättning genom att skapa socialt och ekonomiskt värde, särskilt från immateriella rättigheter. Den omfattar följande sektorer som bygger på kulturella och kreativa faktorer: arkitektur, arkiv och bibliotek, konsthantverk, audiovisuella medier (inklusive film, tv, data- och videospel och multimedia och inspelad musik), kulturarv, design, kreativitetsdrivna lyxindustrier och exklusivt mode, festivaler, livemusik, scenkonst, böcker och publikationer (tidningar och tidskrifter), radio och bildkonst samt reklam”. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen – med hänsyn till att medlemsstaterna använder nationella klassificeringssystem för de verksamheter som tillhör den kulturella och kreativa sektorn – att identifiera särskilda indikatorer för att övervaka och analysera de kulturella, ekonomiska och samhälleliga konsekvenserna av dess politik och lagstiftningsförslag avseende den kulturella och kreativa sektorn, och denna sektors roll som drivkraft för innovation och tillväxt för alla andra verksamhetsområden inom EU och för anslutna tredjeländer. Parlamentet understryker därför vikten av att kommissionen identifierar alternativa datakällor i syfte att komplettera och förbättra den officiella statistiken. Parlamentet understryker att den kulturella och kreativa sektorn ofta har komplexa affärsmodeller som kan vara en utmaning för traditionella finansieringsformer, och att det är viktigt att säkerställa en bättre förståelse för de positiva effekterna av offentliga investeringar och att tillhandahålla den analys som krävs för att attrahera flera privata investeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att dessutom planera för en samordningsinsats i syfte att underlätta för gränsöverskridande synergier såsom samarbetsprojekt, rörlighetsmöjligheter och konsortier på området. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att behovet av att sammanställa statistik om den kulturella och kreativa sektorn bidrar också till den politiska kulturdebatten, och uppmanar kommissionen och Eurostat att i sin strävan regelbundet analysera och mäta effekterna av kulturpolitiken på den kulturella och kreativa sektorn som helhet, att inkludera den kulturella och kreativa sektorn i sin årsstatistik baserat på en analys av det värde och de sidoeffekter som den kulturella och kreativa sektorn skapar i den digitala eran, och att vartannat år offentliggöra en rapport om utvecklingen av den kulturella och kreativa sektorn i Europa. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av att stärka Eurostats och det gemensamma forskningscentrumets roll. |
| --- | --- |

4.

Ramvillkor och främjande av innovation

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en övergripande ordning som överbryggar klyftan mellan FoU, europeisk produktion av kreativt innehåll och teknisk innovation på medieområdet och bortom detta. Parlamentet noterar att en sådan övergripande ordning skulle främja skapandet av kreativa och konkurrenskraftiga EU-tjänster samt kommersiella möjligheter samt möjligheter till sysselsättning, och öka marknadstillträdet för små och medelstora företag och nystartade företag, samtidigt som ett pluralistiskt och mångfasetterat europeiskt landskap, som bygger på starka synergier mellan kulturella och kreativa sektorer och teknisk innovation, odlas, vilket stärker den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att digital teknik och infrastruktur är beroende av det innehåll som upphovsmännen tillhandahåller. Parlamentet noterar att direkt tillgång till en global publik har lett till nya typer av konstnärligt och kreativt innehåll. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, som balanserar alla relevanta aktörers behov, att inrätta en lämplig rättslig ram, inklusive upphovsrätt, för värdekedjan i den digitala åldern som beaktar sektorns särskilda egenskaper, möjliggör ytterligare innovation, främjar transparenta avtalsmässiga förbindelser och leder till etablering av rätten till skälig lön och rättsligt skydd för författare, upphovsmän och samtliga berörda parter i den kreativa processen och deras verk, för att på så vis garantera en blomstrande digital ekonomi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar behovet av att samarbeta och vikten av ett ständigt utbyte av kunskaper och bästa praxis mellan medlemsstater som vill stödja och stimulera den kreativa sektorn, främja kreativitet samt produktivitet på alla nivåer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att det upphovsrättsliga skyddet och skyddet för närstående rättigheter är centralt för den kulturella och kreativa sektorns intäkter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, med tanke på den pågående reformen av upphovsrätten, skapa balanserade rättsliga lösningar som är anpassade till den digitala eran, inklusive i partnerskap med sektorn och konsumentgrupper, och som kommer att stödja och tillgodose små och medelstora företags, mycket små företags och mikroföretags samt upphovsmäns, rättighetsinnehavares, rättighetsanvändares, frilansares och konsumenters behov i syfte att klargöra att undantag från ansvar endast kan tillämpas när det gäller verkligt neutrala och passiva tjänsteleverantörer online – enligt definitionen i direktivet för elektronisk handel och rättspraxis vid Europeiska unionens domstol – och inte när det gäller tjänster som spelar en aktiv roll i distributionen, främjandet och kommersialiseringen av innehåll på upphovsmännens bekostnad. Parlamentet anser att det med tanke på den digitala miljöns gränslösa natur finns ett behov av att säkerställa samstämmighet mellan tillsynsmyndigheter, brottsbekämpande myndigheter och rättssystemet i EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att forskning om rättighetsinnehavare och otydliga upphovsrättsliga regler utgör administrativa bördor som medför höga kostnader och stora ansträngningar, särskilt för små och medelstora företag som arbetar gränsöverskridande. Parlamentet rekommenderar därför att en gemensam, alleuropeisk databas upprättas med all tillgänglig information om rättighetsinnehavare för varje sektor i syfte att underlätta rättighetsklarering. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att direktiv 2014/26/EU har lett till förbättringar av systemet för rättighetsklarering avseende musikaliska verk inom internetmiljön. Parlamentet uppmanar också kommissionen att förbättra styrningen och öka effektiviteten, öppenheten och ansvarsskyldigheten avseende rättighetsförvaltande organisationer i andra sektorer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att piratkopiering och varumärkesförfalskning fortfarande är ett allvarligt problem för både den kulturella och kreativa sektorn och medborgarna. Parlamentet betonar att dessa olagliga verksamheter leder till betydande förlust av inkomst och arbetstillfällen och kan orsaka säkerhets- och hälsoproblem som måste åtgärdas. Parlamentet välkomnar sektorns engagemang för att hitta lösningar som kommer åt piratkopiering och varumärkesförfalskning, och understryker behovet av att stärka kampen mot denna olagliga verksamhet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker behovet av att övervaka och stärka tillämpningen av befintliga brottsbekämpande regler i hela EU. Parlamentet rekommenderar att man överväger hårdare sanktioner och främjar ett system med garantier för spårbarhet för att avskräcka förfalskare – särskilt dem som verkar i stor skala och i kommersiellt syfte – samt att man ökar skadeståndet och ersättningen till rättighetsinnehavare. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att starta informationskampanjer mot piratkopiering och varumärkesförfalskning, och att kartlägga trender och angripa dem mer effektivt, och samtidigt uppmuntra rättighetsinnehavare och tjänsteleverantörer att se till att det finns enkla åtkomstvägar till lagligt innehåll för att motverka piratkopiering. Parlamentet betonar slutligen behovet av att involvera alla digitala aktörer i kampen mot varumärkesförfalskning online. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå effektiva åtgärder för att bekämpa olaglig fildelning, i synnerhet för att säkerställa att innehållstjänster online tillämpar effektiva metoder för att avlägsna olicensierat innehåll från sina tjänster och att vidta åtgärder, när detta innehåll har avlägsnats, för att förhindra att det dyker upp på nytt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att man lägger silotänkandet bakom sig inom de traditionella politikområdena och främjar kulturella och kreativa spridningseffekter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom sina respektive befogenhetsområden främja sektorsövergripande samarbete genom att inrätta ”lärolaboratorier”, kreativitetscentrum, gemensamma arbetsutrymmen, program för nätverkande, kulturella och kreativa kluster samt nätverk på regional, nationell, europeisk och internationell nivå i syfte att främja samverkan mellan mikroföretag, små och medelstora företag samt stora företag och mellan ideella organisationer och kommersiella företag inom den kulturella och kreativa sektorn, traditionellt hantverk, kulturarvsorganisationer, turismsektorn, forskningscentrum, universitet, investerare och beslutsfattare. Parlamentet efterlyser dessutom stöd till utvecklingen av en innovationsvänlig och stödjande rättslig miljö för skapande av och experimenterande kring nya affärsmodeller, produkter och tjänster genom strategiska partnerskap mellan producenter, distributörer och marknadsförare samt stöd till företagsinkubatorers verksamhet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att unionen och dess medlemsstater behåller möjligheten att bevara och utveckla sin kulturpolitik och sin audiovisuella politik inom ramen för sina befintliga lagar, standarder och avtal, inklusive Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. Parlamentet efterlyser därför att tjänster med kulturellt och audiovisuellt innehåll, inklusive onlinetjänster, tydligt undantas i avtalen mellan unionen och tredjeländer. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att utesluta kulturella och audiovisuella tjänster från förhandlingsmandatet om allmänna frihandelsavtal samt påminner om att kulturella och kreativa verk har ett dubbelt värde och egenvärde. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja och stödja anläggandet, förbättringen och utbyggnaden av den infrastruktur som är viktig för att stödja kreativa industrier i Europa, i synnerhet att säkra utbyggnaden av bredband på landsbygden och i avlägsna områden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar att många städer och regioner i Europa har tagit fram genomgripande planer för sin lokala kulturella och kreativa sektor. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda sig av bästa praxis från dessa strategier. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att betrakta Europaåret för kulturarv 2018 som ett viktigt tillfälle för att stärka den europeiska kvaliteten inom den kulturella och kreativa sektorn och att betona behovet av en lämplig programplanering och finansiering. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att utnyttja kulturdiplomatins potential genom att främja och förbättra den europeiska kulturella och kreativa sektorns konkurrenskraft. |
| --- | --- |

20.

Digitalisering av den kulturella och kreativa sektorn

| 21. | Europaparlamentet understryker att den kulturella och kreativa sektorn, som till största del består av små och medelstora företag, verkar i en miljö som hela tiden förändras och att den därför tvingas att tänka om och utforma nya affärsmodeller för att utveckla marknadsdrivna lösningar och attrahera en ny publik. Parlamentet betonar de möjligheter som ny IKT-teknik som stordata, molntjänster och sakernas internet erbjuder ekonomin och samhället, särskilt när de integreras med exempelvis den kulturella och kreativa sektorn, och särskilt vad gäller distribution, exploatering och produktion av kreativa verk. Parlamentet betonar dock att för att den kulturella och kreativa sektorn ska kunna utnyttja den potential för tillväxt och sysselsättning som finns inom ny teknik till fullo måste fullbordandet av den digitala inre marknaden prioriteras. Parlamentet betonar dessutom behovet av att förbättra rättssäkerheten och minska den administrativa bördan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja digitaliseringen av kulturellt innehåll. Parlamentet betonar i detta sammanhang att kommissionens plan om att digitalisera industrin och EU:s ram för verkställighet, bör ta full hänsyn till den kulturella och kreativa sektorns särdrag. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att digitala plattformar är ett sätt att skapa bredare tillgång till kulturella och kreativa verk och erbjuder goda möjligheter för den kulturella och kreativa sektorn att utveckla nya affärsmodeller. Parlamentet framhåller att hänsyn bör tas till hur denna process kan fungera med mer rättssäkerhet och respekt för rättsinnehavarna. Parlamentet understryker betydelsen av transparens och av att säkerställa rättvisa och lika villkor. Parlamentet anser i detta avseende att det är nödvändigt att inom ramen för upphovs- och immaterialrätten skydda rättsinnehavarna för att värden ska erkännas, och innovation, kreativitet, investeringar och innehållsproduktion ska stimuleras. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet pekar på att digitaliseringen och mediekonvergensen skapar nya möjligheter till tillgång tills amt distribution och främjande av europeiska verk, och betonar vikten av att man säkerställer finansiering för digitalisering, bevarande av och tillgänglighet till det europeiska kulturarvet online. |
| --- | --- |

23.

Arbetsvillkoren i den kulturella och kreativa sektorn

| 24. | Europaparlamentet påpekar att atypiska anställningar (deltids- och visstidskontrakt, tillfälligt arbete och ekonomiskt beroende egenföretagande) bland kulturellt och kreativt yrkesverksamma, särskilt i medie- och kultursektorn, är vanligt. Parlamentet understryker behovet av att undanröja hindren för rörlighet för konstnärer och kulturarbetare, och stöder Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs begäran till kommissionen att tillhandahålla en lämplig lösning som ökar rörligheten inom EU för kulturellt och kreativt yrkesverksamma och som underlättar viseringsförfarandena för utbyte med tredjeländer. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta eller genomföra en rättslig och institutionell ram för kreativ konstnärlig verksamhet genom att anta eller vidta ett antal enhetliga och omfattande åtgärder som rör avtal, möjligheter till kollektiv representation, social trygghet, sjukförsäkring, direkt eller indirekt beskattning och överensstämmelse med EU-regler, i syfte att förbättra konstnärers rörlighet inom EU. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar den höga andelen kvinnor i den kreativa sektorn och pekar i synnerhet på situationen för mödrar som är egenföretagare eller återvänder till arbetslivet (”mompreneurs”). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar den nuvarande genomsnittliga löneklyftan (16,1 % under 2014) och pensionsklyftan (40,2 %) mellan kvinnor och män i EU, och framhåller att kvinnor stöter på samma hinder inom den kulturella och kreativa sektorn som inom andra ekonomiska sektorer, särskilt när det gäller löne- och pensionsklyftor, tillgång till finansiering, stereotyper, utbildning och livslångt lärande. |
| --- | --- |

27.

Utbildning, kompetens, yrkesutbildning

| 28. | Europaparlamentet understryker att den kreativa drivkraften finns hos alla människor och att kreativa färdigheter bör utvecklas från tidig ålder för att lägga grunden till en kontinuerlig förnyelse av kreativa talanger. Parlamentet konstaterar dock att dessa färdigheter kan stimuleras under hela livet, särskilt genom program för livslångt lärande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja ökad kunskap om den kulturella och kreativa sektorn i läroplanerna, att utveckla undervisningen i mediekunskap och digitala färdigheter och att förbättra sina utbildnings-, lärlings- och kvalifikationssystem och därmed göra det möjligt för studerande i alla åldrar att få en allsidig utbildning inom kreativa konstnärliga ämnen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmärksammar bristen på övergripande färdigheter, särskilt entreprenörskunskaper, bland dem med kulturell och konstnärlig utbildning och deras bristande kunskaper om upphovsrättslagar och om hur dessa rättigheter skyddas. Parlamentet anser att det därför är viktigt att uppmuntra medlemsstater och utbildningsinstitutioner att åtgärda denna brist genom att förändra utbildningsprogrammen, för att tillhandahålla fortbildning och bättre integrera kreativ och företagsinriktad utbildning, och således förbättra de kreativa entreprenörernas kompetens vad gäller företagande, ekonomi, marknadsföring och företagsledning. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att öka stödet till lärare så att de kan utveckla den kreativa och innovativa förmågan hos unga människor genom att modernisera undervisningen och inkludera mediekunskap, konst, musik, teater och film i utbildningsprogrammen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att utveckla kunskaper om kulturarvet, konstnärliga metoder och uttrycksformer, samt mjuka färdigheter som är inriktade på kreativitet och innovation. Parlamentet uppmanar också medlemsstaterna att stödja samarbete mellan skolor för att utbyta de mest effektiva metoderna och praxis när det gäller att stimulera kreativitet och innovation, och därmed hjälpa människor att värdesätta den kreativa sektorns varor och tjänster. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att partnerskap med utbildningssektorn även kan bidra till en stimulerande inlärningsmiljö och till integration av missgynnade och marginaliserade samhällen, samt även erbjuda möjligheter för människor i eftersatta områden. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar den kulturella och kreativa sektorns potential när det gäller ungdomssysselsättning och återindustrialisering, särskilt den kulturella och kreativa sektorns växande möjligheter som den digitala miljön skapar för unga. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inkludera den kulturella och kreativa sektorn i ungdomssysselsättningsinitiativet samt att tillhandahålla medel för att underlätta karriärer, entreprenörskap och utbildning inom denna sektor genom att skapa lärlingsprogram, och underlätta rörlighet och utbyte genom mentor- och praktikprogram. Parlamentet efterlyser därför en effektivare användning av de resurser som är avsedda för ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att en av de största utmaningarna för kulturarvssektorn är att traditionella kunskaper och hantverk gradvis håller på att försvinna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa bevarandet av kulturarvet samt av kulturell och språklig mångfald, traditionella färdigheter, europeiskt, nationellt, regionalt och lokalt know-how, och att bevara och främja hantverksyrken kopplade till den kulturella och kreativa sektorn, uppmuntra och underlätta överföring av know-how samt lägga större vikt vid yrkesutbildning och en välutbildad arbetskraft för att locka talanger, inklusive hantverksskicklighet i byggsektorn och arbete för bevarande och restaurering. Parlamentet understryker därför att starka strategiska kopplingar måste skapas mellan kulturpolitiken och de sociala och produktiva resurserna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka medvetenheten om karriärmöjligheter inom konsthantverk och tillverkning med anknytning till den kulturella och kreativa sektorn genom informationskampanjer och åtgärder som främjar överföringen av kunskap i syfte att bevara hantverksskickligheten och expertisen inom denna sektor. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa upp Erasmus+-incitament för att främja sektorsövergripande metoder mellan olika områden när det gäller formell, icke-formell och informell utbildning och livslångt lärande. Parlamentet uppmuntrar högskolor och yrkesutbildningsskolor att i sina program kombinera konst och kultur, vetenskap, ingenjörsvetenskap, teknik, företagande och andra relevanta områden. Parlamentet efterlyser framför allt insatser för att överbrygga klyftan mellan vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, IKT-ämnen, konstnärliga ämnen och design för att stödja utvecklingen av tekniska karriärer inom den kreativa sektorn och kreativa karriärer inom sektorn för vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, vilket är avgörande för tillväxten i Europas kulturella och kreativa sektor. Parlamentet betonar behovet av att stödja kompetenscentrum och att främja utbyten mellan olika yrken inom sektorn, även i tredjeländer, samt att attrahera och utveckla kreativa talanger. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja samarbete mellan konstskolor, yrkesutbildningsinstitutioner, universitet och företag inom den kulturella och kreativa sektorn, inbegripet konstnärsbostäder i företagsmiljöer och utbildningsanstalter, för att bättre matcha kompetensutbudet och arbetsmarknadens behov och öka sektorns konkurrenskraft. Parlamentet rekommenderar en utveckling av system med kombinerad teori och praktik, såsom varvad utbildning. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet rekommenderar att man utformar och antar strategier som syftar till att öka EU-medborgarnas kulturella deltagande, som i många medlemsstater fortfarande är mycket lågt. Parlamentet understryker att detta skulle medföra fördelar både när det gäller att främja mer kreativa talanger och säkra en större efterfrågan på EU:s kulturella och kreativa produkter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av en europeisk utmärkelse för kreativa och kulturella sektorer som utformas på samma sätt som det ”fransk-tyska priset för kreativa och kulturella sektorer”. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet framhåller kvinnliga innovatörers och företagares enorma potential och den viktiga roll de spelar i den kulturella och kreativa sektorn. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att erbjuda lämpligt ekonomiskt stöd och utbildning samt framhåller betydelsen av nätverk och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet vill att möjligheten till rörlighetsprogram för ”unga innovatörer” undersöks för att främja utbyte och innovation på området kultur och skapande. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande En ny kompetensagenda för Europa: Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften och håller med om att i ”den snabbt föränderliga globala ekonomin kommer konkurrenskraften och innovationsförmågan i stor utsträckning att avgöras av kompetens” och att ”kompetens lockar till investeringar och är en katalysator för växelverkan mellan nya arbetstillfällen och ökad tillväxt”. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt kreativa kompetenser i översynen av referensramen för nyckelkompetenser och den europeiska referensramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ta sådana initiativ som det italienska initiativet ”Kulturbonus”, som lanserats av den italienska regeringen och som ger alla 18-åringar som är lagligen bosatta i Italien 500 euro som endast kan användas till ”kulturellt berikande aktiviteter” såsom muséer, gallerier, arkeologiska och historiska platser, böcker och filmer. |
| --- | --- |

42.

Finansiering

| 43. | Europaparlamentet påminner om att den kulturella och kreativa sektorn får betydande offentligt kulturstöd, som också i hög grad bidrar till den kulturella mångfalden i Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att inom sina respektive behörighetsområden fortsätta avsätta en tillräcklig del av sina budgetar till offentligt kulturstöd. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka den offentliga politiken till stöd för den kulturella och kreativa sektorn och öka de kulturella budgetarna. Parlamentet påpekar att den offentliga finansieringen har drabbats av svåra budgetnedskärningar i medlemsstaterna, vilket innebär ett allvarligt hot mot det kulturella och kreativa arbetet i Europa. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet noterar att de system för skattelättnader inom den kulturella och kreativa sektorn som finns i vissa medlemsstater har varit mycket framgångsrika. Parlamentet uppmuntrar därför samtliga medlemsstater att införa sådana system, med att samtidigt avvisa särskilda skattearrangemang – så kallade ”skattebeslut” – som har gjort att vissa företag har kunnat minska sina skatteinbetalningar till ett minimum. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att den kulturella och kreativa sektorn kan delta i alla EU-finansierade program, men att detta deltagande fortfarande anses ligga under dess potential. Parlamentet uppmanar kommissionen att som ett första steg skapa en gemensam kontaktpunkt, t.ex. en webbplats, där de olika berörda generaldirektoraten kan samverka för att lyfta fram olika finansieringsmöjligheter för den kulturella och kreativa sektorn, sprida information via europeiska kulturella och kreativa nätverk och nationella organisationer, samla in och främja exempel på bästa praxis och öka kunskapen bland finansiella investerare och institutioner om den kulturella och kreativa sektorns särdrag och de olika utmaningarna inom denna sektor, eftersom detta skulle öka medvetenheten om och tillgången till finansiering för den kulturella och kreativa sektorn. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att integrera EU-stödet till den kulturella och kreativa sektorn, även finansieringen, genom att anta en övergripande och tvärgående EU-strategi. Parlamentet betonar dock vikten av att vara medveten om de många olika typerna av kulturella och kreativa sektorer och således om deras specifika sektoriella behov i fråga om miljön för finansiering och innovation, och därför om de specifika genomförandeplanerna, såsom en gemensam ramordning mellan Horisont 2020 och Kreativa Europa. Parlamentet är medvetet om den multiplikatoreffekt som EU-medel har inom den kulturella och kreativa sektorn, särskilt i vissa regioner. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet erkänner den viktiga roll som icke-vinstdrivande, kooperativa och sociala företag i den kulturella och kreativa sektorn spelar och kräver därför att man undviker eventuella skillnader i EU:s strukturella och sociala finansiering som kan begränsa rätten till stöd för dessa organisationsformer. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet noterar att halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen och genomföranderapporterna om EU:s program bör anses utgöra två sammanlänkade delar av samma process. Parlamentet noterar att framför allt bör den kulturella och kreativa sektorn roll och inverkan på tillväxten, sysselsättningen och den territoriella sammanhållningen utvärderas och främjas ytterligare, i synnerhet när det gäller Kreativa Europa, Horisont 2020 och strukturfonderna (Eruf och ESF). Parlamentet betonar att denna process bör ge en solid och sammanhängande grund för översynen av den fleråriga budgetramen och framtida EU-programs uppbyggnad efter 2020. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa artikel 167.4 i EUF-fördraget och att fastställa den kulturella och kreativa sektorn – som en del av den kulturella och kreativa branschen – som en övergripande prioritering i EU:s finansieringssystem och finansieringsprogram, särskilt i Horisont 2020, EaSI och ESI-fonderna. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut utnyttja de potentiella synergier som finns mellan EU:s politiska åtgärder, för att effektivt använda de medel som finns att tillgå inom ramen för EU-programmen – t.ex. Horisont 2020, fonden för ett sammanlänkat Europa, Erasmus+, EaSI, Kreativa Europa och Cosme – och de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) för att stödja fler projekt inom den kulturella och kreativa sektorn. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet framhåller att mycket mer kan göras för att få till stånd en effektivare interaktion mellan de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) och andra europeiska program för programperioden 2014–2020, särskilt med hänvisning till Erasmus+ och Kreativa Europa i punkterna 4.6 och 6.4 i bilaga I till förordningen om de gemensamma bestämmelserna, genom att man tillhandahåller bättre information i hela EU och genom ett mycket mer resolut genomförande i medlemsstaterna och deras regioner. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra och/eller tolka den del i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 som rör statligt stöd till kultur och bevarande av kulturarvet mot bakgrund av skäl 72 i förordningen och kommissionens meddelande av den 19 maj 2016, så att vissa åtgärder inom kulturarvssektorn (särskilt restaurering och bevarande) och, i vissa fall, inom den sektor för kulturell verksamhet som får stöd från EU-fonder och andra regionala fonder, inte omfattas av begreppet statligt stöd. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet konstaterar att lånegarantin inom Kreativa Europa är ett sätt att ta itu med det brådskande behovet av tillgång till lånefinansiering för innovativa och hållbara projekt inom den kulturella och kreativa sektorn. Parlamentet påminner om den försenade lanseringen av lånegarantin. Parlamentet betonar behovet av att öka budgeten för Kreativa Europa och lånegarantin för att effektivt stödja europeiska kulturella och kreativa yttringar, diversifiera finansieringens mottagare, garantera lika tillgång till lånegarantin och öka deltagandet bland samtliga medlemsstaters kulturaktörer i denna. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet noterar att Efsi bör hjälpa små och medelstora företag att få bukt med kapitalbrist och i första hand fokusera på projekt med högre riskprofil än projekt som stöds genom EIB:s gängse transaktioner (22). Parlamentet konstaterar att från september 2016 hade finansiering endast beviljats några få projekt i den kulturella och kreativa sektorn, som främst består av små och medelstora företag med en högre risk, och i utbildningssektorn, och betonar att allt måste göras för att öka deras deltagande i Efsi. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar EIB att ta itu med bristen på finansiering från Efsi till den kulturella och kreativa sektorn genom att undersöka eventuell samverkan med Kreativa Europa och lånegarantin i syfte att tillhandahålla ändamålsenliga lån till den kulturella och kreativa sektorn. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och EIB att stödja blandade finansieringsformer, särskilt i form av offentlig-privata partnerskap, för att ta itu med och korrigera bristen på tillgång till eget kapital för den kulturella och kreativa sektorn. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och dess medlemsstater att förbättra investeringsklimatet och bredda den uppsättning finansieringsinstrument som mikroföretag samt små och medelstora företag inom den kulturella och kreativa sektorn kan utnyttja med nya och innovativa finansieringssystem, exempelvis mikrokrediter, återbetalningspliktiga bidrag, gräsrotsfinansiering, riskkapitalfinansiering, startfinansiering och riskkapital. Parlamentet konstaterar att olika former av gräsrotsfinansiering och gräsrotsinvestering för den kulturella och kreativa sektorn kan bli ett solitt verktyg för finansiering av kulturella och kreativa projekt, och som sådana ett välkommet komplement till traditionella källor till ekonomiskt stöd för den kulturella och kreativa sektorn som helhet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta övervaka och främja utvecklingen av marknaden för gräsrotsfinansiering, engagera offentliga institutioner, bättre utnyttja möjligheterna till institutionell gräsrotsfinansiering, samordna olika regleringsmetoder, förtydliga tillämpningen av EU-regler, utveckla bästa praxis och förbättra regelverket genom att avlägsna bördor och/eller ta fram ett nytt rättsligt instrument, om så behövs. Parlamentet påpekar emellertid att gräsrotsfinansiering inte kan ersätta hållbar offentlig och privat finansiering till den kulturella och kreativa sektorn. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att stärka den roll som de offentliga investeringsbankerna spelar inom den kulturella och kreativa sektorn genom att ge små och medelstora företag bättre tillgång till krediter och hjälpa företag att expandera sin marknad och exportverksamhet. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utveckla kunskap för att identifiera och bedöma värdet av immateriella tillgångar som kan användas som säkerheter i syfte att förbättra tillgången till finansiering inom den kulturella och kreativa sektorn. Parlamentet betonar behovet av större kunskap bland finansiella investerare och institutioner om den kulturella och kreativa sektorns särdrag och de olika utmaningar inom denna sektor som anses utgöra en högre risk. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens införande av ett utbildningsprogram för finansiella mellanhänder i lånegarantin inom programmet Kreativa Europa eftersom det också kan förbättra den kulturella och kreativa sektorns förmåga att ta kontakt med och övertyga externa investerare. Parlamentet anser dock att man bör utvärdera resultaten av detta system och om utvärderingen är positiv utvidga det till att omfatta olika politikområden. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet efterlyser därför främjandet av ”protokoll för immateriella tillgångar” som underlättar värderingen av immateriella rättigheter samt uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta nödvändiga mekanismer i syfte att öka den finansiella attraktionen av immateriella rättigheter och erkännandet av deras fulla värde som tillgångar. |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EUT C 13, 15.1.2016, s. 83.

(2)  EUT L 169, 1.7.2015, s. 1.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 221.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 104.

(5)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(6)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 289.

(7)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 259.

(8)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 33.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2016)0009.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2015)0293.

(11)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 95.

(12)  EUT C 68 E, 7.3.2014, s. 40.

(13)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 135.

(14)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 142.

(15)  EUT C 247 E, 15.10.2009, s. 25.

(16)  EUT C 125 E, 22.5.2008, s. 223.

(17)  OECD/EUIPO (2016), Trade in Counterfeit and Pirated Good: Mapping the Economic Impact, OECD Publishing, Paris.

(18)  Avser i kommissionens meddelande arkitektur, arkiv och bibliotek, konsthantverk, den audiovisuella industrin (inbegripet film, television, videospel och multimedier), kulturarv, formgivning (inbegripet modedesign), festivaler, musik, scen- och bildkonst, förlagsverksamhet och radio.

(19)  Industry-Level Analysis Report, (2013), Intellectual property rights intensive industries: contribution to economic performance and employment in the European Union, p.8 https://euipo.europa.eu/ohimportal/documents/11370/80606/IP+Contribution+study

(20)  Kommissionens studie EASME/COSME/2015/003.

(21)  Hänvisning till undersökningen kompletteras när den har publicerats. Notera att de siffror som nämns i denna resolution grundar sig på denna undersökning.

(22)  Förordning (EU) nr 2015/1017.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/42

---

P8_TA(2016)0487

Kvinnors rättigheter i länderna i det östliga partnerskapet

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2016 om kvinnors rättigheter i länderna i det östliga partnerskapet (2016/2060(INI))

(2018/C 238/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, i vilka jämställdhet fastställs som en av de viktigaste principer som EU bygger på, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, i vilka jämställdhet fastställs som en av de viktigaste principer som EU bygger på,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) av den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) av den 18 december 1979,

| — | med beaktande av FN:s handlingsplan från Peking (1995) för jämlikhet, utveckling och fred, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s handlingsplan från Peking (1995) för jämlikhet, utveckling och fred,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1820(2008), 1325(2000), och senast 2242(2015) om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1820(2008), 1325(2000), och senast 2242(2015) om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsprogrammet från september 1995 och handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling (Kairokonferensen) från september 1994 och resultaten av deras översynskonferenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsprogrammet från september 1995 och handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling (Kairokonferensen) från september 1994 och resultaten av deras översynskonferenser,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 18 november 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (SWD(2015)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 18 november 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (SWD(2015)0500),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 februari 2008 om den europeiska grannskapspolitiken, av den 20 april 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken och av den 14 december 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 februari 2008 om den europeiska grannskapspolitiken, av den 20 april 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken och av den 14 december 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från det östliga partnerskapets toppmöte i Prag den 7 maj 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från det östliga partnerskapets toppmöte i Prag den 7 maj 2009,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från det östliga partnerskapets toppmöte i Vilnius den 28–29 november 2013Det östliga partnerskapet: vägen framåt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från det östliga partnerskapets toppmöte i Vilnius den 28–29 november 2013Det östliga partnerskapet: vägen framåt,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från det östliga partnerskapets toppmöte i Riga av den 21–22 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från det östliga partnerskapets toppmöte i Riga av den 21–22 maj 2015,

| — | med beaktande av associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument (1),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juli 2015 om handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati (2015–2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juli 2015 om handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati (2015–2019),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 oktober 2015 om handlingsplanen för jämställdhet (2016–2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 oktober 2015 om handlingsplanen för jämställdhet (2016–2020),

| — | med beaktande av kommissionens och unionens höga representants gemensamma arbetsdokument av den 21 september 2015 Åtgärder för jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och unionens höga representants gemensamma arbetsdokument av den 21 september 2015 Åtgärder för jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014 och Europeiska unionens politik på området (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014 och Europeiska unionens politik på området (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om förnyelsen av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om förnyelsen av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2013Könsbaserat dödande: Brist på kvinnor? (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2013Könsbaserat dödande: Brist på kvinnor? (5),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner och sin senaste resolution av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner och sin senaste resolution av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (6),

| — | med beaktande av det projekt som Europarådet genomför för att öka kvinnors tillgång till rättslig prövning i fem länder i det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det projekt som Europarådet genomför för att öka kvinnors tillgång till rättslig prövning i fem länder i det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av Europarådets Istanbulkonvention från 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets Istanbulkonvention från 2011,

| — | med beaktande av landsrapporterna och lägesrapporterna inom ramen för OECD:s handlingsplan mot korruption från Istanbul för länderna i det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av landsrapporterna och lägesrapporterna inom ramen för OECD:s handlingsplan mot korruption från Istanbul för länderna i det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konventioner om jämställdhet, dvs. konventionen angående lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde (nr 100) från 1951, konventionen angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning (nr 111) från 1958, konventionen om arbetstagare med familjeansvar (nr 156) från 1981 och konventionen om skydd vid havandeskap och barnsbörd (nr 183) från 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konventioner om jämställdhet, dvs. konventionen angående lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde (nr 100) från 1951, konventionen angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning (nr 111) från 1958, konventionen om arbetstagare med familjeansvar (nr 156) från 1981 och konventionen om skydd vid havandeskap och barnsbörd (nr 183) från 2000,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0365/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0365/2016), och av följande skäl:

| A. | Enligt Pragförklaringen bygger det östliga partnerskapet på uppslutning kring principerna om internationell rätt samt grundläggande värden såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Rigadeklarationen hänvisade till jämställdhet som ett lovande nytt samarbetsområde. |
| --- | --- |

A.

Enligt Pragförklaringen bygger det östliga partnerskapet på uppslutning kring principerna om internationell rätt samt grundläggande värden såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Rigadeklarationen hänvisade till jämställdhet som ett lovande nytt samarbetsområde.

| B. | En ökad differentiering mellan och mer egenansvar för partnerländerna är centrala principer för den reviderade europeiska grannskapspolitiken, med hänsyn till den särskilda situationen i varje land. |
| --- | --- |

B.

En ökad differentiering mellan och mer egenansvar för partnerländerna är centrala principer för den reviderade europeiska grannskapspolitiken, med hänsyn till den särskilda situationen i varje land.

| C. | Jämställdhet mellan kvinnor och män är fastlagd i författningarna och rättssystemen i alla länderna i det östliga partnerskapet, och alla länder har utan förbehåll ratificerat de flesta viktiga internationella konventioner på området. Tyvärr utsätts kvinnor fortfarande för social diskriminering i de länder som ingår i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

C.

Jämställdhet mellan kvinnor och män är fastlagd i författningarna och rättssystemen i alla länderna i det östliga partnerskapet, och alla länder har utan förbehåll ratificerat de flesta viktiga internationella konventioner på området. Tyvärr utsätts kvinnor fortfarande för social diskriminering i de länder som ingår i det östliga partnerskapet.

| D. | Länderna i det östliga partnerskapet har utvecklat strategier, program eller handlingsplaner för att förbättra kvinnors situation. |
| --- | --- |

D.

Länderna i det östliga partnerskapet har utvecklat strategier, program eller handlingsplaner för att förbättra kvinnors situation.

| E. | I länderna i det östliga partnerskapet var det 2015 endast 17 av 136 ministrar som var kvinnor, av de valda parlamentsledamöterna var det i genomsnitt 16 % som var kvinnor och av de högre tjänstemännen inom den offentliga förvaltningen var det i genomsnitt endast 17 % som var kvinnor. I hela regionen var det endast tre politiska partier som leddes av kvinnor. |
| --- | --- |

E.

I länderna i det östliga partnerskapet var det 2015 endast 17 av 136 ministrar som var kvinnor, av de valda parlamentsledamöterna var det i genomsnitt 16 % som var kvinnor och av de högre tjänstemännen inom den offentliga förvaltningen var det i genomsnitt endast 17 % som var kvinnor. I hela regionen var det endast tre politiska partier som leddes av kvinnor.

| F. | Den vertikala och horisontella segregeringen av kvinnors sysselsättning på arbetsmarknaden i länderna i det östliga partnerskapet är fortfarande djupt rotad i ländernas kulturella och sociala normer. Kvinnor är också tvungna att göra ett ”andra arbetspass” bestående av obetalt hushållsarbete. |
| --- | --- |

F.

Den vertikala och horisontella segregeringen av kvinnors sysselsättning på arbetsmarknaden i länderna i det östliga partnerskapet är fortfarande djupt rotad i ländernas kulturella och sociala normer. Kvinnor är också tvungna att göra ett ”andra arbetspass” bestående av obetalt hushållsarbete.

| G. | De stereotyper som ofta förekommer i samhället tvingar kvinnor till en underordnad roll. Dessa stereotyper börjar att utvecklas under barndomen och speglas såväl i valet av utbildning och fortsätter på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

G.

De stereotyper som ofta förekommer i samhället tvingar kvinnor till en underordnad roll. Dessa stereotyper börjar att utvecklas under barndomen och speglas såväl i valet av utbildning och fortsätter på arbetsmarknaden.

| H. | Många kvinnor på landsbygden tenderar, i brist på andra möjligheter, att acceptera lågbetalda arbeten inom jordbruket som inte är officiellt registrerade och utan socialförsäkringsrättigheter. Avskaffande av ojämlikhet mellan kvinnor och män inom jordbruket kan bidra till att kvinnor och män garanteras lika tillgång till sysselsättning samt lika lön för likvärdigt arbete. |
| --- | --- |

H.

Många kvinnor på landsbygden tenderar, i brist på andra möjligheter, att acceptera lågbetalda arbeten inom jordbruket som inte är officiellt registrerade och utan socialförsäkringsrättigheter. Avskaffande av ojämlikhet mellan kvinnor och män inom jordbruket kan bidra till att kvinnor och män garanteras lika tillgång till sysselsättning samt lika lön för likvärdigt arbete.

| I. | Män och kvinnor i länderna i det östliga partnerskapet har ofta svårt att få tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och det finns fortfarande allvarliga hinder för fattiga kvinnor, migranter, etniska minoriteter och personer på landsbygden. Färre än 50 % av kvinnorna i länderna i det östliga partnerskapet använder moderna preventivmedel, och i vissa länder är det till och med under 20 %, vilket huvudsakligen beror på bristande rådgivning, höga kostnader och brist på valmöjligheter samt osäker tillgång på preventivmedel. |
| --- | --- |

I.

Män och kvinnor i länderna i det östliga partnerskapet har ofta svårt att få tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och det finns fortfarande allvarliga hinder för fattiga kvinnor, migranter, etniska minoriteter och personer på landsbygden. Färre än 50 % av kvinnorna i länderna i det östliga partnerskapet använder moderna preventivmedel, och i vissa länder är det till och med under 20 %, vilket huvudsakligen beror på bristande rådgivning, höga kostnader och brist på valmöjligheter samt osäker tillgång på preventivmedel.

| J. | Det finns fortfarande allvarliga brister i tillgången till rättslig prövning för kvinnor som utsatts för könsbaserat våld, framför allt saknas en kriminalisering av olika former av våld mot kvinnor, det finns en kraftig underrapportering av dessa brott, mycket få fällande våldtäktsdomar och mycket små eller inga statliga medel för stödtjänster. |
| --- | --- |

J.

Det finns fortfarande allvarliga brister i tillgången till rättslig prövning för kvinnor som utsatts för könsbaserat våld, framför allt saknas en kriminalisering av olika former av våld mot kvinnor, det finns en kraftig underrapportering av dessa brott, mycket få fällande våldtäktsdomar och mycket små eller inga statliga medel för stödtjänster.

| K. | Det finns visserligen fortsatt stora skillnader mellan länderna i det östliga partnerskapet vad gäller förekomsten av våld mot kvinnor och acceptansen för sådant våld, men det är relativt vanligt – livstidsprevalensen för fysiskt våld är över 20 % i fyra av sex länder. Det finns inte tillräckligt med jämförande data för att fastställa förekomsten av fysiskt, sexuellt eller psykiskt våld på arbetsplatsen, också antagligen mycket beroende på underrapportering. Risken för våld är mycket större bland kvinnor från etniska minoriteter, såsom romer. |
| --- | --- |

K.

Det finns visserligen fortsatt stora skillnader mellan länderna i det östliga partnerskapet vad gäller förekomsten av våld mot kvinnor och acceptansen för sådant våld, men det är relativt vanligt – livstidsprevalensen för fysiskt våld är över 20 % i fyra av sex länder. Det finns inte tillräckligt med jämförande data för att fastställa förekomsten av fysiskt, sexuellt eller psykiskt våld på arbetsplatsen, också antagligen mycket beroende på underrapportering. Risken för våld är mycket större bland kvinnor från etniska minoriteter, såsom romer.

| L. | Länderna i det östliga partnerskapet fortsätter att vara ursprungsländer, och i vissa fall transit- och destinationsländer, för människohandel med kvinnor och unga flickor, bl.a. för sexuell exploatering. |
| --- | --- |

L.

Länderna i det östliga partnerskapet fortsätter att vara ursprungsländer, och i vissa fall transit- och destinationsländer, för människohandel med kvinnor och unga flickor, bl.a. för sexuell exploatering.

| M. | Utdragna konflikter fortsätter att hämma utvecklingen i regionen, med allvarliga effekter på de berörda människornas, däribland kvinnors och flickors, liv och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

M.

Utdragna konflikter fortsätter att hämma utvecklingen i regionen, med allvarliga effekter på de berörda människornas, däribland kvinnors och flickors, liv och mänskliga rättigheter.

| N. | Den pågående konflikten i östra Ukraina har förvärrat de könsstereotyper som framhäver mannen som beskyddare och kvinnor som omhändertagande och stödjande, och har begränsat kvinnornas engagemang och deltagande i konfliktlösning. |
| --- | --- |

N.

Den pågående konflikten i östra Ukraina har förvärrat de könsstereotyper som framhäver mannen som beskyddare och kvinnor som omhändertagande och stödjande, och har begränsat kvinnornas engagemang och deltagande i konfliktlösning.

| O. | I Ukraina har mer än 1,5 miljoner människor, varav två tredjedelar är kvinnor och barn, blivit internflyktingar sedan konflikten inleddes, och de har begränsad tillgång till hälso- och sjukvård, boende och sysselsättning. |
| --- | --- |

O.

I Ukraina har mer än 1,5 miljoner människor, varav två tredjedelar är kvinnor och barn, blivit internflyktingar sedan konflikten inleddes, och de har begränsad tillgång till hälso- och sjukvård, boende och sysselsättning.

| P. | Romska flickor i Moldavien går i genomsnitt mindre än fyra år i skolan, jämfört med elva år för icke-romska flickor till följd av barnäktenskap och tidiga äktenskap, oplanerade graviditeter och ansvar för barn. |
| --- | --- |

P.

Romska flickor i Moldavien går i genomsnitt mindre än fyra år i skolan, jämfört med elva år för icke-romska flickor till följd av barnäktenskap och tidiga äktenskap, oplanerade graviditeter och ansvar för barn.

| Q. | EU och dess medlemsstater har åtagit sig att skydda kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, samt kvinnors och flickors förverkligande och åtnjutande av dessa rättigheter, och detta förespråkas starkt i alla yttre förbindelser, även bortom utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

Q.

EU och dess medlemsstater har åtagit sig att skydda kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, samt kvinnors och flickors förverkligande och åtnjutande av dessa rättigheter, och detta förespråkas starkt i alla yttre förbindelser, även bortom utvecklingssamarbetet.

| R. | Jämställdhet är en fortsatt övergripande prioritet inom den europeiska grannskapspolitiken och det europeiska grannskapsinstrumentet. Den reviderade europeiska grannskapspolitiken bör innehålla ökat stöd för civilsamhället och ett förnyat stöd för betydelsen av jämställdhet. Civilsamhället fyller en mycket viktig funktion för att åstadkomma jämställdhet i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

R.

Jämställdhet är en fortsatt övergripande prioritet inom den europeiska grannskapspolitiken och det europeiska grannskapsinstrumentet. Den reviderade europeiska grannskapspolitiken bör innehålla ökat stöd för civilsamhället och ett förnyat stöd för betydelsen av jämställdhet. Civilsamhället fyller en mycket viktig funktion för att åstadkomma jämställdhet i det östliga partnerskapet.

| S. | Flera EU-program är öppna för länderna i det östliga partnerskapet, såsom Erasmus+, Cosme, Kreativa Europa och Horisont 2020. |
| --- | --- |

S.

Flera EU-program är öppna för länderna i det östliga partnerskapet, såsom Erasmus+, Cosme, Kreativa Europa och Horisont 2020.

| T. | Prenatal omvårdnad och professionell personal i samband med förlossningar, med akut förlossningsvård och nödvändig utrustning på plats, är avgörande för att sänka mödradödligheten. Länderna i det östliga partnerskapet ligger fortfarande efter när det gäller att nå alla kvinnor, särskilt kvinnor i de fattigaste och mest avlägsna områdena och de som tillhör marginaliserade grupper såsom nationella minoriteter, migranter och kvinnor med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

T.

Prenatal omvårdnad och professionell personal i samband med förlossningar, med akut förlossningsvård och nödvändig utrustning på plats, är avgörande för att sänka mödradödligheten. Länderna i det östliga partnerskapet ligger fortfarande efter när det gäller att nå alla kvinnor, särskilt kvinnor i de fattigaste och mest avlägsna områdena och de som tillhör marginaliserade grupper såsom nationella minoriteter, migranter och kvinnor med funktionsnedsättning.

| 1. | Europaparlamentet anser att situationen vad gäller kvinnors rättigheter i länderna i det östliga partnerskapet behöver förbättras. Parlamentet understryker att stora ekonomiska förändringar och ekonomisk osäkerhet har haft en negativ effekt på kvinnors ekonomiska situation, vilket i praktiken har lett till brister i jämställdheten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att allmän politisk stabilitet och respekt för mänskliga rättigheter är generellt sett en nödvändig förutsättning för att kvinnors rättigheter ska kunna stärkas och deras situation förbättras i de berörda länderna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker behovet av att länderna i det östliga partnerskapet vidtar omedelbara åtgärder för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män i samhället, inklusive antagande av nationella handlingsplaner och samarbete med internationella organisationer och aktörer i civilsamhället. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar länderna i det östliga partnerskapet att åtgärda bristerna i sin lagstiftning mot diskriminering, och att i större utsträckning tillämpa lagstiftning mot könsdiskriminering, inbegripet internationella standarder i domar, för att öka verkställigheten av lagar och för att sätta stopp för kränkningar av kvinnors rättigheter i dessa länder. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att i vissa länder i det östliga partnerskapet är situationen för hbti-personer fortfarande osäker och oroande, trots avkriminaliseringen av homosexualitet. Parlamentet fördömer med kraft alla former av diskriminering och våld mot hbti-personer och uppmanar de nationella myndigheterna att föra en politik som bekämpar alla former av diskriminering baserad på sexuell läggning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av informationskampanjer och institutionella förändringar i syfte att avskaffa allvarliga stereotyper av kvinnor som har en negativ effekt på kvinnors deltagande på alla områden i samhället. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de nationella myndigheterna att vara vaksamma och strikta och att bestraffa dem som förolämpar eller stigmatiserar hbti-personer, särskilt inom offentlig förvaltning och på allmän plats. |
| --- | --- |

7.

Kvinnors deltagande i beslutsprocesser

| 8. | Europaparlamentet beklagar det faktum att kvinnor är påtagligt och märkbart frånvarande i maktstrukturerna i länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmärksammar den fortsatta diskriminering som förekommer på den politiska arenan i länderna i det östliga partnerskapet där, även om kvinnor lyckas nå höga politiska och beslutsfattande poster, deras förmåga och kompetens fortfarande ifrågasätts. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser lika tillgång till makt för kvinnor och vill att kvinnor ska vara representerade på alla myndighets- och beslutsnivåer för att främja kvinnor i ledande befattningar. Parlamentet erkänner den viktiga roll som spelas av organisationer i det civila samhället och internationella icke-statliga organisationer för att främja positiva reformer och åtgärder som skyddar kvinnors rättigheter och förbättrar deras deltagande i politisk och ekonomisk verksamhet. Parlamentet uppmuntrar utbyten av bästa praxis om främjande av kvinnors politiska deltagande i decentraliserade institutioner och i lokala myndigheter. Parlamentet framhåller att hållbara resultat uppnås bäst om de leds av politiska partier, och understryker därför den viktiga roll som europeiska politiska partier och deras kvinnosektioner har. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar länderna i det östliga partnerskapet att främja och stärka kvinnors politiska deltagande och ledarskap. Parlamentet betonar att ett ökat deltagande av kvinnor i de förvaltningar som genomför viktiga reformer, exempelvis mot korruption och ekonomiska reformer, vore önskvärt. Parlamentet välkomnar alla insatser som syftar till att nå detta mål, såsom obligatoriska kvoter för förteckningar över kandidater, bidrag, utbildning och stöd till kvinnliga politiker och aktivister samt mentorprogram och informationskampanjer för att förändra bilden av kvinnor i medier. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker den positiva roll som den parlamentariska församlingen Euronest kan spela för att främja kvinnors politiska deltagande och deras synlighet i det östliga partnerskapet. Parlamentet välkomnar det första mötet i forumet för kvinnor inom Euronest som anordnades i mars 2016. Parlamentet uppmuntrar också EU mer allmänt att skapa och stödja gränsöverskridande nätverk för kvinnor inom politiken. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet stöder med kraft kvinnors deltagande och roll i organisationer, åtgärder och program mot korruption på statlig och icke-statlig nivå, och i kampen mot korruption. Parlamentet är av åsikten att ett ökat deltagande av kvinnor i det politiska livet och inom den högre förvaltningen i länderna i det östliga partnerskapet skulle generellt sett bidra till att förnya den politiska klassen och således de pågående politiska övergångsprocesserna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att EU:s valobservatörsuppdrag och andra internationella valobservatörsuppdrag ger rekommendationer om kvinnors deltagande i valprocessen i sina rapporter. Parlamentet uppmanar EU att till fullo följa dessa rekommendationer inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

14.

Kvinnors ekonomiska deltagande

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att generellt sett är kvinnor relativt väl integrerade på arbetsmarknaden i länderna i det östliga partnerskapet, men att deras ekonomiska deltagande har minskat på sistone. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att könsstereotyper och diskriminering av kvinnor hindrar kvinnor från att i större utsträckning integreras på arbetsmarknaden och orsakar ytterligare hinder för kvinnliga entreprenörers verksamhet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att kvinnor betydligt oftare är anställda inom tjänstesektorn och den statliga sektorn med signifikant lägre löner än i manligt dominerade sektorer, att könslönegapet är fortsatt högt och kan uppgå till 50 % och att kvinnor stöter på kulturella och sociologiska hinder då de försöker nå en chefspost, vilket också ofta är fallet i EU. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar det faktum att kvinnor främst är verksamma i låglönesektorer trots att de har en högre utbildningsnivå i alla länder i det östliga partnerskapet. Parlamentet begär att kvinnor ska involveras i beslutsfattande och i processen för att genomföra ekonomiska strategier, att företagsprogram för kvinnors integration och befordran i företag ska främjas och att lokala utvecklingsprojekt som syftar till ekonomisk egenmakt för kvinnor ska genomföras. Parlamentet uppmuntrar en målinriktad strategi för fler kvinnliga förebilder i ledande positioner och chefspositioner för att få den yngre generationen att tro på sin förmåga att nå ledande befattningar inom alla sektorer. Parlamentet betonar att kvinnor behöver delta aktivt i fackföreningar, och framhåller att man snarast behöver undanröja diskriminerande juridiska och strukturella hinder för kvinnor i arbetslivet för att uppnå lika lön för likvärdigt arbete, så att det inte längre finns några skillnader mellan mäns och kvinnors löner och pensioner. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar att barnomsorg till ett rimligt pris och tydliga bestämmelser om föräldraledighet är avgörande för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Parlamentet konstaterar att i vissa fall påverkar detta flickors och unga kvinnors tillgång till utbildning och karriärutveckling eftersom de måste ta hand om sina syskon. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker att det oftast är kvinnor som ansvarar för omsorgen av äldre personer och personer i beroendeställning och att kvinnor med barn ofta har svårt att återvända till arbetslivet. Parlamentet betonar att lika fördelning av obetalt arbete, såsom omsorg och hushållsarbete, mellan män och kvinnor är en förutsättning för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och deras ekonomiska oberoende. Parlamentet uppmanar med kraft de nationella myndigheterna att ytterligare stärka nätverken av omsorgsinrättningar av kvalitet för äldre personer och personer i beroendeställning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att de rättsliga skyddsbestämmelser som finns i vissa länder i det östliga partnerskapet och som förbjuder anställning av kvinnor i potentiellt farliga yrken, begränsar kvinnors tillträde till vissa yrken och arbeten och begränsar ytterligare deras möjligheter på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmuntrar dessa länder att se över sådana bestämmelser. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet pekar på betydelsen av utbildning och yrkesutbildning av god kvalitet för kvinnor och flickor för att underlätta deras integration på arbetsmarknaden, och på den funktion som utbildning fyller för att avskaffa stereotyper som rör kvinnans roll. Parlamentet betonar behovet av riktat stöd till och mentorskap för kvinnliga entreprenörer som ofta saknar tillgång till krediter eller till handelsnätverk, och som får en stor regelbörda. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar till utveckling av en social ekonomi för kvinnor och till en underlättad användning av mikrokrediter som ett verktyg för kvinnors ekonomiska oberoende och för stimulering av företagsprogram som strävar efter att få in kvinnor i företag och bolag. Parlamentet noterar i detta sammanhang den avgörande betydelsen av öppenhet, rättvis tillgång och tillgänglighet när det gäller information om finansiella stödinstrument. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet begär att alla barn ska ha samma tillgång till utbildning, inbegripet på förskole-, grundskole-, gymnasie- och universitetsnivå samt inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, med särskild hänsyn till utbildning för flickor på landsbygden, genom utbildning och uppmuntran från tidig ålder, vilket kommer att främja tillväxt inom denna avgörande sektor för ekonomisk utveckling. Parlamentet begär att alla utbildningsvägar ska öppnas för kvinnor och även de yrken som fortfarande är stängda för kvinnor. Parlamentet framhåller problemet med barnarbete, som hindrar barn från att få tillgång till lämplig utbildning eller yrkesutbildning, vilket i förlängningen påverkar deras möjligheter på arbetsmarknaden. Parlamentet stöder en bredare anslutning bland partnerländerna till EU:s byråer och program, såsom Horisont 2020, Kreativa Europa, Cosme, och Erasmus +. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker att barnarbete fortfarande är ett allvarligt problem i vissa länder i det östliga partnerskapet, särskilt Moldavien, Georgien och Azerbajdzjan. Parlamentet begär att dessa länder ska fastställa särskilda mål för att avskaffa alla former av barnarbete och säkerställa att relevanta befintliga lagar efterlevs fullt ut. |
| --- | --- |

25.

Våld mot kvinnor

| 26. | Europaparlamentet uttrycker behovet av att bekämpa våld i hemmet och könsbaserat våld, inklusive sexuella trakasserier, påtvingat surrogatmoderskap samt människohandel för sexuella ändamål i länderna i det östliga partnerskapet, vilket ofta inte anmäls på grund av samhällets acceptans inför ett sådant beteende. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet fördömer användningen av sexuellt våld mot kvinnor och flickor som vapen i krig, inklusive massvåldtäkt, sexuellt slaveri, prostitution och könsrelaterade former av förföljelse, inklusive människohandel och sexturism. Parlamentet betonar behovet av att bekämpa tvångsäktenskap, enligt Förenta nationernas (FN) definition, inklusive barnäktenskap/tidiga äktenskap, och uppmanar grannländerna i öst att konsekvent bekämpa alla former av utnyttjande av och övergrepp mot kvinnor genom surrogatmoderskap. Parlamentet begär av länderna i det östliga partnerskapet att de skyndsamt ska vidta åtgärder för att förebygga och väcka åtal vid sådana allvarliga brott som begås inom deras jurisdiktion, och även utanför det egna territoriet. Parlamentet betonar behovet av tillräcklig finansiering för initiativ mot våld mot kvinnor och flickor som garanterar långsiktig tillgång till effektiva tjänster för offer och överlevare, som därför bör ha tillräckligt med personal och resurser. Parlamentet begär att positiva åtgärder för våldsoffer, såsom yrkesutbildningsprogram, ska vidtas så snabbt som möjligt, särskilt om barnen är deras ansvar, för att integrera dem på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att könsrelaterade brott och sexuella våldsbrott betecknas som krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och handlingar som ingår som en del av folkmord eller tortyr i Romstadgan. Parlamentet välkomnar i detta avseende FN:s säkerhetsråds resolution nr 2106 om förebyggande av sexuellt våld i konflikter, som antogs den 24 juni 2013. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker behovet av effektiva skyddsmekanismer för kvinnliga människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar länderna i det östliga partnerskapet att satsa mer resurser på att bekämpa olika former av våld mot kvinnor, bland annat genom att ändra rättsliga instrument och ge stöd till våldsoffer. Parlamentet betonar behovet av institutionella förändringar för att bekämpa de stereotyper i samhället som ytterligare stigmatiserar våldtäkts- och våldsoffer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar betydelsen av mål nr 5, med särskild hänsyn till punkt 2, som kräver avskaffande av alla former av våld mot kvinnor och flickor i det offentliga och privata rummet, och behovet av att se över den befintliga lagstiftning i länderna inom det östliga partnerskapet som rör våld mot kvinnor och flickor när det gäller dess lämplighet att på ett effektivt sätt förebygga och avskaffa våld mot kvinnor och flickor, med särskild hänsyn till behovet av lagar för att motverka alla former av våld (fysiskt, sexuellt, psykologiskt, ekonomiskt) och lämpliga straff för förbrytare, liksom kompensation till offer och överlevare. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar länderna i det östliga partnerskapet att utforma åtgärder för att säkerställa att den straffrättsliga kedjan har ett jämställdhetsperspektiv, inklusive genom utbildning av rättstillämpare, poliser och annan personal som hanterar anmälningar av och rapporter om våld mot kvinnor och flickor, så att offren för sådant våld tas på allvar, och efterfrågar dessutom ett ökat samarbete mellan och expertis från polisen, rättstillämpare, doktorer, psykologer, myndigheter och frivilliga organ som arbetar med offren för sådana övergrepp. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet upprepar att tillämpningen av könsurval före födseln är en allvarlig form av könsbaserat våld och ett brott mot de mänskliga rättigheterna. Parlamentet vill se informationskampanjer för att förändra samhällets attityd till könsurval före födseln och uppmanar till ökade insatser för att förhindra och bekämpa denna praxis. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringarna att satsa mer på att utreda och åtala misstänkta människohandlare och att straffa dem som handlar med arbetskraft och människor för sexuella ändamål, att skydda de berörda kvinnornas integritet enligt den ”nordiska modellen” och att stödja icke-statliga partnerorganisationer som tillhandahåller rehabilitering och återintegrering av offren. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet efterlyser mer samarbete mellan länderna i det östliga partnerskapet å ena sidan och EU:s byråer och medlemsstaternas brottsbekämpande organ å andra sidan, för att bekämpa människohandel som dessutom är en av de mest lönsamma former av organiserad brottslighet, och att slå ut kriminella nätverk. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar de länder som ingår i det östliga partnerskapet att snarast underteckna och ratificera Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor, eftersom inga berörda länder har ratificerat den, och uppmanar myndigheterna att införa nationella strategier för att bekämpa våld mot kvinnor och att strikt övervaka det faktiska genomförandet av dessa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet efterfrågar en tillämpning av Pekingkonferensens handlingsplan för utbildning och hälsa som grundläggande mänskliga rättigheter, inklusive tillgång till frivillig familjeplanering, hela utbudet av hälsotjänster med anknytning till reproduktion och sexualitet, inklusive preventivmedel, säkra och lagliga aborter liksom sexualupplysning. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet understryker att risken att dö av livmoderhalscancer är tio gånger högre i länderna i det östliga partnerskapet än i västra Europa, att det är den vanligaste cancerformen bland kvinnor i åldern 15–44 år och att den därför har långtgående effekter för samhället. Parlamentet efterfrågar nationella screening- och vaccinationsprogram för att bekämpa en sådan utveckling. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att rättigheterna för kvinnor i länderna i det östliga partnerskapet, såsom tillgång till visum, laglig uppehållsrätt och sociala rättigheter, beviljas individuellt och inte är beroende av kvinnornas civilstånd eller förhållande till en maka/make. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att det behövs förfaranden för familjeåterförening för att kvinnor och flickor som återförenas med sina familjer i EU ska få rättigheter som individer, så att de inte ska behöva vara beroende av ett förhållande med en familjemedlem, som kanske innebär att de utnyttjas, för att få hälso- och sjukvård, utbildning eller arbete. |
| --- | --- |

40.

Kvinnors roll i fredlig konfliktlösning

| 41. | Europaparlamentet lyfter fram den roll som kvinnor har vad gäller konfliktlösning, fredsbyggande arbete och konfliktrelaterade nödsituationer, bl.a. att ge humanitärt stöd till människor på flykt. Parlamentet understryker att kvinnor bör få medverka fullt ut i fredsförhandlingar, återuppbyggnadsarbete och i politiska övergångsprocesser. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmuntrar ytterligare insatser för att få till stånd fredliga konfliktlösningar och efterlyser flera kvinnor i dessa processer i linje med FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 1325 och 2242 om kvinnor, fred och säkerhet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet begär att asylsökande kvinnor och flickor ska få särskilt skydd, eftersom kvinnor och flickor är särskilt utsatta och kanske flyr från könsbaserat våld utan att kunna eller vilja avslöja viktig information under processen för avgörande av flyktingstatus. |
| --- | --- |

43.

Exempel på bästa praxis

| 44. | Europaparlamentet betonar betydelsen av utbyte av bästa praxis och positiva exempel som kan kopieras av andra länder som ingår i det östliga partnerskapet. Parlamentet anser att ett av de projekt som måste lyftas fram är Women in Politics in Moldova, ett initiativ från UN Women och UNDP som finansieras av Sveriges regering och som ger stöd till kapacitetsbyggande av kvinnor i politiken, samt informationskampanjer om kvinnors bidrag till den politiska processen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar EU:s och EBRD:s program Eastern Partnership Countries – Women in Business, som erbjuder små och medelstora företag ledda av kvinnor tillgång till finansiell rådgivning och företagsrådgivning genom krediter, riskhanteringsstöd och tekniskt stöd till lokala partnerbanker som arbetar med små och medelstora företag ledda av kvinnor, samt företagsrådgivning, utbildning och mentorskap. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet framhåller positiva exempel på ett ökat deltagande av kvinnor i konfliktlösning och försoningsarbete, såsom Trans-Caucasus Women’s Peace and Security Dialogue, som inrättades 1994 och utvecklades av National Peace Foundation (USA), vars syfte var att få kvinnor i Kaukasien att arbeta med projekt för exempelvis rehabilitering av barn som blivit offer för krig, utbildning för fred och demokratifrämjande åtgärder. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet stöder projekt för kvinnors egenmakt som stärker kvinnors självförtroende, garanterar deras deltagande och ökar deras makt och auktoritet att fatta beslut inom alla områden som har en inverkan på deras liv. Parlamentet riktar särskild uppmärksamhet mot yttrande- och åsiktsfrihetens betydelse för kvinnors egenmakt. Parlamentet stöder helhjärtat projekt för kvinnors egenmakt som syftar till att främja kvinnors deltagande i lokala val, såsom projektet WiLD (Women in Local Democracy), genom vilket 70 % av de kvinnor som ingick i projektet blev valda i valen i Armenien 2013 och 2014, eller deras deltagande i processen för att genomföra ekonomiska strategier, såsom det UNDP-projekt som för närvarande håller på att genomföras i Azerbajdzjan och vars syfte är att stödja företag som leds av kvinnor i Masalliregionen. Parlamentet välkomnar Europarådets projekt för att öka kvinnors tillgång till rättslig prövning i fem länder i det östliga partnerskapet, med syftet att identifiera och stödja undanröjandet av hinder för kvinnors lika tillgång till rättslig prövning och att förstärka länderna i det östliga partnerskapets kapacitet att utforma åtgärder för att säkerställa att den straffrättsliga kedjan är jämställdhetsintegrerad, inbegripet utbildning av rättstillämpare. |
| --- | --- |

47.

EU-stöd inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken

| 48. | Europaparlamentet understryker att under de senaste fem åren har 103 miljoner euro avsatts för 121 projekt och program för att främja jämställdhet i de europeiska grannskapsländerna, inklusive 5 miljoner euro för programmet Women in Business i länderna i det östliga partnerskapet. Parlamentet konstaterar att betydande stöd redan har tillhandahållits av EU för att uppfylla målen på området för kvinnors rättigheter och jämställdhet, bl.a. genom TAIEX-stöd på partnernivå som bidrar till att reformera offentliga förvaltningar samt främjar samarbete om grundläggande principer och politik. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet understryker att även om jämställdhet är en övergripande princip i den europeiska grannskapspolitiken och det europeiska grannskapsinstrumentet bör man sträva efter att uppnå mer precisa och mätbara mål vad gäller jämställdhet, även med tanke på handlingsplanen för jämställdhet i utvecklingssamarbetet 2016–2020. Parlamentet understryker det akuta behovet av jämställdhetsintegrering som en strategi för att uppnå jämställdhet, och av särskilda åtgärder i den europeiska grannskapspolitikens nationella handlingsplaner. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa jämställdhetsintegrering inom alla områden av den europeiska grannskapspolitiken och det europeiska grannskapsinstrumentet, för att på så sätt säkerställa att specifika mål för jämställdhet mellan kvinnor och män utvecklas och övervakas. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet noterar att inom den reviderade europeiska grannskapspolitiken bör landsspecifika rapporter fokusera på prioriteringar som partnerna kommit överens om. Parlamentet välkomnar att de regelbundna rapporter som ska följa utvecklingen i grannländerna också kommer att ta upp jämställdhet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet kräver att kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor förs upp på agendan i de regelbundna politiska dialogerna och människorättsdialogerna med länderna i det östliga partnerskapet, tillsammans med förslag på åtgärder. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet understryker den betydande roll som parlamentarisk diplomati spelar på alla ovannämnda områden och behovet av att utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att samla in harmoniserade uppgifter om kvinnors situation i länderna i det östliga partnerskapet. Parlamentet är positivt till möjligheten att införa det jämställdhetsindex som jämställdhetsinstitutet utvecklat, i länderna i det östliga partnerskapet, som en del av de projekt som finansieras av det europeiska grannskapsinstrumentet. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar behovet av att genom europeiska grannskapsinstrumentet stödja kvinnors gräsrotsorganisationer och civilsamhället, som har lättast att nå ut till lokalbefolkningen och bidra till en ökad medvetenhet samt hantera de problem som kvinnor och flickor i regionen upplever. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utveckla starkare bilaterala och multilaterala kontakter med länder i det östliga partnerskapet och att engagera sig aktivt i övergångshjälp, tekniskt stöd och utbyte av erfarenheter. Parlamentet anser att medlemsstater som ligger fysiskt nära länderna i det östliga partnerskapet kan spela en viktig roll i att främja starkare band och involvera övriga medlemsstater i partnerskap med länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 27.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0018.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0470.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2015)0350.

(5)  EUT C 181, 19.5.2016, s. 21.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2015)0272.

---

Onsdagen den 14 december 2016

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/51

---

P8_TA(2016)0490

Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EG och Uzbekistan och bilateral handel med textilprodukter (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE) – 2016/2226(INI))

(2018/C 238/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (16384/1/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16384/1/2010),

| — | med beaktande av utkastet till protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan (16388/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan (16388/2010),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207 och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207 och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0097/2011),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 (1) om utkastet till rådets beslut |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 (1) om utkastet till rådets beslut

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 (2) om utkastet till rådets beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 (2) om utkastet till rådets beslut,

| — | med beaktande av de senast iakttagelserna från expertkommittén om tillämpningen av konventioner och rekommendationer för Uzbekistan avseende konventionen angående avskaffande av tvångsarbete (Konvention 105) och konventionen om förbud mot och omedelbara åtgärder för att avskaffa de värsta formerna av barnarbete (Konvention 182), antagen 2015 och offentliggjord 2016 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de senast iakttagelserna från expertkommittén om tillämpningen av konventioner och rekommendationer för Uzbekistan avseende konventionen angående avskaffande av tvångsarbete (Konvention 105) och konventionen om förbud mot och omedelbara åtgärder för att avskaffa de värsta formerna av barnarbete (Konvention 182), antagen 2015 och offentliggjord 2016 (3),

| — | med beaktande av protokoll (nr 1) om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll (nr 1) om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av artikel 99.1 andra stycket i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 andra stycket i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0330/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0330/2016), och av följande skäl:

| A. | I december 2011 beslutade Europaparlamentet att senarelägga sitt beslut om godkännande av textilprotokollen mellan EU och Uzbekistan och antog ett interimsbetänkande för att reda ut påståendena om barnarbete och tvångsarbete vid bomullsskördarna i Uzbekistan. |
| --- | --- |

A.

I december 2011 beslutade Europaparlamentet att senarelägga sitt beslut om godkännande av textilprotokollen mellan EU och Uzbekistan och antog ett interimsbetänkande för att reda ut påståendena om barnarbete och tvångsarbete vid bomullsskördarna i Uzbekistan.

| B. | I sitt interimsbetänkande konstaterade parlamentet att man inte kommer att ge sitt godkännande förrän ILO-observatörer getts tillstånd av de uzbekistanska myndigheterna att göra en noggrann granskning utan att hindras, och har bekräftat att konkreta reformer har genomförts och gett påtagliga resultat på ett sådant sätt att praxisen med tvångsarbete för barn och annat tvångsarbete faktiskt är på väg att avskaffas på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

B.

I sitt interimsbetänkande konstaterade parlamentet att man inte kommer att ge sitt godkännande förrän ILO-observatörer getts tillstånd av de uzbekistanska myndigheterna att göra en noggrann granskning utan att hindras, och har bekräftat att konkreta reformer har genomförts och gett påtagliga resultat på ett sådant sätt att praxisen med tvångsarbete för barn och annat tvångsarbete faktiskt är på väg att avskaffas på nationell, regional och lokal nivå.

| C. | Parlamentet har inrättat en regelbunden dialog med kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, Uzbekistans regering, ILO och civilsamhället för att övervaka utvecklingen under bomullsskörden och utöva påtryckningar på alla berörda parter för att få till ett stopp för barnarbete och tvångsarbete i Uzbekistan. |
| --- | --- |

C.

Parlamentet har inrättat en regelbunden dialog med kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, Uzbekistans regering, ILO och civilsamhället för att övervaka utvecklingen under bomullsskörden och utöva påtryckningar på alla berörda parter för att få till ett stopp för barnarbete och tvångsarbete i Uzbekistan.

| D. | Under 2013 godkände Uzbekistans regering att ILO övervakade bomullsskörden. Sedan 2013 har ILO gjort flera kontroller. Till en början låg tonvikten på barnarbete och senare vidgades fokus till att också omfatta tvångsarbete och rekryteringsvillkor. |
| --- | --- |

D.

Under 2013 godkände Uzbekistans regering att ILO övervakade bomullsskörden. Sedan 2013 har ILO gjort flera kontroller. Till en början låg tonvikten på barnarbete och senare vidgades fokus till att också omfatta tvångsarbete och rekryteringsvillkor.

| E. | Samarbetet mellan ILO och Uzbekistans regering har gradvis utvidgats och 2014 blev Uzbekistan det första centralasiatiska landet som kom överens om ett landsprogram för anständigt arbete mellan Uzbekistan och ILO. |
| --- | --- |

E.

Samarbetet mellan ILO och Uzbekistans regering har gradvis utvidgats och 2014 blev Uzbekistan det första centralasiatiska landet som kom överens om ett landsprogram för anständigt arbete mellan Uzbekistan och ILO.

| F. | Den senast ILO-kontrollen av 2015 års bomullsskörd visade att utnyttjandet av barn i bomullsskörden har blivit sällsynt, sporadiskt och socialt oacceptabelt, även om fortsatt vaksamhet är påkallad (4). |
| --- | --- |

F.

Den senast ILO-kontrollen av 2015 års bomullsskörd visade att utnyttjandet av barn i bomullsskörden har blivit sällsynt, sporadiskt och socialt oacceptabelt, även om fortsatt vaksamhet är påkallad (4).

| G. | Enligt ILO befinner sig medvetenheten om tvångsarbete i Uzbekistan fortfarande på ett tidigt stadium men undersökningar som utförts av ILO visar ändå att de flesta arbetstagare plockar bomull frivilligt och att de har möjlighet att vägra göra detta. |
| --- | --- |

G.

Enligt ILO befinner sig medvetenheten om tvångsarbete i Uzbekistan fortfarande på ett tidigt stadium men undersökningar som utförts av ILO visar ändå att de flesta arbetstagare plockar bomull frivilligt och att de har möjlighet att vägra göra detta.

| H. | ILO:s slutliga rapport om bomullsskörden i Uzbekistan kommer att finnas tillgänglig vid utgången av detta år. |
| --- | --- |

H.

ILO:s slutliga rapport om bomullsskörden i Uzbekistan kommer att finnas tillgänglig vid utgången av detta år.

| I. | Utrotandet av tvångsarbete och barnarbete i Uzbekistan är ett mål men fortfarande en pågående process som kräver ansträngningar och behöver få stöd från EU och det internationella samfundet, även genom involvering av människo- och arbetsrättsorganisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

I.

Utrotandet av tvångsarbete och barnarbete i Uzbekistan är ett mål men fortfarande en pågående process som kräver ansträngningar och behöver få stöd från EU och det internationella samfundet, även genom involvering av människo- och arbetsrättsorganisationer i det civila samhället.

| J. | Uzbekistans regering har antagit handlingsplaner för att ändra rekryteringsförfarandet för bomullsplockning, och tillsammans med arbetsgivarorganisationer och fackföreningar främjat ökad medvetenhet och utarbetat återkopplingsmekanismer för att undvika tvångs- och barnarbete. |
| --- | --- |

J.

Uzbekistans regering har antagit handlingsplaner för att ändra rekryteringsförfarandet för bomullsplockning, och tillsammans med arbetsgivarorganisationer och fackföreningar främjat ökad medvetenhet och utarbetat återkopplingsmekanismer för att undvika tvångs- och barnarbete.

| K. | Icke-statliga organisationer rapporterar fortfarande människorättsöverträdelser i landet, särskilt när det gäller bomullsskörden där de uppmärksammar massiv tvångsmobilisering av studenter och offentliganställda liksom överträdelser av förenings- och yttrandefriheten, i synnerhet förhör av medborgare som rapporterar om skörden, regelmässig förföljelse och trakasserier av människorättsaktivister och aktivister i det civila samhället och internationella människorättsgrupper och medier som hindras från att verka i landet. |
| --- | --- |

K.

Icke-statliga organisationer rapporterar fortfarande människorättsöverträdelser i landet, särskilt när det gäller bomullsskörden där de uppmärksammar massiv tvångsmobilisering av studenter och offentliganställda liksom överträdelser av förenings- och yttrandefriheten, i synnerhet förhör av medborgare som rapporterar om skörden, regelmässig förföljelse och trakasserier av människorättsaktivister och aktivister i det civila samhället och internationella människorättsgrupper och medier som hindras från att verka i landet.

| L. | President Islom Karimovs plötsliga död bör inte på något sätt påverka fortsättningen på den pågående processen för att förbättra arbetsvillkoren på bomullsfälten i Uzbekistan. |
| --- | --- |

L.

President Islom Karimovs plötsliga död bör inte på något sätt påverka fortsättningen på den pågående processen för att förbättra arbetsvillkoren på bomullsfälten i Uzbekistan.

| 1. | Europaparlamentet betonar vikten av de åtgärder som Uzbekistans regering har vidtagit för att tillåta ILO att övervaka bomullsskörden och för att engagera sig i ett brett samarbete med ILO genom ett landsprogram för anständigt arbete. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet gläder sig över de avsevärda framsteg som gjorts i Uzbekistan sedan 2013, bland annat antagandet av lagar som förbjuder barnarbete, vilket har åstadkommit att barnarbete nästan helt eliminerats. Parlamentet uppmanar myndigheterna att satsa mer på en landsövergripande informationskampanj i syfte att avskaffa barnarbete helt och hållet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppskattar att Uzbekistans regering också verkar för att avskaffa tvångsarbete i samarbete med ILO och att framsteg har gjorts. Parlamentet konstaterar dock att smygformer av ofrivilligt arbete fortfarande förekommer, att denna process är komplex och att detta bland annat kräver en reform av anställningspolitiken. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att parlamentet med tanke på ansträngningarna från Uzbekistans regering bör ge sitt godkännande till textilprotokollet. Parlamentet anser att detta godkännande utgör ett positivt incitament till Uzbekistans regering att fortsätta sina insatser för att fullständigt avskaffa barnarbete och alla andra former av tvångsarbete, samt att ytterligare förstärka samarbetet med EU. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet gläder sig över att den centrala fackföreningsorganisationen i Uzbekistan i oktober 2015 anslöt sig som associerad medlem till Internationella fackliga samorganisationens (IFS). Parlamentet betonar den roll som de uzbekistanska fackföreningarna spelar för att säkerställa anständiga arbetsvillkor och skydd av arbetstagarnas rättigheter. Parlamentet uppmanar Uzbekistans regering att till fullo samarbeta med fackföreningarna mot detta mål. Parlamentet uppmanar de uzbekistanska fackföreningarna att trappa upp sina insatser för att uppnå ett fullständigt avskaffande av tvångsarbete. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är bekymrat över rapporterna från oberoende kontrollorgan som konstaterar statsstyrd mobilisering av medborgare, liksom tvångsarbete av offentliganställda och studenter, i samband med arbetet före skörden 2016. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Uzbekistans nästa president att införa ett nytt människorättsparadigm genom att omedelbart avskaffa det tvångsarbete och barnarbete som fortfarande pågår i samband med bomullsskörden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att regelbundet ge parlamentet detaljerad information om situationen i Uzbekistan, särskilt när det gäller avskaffandet av barn- och tvångsarbete. Parlamentet beslutar att fortsätta att övervaka utvecklingen i Uzbekistan och att organisera en regelbunden dialog med ILO, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och andra parter i syfte att totalt avskaffa tvångs- och barnarbete i Uzbekistan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet medger att en kombination av dialog och samarbete, liksom fortsatta påtryckningar på Uzbekistans regering från unionen, ILO och Världsbanken, fortfarande behövs för att uppnå detta mål. Parlamentet förbehåller sig rätten att uppmana kommissionen och rådet att aktivera artiklarna 2 och 95 i partnerskaps- och samarbetsavtalet för att vidta alla nödvändiga allmänna och specifika åtgärder om åtagandet att eliminera barn- och tvångsarbete inte infrias. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU-delegationen i Tasjkent att genom policydialog och biståndsprogram bidra till strukturreformer i Uzbekistan, inbegripet ökad ersättning till bomullsplockare, mekanisering och större budgettransparens för intäkterna från bomullsskörden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet delar åsikten att landsprogrammet för anständigt arbete bör förlängas efter 2016 och bör fördjupas för att beakta moderniseringen av den uzbekistanska ekonomin och förbättringar av sysselsättningspolitiken på områden såsom hälsa och säkerhet på arbetsplatserna och yrkesinspektioner, samtidigt som jämställheten beaktas. Parlamentet välkomnar i detta hänseende den uzbekistanska regeringens dekret nr 909 (av den 16 november 2015) som syftar till att förbättra arbetstagarnas arbetsvillkor, sociala skydd och anställningsskydd inom jordbrukssektorn under perioden 2016–2018. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att det bistånd som EU har tillhandahållit under de senaste åren, med fokus på rättsstatsprincipen och rättsväsendet och med syfte att utlösa reformer och rationalisera arbetet i Uzbekistans parlament, måste ge konkreta resultat. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att EU:s stöd till Uzbekistan också bör syfta till att få landet att överge den monokultur som baseras på bomull, och till ett minskat beroende av bomullsexport, genom en diversifiering av ekonomin, vilket gradvis skulle kunna lindra den katastrofala miljösituationen, särskilt med tanke på vad som återstår av Aralsjön och dess tillflöden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram EU:s flagskeppsinitiativ om ansvarsfull förvaltning av leveranskedjan i klädsektorn, med ett förslag om att höja transparensen i leveranskedjorna. Parlamentet påminner om vikten av 2013 års hållbarhetspakt och understryker att denna typ av initiativ kan utgöra grund för utarbetandet av nya åtgärder i partnerskap med tredjeländer i syfte att uppnå målen att förbättra arbetstagarnas arbets-, hälso- och säkerhetsvillkor inom konfektionsindustrin. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Uzbekistans regering att verka för en ratificering och ett effektivt genomförande av alla 27 centrala internationella GSP+-konventioner så att det blir möjligt att ansöka om GSP+-tullförmåner. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att under 2009 och 2010 upphävde rådet EU:s sanktioner ”i syfte att uppmuntra de uzbekistanska myndigheterna att vidta ytterligare konkreta åtgärder för att stärka rättsstatsprincipen och förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna på fältet” och konstaterade vidare att ”rådet kommer att noga och fortlöpande bevaka situationen för de mänskliga rättigheterna i Uzbekistan” samt att ”samarbetets djup och kvalitet kommer att bero på de uzbekistanska reformerna”. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att regelbundet ge parlamentet information om denna process. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten och EU:s medlemsstater att utnyttja övergångsprocessen som en möjlighet att insistera på konkreta, mätbara förbättringar av de mänskliga rättigheterna under de kommande månaderna. Parlamentet understryker att konkreta förbättringar bör innefatta de villkor som fastställdes av EU:s utrikesministrar 2010. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att textilsektorn, i synnerhet bomullsproduktionen, är det viktigaste handelsområdet mellan EU och Uzbekistan. Parlamentet betonar i detta avseende att EU till fullo bör utnyttja utvidgningen av partnerskaps- och samarbetsavtalet för att säkerställa att Uzbekistans myndigheter efter presidentens plötsliga död har inlett en övergångsprocess som leder till bättre styrelseformer, en förstärkning av rättsstatsprincipen, demokratiska reformer och avsevärda förbättringar av människorättssituationen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om unionens utfästelser om ytterligare och fördjupade förbindelser med Uzbekistan, vilket kräver respekt för humanitära rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar Uzbekistans regering att skapa mer utrymme för det oberoende civilsamhället, att i högre grad ta hänsyn till uzbekistanska och internationella icke-statliga organisationers betänkligheter och att uppfylla sina åtaganden enligt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och konventionen mot tortyr. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar bestämt de uzbekistanska myndigheterna att till fullo respektera sina internationella åtaganden när det gäller skyddet av mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar deras avisering om ett förslag till amnesti i samband med den 24:e årsdagen för Uzbekistans konstitution. Parlamentet uppmanar bestämt de uzbekistanska myndigheterna att i detta sammanhang även frige alla personer som har fängslats av politiska skäl, förbättra deras villkor i fängelserna och att upphöra med de ständiga trakasserierna, gripandena och domarna. Parlamentet uppmanar den uzbekistanska regeringen att öka sitt samarbete med internationella institutioner, inbegripet inom ramen för elva särskilda förfaranden i FN:s råd för mänskliga rättigheter (5). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och regeringen och parlamentet i Republiken Uzbekistan parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 195.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0489.

(3)  Rapport III (del 1A) från expertkommittén om tillämpningen av konventioner och rekommendationer – Tillämpning av internationella arbetsstandarder 2016.

(4)  Rapport nr III(1A) 2016 från expertkommittén för tillämpning av konventioner och rekommendationer, Internationella arbetskonferensen, s. 218.

(5)  De elva särskilda förfarandena beskrivs i http://spinternet.ohchr.org/_Layouts/SpecialProceduresInternet/ViewCountryVisits.aspx?Lang=en&country=UZB. För en allmän översikt av de särskilda förfarandena i FN:s råd för mänskliga rättigheter, se http://www.ohchr.org/en/HRBodies/SP/Pages/Welcomepage.aspx.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/55 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/55

---

P8_TA(2016)0493

Avtalet mellan EU och Norge om ömsesidigt tillträde till fisket i Skagerrak

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ömsesidigt tillträde till fisket i Skagerrak för fartyg som för dansk, norsk och svensk flagg (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE) – 2016/2229(INI))

(2018/C 238/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådet beslut (10711/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådet beslut (10711/2016),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ömsesidigt tillträde till fisket i Skagerrak för fartyg som för dansk, norsk och svensk flagg (11692/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ömsesidigt tillträde till fisket i Skagerrak för fartyg som för dansk, norsk och svensk flagg (11692/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0332/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0332/2016),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 (1) om utkastet till rådets beslut |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 (1) om utkastet till rådets beslut

| — | med beaktande av artikel 99.1 andra stycket i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 andra stycket i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0320/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0320/2016), och av följande skäl:

| A. | Fiskare från Danmark, Norge och Sverige har av tradition alltid fiskat sida vid sida i Kattegatt och Skagerrak. |
| --- | --- |

A.

Fiskare från Danmark, Norge och Sverige har av tradition alltid fiskat sida vid sida i Kattegatt och Skagerrak.

| B. | Avtalet upprätthåller de danska, norska och svenska fiskarnas historiska fiskerättigheter i Kattegatt och Skagerrak utan att det påverkar rättigheterna för fiskare från andra stater, och avtalet säkerställer också att lämpliga åtgärder vidtas för att förvalta och bevara fisket i dessa områden. |
| --- | --- |

B.

Avtalet upprätthåller de danska, norska och svenska fiskarnas historiska fiskerättigheter i Kattegatt och Skagerrak utan att det påverkar rättigheterna för fiskare från andra stater, och avtalet säkerställer också att lämpliga åtgärder vidtas för att förvalta och bevara fisket i dessa områden.

| C. | Avtalet stöder också genomförandet av det reformerade system för fiskeriförvaltning i EU som infördes i linje med den nya gemensamma fiskeripolitikens syften och grundläggande principer, särskilt införandet av landningsskyldigheten och obligatoriska åtgärder för att bevara bestånd över hållbara fiskenivåer. |
| --- | --- |

C.

Avtalet stöder också genomförandet av det reformerade system för fiskeriförvaltning i EU som infördes i linje med den nya gemensamma fiskeripolitikens syften och grundläggande principer, särskilt införandet av landningsskyldigheten och obligatoriska åtgärder för att bevara bestånd över hållbara fiskenivåer.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för parlamentet lägga fram protokollen och slutsatserna från eventuella samråd hållna i enlighet med artikel 4 i avtalet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under avtalets sista giltighetsår och innan förhandlingar om att förnya det inleds förelägga parlamentet och rådet en fullständig rapport om dess tillämpning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för sina respektive befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av de förfaranden som avser avtalet och dess förnyelse, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att ett tredjelands tillträde till den inre marknaden måste baseras på ömsesidighet. I Norges fall måste alla eventuella tullar på livsmedelsprodukter, inklusive på fiskeriprodukter, från EU vara förenliga med avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att kommissionens uppgift är att säkerställa att tullar på livsmedel och fiskeriprodukter från EU inte fastställs på ett sätt som strider mot principerna om fri handel på området livsmedelsprodukter, inklusive fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända sin resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Norge. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0492.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/57

---

P8_TA(2016)0502

Årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området 2015

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2016 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området 2015 (2016/2219(INI))

(2018/C 238/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta nationernas stadga, som varit i kraft sedan den 24 oktober 1945, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas stadga, som varit i kraft sedan den 24 oktober 1945,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och Förenta nationernas (FN) övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, i synnerhet den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som antogs i New York den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och Förenta nationernas (FN) övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, i synnerhet den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som antogs i New York den 16 december 1966,

| — | med beaktande av de centrala internationella konventionerna om mänskliga rättigheter, inbegripet FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, i vilka EU är en part, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de centrala internationella konventionerna om mänskliga rättigheter, inbegripet FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, i vilka EU är en part,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979 (1),

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och parlamentets resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och parlamentets resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (2),

| — | med beaktande av den internationella konventionen av den 18 december 1990 om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen av den 18 december 1990 om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar (3),

| — | med beaktande av FN:s förklaring om rätten till utveckling (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om rätten till utveckling (4),

| — | med beaktande av FN:s förklaring av den 22 september 2014 om urbefolkningars rättigheter och slutdokumentet från generalförsamlingens högnivåmöte, närmare känt som världskonferensen om urbefolkningar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring av den 22 september 2014 om urbefolkningars rättigheter och slutdokumentet från generalförsamlingens högnivåmöte, närmare känt som världskonferensen om urbefolkningar (5),

| — | med beaktande av Wiendeklarationen och Wienhandlingsprogrammet, som antogs den 25 juni 1993 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wiendeklarationen och Wienhandlingsprogrammet, som antogs den 25 juni 1993 (6),

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking från 1995 (7) och handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD) från 1994 (8) samt resultaten från deras översynskonferenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking från 1995 (7) och handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD) från 1994 (8) samt resultaten från deras översynskonferenser,

| — | med beaktande av FN:s Parisprinciper om nationella institutioner för mänskliga rättigheter (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Parisprinciper om nationella institutioner för mänskliga rättigheter (9),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 25 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna om äldres rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 25 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna om äldres rättigheter,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 8, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 8, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av publikationen från vice ordföranden för kommissionens/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 28 juni 2016Delade visioner, gemensamma åtgärder: En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av publikationen från vice ordföranden för kommissionens/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 28 juni 2016Delade visioner, gemensamma åtgärder: En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik (10),

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012 (11),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 8 december 2009 om främjande av efterlevnaden av internationell humanitär rätt (12) och EU:s uppdaterade riktlinjer om främjande av internationell humanitär rätt (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 8 december 2009 om främjande av efterlevnaden av internationell humanitär rätt (12) och EU:s uppdaterade riktlinjer om främjande av internationell humanitär rätt (13),

| — | med beaktande av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015 (14),

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten (15),

| — | med beaktande av riktlinjerna för att främja och skydda fullständiga mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) (16), som antogs av rådet den 24 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för att främja och skydda fullständiga mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) (16), som antogs av rådet den 24 juni 2013,

| — | med beaktande av riktlinjerna för Europaparlamentets interparlamentariska delegationer om främjande av mänskliga rättigheter och demokrati i samband med deras besök utanför Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för Europaparlamentets interparlamentariska delegationer om främjande av mänskliga rättigheter och demokrati i samband med deras besök utanför Europeiska unionen,

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2015, som antogs av rådet den 20 juni 2016 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2015, som antogs av rådet den 20 juni 2016 (17),

| — | med beaktande av handlingsplanen om jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändring av flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser) 2016–2020 (handlingsplan för jämställdhet II), som antogs av rådet den 26 oktober 2015 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen om jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändring av flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser) 2016–2020 (handlingsplan för jämställdhet II), som antogs av rådet den 26 oktober 2015 (18),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2016 om lika möjligheter för hbti-personer (19) och kommissionens förteckning över åtgärder för att främja lika möjligheter för hbti-personer (2016–2019) (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2016 om lika möjligheter för hbti-personer (19) och kommissionens förteckning över åtgärder för att främja lika möjligheter för hbti-personer (2016–2019) (20),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om jämställdhet i utvecklingssamarbetet (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om jämställdhet i utvecklingssamarbetet (21),

| — | med beaktande av den europeiska migrationsagendan av den 13 maj 2015 (COM(2015)0240) och rådets slutsatser om migration av den 20 juli 2015 (22), den 14 september 2015 (23) och den 22 september 2015 (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska migrationsagendan av den 13 maj 2015 (COM(2015)0240) och rådets slutsatser om migration av den 20 juli 2015 (22), den 14 september 2015 (23) och den 22 september 2015 (24),

| — | med beaktande av rådets beslut (GSFP) 2015/260 av den 17 februari 2015 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (GSFP) 2015/260 av den 17 februari 2015 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter (25),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 december 2014 om främjande och skydd av barnets rättigheter (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 december 2014 om främjande och skydd av barnets rättigheter (26),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 maj 2012Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 maj 2012Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (27),

| — | med beaktande av de reviderade EU-indikatorerna för den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet, som antogs av rådet den 20 september 2016 (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de reviderade EU-indikatorerna för den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet, som antogs av rådet den 20 september 2016 (28),

| — | med beaktande av Europarådets konvention av den 11 maj 2011 om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention av den 11 maj 2011 om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) (29),

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/168/GSFP av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2003/444/Gusp (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/168/GSFP av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2003/444/Gusp (30),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (JOIN(2015)0050), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (JOIN(2015)0050),

| — | med beaktande av handlingsplanen från toppmötet i Valletta av den 11–12 november 2015 (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen från toppmötet i Valletta av den 11–12 november 2015 (31),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution av den 13 oktober 2015 om kvinnor, fred och genomförande av säkerhet (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution av den 13 oktober 2015 om kvinnor, fred och genomförande av säkerhet (32),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution av den 19 juni 2008 om sexuellt våld som krigsbrott (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution av den 19 juni 2008 om sexuellt våld som krigsbrott (33),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution av den 31 oktober 2000 om kvinnor, fred och säkerhet (34), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution av den 31 oktober 2000 om kvinnor, fred och säkerhet (34),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 18 december 2014 om skyddet för migranter (35), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 18 december 2014 om skyddet för migranter (35),

| — | med beaktande av sina brådskande resolutioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina brådskande resolutioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om EU:s förvaltningsfond för Afrika: konsekvenserna för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd (36), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om EU:s förvaltningsfond för Afrika: konsekvenserna för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd (36),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om kampen mot människohandel i EU:s yttre förbindelser (37), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om kampen mot människohandel i EU:s yttre förbindelser (37),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om angrepp på sjukhus och skolor som kränkningar av internationell humanitär rätt (38), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om angrepp på sjukhus och skolor som kränkningar av internationell humanitär rätt (38),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om situationen i Medelhavet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (39), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om situationen i Medelhavet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (39),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2016 om det så kallade IS/Daish systematiska massmord på religiösa minoriteter (40), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2016 om det så kallade IS/Daish systematiska massmord på religiösa minoriteter (40),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014 och Europeiska unionens politik på området (41), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014 och Europeiska unionens politik på området (41),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 september 2015 om migration och flyktingar i Europa (42), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 september 2015 om migration och flyktingar i Europa (42),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om förnyelsen av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (43), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om förnyelsen av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (43),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om dödsstraffet (44), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om dödsstraffet (44),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om mänskliga rättigheter och teknik: effekterna för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer av system för intrång och övervakning (45), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om mänskliga rättigheter och teknik: effekterna för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer av system för intrång och övervakning (45),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om den årliga rapporten till Europaparlamentet från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (46), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om den årliga rapporten till Europaparlamentet från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (46),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om EU:s prioriteringar inför FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2015 (47), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om EU:s prioriteringar inför FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2015 (47),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 september 2014 om situationen i Irak och Syrien och IS offensiv, inklusive förföljelsen av minoriteter (48), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 september 2014 om situationen i Irak och Syrien och IS offensiv, inklusive förföljelsen av minoriteter (48),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 februari 2014 om användningen av bestyckade drönare (49), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 februari 2014 om användningen av bestyckade drönare (49),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering baserad på kasttillhörighet (50) och rapporten av den 28 januari 2016 om minoriteter och diskriminering baserad på kasttillhörighet från FN:s särskilda rapportör om minoritetsfrågor (51), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering baserad på kasttillhörighet (50) och rapporten av den 28 januari 2016 om minoriteter och diskriminering baserad på kasttillhörighet från FN:s särskilda rapportör om minoritetsfrågor (51),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (52), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (52),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (53), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (53),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om EU:s stöd till Internationella brottmålsdomstolen: utmaningar och svårigheter (54), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om EU:s stöd till Internationella brottmålsdomstolen: utmaningar och svårigheter (54),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (55), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (55),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om EU:s politik till stöd för människorättsförsvarare (56), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om EU:s politik till stöd för människorättsförsvarare (56),

| — | med beaktande av Förenta nationernas vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter: genomförande av Förenta nationernas ram för att ”skydda, respektera och åtgärda”, som FN:s råd för mänskliga rättigheter ställde sig bakom i sin resolution nr 17/4 av den 6 juli 2011 (57), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter: genomförande av Förenta nationernas ram för att ”skydda, respektera och åtgärda”, som FN:s råd för mänskliga rättigheter ställde sig bakom i sin resolution nr 17/4 av den 6 juli 2011 (57),

| — | med beaktande av årsrapporten för 2015 från det europeiska initiativet för demokrati (58), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2015 från det europeiska initiativet för demokrati (58),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0355/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0355/2016), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 21 i EU-fördraget åtar sig EU att föra en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) som utgår från de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse och som den ska sträva efter att föra fram i resten av världen: demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 21 i EU-fördraget åtar sig EU att föra en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) som utgår från de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse och som den ska sträva efter att föra fram i resten av världen: demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.

| B. | Enligt artikel 207 i EUF-fördraget ska EU:s handelspolitik baseras på principerna och målen för unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 207 i EUF-fördraget ska EU:s handelspolitik baseras på principerna och målen för unionens yttre åtgärder.

| C. | I artikel 3 i EU-fördraget anges följande: ”I sina förbindelser med den övriga världen ska unionen bekräfta och främja sina värderingar och intressen samt bidra till skydd av sina medborgare. Den ska bidra till fred, säkerhet, hållbar utveckling av vår jord, solidaritet och ömsesidig respekt mellan folken, fri och rättvis handel, utrotning av fattigdomen och skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt barnets rättigheter, samt till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt, inklusive respekt för principerna i Förenta nationernas stadga”. |
| --- | --- |

C.

I artikel 3 i EU-fördraget anges följande: ”I sina förbindelser med den övriga världen ska unionen bekräfta och främja sina värderingar och intressen samt bidra till skydd av sina medborgare. Den ska bidra till fred, säkerhet, hållbar utveckling av vår jord, solidaritet och ömsesidig respekt mellan folken, fri och rättvis handel, utrotning av fattigdomen och skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt barnets rättigheter, samt till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt, inklusive respekt för principerna i Förenta nationernas stadga”.

| D. | Respekt för samt främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas odelbarhet och universalitet hör till de centrala målen för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, såsom fastställs i människorättsklausulen i EU:s samtliga avtal med tredjeländer. |
| --- | --- |

D.

Respekt för samt främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas odelbarhet och universalitet hör till de centrala målen för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, såsom fastställs i människorättsklausulen i EU:s samtliga avtal med tredjeländer.

| E. | Respekt för de mänskliga rättigheterna, fred och säkerhet samt utveckling är nära sammanbundna och förstärker varandra inbördes. |
| --- | --- |

E.

Respekt för de mänskliga rättigheterna, fred och säkerhet samt utveckling är nära sammanbundna och förstärker varandra inbördes.

| F. | Politiken för mänskliga rättigheter och demokratistöd bör integreras i all annan EU-politik med inriktning på omvärlden, såsom utveckling, migration, säkerhet, terrorismbekämpning, grannskapspolitik, utvidgning och handel, i synnerhet genom införande av villkorsklausuler avseende mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

F.

Politiken för mänskliga rättigheter och demokratistöd bör integreras i all annan EU-politik med inriktning på omvärlden, såsom utveckling, migration, säkerhet, terrorismbekämpning, grannskapspolitik, utvidgning och handel, i synnerhet genom införande av villkorsklausuler avseende mänskliga rättigheter.

| G. | Den interna och externa samstämmigheten inom området mänskliga rättigheter är avgörande för trovärdigheten för EU:s politik för mänskliga rättigheter utomlands och en ökad samstämmighet mellan EU:s interna och externa politik samt inom utrikespolitiken som sådan är en ofrånkomlig förutsättning för en framgångsrik och effektiv EU-politik för mänskliga rättigheter och demokratisering. Bättre enhetlighet borde göra det möjligt för EU att reagera snabbare och effektivare redan i ett tidigt skede av människorättskränkningar. Samstämmighetsutmaningen är särskilt slående i förhållande till den rådande migrationspolitiken. |
| --- | --- |

G.

Den interna och externa samstämmigheten inom området mänskliga rättigheter är avgörande för trovärdigheten för EU:s politik för mänskliga rättigheter utomlands och en ökad samstämmighet mellan EU:s interna och externa politik samt inom utrikespolitiken som sådan är en ofrånkomlig förutsättning för en framgångsrik och effektiv EU-politik för mänskliga rättigheter och demokratisering. Bättre enhetlighet borde göra det möjligt för EU att reagera snabbare och effektivare redan i ett tidigt skede av människorättskränkningar. Samstämmighetsutmaningen är särskilt slående i förhållande till den rådande migrationspolitiken.

| H. | Värdena frihet, respekt för mänskliga rättigheter och principen om att anordna regelbundna och verkliga val utgör oumbärliga inslag i en demokrati. Ett demokratiskt styre kännetecknas inte bara av att det hålls fria och rättvisa val, utan också av att det finns öppna och ansvarsfulla styrelseformer, att rättsstatsprincipen respekteras, att yttrandefrihet råder, att de mänskliga rättigheterna efterlevs, att rättsväsendet är opartiskt och att folkrätten och internationella avtal för mänskliga rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

H.

Värdena frihet, respekt för mänskliga rättigheter och principen om att anordna regelbundna och verkliga val utgör oumbärliga inslag i en demokrati. Ett demokratiskt styre kännetecknas inte bara av att det hålls fria och rättvisa val, utan också av att det finns öppna och ansvarsfulla styrelseformer, att rättsstatsprincipen respekteras, att yttrandefrihet råder, att de mänskliga rättigheterna efterlevs, att rättsväsendet är opartiskt och att folkrätten och internationella avtal för mänskliga rättigheter respekteras.

| I. | Respekten för de mänskliga rättigheterna hotas över hela världen och de mänskliga rättigheternas universalitet ifrågasätts allvarligt av ett antal auktoritära regimer. Det görs talrika försök runt om i världen, även i multilaterala forum, att inskränka utrymmet för det civila samhället. Bristande respekt för mänskliga rättigheter får negativa konsekvenser för den enskilde, den enskildes släktingar och samhället. |
| --- | --- |

I.

Respekten för de mänskliga rättigheterna hotas över hela världen och de mänskliga rättigheternas universalitet ifrågasätts allvarligt av ett antal auktoritära regimer. Det görs talrika försök runt om i världen, även i multilaterala forum, att inskränka utrymmet för det civila samhället. Bristande respekt för mänskliga rättigheter får negativa konsekvenser för den enskilde, den enskildes släktingar och samhället.

| J. | EU var en central aktör vid antagandet av 2030-agendan för hållbar utveckling, vars syfte är att uppnå mänskliga rättigheter för alla. |
| --- | --- |

J.

EU var en central aktör vid antagandet av 2030-agendan för hållbar utveckling, vars syfte är att uppnå mänskliga rättigheter för alla.

| K. | En ny handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019 antogs av rådet den 20 juli 2015, i syfte att möjliggöra för EU att bemöta dessa utmaningar genom en mer fokuserad, systematisk och samordnad användning av sina instrument för mänskliga rättigheter. Denna handlingsplan bör genomföras i överensstämmelse med handlingsplanen för jämställdhet (2016–2020). |
| --- | --- |

K.

En ny handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019 antogs av rådet den 20 juli 2015, i syfte att möjliggöra för EU att bemöta dessa utmaningar genom en mer fokuserad, systematisk och samordnad användning av sina instrument för mänskliga rättigheter. Denna handlingsplan bör genomföras i överensstämmelse med handlingsplanen för jämställdhet (2016–2020).

| L. | Vice ordföranden/unionens höga representant har uppgett att de mänskliga rättigheterna kommer att vara en av hennes övergripande prioriteringar och att hon har för avsikt att använda dem som ett riktmärke i alla förbindelser med tredjeländer. Hon har även upprepat EU:s åtagande att ”utan undantag” främja de mänskliga rättigheterna i alla utrikespolitiska förbindelser. |
| --- | --- |

L.

Vice ordföranden/unionens höga representant har uppgett att de mänskliga rättigheterna kommer att vara en av hennes övergripande prioriteringar och att hon har för avsikt att använda dem som ett riktmärke i alla förbindelser med tredjeländer. Hon har även upprepat EU:s åtagande att ”utan undantag” främja de mänskliga rättigheterna i alla utrikespolitiska förbindelser.

| M. | EU:s engagemang för effektiv multilateralism, med FN i centrum, är en integrerad del av unionens utrikespolitik och grundar sig på övertygelsen att ett multilateralt system som baseras på universella regler och värden är bäst lämpat för att hantera globala kriser, utmaningar och hot. Kontakter med tredjeländer inom alla bilaterala och multilaterala forum är ett av de mest effektiva redskapen för att ta upp människorättsfrågor i tredjeländer. |
| --- | --- |

M.

EU:s engagemang för effektiv multilateralism, med FN i centrum, är en integrerad del av unionens utrikespolitik och grundar sig på övertygelsen att ett multilateralt system som baseras på universella regler och värden är bäst lämpat för att hantera globala kriser, utmaningar och hot. Kontakter med tredjeländer inom alla bilaterala och multilaterala forum är ett av de mest effektiva redskapen för att ta upp människorättsfrågor i tredjeländer.

| N. | De ordinarie mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter (människorättsrådet) och det faktum att det utses särskilda rapportörer och att det finns en mekanism för allmän återkommande utvärdering och särskilda förfaranden, antingen för situationen i specifika länder eller tematiska frågor, bidrar alla till de internationella ansträngningarna för att främja och respektera mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

N.

De ordinarie mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter (människorättsrådet) och det faktum att det utses särskilda rapportörer och att det finns en mekanism för allmän återkommande utvärdering och särskilda förfaranden, antingen för situationen i specifika länder eller tematiska frågor, bidrar alla till de internationella ansträngningarna för att främja och respektera mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen.

| O. | EU anser att ett nära samarbete med det civila samhället i tredjeländer och människorättsförsvarare i dessa länder utgör en av unionens huvudsakliga prioriteringar i arbetet med att stärka mänskliga rättigheter och ta itu med människorättskränkningar. |
| --- | --- |

O.

EU anser att ett nära samarbete med det civila samhället i tredjeländer och människorättsförsvarare i dessa länder utgör en av unionens huvudsakliga prioriteringar i arbetet med att stärka mänskliga rättigheter och ta itu med människorättskränkningar.

| P. | I sin resolution av den 22 oktober 2013 om lokala myndigheter och det civila samhället: Europas engagemang till stöd för en hållbar utveckling (59) uttrycker Europaparlamentet allvarlig oro över de hårdare åtgärderna mot organisationer i civilsamhället, understryker betydelsen av att ta fram ett system för att kontrollera framstegen i fråga om politik och lagstadgade bestämmelser och uppmanar till att integrera främjandet av en positiv miljö för civilsamhällets organisationer i politiken. Många länder har på senare tid antagit stränga lagar avseende icke-statliga organisationer, enligt vilka utländska organisationer förklaras icke önskvärda när de anses utgöra ett hot mot landets konstitutionella ordning, försvar eller säkerhet. Under 2015 dödades 185 miljö- och människorättsaktivister runt om i världen och av dessa kom 66 procent från Latinamerika. |
| --- | --- |

P.

I sin resolution av den 22 oktober 2013 om lokala myndigheter och det civila samhället: Europas engagemang till stöd för en hållbar utveckling (59) uttrycker Europaparlamentet allvarlig oro över de hårdare åtgärderna mot organisationer i civilsamhället, understryker betydelsen av att ta fram ett system för att kontrollera framstegen i fråga om politik och lagstadgade bestämmelser och uppmanar till att integrera främjandet av en positiv miljö för civilsamhällets organisationer i politiken. Många länder har på senare tid antagit stränga lagar avseende icke-statliga organisationer, enligt vilka utländska organisationer förklaras icke önskvärda när de anses utgöra ett hot mot landets konstitutionella ordning, försvar eller säkerhet. Under 2015 dödades 185 miljö- och människorättsaktivister runt om i världen och av dessa kom 66 procent från Latinamerika.

| Q. | Reseförbud för att hindra människorättsförsvarare från att delta vid internationella evenemang används av allt fler länder, framför allt i Asien, Mellanöstern och Afrika. |
| --- | --- |

Q.

Reseförbud för att hindra människorättsförsvarare från att delta vid internationella evenemang används av allt fler länder, framför allt i Asien, Mellanöstern och Afrika.

| R. | I artiklarna 18 och 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna tillstås att var och en har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet, religionsfrihet, åsiktsfrihet och yttrandefrihet, vilket innefattar frihet för var och en att utan ingripande hysa åsikter samt söka, ta emot och sprida information och idéer med hjälp av alla uttrycksmedel och oberoende av gränser. Antalet fall av förföljelse enbart på grund av att människor fredligt utövar sin rätt till åsiktsfrihet, religionsutövande och yttrandefrihet har ökat dramatiskt. |
| --- | --- |

R.

I artiklarna 18 och 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna tillstås att var och en har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet, religionsfrihet, åsiktsfrihet och yttrandefrihet, vilket innefattar frihet för var och en att utan ingripande hysa åsikter samt söka, ta emot och sprida information och idéer med hjälp av alla uttrycksmedel och oberoende av gränser. Antalet fall av förföljelse enbart på grund av att människor fredligt utövar sin rätt till åsiktsfrihet, religionsutövande och yttrandefrihet har ökat dramatiskt.

| S. | I artikel 20 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna tillstås att var och en har rätt till frihet i fråga om fredliga möten och sammanslutningar. I resolution 21/16 från FN:s råd för mänskliga rättigheter påminns stater om skyldigheten att respektera och fullt ut skydda enskildas rätt att delta i fredliga möten och att fritt ingå i sammanslutningar, såväl online som offline, och tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten måste ovillkorligen stödjas genom dialog mellan olika religioner och kulturer. |
| --- | --- |

S.

I artikel 20 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna tillstås att var och en har rätt till frihet i fråga om fredliga möten och sammanslutningar. I resolution 21/16 från FN:s råd för mänskliga rättigheter påminns stater om skyldigheten att respektera och fullt ut skydda enskildas rätt att delta i fredliga möten och att fritt ingå i sammanslutningar, såväl online som offline, och tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten måste ovillkorligen stödjas genom dialog mellan olika religioner och kulturer.

| T. | De grundläggande reglerna för internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter föreskrivs i Genèvekonventionerna och tilläggsprotokollen och utgör kärnan i alla humanitära insatser. Skyddet av civila och fördrivna personer i konfliktområden måste garanteras genom total neutralitet och opartiskhet och bistånd måste vara oberoende. |
| --- | --- |

T.

De grundläggande reglerna för internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter föreskrivs i Genèvekonventionerna och tilläggsprotokollen och utgör kärnan i alla humanitära insatser. Skyddet av civila och fördrivna personer i konfliktområden måste garanteras genom total neutralitet och opartiskhet och bistånd måste vara oberoende.

| U. | Olaglig ockupation av ett territorium är en pågående överträdelse av internationell rätt och innebär, enligt internationell humanitär rätt, att ockupationsmakten görs ansvarig gentemot civilbefolkningen inom detta territorium. |
| --- | --- |

U.

Olaglig ockupation av ett territorium är en pågående överträdelse av internationell rätt och innebär, enligt internationell humanitär rätt, att ockupationsmakten görs ansvarig gentemot civilbefolkningen inom detta territorium.

| V. | Bevis på krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten är svåra att bevara – särskilt i en tid av aldrig förut skådade strömmar av flyktingar som flyr från våld. Bevarande av bevis är avgörande för att gärningsmän ska kunna ställas inför rätta. |
| --- | --- |

V.

Bevis på krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten är svåra att bevara – särskilt i en tid av aldrig förut skådade strömmar av flyktingar som flyr från våld. Bevarande av bevis är avgörande för att gärningsmän ska kunna ställas inför rätta.

| W. | Försöken att stänga det amerikanska fängelset i Guantánomobukten misslyckades och bara 20 fångar släpptes eller omplacerades under 2015. |
| --- | --- |

W.

Försöken att stänga det amerikanska fängelset i Guantánomobukten misslyckades och bara 20 fångar släpptes eller omplacerades under 2015.

| X. | Världen över flyr allt fler människor från krig, väpnade konflikter eller andra ovärdiga förhållanden. Dessa flyktingströmmar och olika former av migration utgör en betydande utmaning både på europeisk och global nivå och kräver omedelbara, effektiva och hållbara lösningar som är förenliga med våra gemensamma europeiska värden. Det humanitära biståndet från kommissionen, som är världens största givare, hjälper flyktingar och fördrivna personer i över 30 länder. |
| --- | --- |

X.

Världen över flyr allt fler människor från krig, väpnade konflikter eller andra ovärdiga förhållanden. Dessa flyktingströmmar och olika former av migration utgör en betydande utmaning både på europeisk och global nivå och kräver omedelbara, effektiva och hållbara lösningar som är förenliga med våra gemensamma europeiska värden. Det humanitära biståndet från kommissionen, som är världens största givare, hjälper flyktingar och fördrivna personer i över 30 länder.

| Y. | För att förhindra att migranter utsätts för människosmuggling, människohandel och arbetskraftsexploatering krävs insatser på kort, medellång och lång sikt, inklusive åtgärder för att störa kriminella nätverk och ställa brottslingar inför rätta, insamling och analys av uppgifter, åtgärder för att skydda offer och återsända migranter utan uppehållsrätt samt samarbete med tredjeländer, liksom mer långsiktiga strategier för att ta itu med efterfrågan på människor som utsatts för smuggling eller handel och de bakomliggande orsakerna till migration som tvingar människor i händerna på människosmugglare. |
| --- | --- |

Y.

För att förhindra att migranter utsätts för människosmuggling, människohandel och arbetskraftsexploatering krävs insatser på kort, medellång och lång sikt, inklusive åtgärder för att störa kriminella nätverk och ställa brottslingar inför rätta, insamling och analys av uppgifter, åtgärder för att skydda offer och återsända migranter utan uppehållsrätt samt samarbete med tredjeländer, liksom mer långsiktiga strategier för att ta itu med efterfrågan på människor som utsatts för smuggling eller handel och de bakomliggande orsakerna till migration som tvingar människor i händerna på människosmugglare.

| Z. | Rättvisa är avgörande för att främja respekten för mänskliga rättigheter och EU och dess medlemsstater har gett sitt förbehållslösa stöd till Internationella brottmålsdomstolen (ICC) sedan den inrättades, samtidigt som de arbetar för att göra Romstadgan allmängiltig och försvarar dess integritet i syfte att stärka domstolens oberoende. |
| --- | --- |

Z.

Rättvisa är avgörande för att främja respekten för mänskliga rättigheter och EU och dess medlemsstater har gett sitt förbehållslösa stöd till Internationella brottmålsdomstolen (ICC) sedan den inrättades, samtidigt som de arbetar för att göra Romstadgan allmängiltig och försvarar dess integritet i syfte att stärka domstolens oberoende.

| AA. | Väsentliga framsteg har hittills gjorts för att avskaffa dödsstraffet, och många länder har slutat tillämpa dödsstraffet medan andra har vidtagit lagstiftningsåtgärder i detta syfte. Det totala antalet avrättningar ökade dramatiskt under 2015. Av dessa genomfördes nästan 90 procent i bara tre länder, närmare bestämt Iran, Pakistan och Saudiarabien. Vitryssland är alltjämt det enda landet i Europa som inte har avskaffat dödsstraffet. |
| --- | --- |

AA.

Väsentliga framsteg har hittills gjorts för att avskaffa dödsstraffet, och många länder har slutat tillämpa dödsstraffet medan andra har vidtagit lagstiftningsåtgärder i detta syfte. Det totala antalet avrättningar ökade dramatiskt under 2015. Av dessa genomfördes nästan 90 procent i bara tre länder, närmare bestämt Iran, Pakistan och Saudiarabien. Vitryssland är alltjämt det enda landet i Europa som inte har avskaffat dödsstraffet.

| AB. | Jämställdhet utgör kärnan i de europeiska värdena och är förankrad i EU:s rättsliga och politiska ramverk samt står i centrum för FN:s 2030-agenda. Våld och diskriminering mot kvinnor och flickor har ökat dramatiskt på senare år, särskilt i krigsområden och i auktoritära regimer. |
| --- | --- |

AB.

Jämställdhet utgör kärnan i de europeiska värdena och är förankrad i EU:s rättsliga och politiska ramverk samt står i centrum för FN:s 2030-agenda. Våld och diskriminering mot kvinnor och flickor har ökat dramatiskt på senare år, särskilt i krigsområden och i auktoritära regimer.

| AC. | Enligt Unicef lever 250 miljoner barn runt om i världen i konfliktdrabbade länder, och nästan 50 miljoner barn har antingen fördrivits med tvång på grund av våld, krig och krigets grymheter, terrorism och uppror eller har migrerat över gränser samtidigt som många fortsätter att utsättas för olika former av diskriminering, våld, utnyttjande, övergrepp, tvångsarbete, fattigdom och undernäring. |
| --- | --- |

AC.

Enligt Unicef lever 250 miljoner barn runt om i världen i konfliktdrabbade länder, och nästan 50 miljoner barn har antingen fördrivits med tvång på grund av våld, krig och krigets grymheter, terrorism och uppror eller har migrerat över gränser samtidigt som många fortsätter att utsättas för olika former av diskriminering, våld, utnyttjande, övergrepp, tvångsarbete, fattigdom och undernäring.

| AD. | Enligt Unicef är ett av 200 barn i världen på flykt, nästan en tredjedel av alla barn som lever utanför födelselandet är flyktingar, och antalet flyktingbarn fördubblades mellan 2005 och 2015. |
| --- | --- |

AD.

Enligt Unicef är ett av 200 barn i världen på flykt, nästan en tredjedel av alla barn som lever utanför födelselandet är flyktingar, och antalet flyktingbarn fördubblades mellan 2005 och 2015.

| AE. | Enligt artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna har var och en rätt till ”en levnadsstandard tillräcklig för den egna och familjens hälsa och välbefinnande”, varvid mödrar och barn är berättigade till särskild omvårdnad och hjälp, inklusive hälsovård. Alla barn bör garanteras tillgång till utbildning, näring samt hälso- och sjukvård. Resolution 26/28(36) från FN:s råd för mänskliga rättigheter innehåller ett krav på att människorättsrådets kommande sociala forum ska inriktas på tillgång till läkemedel inom ramen för alla människors rätt till bästa uppnåeliga fysiska och psykiska hälsa. Enligt WHO:s stadga är rätten till bästa uppnåeliga hälsa en av de grundläggande rättigheterna för varje människa utan åtskillnad på grund av ras, religion, politisk uppfattning eller ekonomisk eller social ställning. |
| --- | --- |

AE.

Enligt artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna har var och en rätt till ”en levnadsstandard tillräcklig för den egna och familjens hälsa och välbefinnande”, varvid mödrar och barn är berättigade till särskild omvårdnad och hjälp, inklusive hälsovård. Alla barn bör garanteras tillgång till utbildning, näring samt hälso- och sjukvård. Resolution 26/28(36) från FN:s råd för mänskliga rättigheter innehåller ett krav på att människorättsrådets kommande sociala forum ska inriktas på tillgång till läkemedel inom ramen för alla människors rätt till bästa uppnåeliga fysiska och psykiska hälsa. Enligt WHO:s stadga är rätten till bästa uppnåeliga hälsa en av de grundläggande rättigheterna för varje människa utan åtskillnad på grund av ras, religion, politisk uppfattning eller ekonomisk eller social ställning.

| AF. | Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter ska myndigheter respektera rättigheterna för barn som skiljts från den ena av eller båda sina föräldrar. |
| --- | --- |

AF.

Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter ska myndigheter respektera rättigheterna för barn som skiljts från den ena av eller båda sina föräldrar.

| AG. | Våld mot och rättsstridig lagföring av minoriteter, inklusive hbti-personer, förekommer fortfarande på många platser runt om i världen och diskriminering inom hälso- och sjukvård, utbildning, sysselsättning och andra sektorer är vanligt förekommande. |
| --- | --- |

AG.

Våld mot och rättsstridig lagföring av minoriteter, inklusive hbti-personer, förekommer fortfarande på många platser runt om i världen och diskriminering inom hälso- och sjukvård, utbildning, sysselsättning och andra sektorer är vanligt förekommande.

| AH. | Runt om i världen fortsätter det att rapporteras om kränkningar av medborgerliga och politiska samt ekonomiska, arbetsrelaterade, sociala och kulturella rättigheter samt miljöskador till följd av de fel som begås av vissa aktörer inom den privata sektorn. Det finns ett tydligt samband mellan korruption, skatteundandragande, olagliga kapitalflöden och människorättskränkningar. |
| --- | --- |

AH.

Runt om i världen fortsätter det att rapporteras om kränkningar av medborgerliga och politiska samt ekonomiska, arbetsrelaterade, sociala och kulturella rättigheter samt miljöskador till följd av de fel som begås av vissa aktörer inom den privata sektorn. Det finns ett tydligt samband mellan korruption, skatteundandragande, olagliga kapitalflöden och människorättskränkningar.

| AI. | FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter gäller för samtliga stater och alla företags verksamhet, oavsett om de är transnationella eller inte, oavsett deras storlek, sektor, lokalisering, ägandeförhållanden och struktur, men effektiva kontroll- och sanktionsmekanismer utgör fortfarande en utmaning i genomförandet av FN:s vägledande principer på global nivå. De särskilda egenskaperna hos små och medelstora företag måste beaktas på vederbörligt sätt och införlivas i en flexibel strategi för företagens sociala ansvar som anpassats efter deras potential. |
| --- | --- |

AI.

FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter gäller för samtliga stater och alla företags verksamhet, oavsett om de är transnationella eller inte, oavsett deras storlek, sektor, lokalisering, ägandeförhållanden och struktur, men effektiva kontroll- och sanktionsmekanismer utgör fortfarande en utmaning i genomförandet av FN:s vägledande principer på global nivå. De särskilda egenskaperna hos små och medelstora företag måste beaktas på vederbörligt sätt och införlivas i en flexibel strategi för företagens sociala ansvar som anpassats efter deras potential.

| AJ. | I oktober 2015 tillkännagav kommissionen sin nya handelsstrategi Handel för alla, i vilken den anger målet att använda handel som en metod för att stärka de mänskliga rättigheterna i tredjeländer. |
| --- | --- |

AJ.

I oktober 2015 tillkännagav kommissionen sin nya handelsstrategi Handel för alla, i vilken den anger målet att använda handel som en metod för att stärka de mänskliga rättigheterna i tredjeländer.

| AK. | Under 2015 började EU utarbeta lagstiftning för att ta itu med handel med mineraler som ger näring åt konflikter. |
| --- | --- |

AK.

Under 2015 började EU utarbeta lagstiftning för att ta itu med handel med mineraler som ger näring åt konflikter.

| AL. | Nationella och internationella idrottsevenemang såsom de olympiska spelen eller världsmästerskapen i fotboll bör inte utnyttjas för politiska ändamål, utan anordnas med full respekt för alla mänskliga rättigheter, i enlighet med den olympiska stadgan, och bör syfta till en harmonisk utveckling för mänskligheten, i syfte att främja ett fredligt samhälle som arbetar för att värna om de mänskliga rättigheterna och människans värdighet och utan diskriminering som grundar sig på nationalitet, ras, religion, politik, kön, könsidentitet, sexuell läggning eller könsegenskaper. |
| --- | --- |

AL.

Nationella och internationella idrottsevenemang såsom de olympiska spelen eller världsmästerskapen i fotboll bör inte utnyttjas för politiska ändamål, utan anordnas med full respekt för alla mänskliga rättigheter, i enlighet med den olympiska stadgan, och bör syfta till en harmonisk utveckling för mänskligheten, i syfte att främja ett fredligt samhälle som arbetar för att värna om de mänskliga rättigheterna och människans värdighet och utan diskriminering som grundar sig på nationalitet, ras, religion, politik, kön, könsidentitet, sexuell läggning eller könsegenskaper.

| AM. | Miljöförändringarna undergräver tillgången till vatten, naturresurser och livsmedel. |
| --- | --- |

AM.

Miljöförändringarna undergräver tillgången till vatten, naturresurser och livsmedel.

De mänskliga rättigheternas centrala roll i EU:s utrikespolitik

| 1. | Europaparlamentet är mycket oroat över att främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna och demokratiska värderingar hotas i hela världen och över att de mänskliga rättigheternas universalitet ifrågasätts allvarligt i många delar av världen, bland annat av auktoritära regimer och terroristgrupper såsom IS. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är mycket oroat över de talrika, och tilltagande, försöken att inskränka utrymmet för det civila samhället och människorättsförsvarare, de ökande begränsningarna av mötes- och yttrandefriheten och det ökande antalet repressiva lagar med konsekvenser för det civila samhället som antas runt om i världen i länder som Ryssland, Turkiet och Kina, bland annat under förevändning av terrorismbekämpning (genom införande av lagar om terrorismbekämpning, nödsituationer och säkerhetsåtgärder) och som ofta har negativa konsekvenser för mänskliga rättigheter och innebär att dessa lagar i många fall missbrukas för repressiva ändamål. Parlamentet påminner om att sådan lagstiftning inte på något sätt får bidra till att det utrymme där grupper i det civila samhället kan verka minskar. Parlamentet kräver ett tydligt fördömande av sådant missbruk och sådana överträdelser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller med bestämdhet att EU har åtagit sig att föra en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, och all annan EU-politik med inriktning på omvärlden, som bygger på främjande av demokrati, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheternas och de grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekten för människans värdighet, principerna om jämlikhet och solidaritet samt respekten för principerna i Förenta nationernas stadga, internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt. Parlamentet upprepar att detta även är inneboende principer för yttre åtgärder som går utöver den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet utvecklingspolitik och humanitär politik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-institutioner och medlemsstater att verka i enlighet med sina åtaganden att främja demokrati och rättsstatsprincipen, skydda och förverkliga mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, inklusive rätten till utveckling med hjälp av samtliga fredliga medel, och att sätta mänskliga rättigheter i centrum för EU:s förbindelser med alla tredjeländer – inbegripet dess strategiska partner – och på alla nivåer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att föregå med gott exempel genom att uttala sig samstämmigt till stöd för de mänskliga rättigheternas odelbarhet, ömsesidiga beroende, inbördes sammanhang och universalitet samt, i synnerhet, genom att ratificera alla de internationella människorättsinstrument som FN inrättat. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att EU bör säkerställa ökad samstämmighet mellan sin interna och externa politik vad gäller respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska värden (varvid människorättsstrategier för främjande av och skydd för hbti-personers rättigheter är avgörande för detta ändamål) och sträva efter ett systematiskt konsekvent och samstämmigt genomförande av EU:s politik för mänskliga rättigheter för att vara en trovärdig utrikespolitisk aktör. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om sitt långvariga engagemang för främjande av mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar, som återspeglas bland annat i den årliga utdelningen av Sacharovpriset för tankefrihet, i det arbete som görs inom underutskottet för mänskliga rättigheter, demokratistöd och valövervakning och det europeiska initiativet för demokrati, i de månatliga plenardebatterna och resolutionerna om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen, och i de många parlamentariska delegationerna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet ser med djup oro på att många människorättsförsvarare utsätts för angrepp i dag. Parlamentet uppmanar EU, och i synnerhet vice ordföranden/den höga representanten, att anta en politik som systematiskt och otvetydigt fördömer dödandet av människorättsförsvarare och alla försök att utsätta dem för någon form av våld, förföljelse, hot, trakasserier, försvinnanden, frihetsberövande eller godtyckliga gripanden, att fördöma dem som begår eller tolererar sådana grymheter och att utöka offentlig diplomati för öppet och tydligt stöd till människorättsförsvarare, även vad gäller deras vittnesmål i multilaterala forum. EU uppmanas att utfärda riktlinjer om denna politik, eftersom detta ökar enhetligheten i EU:s nuvarande prioriteringar som fastställs i EU:s olika befintliga riktlinjer. Parlamentet uppmuntrar EU-delegationerna och medlemsstaternas diplomatiska beskickningar att fortsätta med sitt aktiva stöd till människorättsförsvarare, framför allt genom att systematiskt övervaka rättegångar, besöka människorättsförsvarare i fängelse och, när så är lämpligt, uttala sig om enskilda fall. Parlamentet efterlyser ett inrättande av ett system med tydliga riktmärken och indikatorer för att effektivt övervaka utrymmet för det civila samhället. Parlamentet upprepar vikten av dels det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR), när det gäller att tillhandahålla människorättsförsvarare i fara brådskande direkt finansiellt och materiellt stöd, dels fonden för nödåtgärder, med vars hjälp EU:s delegationer kan bevilja människorättsförsvarare som lever under omedelbart dödshot direkta ad hoc-bidrag. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att uppmuntra till upprättande av nationella människorättsinstitut i enlighet med FN:s Parisprinciper och att bevilja dessa tillräckligt med befogenheter, resurser och sakkunskap för att kunna fullgöra skyddet av och respekten för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att utveckla interparlamentariska förbindelser mellan unionen och dess partnerländer inom ramen för en uppriktig dialog som grundar sig på ömsesidig förståelse och ömsesidigt förtroende, i syfte att effektivt främja de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

10.

EU:s strategiska ram och den nya handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati

| 11. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s andra handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (2015–2019), och anmodar EU och dess medlemsstater att i tid fullständigt, enhetligt och öppet genomföra de åtgärder som ingår i den samt att stärka demokratistödet. Parlamentet understryker att det krävs samförstånd och samordning mellan EU och dess medlemsstater för att få till stånd ett samstämmigt genomförande av handlingsplanen och parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att engagera sig mer i genomförandet och översynen av handlingsplanen. Medlemsstaterna bör rapportera om sitt genomförande av denna handlingsplan. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att EU måste anslå tillräckligt med resurser och sakkunskap, både i form av specifika mänskliga resurser vid delegationerna, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten samt i form av tillgängliga medel för projekt, för att de ambitiösa målen i den andra handlingsplanen ska uppnås. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att ett fritt civilt samhälle är en av grundbultarna i skyddet och stödet för mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar och parlamentet är därför oroat över att utrymmet för det civila samhället i offentligheten krymper och att människorättsförsvarare och journalister allt oftare utsätts för angrepp runt om i världen. Parlamentet välkomnar att ett mål om att ta itu med hot mot utrymmet för det civila samhället tas med i handlingsplanen och uppmanar EU att genomföra planerade åtgärder. Parlamentet uppmuntrar alla parter inom EU:s yttre åtgärder att fastställa och bemöta befintliga brister vad gäller skyddet av mänskliga rättigheter och demokratiska friheter, och att öka samarbetet med det civila samhället, parlament, politiska partier och lokala myndigheter samt regionala och internationella organisationer på plats. Parlamentet uppmärksammar det faktum att handlingsplanen inte har något särskilt mål om att främja demokratiska normer i partnerländer. Kommissionen uppmanas ta fram EU-riktlinjer för demokratistöd. |
| --- | --- |

13.

EU:s årsrapport

| 14. | Europaparlamentet välkomnar försöken att förbättra och göra den tematiska delen av årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati mer kortfattad och systematisk samt mer allmänt tillgänglig för allmänheten. Parlamentet upprepar sin övertygelse om att årsrapporten bör stärkas genom en mer objektiv metod genom vilken rapporten skulle belysa, utöver resultat och bästa praxis, mycket specifika utmaningar och hinder i tredjeländer samt tillhandahålla rekommendationer för korrigerande åtgärder samt information om de åtgärder som vidtagits av Europeiska utrikestjänsten för att övervinna dessa utmaningar. Parlamentet upprepar sin åsikt att de landsrapporter som ingår i årsrapporten bör vara så lite beskrivande som möjligt, att de bör återspegla genomförandet av landstrategierna för mänskliga rättigheter och demokrati och ge en överblick över resultatet av EU:s verksamhet på plats. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till systematisk och omfattande rapportering om de åtgärder som vidtagits, de resultat som uppnåtts och de politiska slutsatser som dragits av åtgärder som svar på parlamentets antagna resolutioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen. Parlamentet insisterar på behovet att säkerställa snabba och lämpliga åtgärder vid människorättsöverträdelser, också i ett tidigt skede av sådana kränkningar. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang utrikestjänstens uppföljning i underutskottet för mänskliga rättigheter av resolutioner avseende diskussioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen. Parlamentet erinrar om sin begäran om omfattande skriftliga svar från kommissionen och utrikestjänsten på parlamentets resolution om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati, vilken spelar en viktig roll för en systematisk och djupgående uppföljning av alla de frågor som tagits upp av parlamentet och i en parlamentarisk granskning. Parlamentet upprepar sin uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten att diskutera med ledamöterna av Europaparlamentet vid två plenarsammanträden per år – den ena gången när EU:s årsrapport läggs fram och den andra gången som svar på parlamentets resolution. |
| --- | --- |

15.

EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter

| 16. | Europaparlamentet påminner om att det är viktigt att EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter får ett starkare och mer flexibelt mandat så att EU görs mer effektivt, enhetligt och synligt när det gäller att främja mänskliga rättigheter och demokratiska principer runt om i världen. Parlamentet upprepar sitt krav på att detta mandat ska bli permanent. Parlamentet anser dessutom att EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör ha rätt att göra offentliga uttalanden, ha initiativrätt, vara synligare för allmänheten och ges tillräckliga resurser och sakkunskap. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av systematiskt stöd till samt genuint och djupgående samråd med det civila samhället innan EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter besöker partnerländer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det starka engagemang som EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter visar för människorättsförsvarare och det civila samhället – inbegripet lokala företrädare samt barn och ungdomar och relevanta internationella organisationer – innan, under och vid uppföljningen av representantens besök till tredjeländer, och betonar betydelsen av ett fortsatt och allt starkare engagemang på dessa punkter samt behovet av transparenta uppföljningsmekanismer. Parlamentet stöder fullt ut EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheters fokus på att främja och skydda ett öppet utrymme för det civila samhället och människorättsförsvarare, vilket är en central prioritering under representantens mandatperiod. Parlamentet uppmanar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att regelbundet rapportera parlamentet efter sina besök. Parlamentet beklagar att det arbete som utförs och den inverkan som görs av EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bara delvis finns tillgängligt i en översyn i årsrapporten om mänskliga rättigheter, via representantens konton på sociala medier och i tillgängliga tal. Parlamentet beklagar även att det inte finns några officiella uppgifter om representantens verksamhet och planer och inte heller några lägesrapporter eller översyner. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att fortsätta att systematiskt verka för EU:s människorättsprioriteringar och att öka EU:s engagemang för alla relevanta regionala och internationella människorättsorganisationer och -mekanismer, Rådet uppmanas att ha som allmän princip att i mandaten för EU:s framtida särskilda representanter för geografiska områden systematiskt inkludera samarbete med EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

18.

Landstrategier för mänskliga rättigheter och demokrati och EU-delegationernas roll

| 19. | Europaparlamentet välkomnar tillägget av demokrati till landstrategierna för mänskliga rättigheter och demokrati som en nödvändig del av varje övergripande analys av tillståndet avseende mänskliga rättigheter och demokrati i partnerländer. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar att det är viktigt att beakta landstrategierna för mänskliga rättigheter och demokrati på alla nivåer av politiskt beslutsfattande gentemot tredjeländer, också vid förberedandet av politiska dialoger på hög nivå, människorättsdialoger, landstrategidokument och årliga handlingsprogram. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet upprepar att landstrategier för mänskliga rättigheter och demokrati bör motsvara EU-åtgärder som ska genomföras i varje land beroende på den specifika situationen i landet och att de bör inbegripa mätbara framstegsindikatorer och möjligheten att justera dessa vid behov. Parlamentet framhåller behovet att kontinuerligt bedöma landstrategier för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet efterlyser ytterligare förbättringar vad gäller samarbete, kommunikation och informationsutbyte mellan EU:s delegationer, medlemsstaternas ambassader och EU:s institutioner vid utarbetande och genomförande av landstrategierna för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet upprepar sin begäran om att Europaparlamentets ledamöter får tillgång till landstrategierna för mänskliga rättigheter och demokrati och erhåller information om hur EU genomför dessa strategier, och att dessa presenteras i ett format som gör det möjligt för ledamöterna att korrekt kunna fullgöra sin granskningsplikt. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar behovet att genomföra en samstämmig och synlig EU-politik för det civila samhället och betonar behovet av en tydligare förståelse av användningen av offentlig diplomati. Parlamentet uppmuntrar till att landstrategier för mänskliga rättigheter och demokrati samt färdplaner offentliggörs, att en effektiv återkoppling införs, att fall följs upp och information delas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar utnämningen av kontaktpunkter för mänskliga rättigheter och/eller jämställdhet vid samtliga EU-delegationer och påminner om sin rekommendation till vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att utarbeta tydliga operativa riktlinjer vad gäller uppgiften för kontaktpunkter för mänskliga rättigheter. Parlamentet insisterar på att det arbete som utförs av kontaktpunkterna för mänskliga rättigheter även bör stödjas av medlemsstaternas diplomatiska personal. Parlamentet begär att kontaktpunkterna för mänskliga rättigheter ska kunna arbeta självständigt, utan politisk inblandning och trakasserier från nationella myndigheter i tredjeländer, framför allt i sina kontakter med människorättsaktivister och det civila samhället. Parlamentet betonar vikten av att utbilda samtliga EU-delegationers personal om innehållet i EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar den utökade budgeten och de förenklade förfarandena för EIDMR 2014–2020 och uppmanar till att den planerade tilldelningen för halvtidsöversynen av EIDMR bibehålls för återstoden av den nuvarande perioden för den fleråriga budgetramen. Parlamentet upprepar behovet av samstämmighet och komplementaritet mellan EU:s olika finansieringsinstrument och behovet att se till att sådan förstärkning är tillämplig för samtliga instrument som är tillägnade mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar till ett årligt antagande av årliga handlingsprogram för EIDMR snarare än, som senast, ett tvåårigt antagande (2016–2017), för att säkerställa maximal flexibilitet som svar på framväxande situationer och optimal komplementaritet med EU:s andra instrument för extern finansiering. |
| --- | --- |

25.

Dialoger och samråd om mänskliga rättigheter

| 26. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för specifika människorättsdialoger och tillstår att de kan vara ett effektivt och ändamålsenligt verktyg för bilaterala engagemang och bilateralt samarbete, såvida de möjliggör för motparter att engagera sig i viktiga frågor, får fram meningsfulla politiska budskap och är resultatinriktade samt åtföljs av en konsekvent uppföljning som bör sträcka sig längre än till utbyte av information om bästa praxis och utmaningar. Parlamentet uppmanar EU att systematiskt införliva diskussioner om situationen för kvinnors och barns rättigheter i alla människorättsdialoger. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet erkänner vikten av att föra specifika människorättsdialoger även med länder där situationen för de mänskliga rättigheterna är mycket problematisk. Parlamentet understryker dock behovet för EU att dra tydliga politiska slutsatser när dessa människorättsdialoger inte leder till några positiva resultat. Parlamentet varnar för att åsidosätta diskussioner om mänskliga rättigheter vid politiska högnivådialoger. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet insisterar på att diskussioner om mänskliga rättigheter aldrig bör underordnas andra intressen vid politiska högnivådialoger. Parlamentet upprepar sin uppmaning till utrikestjänsten att utforma en mekanism för att se över människorättsdialoger i syfte att förbättra dessa. Parlamentet anser att man, om dessa dialoger ideligen misslyckas, bör tillgripa alternativa verktyg till stöd för främjande av mänskliga rättigheter i det berörda landet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anmodar Europeiska utrikestjänsten att systematiskt föra förberedande dialoger med det civila samhället, även på lokal nivå, i syfte att dessa ska bli en del av människorättsdialogerna. Parlamentet betonar vikten av att vice ordföranden/den höga representanten och Europeiska utrikestjänsten vid människorättsdialoger systematiskt tar upp enskilda fall om människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att systematiskt följa upp de åtaganden som gjorts under människorättsdialogerna och att anordna avrapporteringsmöten med organisationer i det civila samhället på ett systematiskt sätt. |
| --- | --- |

29.

EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter

| 30. | Europaparlamentet välkomnar EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter som ett värdefullt verktyg för EU:s utrikespolitik för mänskliga rättigheter som ger praktisk vägledning för EU-delegationer och för medlemsstaternas diplomatiska beskickningar. Parlamentet påminner om sin uppmaning att utan ytterligare dröjsmål anta nya EU-riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker starkt vikten av en fortlöpande bedömning av genomförandet av riktlinjerna genom att använda tydliga riktmärken. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra och offentliggöra en grundlig utvärdering av EU-delegationernas och medlemsstaternas diplomatiska beskickningars genomförande av riktlinjerna i alla tredjeländer för att upptäcka eventuella skillnader och brister i genomförandet och för att åtgärda dessa. För att säkerställa tillbörligt genomförande av riktlinjerna anser parlamentet att Europeiska utrikestjänstens och EU-delegationernas personal behöver en systematisk och effektiv utbildning. |
| --- | --- |

31.

Bekämpning av alla former av diskriminering

| 32. | Europaparlamentet fördömer å det skarpaste alla former av diskriminering, medräknat diskriminering på grund av ras, hudfärg, kön, sexuell läggning, könsidentitet, språk, kultur, religion eller övertygelse, socialt ursprung, kast, börd, ålder, funktionsnedsättning eller någon annan status. Parlamentet efterlyser på nytt en förstärkt EU-politik och EU-diplomati som bör syfta till att undanröja all diskriminering och uppmanar EU att utnyttja varje tillfälle att uttrycka sin djupa oro över sådan diskriminering. EU uppmanas också enträget att fortsätta att verka för ratificering och fullständigt genomförande av alla relevanta FN-konventioner, såsom den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet välkomnar Europeiska utrikestjänstens arbete med en antidiskrimineringshandbok. |
| --- | --- |

32.

Uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP)

| 33. | Europaparlamentet påminner om EU:s åtagande om att integrera aspekter av mänskliga rättigheter och jämställdhet i uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, i linje med de milstolpar som utgörs av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet, och FN:s säkerhetsråds nyligen antagna resolution 2242 där kvinnor intar en central roll i alla insatser för att bemöta globala utmaningar. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sin uppmaning till EU och medlemsstaterna att under processen för att skapa hållbar försoning stödja det systematiska deltagandet av kvinnor som en avgörande del av fredsprocesser. EU uppmanas i detta sammanhang att på den internationella nivån erkänna mervärdet av kvinnors deltagande i konfliktförebyggande arbete och konfliktlösning samt fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd och återuppbyggnad efter konflikter. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att GSFP är ett instrument som inte bara säkerställer europeisk säkerhet utan även ingår i EU:s utrikespolitiska instrument och därmed måste användas för att ytterligare stärka främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati i tredjeländer. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet efterlyser en ytterligare militär integration i Europa för att förbättra de europeiska väpnade styrkornas beredskap och flexibilitet, så att de kan svara på hot och allvarliga människorättskränkningar, folkmord eller etnisk rensning. Parlamentet betonar i detta avseende att konceptet ”skyldighet att skydda” bör befästas i folkrätten och att EU som värdegemenskap bör gå i täten för initiativ och meningsfulla åtgärder för att skydda civila även när de hotas av den egna staten. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker att smuggling av migranter har en koppling till människohandel och utgör en allvarlig människorättskränkning. Parlamentet påminner om att genomförandet av GSFP-uppdrag, såsom Europeiska unionens militära insats i södra centrala Medelhavsområdet (insatsen Eunavfor MED Sophia), är en konkret insats för att bekämpa smuggling av migranter. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta med och intensifiera sådana former av insatser. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar rådet (utrikes frågor) och vice ordföranden/den höga representanten att begära att EU:s uppdragschefer och relevanta EU-representanter (chefer för EU:s civila insatser, befälhavare för EU:s militära insatser och EU:s särskilda representanter) rapporterar om fall av allvarliga kränkningar av internationell humanitär rätt, och att främja uppförandekoden vad gäller säkerhetsrådets åtgärder mot folkmord, brott mot mänskligheten eller krigsbrott, och därmed se till att FN:s medlemsstater åtar sig att stödja säkerhetsrådets åtgärder som syftar till att förebygga eller stoppa sådana brott. Parlamentet efterlyser barnskyddspolicyer i EU:s samtliga insatser inom ramen för civila och militära operationer där man kommer i kontakt med barn. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet begär att EU stärker sitt samarbete med FN vad gäller utformningen av en gemensam strategisk vision för säkerhet på grundval av, å ena sidan, den nya globala EU-strategin för utrikes- och säkerhetspolitik och, å andra sidan, FN:s översyn av sina fredsinsatser och sin arkitektur för fredsbyggande. Parlamentet insisterar på ett samarbete med FN vad gäller stärkande av rollen för och kapaciteten hos regionala och lokala organisationer inom fredsbevarande och konfliktförebyggande arbete, civil och militär krishantering samt konfliktlösning, och en vidareutveckling av förfaranden för användningen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken till stöd för FN-insatser, bland annat genom utplacering av EU:s stridsgrupper, eller genom kapacitetsuppbyggnad och initiativ för reform av säkerhetssektorn, samtidigt som mänskliga rättigheter och jämställdhet integreras i uppdragets arbete och verksamhet. |
| --- | --- |

38.

Multilateralt engagemang för mänskliga rättigheter

| 39. | Europaparlamentet upprepar med eftertryck att mänskliga rättigheter enligt FN:s konventioner är universella, odelbara, avhängiga av varandra och tätt sammankopplade, så som man enades om i Wiendeklarationen och Wienhandlingsprogrammet från 1993, och att respekten för dessa rättigheter måste upprätthållas. Parlamentet påminner om att unionen har förbundit sig att stödja och utveckla internationell rätt inom ramen för FN. Parlamentet betonar att det är viktigt att medlemsstaterna ratificerar alla internationella instrument för mänskliga rättigheter som inrättats av FN, inbegripet de som ingår i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i synnerhet tilläggsprotokollet om fastställande av mekanismer för klagomål och förfrågningar, i enlighet med artikel 21 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU intar en ledande roll för att verka för reformer inom FN i syfte att öka påverkan av och stärka det regelbaserade multilaterala systemet och säkerställa ett effektivare människorättsskydd samt främja folkrätten. Parlamentet upprepar dessutom vikten av att säkerställa att EU aktivt och konsekvent engagerar sig i FN-mekanismer för mänskliga rättigheter, framför allt i tredje utskottet, FN:s generalförsamling och människorättsrådet för att förbättra sin trovärdighet. Parlamentet stöder de insatser som gjorts av Europeiska utrikestjänsten, EU-delegationerna i New York och Genève och medlemsstaterna för att EU ska bli mer konsekvent i människorättsfrågor i FN. Parlamentet uppmuntrar EU till att intensifiera bruket av regionöverskridande initiativ, att ta fram och ställa sig bakom resolutioner och att på nära håll följa FN:s förfarande för allmän återkommande utvärdering. Parlamentet fördömer det faktum att länder som har brutit mot de mänskliga rättigheterna på ett allvarligt sätt ofta har platser i människorättsrådet och uppmanar EU:s medlemsstater att offentliggöra sina röster i människorättsrådet. Parlamentet uppmanar i detta avseende EU och medlemsstaterna att låta rättigheternas lika betydelse återspeglas i deras röstningsmönster och låta ämnet och inte författarna påverka ens röst när det gäller resolutioner från människorättsrådet. Parlamentet betonar vikten och behovet av att EU ständigt finns representerat i alla multilaterala forum och att EU:s åtgärder synliggörs mer. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar EU att särskilt uppmärksamma de omstridda territorierna i det östra grannskapet, där nästan fem miljoner människor lever utan något riktigt människorättsskydd och utan tillgång till rättvisa. Parlamentet uppmanar EU att sätta denna fråga högst upp på den bilaterala dagordningen för att finna lösningar tillsammans med de berörda länderna och att utnyttja alla sina instrument till stöd för konkreta lösningar för att främja de mänskliga rättigheterna i dessa länder samt stödja människorättsförsvararnas arbete där. |
| --- | --- |

41.

Främjande av ett fritt utrymme för det civila samhället samt stöd till människorättsförsvarare

| 42. | Europaparlamentet fördömer med kraft alla former av angrepp, hot, gripanden, dödande, trakasserier eller förtryck av åklagare, domare, advokater, akademiker, och journalister eller medlemmar av alla andra yrkesgrupper vars oberoende och yrkesmässiga frihet spelar en avgörande roll i skapandet av ett demokratiskt samhälle. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet beklagar det växande antalet angrepp på miljö- och människorättsförsvarare världen över. Parlamentet fördömer å det starkaste att deras mördare går straffria och uppmanar Europeiska utrikestjänsten att verka för att de ansvariga ställs inför rätta. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet fördömer med kraft det faktum att många länder världen över nyligen har utfärdat lagar om icke-statliga organisationer, som försvagar det civila samhället och medför en godtycklig tillämpning med straffpåföljder, bland annat fängelse, frysning av tillgångar och tillträdesförbud för personal inom icke-statliga organisationer, särskilt för organisationer som tar emot offentliga medel från utlandet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet fördömer med kraft myndigheters utfärdande av reseförbud som ett sätt att skrämma och tysta oberoende röster bland människorättsförsvarare och aktivister, liksom bland advokater och journalister, och betonar att dessa åtgärder oftast vidtas på ett godtyckligt sätt och utan rättsliga grunder. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet belyser den roll som EU-delegationer har i att bekräfta och främja den avgörande roll som det civila samhället spelar i en demokrati och vad gäller skapande av en gynnsam miljö för det civila samhället, genom att kräva maximal öppenhet och inkludering i sitt samarbete med organisationer i det civila samhället och människorättsförsvarare. Parlamentet beklagar därför att kontaktuppgifterna för kontaktpunkterna för mänskliga rättigheter/sambandsmännen för människorättsförsvarare fortfarande inte finns tillgängliga på webbplatserna för alla EU-delegationer, tio år efter antagandet av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU:s utrikesministrar att på rådets (utrikes frågor) agenda regelbundet föra upp diskussionen om EU:s insatser för att verka för frigivandet av människorättsförsvarare, biståndsarbetare, journalister, politiska aktivister och andra personer, och att anordna ett offentligt årligt möte i rådet (utrikes frågor) med en agenda som tar upp det krympande utrymmet för det civila samhället och fängslandet av människorättsförsvarare, samt att vid alla tillfällen som ges ta upp dessa fall med berörda motparter, även de fall som tagits upp i parlamentets resolutioner avseende diskussioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar världssamfundet att ställa politiska ledare inför rätta när de missbrukar polis- och militärstyrkor på ett systematiskt sätt för att tysta protester mot (en förlängning av) deras ledarskap. |
| --- | --- |

48.

Migranter, flyktingar, asylsökande och internflyktingar

| 49. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med de många flyktingar och migranter som utsätts för svåra människorättskränkningar, eftersom de är offer för konflikter, misslyckanden från statsmakternas sida och nätverk för människohandel. Parlamentet fördömer det dramatiska antalet dödsfall till havs i Medelhavet. Parlamentet är mycket djupt oroat över det ökande antalet människorättskränkningar mot flyktingar, irreguljära migranter och asylsökande på väg till Europa. Parlamentet betonar att kvinnor och barn på flykt, asylsökande och papperslösa migranter är särskilt utsatta på migrantvägarna och inom själva EU. Parlamentet efterlyser omedelbara åtgärder för att göra migrationspolitiken mer samstämd och betonar behovet av ett helhetsgrepp för att hitta hållbara, långsiktiga och konsekventa lösningar som grundas på internationella människorättsnormer och människorättsprinciper samtidigt som man tar itu med de bakomliggande orsakerna till flyktingkrisen. Parlamentet understryker behovet av solidaritet för att skydda migranter och flyktingar i linje med EU:s människorättsbaserade politik. Parlamentet framhäver i detta sammanhang betydelsen av att göra åtskillnad mellan flyktingar och migranter. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att konflikter, krig, bristande samhällsstyrning och bristande respekt för de mänskliga rättigheterna och demokratin är de främsta orsakerna till migration och tvångsförflyttning. Parlamentet betonar att värdländerna bör tillhandahålla fullständig tillgång till gratis offentlig och högkvalitativ utbildning samt hälso- och sjukvård, inklusive tjänster och rättigheter inom sexuell och reproduktiv hälsa, samt tillträde till arbetsmarknaden och boenden som tillgodoser flyktingarnas behov. Parlamentet framhåller att migranternas och flyktingarnas egen vilja att integrera sig och välfärdspolitiken är avgörande för integrationen. Parlamentet uppmanar EU att öka sina ansträngningar för att stödja Libanon och Jordanien, som tar emot fler flyktingar än någonsin tidigare, vilka ofta utsätts får många olika hot. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar behovet att förstärka samarbetet med ursprungs- och transitländerna, både när det gäller att underlätta en ordnad hantering av migrationsströmmar och för att ta itu med grundorsakerna till migration. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att bekämpa grupper som ägnar sig åt smuggling av migranter. Parlamentet påminner om att det är viktigt att EU uppmuntrar dessa länder att underteckna Palermoprotokollet mot människosmuggling. Parlamentet påminner likaså om de åtaganden som avtalades vid toppmötet i Valletta. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar det brådskande behovet att ta fram och införa ett omfattande, samstämmigt och väl samordnat gemensamt europeiskt asylsystem, varigenom ansvaret delas mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att införa fullständig öppenhet vad gäller de medel som ges till tredjeländer för migrationssamarbete och att informera om fastställda garantier för att sådant samarbete vare sig direkt eller indirekt ska gynna säkerhets-, polis- och rättssystem som kränker de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet har tagit del av kommissionens nyligen framlagda förslag till en unionsförteckning över säkra ursprungsländer, genom vilket direktivet om asylförfaranden ändras. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet anser att det kommer att bli nödvändigt att anta nya EU-avtal om återtaganden, vilka bör ha företräde framför bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer, för att öka återtagandenas effektivitet och sörja för att återsändanden sker på ett enhetligt sätt på europeisk nivå. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att genomförandet av återvändandedirektivet sker med respekt för de förfaranden, normer och grundläggande mänskliga rättigheter som gör det möjligt för EU att säkerställa en human och värdig behandling av återvändande personer, i överensstämmelse med principen om ”non-refoulement”. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt asylfall som rör eventuell politisk förföljelse för att förhindra att ett återsändande kan leda till en eventuell kränkning av de mänskliga rättigheterna i ursprungslandet eller i ett tredjeland. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU om att säkerställa att alla avtal om migration, samarbete och återtagande som ingås med tredjeländer respekterar internationella mänskliga rättigheter, flyktingrätt och internationell sjörätt, liksom EU:s principer och värden. Medlemsstaterna uppmanas att i enlighet med gällande internationell rätt respektera principen om ”non-refoulement”. Parlamentet begär att övervakningsmekanismer integreras för att möjliggöra utvärdering av konsekvenserna av migrationssamarbete med tredjeländer, och av gränskontrollåtgärder, för situationen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet håller fast vid att de mänskliga rättigheterna måste integreras och övervakas i all verksamhet som bedrivs av Frontex. EU uppmanas att aktivt delta i diskussionen om begreppet ”klimatflykting”, inbegripet dess eventuella rättsliga definition enligt internationell rätt. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet efterlyser vidare en klausul om att sådana avtal kan upphävas till dess att parterna i praktiken ger tillräckliga garantier för den individuella asylprövningen och mer allmänt för respekten för migranters, asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet påminner om behovet att i europeiska och internationella vatten respektera principen om ”non-refoulement”, som underbyggs av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och befintlig EU-lagstiftning. Parlamentet påminner om åtagandet att ta fram adekvata kanaler för laglig och säker migration och samtidigt stärka skyddet av EU:s yttre gränser. EU och de mer utvecklade tredjeländerna uppmanas att ingå partnerskapsavtal med andra länder för att underlätta familjeåterförening och rörlighet för personer på alla olika kompetensnivåer, även för dem med lägst kvalifikationer. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera och fullt ut genomföra EU:s antagna gemensamma asylpaket och den gemensamma migrationslagstiftningen, särskilt för att skydda utsatta asylsökande, t.ex. barn, kvinnor, äldre och hbti-personer, mot våld och diskriminering under asylprocessen, och att ge medlemsstaterna lämplig utbildning för att möjliggöra lämpliga och praktiska förfaranden. Medlemsstaterna uppmanas att delta i program för vidarebosättning, ge tillgång till familjeåterförening och bevilja humanitära visum. Det är viktigt att komma till rätta med administrativa och politiska hinder för ett skyndsamt genomförande av omplaceringsåtaganden. Parlamentet inser att personer som efter en enskild bedömning av sin asylansökan inte anses uppfylla kraven för skydd i unionen måste kunna återvända på ett säkert sätt. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet är djupt oroat över det allt större antalet barn som är flyktingar och över situationen för ensamkommande eller försvunna barn eller barn som skilts från sin familj. Medlemsstaterna uppmanas med eftertryck att göra det till en absolut prioritet att omgående återförena ensamkommande barn med sina familjemedlemmar. Parlamentet understryker vikten av att ge barn tillgång till hälso- och sjukvård och utbildning som en del av EU:s program för att ta itu med grundorsakerna till migration. De olika länderna uppmanas att upphöra med att hålla barn i förvar samt att ta hänsyn till barnets bästa i samtliga förfaranden och säkerställa skydd för barn i enlighet med internationell rätt. Parlamentet betonar vikten av att anslå tillräckliga resurser för att skydda barn som är flyktingar eller migranter mot våld, exploatering och övergrepp. Kommissionen uppmanas att säkerställa att ensamkommande barn inte försvinner och att ta fram en strategi för att såväl förhindra att ensamkommande barn försvinner inom EU:s territorium i framtiden som hitta de barn som försvunnit. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet inser att asylsökande hbti-personer ofta löper en större risk under resan och efter att de anlänt till det land där de söker asyl, vilket kan yttra sig i trakasserier, utestängning samt sexuellt eller andra former av våld. Parlamentet påminner om att några tredjeländer som anses vara ”säkra” för asylsökande diskriminerar hbti-personer eller till och med kriminaliserar homosexualitet. Parlamentet betonar att utsatta grupper behöver ytterligare garantier, och uppmanar de olika länderna att säkerställa att hbti-flyktingar får det skydd som krävs enligt internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet betonar vikten av att investera i förebyggande åtgärder, närmare bestämt genom att ta fram strategier för integration och social delaktighet. Parlamentet understryker behovet att genomföra särskilda avradikaliserings- och återintegreringsprogram för återvändande personer. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet vill uppmärksamma den problematiska situationen för flyktingar i Syriens grannländer och anser att det är viktigt att EU gör allt som står i dess makt för att bidra till att säkerställa att flyktingarna i dessa länder garanteras anständiga levnadsvillkor, särskilt vad gäller tillgången till hälso- och sjukvård, utbildning och sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet framhåller den dramatiska situationen med internflyktingar, i synnerhet det enorma antalet internflyktingar i Irak och Syrien och det allt större antalet internflyktingar i Ukraina. Sammantaget rör det sig om 1,4 miljoner människor under 2015. Parlamentet betonar att program för flyktingar i en region även behöver uppmärksamma och inbegripa den osäkra framtiden för internflyktingar. Kommissionen, medlemsstaterna och världssamfundet uppmanas att vidta åtgärder för att på plats förbättra situationen för dessa människor och säkerställa att fördrivna personer har tillgång till anständiga bostäder, mat, hälso- och sjukvård samt utbildning. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påminner om att 19,3 miljoner människor, enligt organisationen Internal Displacement Monitoring Centre (IDMC), har fördrivits på grund av miljökatastrofer bara under 2015. Parlamentet påminner om att denna situation främst gäller de södra regionerna. 85 procent av de berörda människorna finns i utvecklingsländer, i första hand inom ett land eller i delar av länder. |
| --- | --- |

66.

Människohandel

| 67. | Europaparlamentet uppmanar EU att prioritera kampen mot människohandel inom sin yttre politik och åtgärda detta problem på både efterfråge- och utbudssidan, och då ägna särskild uppmärksamhet åt skyddet av offren och öka kommunikationen och samarbetet med relevanta aktörer i kampen mot människohandel. Parlamentet upprepar att alla medlemsstater måste genomföra direktiv 2011/36/EU och EU:s strategi för utrotande av människohandel. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet påminner om att kriminella nätverk drar fördel av det ökande migrationstrycket och bristen på säkra migrationskanaler, och av migranters och flyktingars sårbarhet, särskilt kvinnors, flickors och barns sårbarhet, i syfte att utsätta dem för människosmuggling, människohandel, slaveri och sexuell exploatering. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU och medlemsstaterna att lägga tonvikt vid att identifiera flyktingar och migranter såsom offer för människohandel eller offer för kränkningar och övergrepp inom ramen för människosmuggling. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang utbildning för gränsvakter för att säkerställa en noggrann identifiering, vilket är grundläggande för att förverkliga de rättigheter som offren har enligt lag. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar de ökade medlen till operationerna Triton och Poseidon. Parlamentet noterar inledandet av insatsen Eunavfor MED Sophia mot människosmugglare och människohandlare i Medelhavet och stöder en stärkt förvaltning av unionens yttre gränser. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ratificera och genomföra den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

71.

Sambanden mellan utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter

| 72. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över ökningen av extrem fattigdom och ojämlikhet i vissa delar av världen, vilket äventyrar ett fullständigt åtnjutande av alla mänskliga rättigheter. Parlamentet anser att respekt för mänskliga rättigheter och rätten till utveckling är direkt sammankopplade. Parlamentet betonar att respekt för mänskliga rättigheter, särskilt sociala och ekonomiska rättigheter, jämställdhet, goda styrelseformer, upprätthållande av demokratin och rättsstatsprincipen samt fred och säkerhet utgör förutsättningar för att utrota fattigdom och ojämlikhet. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar 2030-agendan för hållbar utveckling. Parlamentet betonar att EU:s utvecklingssamarbete med tredjeländer bör ha som målsättning att skapa en internationell miljö som befrämjar förverkligandet av sociala och ekonomiska rättigheter, och efterlyser ett genomförande av FN:s förklaring från 1986 om rätten till utveckling. Parlamentet påminner om den avgörande betydelsen av principen om en konsekvent politik för utveckling, såsom den anges i artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, för att åstadkomma respekt för de mänskliga rättigheterna. EU uppmanas att säkerställa att nödvändiga riktlinjer, konsekvensbedömningar samt övervaknings- och rapporteringsmekanismer gör att en konsekvent politik för utveckling blir verklighet i EU:s och medlemsstaternas politik. Ett genomförande av en konsekvent politik för utveckling, såsom den anges i artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och tydligt definierade resultatramar i EU:s alla instrument och människorättsmekanismer, är avgörande för att 2030-agendan ska fullbordas, marginaliserade och sårbara grupper inkluderas och en människorättsbaserad strategi integreras. Parlamentet insisterar på starkare enhetlighet och samordning mellan alla delar av EU:s utrikespolitik och instrument i samband med genomförandet av den människorättsbaserade strategin. Medlemsstaterna uppmanas att vidta åtgärder inom ramen för sina befogenheter och hålla fast vid de utvecklingsåtaganden de gjort och vid EU:s politik på detta område. Kommissionen uppmanas att göra en utvärdering av användningen av verktygen för en människorättsbaserad strategi i delegationerna, och att ge parlamentet en sammanfattning av den utvärderingen. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet påminner om införandet av en människorättsbaserad strategi i EU:s utvecklingspolitik, syftande till att integrera människorättsprinciper i EU:s operativa verksamhet för utveckling som omfattar planer för synkronisering av verksamheten avseende mänskliga rättigheter och utvecklingssamarbete både inom högkvarteren och på fältet. Parlamentet vill se ökad spridning av verktygen för en människorättsbaserad strategi bland våra partner, inklusive lokala myndigheter, det civila samhället och den privata sektorn, och uppmanar kommissionen att noggrant övervaka dess genomförande. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet anser att mänskliga rättigheter för alla måste vara ett genomgående inslag för att alla mål och målsättningar i 2030-agendan ska kunna uppnås. Parlamentet önskar att man på nationell och internationell nivå ska upprätta ramar för målen för hållbar utveckling med inkluderande människorättsorienterade och rättighetsbaserade indikatorer för att säkerställa höggradig öppenhet och ansvarsskyldighet i detta avseende, så att de resurser som avsätts för utveckling verkligen når behövande människor. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet bekräftar än en gång det akuta behovet av åtgärder mot den världsomfattande utmaning som fattigdom och undernäring samt försummade sjukdomar utgör. Parlamentet efterlyser en ambitiös och långsiktig politisk strategi och handlingsplan för global hälsa, innovation och tillgång till läkemedel, med bland annat investeringar i forskning och utveckling, för att slå vakt om rätten till en levnadsstandard som är tillräcklig för att alla människor ska vara friska och må bra, utan någon diskriminering på grund av ras, religion, politisk övertygelse, ekonomiska eller sociala villkor, könsidentitet eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet är oroat över varje form av försök att använda finansiering som är öronmärkt för fattigdomsbekämpning och främjande av utveckling – vilket också i praktiken omsätter politik vars yttersta syfte är att upprätthålla mänskliga rättigheter – för syften som inte är utvecklingsrelaterade. Parlamentet betonar att utvecklingsbistånd bör syfta till att utrota fattigdomen och inte bara vara ett verktyg för att kontrollera migration, och påminner om vikten av målet om fred, rättvisa och starka institutioner (mål nr 16) bland målen för hållbar utveckling, för att genomföra förbättringar i fråga om mänskliga rättigheter och en effektiv demokratisk samhällsstyrning. För att säkerställa insynen i EU:s bistånd och ansvarsskyldigheten för mottagarländerna bör en klausul om korruptionsbekämpning införas i alla utvecklingsprogram, och nyckelmål för all utrikespolitik från EU:s sida bör vara en konsolidering av rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, institutionell kapacitet med användning av budgetstöd, demokratiskt deltagande och representativt beslutsfattande, stabilitet, social rättvisa och inkluderande och hållbar tillväxt så att en rättvis fördelning av välståndet möjliggörs. Parlamentet varnar för populism, extremism och konstitutionellt missbruk som rättfärdigar brott mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet noterar den konsekvent bristande finansieringen, till följd av växande humanitära behov, vad gäller humanitärt bistånd, samt tillkortakommandena inom ramen för Världslivsmedelsprogrammet, vilka leder till nedskärningar i livsmedelsförsörjningen. FN:s medlemsstater och EU och dess medlemsstater uppmanas att som minimum fullgöra sina ekonomiska åtaganden. Parlamentet noterar i detta sammanhang att de flesta EU-medlemsstater inte har fullgjort sitt åtagande om att ge 0,7 procent av sin BNP till utvecklingsbistånd, men välkomnar EU:s åtaganden när det gäller humanitärt bistånd och civilskydd, där EU och dess medlemsstater utgör de som bidrar med mest. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet välkomnar den nya europeiska externa investeringsplanen och förvaltningsfonden för Afrika, som skapats för att inte bara ta itu med grundorsakerna till fattigdom, ojämlikhet och irreguljär migration genom att skapa hållbar tillväxt och varaktiga arbetstillfällen, utan även uppmuntra till respekt för de mänskliga rättigheterna och privata investeringar i Afrika och EU:s grannskap. Parlamentet begär att Europeiska regionala utvecklingsfonden ska användas tillfälligt i EU:s grannländer för att bidra till att stabilisera dem. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar införandet av ett utvecklingskapitel i EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2015 och önskar att detta ska bli standardpraxis i framtida årsrapporter. |
| --- | --- |

80.

Handel, företag och mänskliga rättigheter

| 81. | Europaparlamentet efterlyser ett skyndsamt, verkningsfullt och omfattande genomförande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Alla FN:s medlemsstater, medräknat EU-medlemsstaterna, uppmanas eftertryckligen att ta fram och genomföra nationella handlingsplaner. Parlamentet anser att handel och mänskliga rättigheter kan gå hand i hand och att näringslivet spelar en viktig roll när det gäller att främja mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet bekräftar än en gång det akuta behovet att agera fortlöpande och på ett ändamålsenligt och konsekvent sätt på alla nivåer, inbegripet nationell, europeisk och internationell nivå, för att effektivt hantera människorättskränkningar och korruption som internationella företag gör sig skyldiga till när dessa uppkommer samt att säkerställa att företagen kan ställas till svars, även genom att hantera de rättsliga problem som den extraterritoriella dimensionen hos företag och deras uppförande resulterar i. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar FN, och EU och dess medlemsstater, att med multinationella och europeiska företag ta upp problemen med markrofferi och behandlingen av försvarare av markrättigheter, som i många fall faller offer för repressalier, inbegripet hot, trakasserier, godtyckliga gripanden, övergrepp och mord. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet ser mycket positivt på det arbete som inletts för utarbetandet av en bindande FN-konvention om företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet beklagar dock alla handlingar som hindrar denna process och uppmanar EU och dess medlemsstater att delta konstruktivt i dessa förhandlingar. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet påminner om de olika men kompletterande roller som stater och företag har i fråga om att skydda de mänskliga rättigheterna. Parlamentet upprepar med eftertryck att stater där det förekommer kränkningar av de mänskliga rättigheterna måste bevilja offren tillgång till effektiva rättsmedel. I detta sammanhang påminner parlamentet om att tredjeländers respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive garanterad tillgång till effektiva rättsmedel för alla som utsätts för sådana kränkningar, utgör en mycket viktig aspekt i EU:s yttre förbindelser med dessa länder. Parlamentet välkomnar att EU har spelat en ledande roll i förhandlingarna om och genomförandet av ett antal initiativ för globalt ansvar, vilka går hand i hand med främjandet av och respekten för internationella normer. Parlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 20 juni 2016 om företag och mänskliga rättigheter, och det faktum att man där förespråkar att de nationella handlingsplanerna för företag och mänskliga rättigheter ska inbegripa tillgång till rättsmedel. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet påminner om att den särskilda karaktären hos små och medelstora företag, som främst är aktiva på lokal och regional nivå och inom specifika sektorer, behöver uppmärksammas. Parlamentet anser att det därför är centralt att unionens politiska strategier i fråga om företagens sociala ansvar, däribland de nationella handlingsplanerna om företagens sociala ansvar, vederbörligen beaktar de små och medelstora företagens särskilda behov, är förenliga med principen ”tänk småskaligt först” och erkänner de små och medelstora företagens informella och intuitiva strategi i förhållande till sitt sociala ansvar. Parlamentet motsätter sig återigen varje initiativ som kan komma att medföra ytterligare administrativa eller finansiella bördor för små och medelstora företag. Däremot stöder parlamentet insatser som gör det möjligt för små och medelstora företag att vidta gemensamma åtgärder. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera politisk samstämmighet vad gäller näringsliv och mänskliga rättigheter på alla nivåer, i synnerhet i samband med unionens handelspolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att regelbundet rapportera om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att de mänskliga rättigheterna skyddas på ett effektivt sätt i samband med företagsverksamhet. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet upprepar sin tydliga uppmaning till ett systematiskt införande av människorättsklausuler i alla internationella avtal, inklusive handels- och investeringsavtal som ingåtts eller kommer att ingås mellan EU och tredjeländer. Parlamentet anser också att det måste införas mekanismer för förhandskontroller som ska genomföras innan ett ramavtal sluts och – som en central del av avtalet – utgöra ett villkor för att avtalet ska kunna slutas samt mekanismer för efterhandskontroller för att kunna bemöta överträdelser av nämnda klausuler med konkreta sanktioner, såsom lämpliga sanktioner som fastställts i människorättsklausulerna i avtalet, inbegripet ett eventuellt (tillfälligt) upphävande av avtalet. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet efterlyser inrättande av mekanismer som syftar till att säkerställa att såväl stater som företag respekterar mänskliga rättigheter, och inrättandet av mekanismer för klagomål för människor vars rättigheter kränks av handels- eller investeringsavtal. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet noterar kommissionens lagstiftningsförslag av den 28 september 2016 om ändring av förordning (EG) nr 428/2009 om kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (COM(2016)0616), som syftar till att stärka kontrollen med tanke på att vissa produkter och tekniker kan missbrukas för att begå allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet noterar avtalet om att uppdatera EU:s exportkontroll när det gäller varor som kan användas för verkställande av dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och begär att denna viktiga lagstiftning genomförs på ett ändamålsenligt sätt och fullt ut. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att uppmuntra tredjeländer att överväga att anta liknande lagstiftning, samt att lansera ett initiativ för att verka för en internationell ram om redskap som används vid tortyr och dödsstraff. Parlamentet välkomnar initiativet för en förordning om inrättande av ett system för vederbörlig aktsamhet i leveranskedjan när det gäller ansvarsfull användning av mineraler från konfliktområden. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att uppdatera EU:s lagstiftning om exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden. Parlamentet betonar att det prioriterar kravet på respekt för mänskliga rättigheter för beviljande av exportlicenser och uppmanar medlemsstaterna att äntligen komma överens om att gå i riktning mot en modernare, flexiblare och mer människorättsbaserad exportpolitik. Medlemsstaterna uppmanas att utföra striktare och mer människorättsbaserade vapenexportkontroller, särskilt när det gäller länder där det bevisligen förekommer våldsamt internt förtryck och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av kommissionens nya handelsstrategi ”Handel för alla”, där man strävar efter att införliva mänskliga rättigheter i handelspolitiken och utnyttja EU:s ställning som handelsblock för att främja mänskliga rättigheter i tredjeländer. Parlamentet betonar att detta kommer att kräva att handels- och utrikespolitiska initiativ är helt konsekventa och kompletterar varandra och att det finns ett nära samarbete mellan de olika generaldirektoraten, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaternas myndigheter. Parlamentet noterar kommissionens planer på att stärka den europeiska ekonomiska diplomatin och betonar att handelspolitiken också bör bidra till hållbar tillväxt i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att involvera samtliga berörda parter i diskussionen om lagstiftningsramen och företagens skyldigheter i länder där privata och offentliga investeringar förväntas öka. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att säkerställa att de projekt som EIB stöder är i linje med EU:s politik, och rekommenderar förbättrade efterhandskontroller där man bedömer den ekonomiska, sociala och miljömässiga påverkan av EIB-stödda projekt. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet välkomnar den nya förordningen om det allmänna preferenssystemet (GSP+), som trädde i kraft den 1 januari 2014 och som är ett viktigt instrument i EU:s handelspolitik för att främja mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter, miljöskydd och goda styrelseformer i sårbara utvecklingsländer. Parlamentet välkomnar särskilt att handelsförmåner inom GSP+ såväl i sig som rättsligen villkorats med ett fortsatt genomförande av internationella människorättskonventioner. Parlamentet välkomnar offentliggörandet av kommissionens första tvåårsrapport om genomförandet av GSP+ och den föregående dialogen med parlamentet om denna rapport innan den offentliggjordes. Brott mot centrala arbetsrättsliga standarder har rapporterats i flera länder med GSP+-status, och parlamentet efterlyser med kraft ett verkligt genomdrivande av GSP+. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att inkludera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen i förteckningen över konventioner som krävs för att få GSP+-status, och uppmanar de stater som har ansökt om GSP+-status men inte är parter i stadgan att ratificera den. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att 14 länder har tilldelats särskilt fördelaktiga handelsförmåner inom ramen för GSP+, som trädde i kraft den 1 januari 2014, samt den starkt efterfrågade efterlevnaden av 27 internationella konventioner (däribland konventionerna om grundläggande mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter). |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet upprepar sin tydliga uppmaning till omfattande, föregående bedömningar av människorättskonsekvenserna som på ett väsentligt sätt beaktar det civila samhällets åsikter i samband med alla handels- och investeringsavtal. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av nya riktlinjer för analys av inverkan på mänskliga rättigheter i konsekvensbedömningar för handelsrelaterade politiska initiativ (60), men är mycket oroat över kvaliteten på delarna rörande mänskliga rättigheter i bedömningen av konsekvenserna för hållbar utveckling i fråga om avtalet om investeringsskydd mellan EU och Myanmar och över att kommissionen inte genomförde någon bedömning av människorättskonsekvenserna när det gäller frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam. Parlamentet upprepar sitt stöd för en omfattande bedömning som en del av efterhandsbedömningen av dessa avtal. |
| --- | --- |

96.

Idrott och mänskliga rättigheter

| 97. | Europaparlamentet är oroat över att länder med en mycket bristfällig människorättsbakgrund får stå värd för stora idrottsevenemang, såsom fotbolls-VM i Ryssland 2018 och Qatar 2022 och olympiska spelen i Peking 2022, samt över alla människorättsbrott som begås till följd av stora idrottsevenemang, inklusive tvångsavhysning utan samråd med eller kompensation för den drabbade befolkningen, utnyttjande av utsatta grupper såsom barn och migrantarbetare, vilket kan liknas vid slaveri, och nedtystande av organisationer i det civila samhället som avslöjar sådana kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar Internationella olympiska kommittén (IOK) och Internationella fotbollsförbundet (Fifa) att anpassa sina metoder till sportsliga ideal genom att införa garantier för att förhindra, övervaka och ge kompensation för samtliga människorättsbrott som begås i anslutning till stora idrottsevenemang. Parlamentet vill att det tas fram en politisk EU-ram för idrott och mänskliga rättigheter. EU och medlemsstaterna uppmanas att samarbeta med nationella idrottsförbund, företag och organisationer i det civila samhället när det gäller villkoren för deras medverkan i sådana evenemang. |
| --- | --- |

97.

Personer med funktionsnedsättning

| 98. | Europaparlamentet välkomnar de nya målen nr 12 och nr 16, särskilt delpunkt 16 f, i rådets slutsatser om handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, och uppmanar kommissionen att säkerställa att genomförandet av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning systematiskt tas upp i människorättsdialoger med tredjeländer. Parlamentet konstaterar att de särskilda behoven hos personer med funktionsnedsättning måste beaktas i arbetet med icke-diskriminering, och uppmanar med eftertryck till en grundlig granskning av ändamålsenligheten i funktionsnedsättningsrelaterade projekt och till att de funktionsnedsattas organisationer ska få medverka ordentligt i planeringen och genomförandet av dessa projekt. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa verklig rörelsefrihet i det offentliga rummet för personer med funktionsnedsättning och därmed även likvärdig möjlighet att delta i samhällslivet. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet kräver att de mänskliga rättigheterna för personer med funktionsnedsättning integreras i EU:s yttre politik och åtgärder utan undantag, särskilt i EU:s migrations- och flyktingpolitik, så att deras särskilda behov kan tillgodoses på lämpligt sätt, eftersom de är utsatta för multipel diskriminering. Parlamentet påminner om att kvinnor och barn med funktionsnedsättning upplever multipel diskriminering och oftare löper större risk att drabbas av våld, övergrepp, misshandel eller exploatering. Parlamentet stöder kraftfullt rekommendationen att integrera ett jämställdhetsperspektiv i EU:s alla handikappstrategier, även i dess yttre politik och åtgärder. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten att fortsatt stödja ratificeringen och genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i de länder som ännu inte har ratificerat eller genomfört den. EU bör föregå med gott exempel genom att på ändamålsenligt sätt genomföra FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i unionen. EU uppmanas att inta en ledande roll vid genomförandet av en inkluderande 2030-agenda för hållbar utveckling som säkerställer att ingen glöms bort, såsom kommittén för rättigheter för personer med funktionsnedsättning rekommenderade i sina avslutande iakttagelser beträffande översynen av EU:s genomförande av konventionen. |
| --- | --- |

101.

Kvinnors och barns rättigheter

| 102. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av handlingsplanen för jämställdhet (2016–2020), som innehåller en övergripande förteckning över åtgärder för att förbättra kvinnors situation med avseende på lika rättigheter och egenmakt. Parlamentet betonar att handlingsplanen bör genomföras tillsammans med handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati för att säkerställa ett erkännande av kvinnors mänskliga rättigheter i sig. Parlamentet välkomnar även antagandet av det strategiska engagemanget för jämställdhet (2016–2019), som främjar jämställdhet och kvinnors rättigheter runtom i världen. Parlamentet slår än en gång fast att kvinnors rättigheter inte får äventyras på grund av särskilda förbud inom en viss religion eller tro. Parlamentet begär att EU ökar sitt stöd för genomförandet av de skyldigheter och åtaganden inom området kvinnors rättigheter som härrör från konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, Pekingplattformen samt Kairoförklaringen om befolkning och utveckling samt resultatgranskningarna av dessa och målen för hållbar utveckling. Parlamentet betonar vikten av att inte undergräva regelverket i Peking- och Kairoplattformarna om tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård som en grundläggande mänsklig rättighet och skyddet av sexuella och reproduktiva rättigheter, och att säkerställa att all nödvändig säker sjukvård och psykologiskt stöd och psykologisk vård ges till kvinnliga offer för våldtäkt i krig – inklusive säker abort, i enlighet med internationell humanitär rätt. Parlamentet påpekar att familjeplanering, mödravård, enkel tillgång till preventivmedel, säker abort och alla relevanta tjänster som avser sexuell och reproduktiv hälsa är viktiga faktorer för att rädda livet på kvinnor och minska barna- och mödradödligheten. Parlamentet betonar vikten av att låta dessa strategier vara centrala delar av utvecklingssamarbetet med tredjeländer. Parlamentet betonar nödvändigheten av att försvara kvinnors alla rättigheter, garantera respekt för deras mänskliga värdighet och utrota våld och diskriminering gentemot dem för att förverkliga deras mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar alla individers rätt att fritt fatta beslut i frågor som rör deras sexualitet samt sexuella och reproduktiva hälsa. Parlamentet erkänner i detta avseende kvinnors oförytterliga rättigheter att fatta självständiga beslut, inklusive när det gäller tillgång till familjeplanering. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet bekräftar åter sitt fördömande av alla former av övergrepp och våld mot kvinnor och barn och varje form av könsrelaterat våld, inklusive de skadliga metoderna med tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, kvinnlig könsstympning, exploatering och slaveri, våld i hemmet och användningen av sexuellt våld i krigföringens tjänst. Parlamentet anser att våldet mot kvinnor även har en psykologisk form, och betonar behovet att integrera könsrelaterad hänsyn som bland annat främjar ett aktivt deltagande av kvinnor i humanitärt bistånd och att införliva skyddsstrategier mot sexuellt och könsrelaterat våld samt grundläggande hälsoåtgärder som inbegriper tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa. Parlamentet betonar att kommissionen och medlemsstaterna inte bara måste bekämpa alla former av våld mot kvinnor, utan även måste prioritera främjande av tillgången till utbildning och kampen mot könsstereotyper rörande flickor och pojkar från en mycket tidig ålder. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att skyndsamt ratificera Istanbulkonventionen för att säkerställa samstämmighet mellan EU:s interna och externa åtgärder mot våld mot kvinnor och flickor samt könsrelaterat våld. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag av den 4 mars 2016 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen, som är det första rättsligt bindande internationella instrumentet för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor. Parlamentet anser att detta kommer att göra EU:s inrikes- och utrikespolitik ändamålsenligare och mera konsekvent, samt öka EU:s ansvar för – och stärka dess roll i – att bekämpa våld mot kvinnor och könsrelaterat våld på internationell nivå. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och rådet att göra allt för att konventionen ska undertecknas och ingås från EU:s sida. Samtidigt uppmuntras de 14 medlemsstater som ännu inte har undertecknat och ratificerat Istanbulkonventionen att göra detta och säkerställa att konventionen genomförs korrekt. Parlamentet framhåller behovet att säkerställa att hälso- och sjukvårdspersonal, poliskårer, åklagare, domare, diplomater och fredsbevarande styrkor, både inom EU och i tredjeländer, får korrekt utbildning för att hjälpa och stödja våldsoffer, i synnerhet kvinnor och barn, i konfliktsituationer och insatser ute på fältet. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet är djupt oroat över de människorättskränkningar som drabbar kvinnor och barn i flyktingläger och mottagningscentrum, där fall av sexuellt våld mot och ojämlik behandling av kvinnor och barn har rapporterats. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Europeiska utrikestjänsten att verka för striktare regler och god praxis i tredjeländer. Parlamentet betonar behovet av att kvinnor och barn som råkat ut för övergrepp under konflikter får hälso- och sjukvård och psykisk vård, i linje med internationell rätt, och behovet av kontinuerlig utbildning, hälso- och sjukvård samt livsmedelsförsörjning för barn i flyktingläger, i konfliktområden och i områden som är påverkade av extrem fattigdom och extrema miljöförhållanden. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet noterar att åtgärder för att komma till rätta med könsrelaterat våld även måste hantera våld via nätet, inklusive trakasserier, mobbning och hot, samt omfatta arbete för att skapa en internetmiljö som är trygg för kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet välkomnar antagandet, och stöder genomförandet, av FN:s säkerhetsråds nyligen antagna resolution 2242, där kvinnor utgör en central del i alla insatser för att bemöta globala utmaningar, och ytterligare ansträngningar efterlyses för att integrera agendan för kvinnor, fred och säkerhet i alla de olika dimensionerna av fredsbevarande. Parlamentet betonar vikten av att kvinnor jämlikt, fullt ut och aktivt medverkar i att förebygga och lösa konflikter, samt i fredsförhandlingar och fredsbyggande processer. Parlamentet rekommenderar att ett kvotsystem införs för att främja kvinnors deltagande på alla politiska nivåer. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet beklagar djupt att romer, särskilt romska kvinnor, fortsatt utsätts för omfattande diskriminering och antiziganism, vilket ger bränsle åt en cykel av missgynnande, utestängande, segregering och marginalisering. EU och medlemsstaterna uppmanas att till fullo respektera romernas mänskliga rättigheter genom att säkerställa rätten till utbildning, hälso- och sjukvård, sysselsättning, bostad och socialt skydd. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet beklagar djupt bristen på jämställdhet inom politiken och underrepresentationen av kvinnor i politiska, sociala och ekonomiska beslutsprocesser, vilken undergräver mänskliga rättigheter och demokrati. Regeringarna bör sträva efter jämställdhet i processerna för att bygga upp och upprätthålla demokratin, samt bekämpa alla former av könsdiskriminering i samhället. Parlamentet betonar att valobservatörsuppdragens rapporter innehåller precisa riktlinjer för EU:s politiska dialog med tredjeländer, med syftet att förbättra kvinnors deltagande i valprocesser och länders demokratiska liv. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet beklagar djupt att vissa länder fortfarande begränsar kvinnors deltagande i val. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet beklagar djupt att kvinnor världen över fortsatt står inför enorma utmaningar när det gäller att hitta och behålla ett anständigt arbete, vilket framgår av Internationella arbetsorganisationens rapport Women at work 2016. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet beklagar att glastaket för kvinnor i näringslivet, lönegapet mellan könen och samhällets motarbetande av kvinnligt företagande fortfarande är globala företeelser. Parlamentet efterlyser initiativ för ytterligare egenmakt åt kvinnor, särskilt på områdena egenföretagande och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet påminner om att tillgång till utbildning, yrkesutbildning och mikrokrediter är nödvändiga verktyg för att ge kvinnor större egenmakt och förhindra kränkningar av deras mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet uppmuntrar kvinnor att aktivt delta i fackliga och andra organisationer, eftersom detta i hög grad kommer att bidra till att införa jämställdhetsaspekter i arbetsförhållandena. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att fokusera på kvinnors ekonomiska och politiska frigörelse i utvecklingsländer genom att främja deras medverkan i företag och i genomförandet av lokala och regionala utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra jämställdhetsbudgetering i all relevant EU-finansiering. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet uppmanar till investeringar som riktas till kvinnor och ungdomar, som ett effektivt sätt att bekämpa fattigdom, i synnerhet kvinnors fattigdom. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet är djupt oroat över att den snabba utbredningen av antimikrobiell resistens förväntas bli den största dödsorsaken i världen, som särskilt kommer att drabba utsatta och svaga människor i utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att omgående utarbeta en verkligt ändamålsenlig folkhälsostrategi. |
| --- | --- |

117.

Barns rättigheter

| 118. | Europaparlamentet bekräftar än en gång behovet av att FN:s konvention om barnets rättigheter och dess fakultativa protokoll skyndsamt universellt ratificeras och genomförs i praktiken, och begär att EU systematiskt samråder med relevanta organisationer för barns rättigheter på lokal och internationell nivå samt i sina politiska dialoger och människorättsdialoger med tredjeländer tar upp frågan om statliga parters skyldigheter att genomföra konventionen. Parlamentet välkomnar att Sydsudan och Somalia har ratificerat konventionen. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att undersöka hur EU kan ansluta sig till FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet begär att EU fortsätter att främja EU:s och Unicefs verktygslåda för barns rättigheter Integrating child rights in development cooperation (integrering av barnets rättigheter i utvecklingssamarbete) genom sina externa delegationer och fortsätter att utbilda EU-delegationers personal på ett adekvat sätt inom detta område. Parlamentet framhåller det allvarliga problemet med oregistrerade barn som föds utanför föräldrarnas hemland – ett särskilt allvarligt problem i samband med flyktingar – och uppmanar EU att vid behov ta upp frågan i alla politiska dialoger med tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta strategier för och i internationella forum främja skyddet av barn med fängslade föräldrar, för att råda bot på diskrimineringen och stigmatiseringen av dessa barn. Parlamentet betonar att miljontals barn fortfarande lider av undernäring, varav ett stort antal drabbas av oåterkalleliga, långsiktiga men eller till och med dör. Parlamentet uppmanar kommissionen och världssamfundet att införa innovativa metoder för att effektivt åtgärda problemet med undernäring, i synnerhet bland barn, med största möjliga utnyttjande av hela livsmedelskedjan och därmed tillsammans med partnerskap mellan myndigheter, företag och människor, liksom av alla andra tillgängliga resurser, särskilt sociala medier. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet framhåller behovet av internationellt bistånd i arbetet med att söka efter och befria kvinnor och barn som fortfarande befinner sig i fångenskap hos Daish och andra terroristorganisationer eller paramilitära organisationer, samt för att främja särskilda program för vård i EU och världen över för före detta fångar. Parlamentet uttrycker oro över rekryteringen av barn och deras deltagande i terroristverksamhet och militär verksamhet. Parlamentet betonar behovet att ta fram strategier för vägledning i sökandet efter, och befriandet, rehabiliteringen och återintegreringen av dessa barn. Parlamentet betonar behovet att främja politik till förmån för avväpning, rehabilitering och återintegrering av barnsoldater. Parlamentet upprepar att kommissionen bör föreslå en heltäckande strategi för barnets rättigheter och en handlingsplan för de kommande fem åren, i syfte att prioritera barnets rättigheter inom EU:s utrikes- och inrikespolitik samt främja barnets rättigheter, framför allt genom att bidra till att säkerställa barns tillgång till vatten, sanitet, hälso- och sjukvård och utbildning, inbegripet i konfliktområden och flyktingläger. |
| --- | --- |

120.

Äldres rättigheter

| 121. | Europaparlamentet välkomnar mål nr 16 g i handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som syftar till att öka medvetenheten om de mänskliga rättigheterna och de särskilda behoven hos äldre människor. Parlamentet är oroat över de negativa effekterna av åldersdiskriminering. Parlamentet understryker de särskilda utmaningar som äldre människor ställs inför vid åtnjutandet av sina mänskliga rättigheter, t.ex. när det gäller tillgången till socialt skydd och hälso- och sjukvård. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja den pågående översynen av det internationella handlingsprogrammet från Madrid om åldrandefrågor för att kartlägga genomförandet av befintliga instrument och fastställa eventuella brister. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att aktivt delta i FN:s öppna arbetsgrupp om åldrande och öka sina ansträngningar för att skydda och främja äldre personers rättigheter, även genom att överväga att ta fram ett nytt rättsligt instrument. |
| --- | --- |

121.

Rättigheter för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella personer (hbti-personer)

| 122. | Europaparlamentet är djupt oroat över att våldet mot och diskrimineringen av hbti-personer ökar. Parlamentet fördömer skarpt den senaste tidens ökning av diskriminerande lagar och våldsdåd mot individer på grund av deras sexuella läggning, könsidentitet eller könsegenskaper, och det faktum att 73 länder fortfarande kriminaliserar homosexualitet (även via åtal mot hbti-personer för sedeslöshet) – varav 13 (61) tillåter dödsstraff – och 20 länder fortfarande kriminaliserar transidentiteter. Parlamentet uttrycker stor oro över så kallade propagandalagar, som syftar till att begränsa yttrande- och mötesfriheten för hbti-personer och för dem som stöder deras rättigheter. Parlamentet uppmanar alla länder som har sådana lagar att dra tillbaka bestämmelserna i fråga. Parlamentet fördömer skarpt de allt större begränsningarna av mötes- och föreningsfriheten när det gäller hbti-grupper och försvarare av rättigheter för hbti-personer samt de hårda villkoren för dessa, och begränsningarna av evenemang och protester, t.ex. Prideparader, där myndigheter i vissa fall svarat med våld mot demonstranterna. Parlamentet bekräftar återigen den viktiga roll som dessa grundläggande friheter har för fungerande demokratiska samhällen och staternas ansvar för att säkerställa att rättigheterna upprätthålls och att de som utövar rättigheterna skyddas. Parlamentet begär att Europeiska utrikestjänsten prioriterar och stärker sina åtgärder i länder där det förekommer våld och övergrepp mot och dödande och diskriminering av hbti-personer, genom att fördöma dessa handlingar i enlighet med EU:s riktlinjer om dödsstraff och EU:s riktlinjer om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och genom att fortsätta arbetet med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter inom detta område. Parlamentet betonar vikten av att stödja dem som försvarar hbti-personers mänskliga rättigheter genom ökade stödåtgärder och resurser för en ändamålsenlig programplanering och kampanjer för ökad medvetenhet – också finansierade genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter – bland allmänheten om diskriminering av och våld mot hbti-personer, och genom att säkerställa stöd i nödsituationer för dem som behöver sådant stöd. Parlamentet uppmanar EU:s delegationer och relevanta institutioner att aktivt främja dessa rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet välkomnar rådets (utrikes frågor) riktlinjer av den 24 juni 2013 för att främja och skydda hbti-personers åtnjutande av alla mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att vara pådrivande för ett mer strategiskt och systematiskt genomförande av riktlinjerna, inklusive åtgärder för att öka medvetenheten och tillhandahållande av utbildning för EU-personal i tredjeländer, för att ta upp frågan om rättigheter för hbti-personer på ett ändamålsenligt sätt i politiska dialoger och människorättsdialoger med tredjeländer, och i multilaterala forum. Parlamentet betonar vikten av att för hbti-personer fullt ut tillgängliggöra EU:s riktlinjer för att främja och skydda hbti-personers åtnjutande av alla mänskliga rättigheter. Parlamentet efterlyser konkreta åtgärder för att öka konsekvensen i EU:s inrikes- och utrikespolitik i fråga om hbti-personers rättigheter. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Europaparlamentet uppmuntrar EU-institutionerna och medlemsstaterna att ytterligare bidra till en diskussion om erkännande av samkönade äktenskap eller samkönade partnerskap som en politisk och social fråga med koppling till mänskliga och medborgerliga rättigheter. Parlamentet ser positivt på att allt fler länder respekterar rätten att bilda familj genom äktenskap, registrerat partnerskap och adoption utan diskriminering på grund av sexuell läggning, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta förslag för ett ömsesidigt erkännande av dessa förbund och samkönade familjer i hela EU, för att säkerställa likabehandling med avseende på arbete, fri rörlighet, beskattning och social trygghet och därmed skydda familjernas inkomst och barnen. |
| --- | --- |

124.

Rättigheter för urbefolkningar och personer tillhörande minoriteter

| 125. | Europaparlamentet är djupt oroat över att ursprungsbefolkningar fortfarande löper särskilt stor risk att bli diskriminerade och att de är särskilt sårbara för politiska, ekonomiska och miljö- och arbetsrelaterade förändringar och störningar. Parlamentet konstaterar att de flesta lever under fattigdomsgränsen och har mycket liten eller ingen tillgång till politisk representation och politiskt beslutsfattande, vilket strider mot den rätt till fritt och på förhand inhämtat informerat samtycke som garanteras i FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och som erkänns i 2005 års europeiska samförstånd om utveckling. Parlamentet oroas särskilt över rapporterna om de utbredda och växande människorättskränkningar som urbefolkningar utsätts för, såsom förföljelse, godtyckliga gripanden och dödande av människorättsförsvarare, tvångsförflyttning och markrofferi samt kränkningar från företags sida. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet noterar med djup oro att urbefolkningarna drabbas särskilt hårt av människorättskränkningar i samband med utvinning av naturtillgångar. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att stödja kraftfulla lagstiftningsramar och initiativ som syftar till öppenhet och god förvaltning inom gruvdriftssektorn och andra naturresurssektorer och som respekterar lokalbefolkningens fria och på förhand inhämtade informerade samtycke och FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter. Parlamentet uppmanar EU:s delegationer att ytterligare stärka dialogen med urbefolkningar ute på fältet för att fastställa och förhindra människorättskränkningar. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet betonar att minoriteter har särskilda behov, och att därför fullständig och verklig jämlikhet mellan personer som tillhör en minoritet och dem som tillhör majoriteten bör främjas på alla områden i det ekonomiska, sociala, politiska och kulturella livet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att under hela utvidgningsprocessen noggrant övervaka genomförandet av bestämmelserna till skydd för rättigheterna för personer som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

127.

Rättigheter för personer som diskrimineras på grund av kasttillhörighet

| 128. | Europaparlamentet fördömer de fortsatta människorättskränkningarna mot människor som utsätts för kasthierarkier och kastdiskriminering, bland annat förvägrad jämlikhet, förvägrad tillgång till rättsväsendet och sysselsättning, fortsatt segregering och fortsatta kastbaserade hinder för grundläggande mänskliga rättigheter och utveckling. Parlamentet noterar med djup oro det alarmerande antalet våldsamma attacker mot daliter på grund av kasttillhörighet och den institutionaliserade diskriminering som äger rum ostraffat. Parlamentet efterlyser på nytt en EU-strategi mot diskriminering på grund av kasttillhörighet, och uppmanar EU att utnyttja varje tillfälle att uttrycka sin djupa oro över diskriminering på grund av kasttillhörighet. |
| --- | --- |

128.

Internationella brottmålsdomstolen (ICC)/övergångsrättvisa

| 129. | Europaparlamentet påminner om ICC:s universalitet och upprepar sitt helhjärtade stöd för dess verksamhet. Parlamentet betonar den viktiga roll som den spelar för att sätta stopp för straffriheten för personer som begår de allvarligaste brotten av betydelse för världssamfundet, och för att erbjuda tillgång till rättslig prövning för dem som drabbats av krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. Parlamentet förblir på sin vakt mot alla försök att undergräva ICC:s legitimitet eller oberoende. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 4 februari 2016 med uppmaningen till medlemmarna av FN:s säkerhetsråd att ställa sig bakom att säkerhetsrådet vänder sig till Internationella brottmålsdomstolen för att de brott som det så kallade IS/Daish i Irak och Syrien begått mot kristna (kaldéer/syrianer/assyrier), yazidier och andra religiösa och etniska minoriteter ska utredas. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Europaparlamentet välkomnar Ukrainas förklaring där landet godtar ICC:s behörighet för brott som begåtts i landet sedan den 20 februari 2014, eftersom denna förklaring banar väg för ICC:s åklagare att avgöra om domstolen kan utreda brott som begåtts under den väpnade konflikten trots att Ukraina ännu inte är medlem av ICC. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser om EU:s stöd till övergångsrättvisa samt EU:s politiska ram för stöd till övergångsrättvisa eftersom EU är den första regionala organisation som antar en sådan policy. Parlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater och dess särskilda representanter att aktivt främja ICC, verkställandet av dess beslut och kampen mot straffrihet för brott mot Romstadgan och uttrycker allvarlig oro över det faktum att flera häktningsbeslut fortfarande inte har verkställts. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att samarbeta med domstolen och att fortsätta att tillhandahålla starkt diplomatiskt och politiskt stöd för åtgärderna för att stärka och utöka förbindelserna mellan ICC och FN, i synnerhet inom ramen för FN:s säkerhetsråd, samt att vidta åtgärder för att förebygga och ta itu med fall av bristande samarbete med ICC på ett effektivt sätt. Parlamentet uppmanar på nytt EU att anta en gemensam ståndpunkt i fråga om aggressionsbrott och Kampalaändringarna, och uppmanar medlemsstaterna att anpassa sin nationella lagstiftning till definitionerna enligt Kampalaändringarna samt stärka samarbetet med domstolen. Parlamentet beklagar djupt att ett antal länder satt sig över ICC genom utträde eller hot om utträde ur ICC:s jurisdiktion. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att en särskild EU-representant för internationell rättvisa och internationell humanitär rätt utses för att ge dessa områden den framträdande plats och synlighet de förtjänar, främja EU:s agenda på ett effektivt sätt och integrera EU:s engagemang för kampen mot straffrihet och för ICC överallt i EU:s utrikespolitik. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att tillhandahålla ICC adekvat finansiering och att stärka sitt stöd till det internationella straffrättssystemet, inbegripet övergångsrättvisa. |
| --- | --- |

134.

Internationell humanitär rätt

| 135. | Europaparlamentet fördömer bristen på respekt för internationell humanitär rätt och uttrycker sin allvarliga oro över det oroväckande ökande antalet oavsiktliga skador på civilpersoner eller civila mål vid väpnade konflikter runtom i världen och det ökande antalet dödliga attacker mot sjukhus, skolor, humanitära konvojer och andra civila mål. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över det växande inflytande som icke-statliga aktörers handlingar har i konflikter världen över, och uppmanar eftertryckligen EU att använda alla instrument som unionen förfogar över för att öka efterlevnaden av internationell humanitär rätt från statliga och icke-statliga aktörers sida. Parlamentet välkomnar EU:s och EU-medlemsstaternas löfte till Internationella rödakorskommittén om att ge sitt starka stöd till inrättandet av en effektiv mekanism för att öka efterlevnaden av internationell humanitär rätt, och uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att rapportera till parlamentet om målen och strategin för att uppfylla detta löfte. Parlamentet uppmanar eftertryckligen världssamfundet att sammankalla en internationell konferens för att utarbeta en ny internationell mekanism för att spåra och samla in uppgifter och för att offentligt rapportera om kränkningar av internationell humanitär rätt, inbegripet attacker mot sjukhus, sjukvårdspersonal och ambulanser. En sådan mekanism skulle kunna bygga på den befintliga mekanismen för barn och väpnade konflikter. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att årligen presentera en offentlig förteckning över påstådda förövare vid attacker mot skolor och sjukhus i syfte att fastställa lämpliga åtgärder som EU kan vidta för att stoppa sådana attacker. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Europaparlamentet beklagar djupt att sju medlemsstater ännu inte har ratificerat konventionen om klusterammunition. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja ett världsomfattande förbud mot användningen av vit fosfor, framför allt genom att ingå ett nytt protokoll till konventionen om inhumana vapen som förbjuder användningen av vapen med vit fosfor. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ratificera de grundläggande instrumenten för internationell humanitär rätt och andra relevanta rättsliga instrument som har en inverkan på internationell humanitär rätt. Parlamentet erkänner vikten av EU:s riktlinjer för främjande av efterlevnaden av internationell humanitär rätt och upprepar sin uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten och Europeiska utrikestjänsten om att se över genomförandet av dessa riktlinjer i ljuset av de tragiska händelserna i Mellanöstern, särskilt mot bakgrund av den utbredda och systematiska straffriheten för grova kränkningar av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning. Parlamentet uppmanar EU att stödja initiativ som syftar till att sprida kunskap om internationell humanitär rätt och god praxis vid tillämpningen av den, och uppmanar unionen att nyttja alla bilaterala verktyg som den har till sitt förfogande för att på ändamålsenligt sätt verka för att dess partner efterlever internationell humanitär rätt, bland annat genom att föra en politisk dialog. Parlamentet uppmanar på nytt medlemsstaterna att ansluta sig till de internationella ansträngningarna för att förhindra att väpnade aktörer angriper skolor och använder dem i militärt syfte genom att stödja förklaringen om säkra skolor, som syftar till att bidra till att sätta stopp för omfattande militära attacker på skolor i samband med väpnade konflikter. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen världssamfundet att sammankalla en internationell konferens så att de internationella humanitära reglerna får större verkan. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Europaparlamentet uppmanar på nytt vice ordföranden/den höga representanten att ta ett initiativ till ett EU-vapenembargo mot sådana länder som anklagas för allvarliga brott mot internationell humanitär rätt, framför allt när det handlar om att civil infrastruktur avsiktligt utvalts till angreppsmål. Parlamentet betonar att fortsatta tillstånd till vapenförsäljning till sådana länder bryter mot rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att ta emot Guantanamointerner i EU. Parlamentet betonar behovet att stänga fängelset i Guantanamo Bay så snart som möjligt. |
| --- | --- |

139.

Tankefrihet, samvetsfrihet och religions- eller trosfrihet

| 140. | Europaparlamentet fördömer, i enlighet med artikel 10 i EUF-fördraget, alla våldsdåd och all förföljelse, intolerans och diskriminering på grund av ideologi, religion eller övertygelse. Parlamentet är djupt oroat över de fortsatta rapporterna om våld och intolerans mot och förföljelse och diskriminering av religiösa minoriteter och trosminoriteter runtom i världen. Parlamentet betonar att rätten till tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet är en grundläggande mänsklig rättighet som har en anknytning till andra mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och innefattar rätten att tro eller inte tro, rätten att utöva eller inte utöva en religion eller tro och rätten att fritt välja, ändra och överge eller återvända till sin tro, i enlighet med artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 9 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att delta i politiska diskussioner för att upphäva hädelselagar. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att säkerställa att minoriteter respekteras och skyddas över hela världen, inbegripet i Mellanöstern, där yazidier, kristna och muslimska minoriteter och ateister förföljs av Daish och andra terroristgrupper. Parlamentet beklagar djupt att religion eller tro missbrukas för terroriständamål. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Europaparlamentet stöder EU:s åtagande att främja rätten till religions- och trosfrihet inom internationella och regionala forum, såsom FN, OSSE, Europarådet och andra regionala mekanismer, och uppmuntrar EU att fortsätta att lägga fram sin årliga resolution om religions- och trosfrihet för FN och stödja mandatet för FN:s särskilda rapportör om religions- och trosfrihet. Vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten uppmuntras att föra en fortlöpande dialog med icke-statliga organisationer, religiösa grupper och trosgrupper samt religiösa ledare. |
| --- | --- |

141.

| 142. | Europaparlamentet ger sitt fulla stöd till EU:s praxis att gå i ledningen för tematiska resolutioner om religions- och trosfrihet i FN:s råd för mänskliga rättigheter och i FN:s generalförsamling, uppmuntrar EU att stödja mandatet för FN:s särskilda rapportör om religions- och trosfrihet samt uppmanar eftertryckligen länder som för närvarande inte beviljar begäranden om besök av FN:s särskilda rapportör om religions- och trosfrihet att göra detta. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka sina befintliga instrument och anta andra inom ramen för sitt mandat för att säkerställa ett effektivt skydd för religiösa minoriteter världen över. |
| --- | --- |

143.

| 144. | Europaparlamentet efterlyser konkreta åtgärder för att säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet, inbegripet systematisk och konsekvent utbildning för EU:s personal vid högkvarter och i delegationer, rapportering om situationen på nationell och lokal nivå samt nära samarbete med lokala aktörer, i synnerhet ledare för religiösa grupper eller trosgrupper. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Europaparlamentet är djupt oroat över att religions- eller trossamfunds ställning är hotad i vissa delar av världen, där hela religionssamfund försvinner eller flyr. |
| --- | --- |

145.

| 146. | Europaparlamentet betonar att kristna för närvarande är den religiösa grupp som utsätts för flest trakasserier och hot i länder världen över, även i Europa, där kristna flyktingar rutinmässigt förföljs på grund av sin religion, och att några av de äldsta kristna samfunden riskerar att försvinna, särskilt i Nordafrika och Mellanöstern. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Europaparlamentet uppmuntrar världssamfundet och EU att skydda minoriteter och inrätta säkra zoner. Parlamentet efterlyser erkännande av och självstyre och skydd för etniska och religiösa minoriteter som är bosatta i områden där de historiskt sett har haft en stark närvaro och levt fredligt sida vid sida med varandra – exempelvis i Sinjarbergen (yazidier) och på Nineveslätten (kaldéer/syrianer/assyrier). Parlamentet efterlyser särskilt stöd för ansträngningarna att bevara (mass-)gravar i områden med pågående eller nyliga konflikter, i syfte att gräva upp och kriminaltekniskt undersöka de mänskliga kvarlevorna, för att möjliggöra värdiga begravningar av offrens kvarlevor eller överlämnande av dem till offrens familjer. Parlamentet efterlyser inrättande av en särskild fond som kan bidra till finansieringen av initiativ för att bevara bevis i syfte att möjliggöra utredning och lagföring av misstänkta brott mot mänskligheten. Parlamentet efterlyser åtgärder från EU:s och dess medlemsstaters sida för att snarast inrätta en expertgrupp som har till uppgift att samla in alla bevis som finns för pågående internationell brottslighet, inbegripet folkmord, mot religiösa och etniska minoriteter varhelst sådan brottslighet äger rum, samt att bevara massgravar i områden med pågående eller nyliga konflikter, i syfte att förbereda internationell lagföring av de ansvariga. |
| --- | --- |

147.

Yttrandefrihet online och offline samt via audiovisuella och andra medier

| 148. | Europaparlamentet betonar att de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna är universella och måste försvaras överallt i världen, i alla sina uttrycksformer. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Europaparlamentet betonar den roll som yttrandefriheten och mediernas oberoende och mångfald spelar som grundläggande element för att åstadkomma demokrati, samt behovet att ge medborgarna och det civila samhället möjlighet att säkerställa insyn och ansvarsskyldighet i den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

149.

| 150. | Europaparlamentet uttrycker oro över ökningen av gripanden och försök att skrämma journalister i många länder, och betonar att sådana metoder skadar pressfriheten på ett allvarligt sätt. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och världssamfundet att skydda oberoende journalister och bloggare, minska den digitala klyftan och underlätta oinskränkt tillgång till information och kommunikation samt ocensurerad tillgång till internet (digital frihet). |
| --- | --- |

150.

| 151. | Europaparlamentet är djupt oroat över mångfaldigandet och spridningen av kontroll-, övervaknings-, censur- och filtreringstekniker, som utgör ett växande hot mot människorätts- och demokratiaktivister i autokratiska länder. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Europaparlamentet fördömer med kraft att allt fler människorättsförsvarare utsätts för digitala hot, inbegripet röjda uppgifter genom konfiskering av utrustning, fjärrövervakning och dataläckage. Parlamentet fördömer bruket av online-övervakning och hackande för att samla in information som kan användas i rättsliga sammanhang eller i förtalskampanjer, eller vid rättegångar för förtal. |
| --- | --- |

152.

| 153. | Europaparlamentet fördömer med kraft myndigheternas kontroll av internet, medier och den akademiska världen och de ökade hot, trakasserier och godtyckliga gripanden som människorättsförsvarare, advokater och journalister utsätts för. |
| --- | --- |

153.

| 154. | Europaparlamentet fördömer begränsningar av digital kommunikation, inbegripet nedstängning av webbplatser och blockering av personliga konton som ett sätt för auktoritära regimer att begränsa yttrandefriheten, tysta oppositionen och kuva det civila samhället. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att offentligt fördöma regimer som begränsar den digitala kommunikationen för dem som kritiserar eller gör motstånd mot regimen. |
| --- | --- |

154.

| 155. | Europaparlamentet framhåller vikten av att främja obegränsad tillgång till internet i alla typer av kontakter med tredjeländer, inbegripet vid anslutningsförhandlingar, handelsförhandlingar, människorättsdialoger och diplomatiska kontakter, och av att göra information om mänskliga rättigheter och demokrati så tillgänglig som möjligt för människor runtom i världen. |
| --- | --- |

155.

| 156. | Europaparlamentet är oroat över den ökande mängden hatpropaganda, i synnerhet på plattformar för sociala medier, och uppmanar kommissionen att involvera företrädare för organisationer i det civila samhället för att säkerställa att deras åsikter beaktas vid förhandlingar om uppförandekoder. Parlamentet fördömer alla former av spridning av hatmeddelanden som hetsar till våld eller terror. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Europaparlamentet efterlyser ökat stöd när det gäller att främja friheten för medier, skydda oberoende journalister, bloggare och visselblåsare, minska den digitala klyftan och underlätta oinskränkt tillgång till information och kommunikation samt garantera ocensurerad tillgång till internet (digital frihet). |
| --- | --- |

157.

| 158. | Europaparlamentet efterlyser en aktiv utveckling och spridning av teknik som bidrar till skyddet av de mänskliga rättigheterna och som främjar människors digitala rättigheter och friheter såväl som deras säkerhet och integritet. |
| --- | --- |

158.

| 159. | Europaparlamentet uppmanar EU att införa kostnadsfri programvara med öppen källkod och uppmuntra andra aktörer att göra samma sak, eftersom den typen av programvara medför bättre säkerhet och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

159.

| 160. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta upp frågan om yttrandefrihet på internet, digitala friheter och vikten av ett fritt och öppet internet i alla internationella forum, bland annat FN:s forum för förvaltning av internet, G8, G20, OSSE och Europarådet. |
| --- | --- |

160.

Terrorismbekämpning

| 161. | Europaparlamentet upprepar sitt entydiga fördömande av terrorism och sitt helhjärtade stöd för åtgärder som syftar till att utplåna terroristorganisationer, i synnerhet Daish, som utgör ett tydligt hot mot den regionala och internationella säkerheten, med samtidigt beaktande av att sådana åtgärder alltid bör genomföras med full respekt för internationell människorättslagstiftning. Parlamentet stöder genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 2178 (2014) om att motverka de hot som utländska terroriststridande utgör, och de vägledande principerna från Madrid om att hejda flödet av utländska terroriststridande. |
| --- | --- |

161.

| 162. | Europaparlamentet påminner om att det i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati understryks att det behöver säkerställas att respekt för åsikts- och yttrandefriheten integreras i de utvecklingspolitiska strategierna och programmen med anknytning till terrorism, inbegripet användningen av digital övervakningsteknik. Parlamentet betonar att medlemsstaterna bör utnyttja befintliga instrument fullt ut för att ta itu med radikaliseringen av europeiska medborgare och bör utveckla effektiva program för att bekämpa terrorist- och extremistpropaganda och rekryteringsmetoder, särskilt på nätet, och förhindra radikalisering. Parlamentet betonar att samordnade EU-åtgärder krävs omedelbart, och står fast vid att medlemsstaterna måste samarbeta på känsliga områden, särskilt när det gäller informations- och underrättelseutbyte. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Europaparlamentet begär att EU fortsätter sitt samarbete med FN i arbetet med att bekämpa finansiering av terrorism, också genom att tillämpa befintliga mekanismer för att identifiera enskilda terrorister och terroristorganisationer och globalt stärka mekanismerna för frysande av tillgångar, samtidigt som man upprätthåller internationella normer när det gäller rättssäkerhet och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på ändamålsenligt sätt och utan dröjsmål ta upp denna fråga med stater som finansierar eller stöder terroristorganisationer eller som tillåter att deras medborgare finansierar eller stöder terroristorganisationer. |
| --- | --- |

163.

Dödsstraffet

| 164. | Europaparlamentet påminner om EU:s ståndpunkt om nolltolerans för dödsstraff och upprepar sitt långvariga motstånd mot dödsstraff, tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling och bestraffning i samtliga fall och under alla omständigheter. |
| --- | --- |

164.

| 165. | Europaparlamentet välkomnar avskaffandet av dödsstraffet i Fiji, Surinam, Mongoliet och delstaten Nebraska i Förenta staterna. |
| --- | --- |

165.

| 166. | Europaparlamentet är djupt oroat över återinförandet av avrättningar i vissa länder under de senaste åren. Parlamentet beklagar djupt att politiska ledare i andra länder också överväger att återinföra dödsstraffet. Parlamentet uttrycker sin allvarliga oro över den rapporterade ökningen av antalet dödsdomar som avkunnats i världen under 2015, i synnerhet i Kina, Egypten, Iran, Nigeria, Pakistan och Saudiarabien. Parlamentet påminner myndigheterna i dessa länder om att de som stater är part i konventionen om barnets rättigheter, som strängt förbjuder dödsstraff för brott som begåtts av någon som inte fyllt 18 år. |
| --- | --- |

166.

| 167. | Europaparlamentet är särskilt oroat över det ökande antalet dödsdomar som utdömts under massrättegångar, utan några som helst garantier för de miniminormer för rättvisa rättegångar som krävs enligt internationell rätt. |
| --- | --- |

167.

| 168. | Europaparlamentet fördömer med kraft det ökade antalet avkunnade dödsdomar för narkotikarelaterade brott och kräver att användningen av dödsstraff och summariska avrättningar avskaffas för sådana brott. |
| --- | --- |

168.

| 169. | Europaparlamentet uppmanar de stater som har avskaffat dödsstraffet, eller under lång tid haft ett moratorium för det, att stå fast vid sina åtaganden och inte återinföra det. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att använda samarbete och diplomati i alla möjliga forum över hela världen för att förespråka att dödsstraffet avskaffas, och att verka för att säkerställa att rätten till en rättvis rättegång fullt ut respekteras för alla personer som riskerar avrättning. Parlamentet betonar vikten av att EU fortsätter att övervaka under vilka förhållanden avrättningar verkställs i de länder som fortfarande utdömer dödsstraff, för att säkerställa att listan över personer som dömts till döden offentliggörs och att kropparna överlämnas till familjerna. |
| --- | --- |

169.

| 170. | Europaparlamentet vidhåller att det är viktigt att EU upprätthåller en politik med hög profil som syftar till att dödsstraffet avskaffas i hela världen, i linje med 2013 års reviderade EU-riktlinjer om dödsstraffet, och att unionen fortsätter att förespråka att dödsstraffet avskaffas. Parlamentet uppmanar EU att fortsatt arbeta för dess fullständiga avskaffande, undersöka nya vägar för att förespråka detta samt stödja åtgärder som syftar till att förhindra dödsdomar eller avrättningar inom ramen för EIDMR. Parlamentet begär att EU-delegationerna fortsätter att anordna informationskampanjer i detta syfte. |
| --- | --- |

170.

Kampen mot tortyr och misshandel

| 171. | Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över den fortsatta användningen av tortyr mot och misshandel av häktade personer, bl.a. för att tvinga fram erkännanden som sedan används vid brottmålsrättegångar som helt uppenbart inte uppfyller internationella normer för rättvisa. |
| --- | --- |

171.

| 172. | Europaparlamentet beklagar djupt den utbredda användningen av tortyr mot och misshandel av oliktänkade medlemmar av samhället, i syfte att tysta dem, och sårbara grupper såsom etniska, språkliga och religiösa minoriteter, hbti-personer, kvinnor, barn, asylsökande och migranter. |
| --- | --- |

172.

| 173. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag den tortyr och misshandel som orsakas av Daish och andra terroristorganisationer eller paramilitära organisationer. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med de familjer och samhällen varifrån de offer som utsatts för sådant våld härrör. Parlamentet fördömer de metoder som Daish och andra terroristorganisationer eller paramilitära organisationer använder sig av, inbegripet diskriminering av och angrepp mot minoritetsgrupper. Parlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater och världssamfundet att intensifiera sina insatser för att åtgärda det akuta behovet att förhindra ytterligare lidande på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

173.

| 174. | Europaparlamentet anser att förvars- och fängelseförhållandena i ett antal länder är oerhört oroväckande. Parlamentet anser att det är nödvändigt att bekämpa alla former av tortyr och misshandel, inklusive psykologisk tortyr, av fängslade personer och att göra mer för att säkerställa efterlevnad av relevant internationell rätt, särskilt när det gäller tillgången till hälso- och sjukvård och läkemedel. Parlamentet fördömer med kraft angreppen på denna rättighet och anser att underlåtenhet att behandla fängslade personer för sjukdomar som hepatit eller hiv kan likställas med underlåtenhet att bistå en person i nöd. |
| --- | --- |

174.

| 175. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten att, mot bakgrund av de återkommande rapporterna om utbredd användning av summariska avrättningar, tortyr och misshandel runtom i världen, på alla dialognivåer och i alla forum, utöka EU:s åtgärder inom ramen för kampen mot summariska avrättningar, tortyr och annan misshandel, i enlighet med riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer avseende tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

175.

| 176. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten att fortsätta att systematiskt, vid politiska dialoger och människorättsdialoger med de berörda länderna samt i offentliga tillkännagivanden, uttrycka sin oro över tortyr och misshandel. Parlamentet uppmanar EU-delegationer och medlemsstaters ambassader på plats att övervaka fall rörande tortyr och misshandel och att vidta konkreta åtgärder för att tortyr och misshandel ska utplånas helt, att följa relevanta brottmålsrättegångar och att använda alla sina tillgängliga instrument för att hjälpa de berörda individerna. |
| --- | --- |

176.

Drönare

| 177. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över användningen av bestyckade drönare utanför den internationella rättsliga ramen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att formulera tydliga politiska och rättsliga ståndpunkter om bestyckade drönare och upprepar sitt krav på en gemensam EU-ståndpunkt om användningen av bestyckade drönare där mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt upprätthålls och som bör ta upp frågor som den rättsliga ramen, proportionalitet, ansvarsskyldighet, skydd av civila och öppenhet. Parlamentet kräver än en gång att EU förbjuder utveckling, produktion och användning av helt självstyrande vapen som gör det möjligt att genomföra attacker utan mänsklig medverkan. Parlamentet uppmanar EU att motsätta sig och förbjuda utomrättsliga och riktade avrättningar och att åta sig att säkerställa lämpliga åtgärder i enlighet med nationella och internationella rättsliga förpliktelser när det finns rimliga skäl att anta att en person eller en grupp inom dess jurisdiktion kan knytas till ett olagligt riktat dödande i utlandet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och rådet att inbegripa bestyckade drönare och helt självstyrande vapen i relevanta europeiska och internationella mekanismer för nedrustning och vapenkontroll, och uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att delta i och stärka dessa kontrollmekanismer. Parlamentet uppmanar EU att garantera ökad insyn och ansvarsskyldighet från dess medlemsstaters sida, inte minst gentemot tredjeländer, vid användningen av bestyckade drönare med hänsyn till den rättsliga grunden för deras användning och till det operativa ansvaret, att möjliggöra rättsliga prövningar av drönarattacker och att säkerställa att offren för olagliga drönarattacker får tillgång till effektiva rättsmedel. |
| --- | --- |

177.

| 178. | Europaparlamentet betonar EU-förbudet mot utveckling, produktion och användning av helt självstyrande vapen som gör det möjligt att genomföra attacker utan mänsklig medverkan. Parlamentet uppmanar EU att motsätta sig och förbjuda otillåtet riktat dödande. |
| --- | --- |

178.

| 179. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla parlamentet tillbörligt uppdaterat om användningen av EU-medel för alla forsknings- och utvecklingsprojekt med anknytning till tillverkning av drönare, för såväl civilt som militärt bruk. Parlamentet begär att människorättskonsekvensbedömningar genomförs för framtida projekt för utveckling av drönare. |
| --- | --- |

179.

| 180. | Europaparlamentet betonar att konsekvenserna av olika tekniker för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna bör integreras i EU:s politik och program för att stärka skyddet av de mänskliga rättigheterna och främja demokratin, rättsstatsprincipen och goda styrelseformer samt fredlig konfliktlösning. |
| --- | --- |

180.

Stöd för demokrati och val samt valobservatörsuppdrag

| 181. | Europaparlamentet påminner om att ett öppet utrymme för det civila samhället, yttrande-, mötes- och föreningsfrihet samt vederbörlig respekt för rättsstatsprincipen är centrala inslag i rättvisa och demokratiska val. Parlamentet uppmanar EU att säkerställa att lokala icke-statliga organisationer har utrymme för att lagenligt övervaka och kontrollera genomförandet av val. Parlamentet betonar att korruption utgör ett hot mot lika åtnjutande av mänskliga rättigheter och undergräver demokratiska processer. Parlamentet anser att EU bör betona vikten av integritet, ansvarsskyldighet och en god förvaltning av offentliga angelägenheter i alla dialoger med tredjeländer, i enlighet med det som anges i FN:s konvention mot korruption. Parlamentet påminner om att EU måste fullgöra sina åtaganden gentemot sina partner, i synnerhet i grannskapet, om att stödja ekonomiska, sociala och politiska reformer, skydda mänskliga rättigheter och stödja inrättandet av rättsstaten, som är de bästa sätten att stärka den internationella ordningen och säkerställa stabilitet i grannskapet. Parlamentet betonar därför att översynen av den europeiska grannskapspolitiken gav möjlighet att påminna om unionens främsta mål, dvs. att försvara universella värden och främja de mänskliga rättigheterna. Parlamentet påminner om att de erfarenheter som EU, politiker, akademiker, medierna, icke-statliga organisationer och det civila samhället gjort av övergångar till demokrati inom ramen för utvidgnings- och grannskapspolitiken samt lärdomarna från detta, också kan ge ett positivt bidrag till fastställande av bästa praxis som skulle kunna användas för att stödja och befästa andra demokratiseringsprocesser runtom i världen. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det arbete som utförs inom ramen för det europeiska initiativet för demokrati samt EU-program till stöd för det civila samhällets organisationer, framför allt EIDMR. |
| --- | --- |

181.

| 182. | Europaparlamentet rekommenderar att EU utarbetar en mer heltäckande metod för demokratiseringsprocesser, eftersom valövervakning utgör bara en dimension under en längre och mer omfattande tidsperiod. Parlamentet upprepar att en politisk övergång och demokratisering, för att ge långsiktiga och lyckade resultat, måste kombineras med respekt för mänskliga rättigheter, lika tillgång till demokratiseringsprocessen för kvinnor, personer med funktionsnedsättning och andra marginaliserade grupper, och främjande av rättvisa, öppenhet, ansvarsskyldighet, försoning, rättsstatsprincipen, ekonomisk och social utveckling, åtgärder för att bekämpa den extrema fattigdomen samt inrättande av demokratiska institutioner. Parlamentet betonar att EU bör prioritera kampen mot korruption i länder som genomgår demokratiseringsprocesser eftersom denna företeelse försvårar skyddet och främjandet av en god samhällsstyrning, ger näring åt organiserad brottslighet och är kopplad till valfusk. |
| --- | --- |

182.

| 183. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma meddelandet om översynen av den europeiska grannskapspolitiken och påminner om att EU:s förbindelser med grannländerna bör bygga på unionens värden i enlighet med EU-fördraget, vilka omfattar mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet understryker att bidraget till stabiliseringen av grannskapet går hand i hand med främjandet av demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

183.

| 184. | Europaparlamentet betonar att EU bör fortsätta att stödja demokratiska och ändamålsenliga människorättsinstitutioner och det civila samhället i grannländerna. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang med tillfredsställelse hur det europeiska initiativet för demokrati konsekvent engagerar sig i EU:s östra och södra grannskap för att främja respekt för grundläggande rättigheter och friheter och demokratiska principer. |
| --- | --- |

184.

| 185. | Europaparlamentet betonar att utvidgningspolitiken är ett av de starkaste redskapen för att stärka respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja stärkandet av demokratiska politiska kulturer, respekten för rättsstatsprincipen, mediernas oberoende, liksom rättsväsendets oberoende, och kampen mot korruption i kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna. |
| --- | --- |

185.

| 186. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att fortsätta att fullt ut stödja pågående demokratiseringsprocesser i tredjeländer såväl som politisk dialog mellan regerings- och oppositionspartier och civilsamhällen. Parlamentet framhåller vikten av konsekvent uppföljning av rekommendationer från valobservatörsuppdrag som en del av EU:s engagemang för demokratistöd och som en del av landstrategierna för mänskliga rättigheter för de berörda länderna. Parlamentet efterlyser närmare samordning och samarbete mellan parlamentet och kommissionen/utrikestjänsten för att säkerställa att genomförandet av dessa rekommendationer följs upp och att riktat ekonomiskt och tekniskt stöd som EU kan erbjuda används. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en helhetsbedömning av valövervakningsprocesser. |
| --- | --- |

186.

| 187. | Europaparlamentet uppmanar rådet och utrikestjänsten att – i de berörda länderna – ta med ett särskilt avsnitt i den geografiska delen av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen som tar upp problemet med genomförandet av de rekommendationer som antagits inom ramen för valövervakningsuppdrag. Parlamentet påminner om den utfästelse som utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna gjort i handlingsplanen om att mer kraftfullt och konsekvent gå in för kontakter med valadministrationsorgan, parlamentsinstitutioner och organisationer inom det civila samhället i tredjeländer för att bidra till deras egenmakt och, på så sätt, stärka de demokratiska processerna. |
| --- | --- |

187.

| 188. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess arbete i samband med val – det vill säga övervakning och stöd – kombineras med liknande stöd för andra viktiga aktörer i ett demokratiskt system, såsom politiska partier, parlament, lokala myndigheter, oberoende medier och det civila samhället. |
| --- | --- |

188.

| 189. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att verka för att bästa praxis inom området fastställs, inbegripet i sammanhanget konfliktförebyggande åtgärder, medling och främjande av dialog, i syfte att utarbeta en konsekvent, flexibel och trovärdig EU-strategi. |
| --- | --- |

189.

| 190. | Europaparlamentet erkänner utrikestjänstens och EU-delegationernas framgångsrika arbete med färdigställandet av den andra generationens demokratianalyser och framstegen med handlingsplanerna för demokrati, och uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att säkerställa att handlingsplanerna omvandlas till konkret stöd för demokrati på plats. |
| --- | --- |

190.

| 191. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att bygga vidare på erfarenheterna från demokratianalyserna för att bana väg för införlivande av sådana analyser i sina externa åtgärder och konstaterar att demokrati visserligen gärna får tas med i landstrategierna för mänskliga rättigheter och demokrati, men att detta inte är tillräckligt för en verkligt omfattande förståelse av demokrati i ett partnerland. |
| --- | --- |

191.

o

o o

| 192. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till vice ordföranden/den höga representanten och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

192.

---

(1)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/cedaw.htm

(2)  EUT C 289, 9.8.2016, s. 57.

(3)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/CMW.aspx

(4)  A/RES/41/128

(5)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/2

(6)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/Vienna.aspx

(7)  http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/pdf/BDPfA%20E.pdf

(8)  http://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/programme_of_action_Web%20ENGLISH.pdf

(9)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/PTS-4Rev1-NHRI_en.pdf

(10)  https://europa.eu/globalstrategy/en/global-strategy-foreign-and-security-policy-european-union

(11)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/sv/pdf

(12)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/111817.pdf

(13)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=celex%3A52009XG1215(01)

(14)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/sv/pdf

(15)  EUT C 65, 19.2.2016, s. 174

(16)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/foraff/137584.pdf

(17)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10255-2016-INIT/sv/pdf

(18)  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/10/st13201-en15_pdf/

(19)  http://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2016/06/16-epsco-conclusions-lgbti-equality/

(20)  http://ec.europa.eu/justice/discrimination/files/lgbti_actionlist_en.pdf

(21)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2015-INIT/sv/pdf

(22)  http://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2015/07/20-fac-migration-conclusions/

(23)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12002-2015-REV-1/en/pdf

(24)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12098-2015-INIT/sv/pdf

(25)  EUT L 43, 18.2.2015, s. 29.

(26)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=SV&f=ST%2015559%202014%20INIT

(27)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

(28)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12525-2016-INIT/sv/pdf

(29)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent? documentId=0900001680462544

(30)  EUT L 76, 22.3.2011, s. 56.

(31)  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/international-summit/2015/11/action_plan_en_pdf/

(32)  http://www.securitycouncilreport.org/atf/cf/%7B65BFCF9B-6D27-4E9C-8CD3-CF6E4FF96FF9%7D/s_res_2242.pdf

(33)  http://www.securitycouncilreport.org/atf/cf/%7B65BFCF9B-6D27-4E9C-8CD3-CF6E4FF96FF9%7D/CAC%20S%20RES%201820.pdf

(34)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(35)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/167

(36)  Antagna texter, P8_TA(2016)0337.

(37)  Antagna texter, P8_TA(2016)0300.

(38)  Antagna texter, P8_TA(2016)0201.

(39)  Antagna texter, P8_TA(2016)0102.

(40)  Antagna texter, P8_TA(2016)0051.

(41)  Antagna texter, P8_TA(2015)0470.

(42)  Antagna texter, P8_TA(2015)0317.

(43)  Antagna texter, P8_TA(2015)0350.

(44)  Antagna texter, P8_TA(2015)0348.

(45)  Antagna texter, P8_TA(2015)0288.

(46)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 130.

(47)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 178.

(48)  EUT C 234, 28.6.2016, s. 25.

(49)  Antagna texter, P7_TA(2014)0172.

(50)  EUT C 181, 19.5.2016, s. 69.

(51)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session31/Documents/A _HRC_31_56_en.doc

(52)  EUT C 65, 19.2.2016, s. 105.

(53)  EUT C 434, 23.12.2015, s. 24.

(54)  EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 115.

(55)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 165.

(56)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 69.

(57)  A/RES/17/4.

(58)  https://www.democracyendowment.eu/annual-report/

(59)  EUT C 208, 10.6.2016, s. 25.

(60)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/july/tradoc_153591.pdf.

(61)  Saudiarabien, Förenade Arabemiraten, Nigeria, Somalia, Mauretanien, Sudan, Sierra Leone, Jemen, Afghanistan, Pakistan, Qatar, Iran och Maldiverna.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/89

---

P8_TA(2016)0503

Genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (artikel 36 i EU-fördraget)

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2016 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2016/2036(INI))

(2018/C 238/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

| — | med beaktande av artiklarna 21 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning,

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik om politisk ansvarighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik om politisk ansvarighet,

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 21 september 2015 från kommissionens avdelningar Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the lives of Girls and Women through EU External Relations 2016–2020 (Jämställdhet och kvinnors egenmakt: omvandling av flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020) (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 21 september 2015 från kommissionens avdelningar Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the lives of Girls and Women through EU External Relations 2016–2020 (Jämställdhet och kvinnors egenmakt: omvandling av flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020) (SWD(2015)0182),

| — | med beaktande av det tal som kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, höll den 14 september 2016 om tillståndet i unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal som kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, höll den 14 september 2016 om tillståndet i unionen,

| — | med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden/den höga representanten, Federica Mogherini, den 28 juni 2016, och av hennes förslag vid det informella utrikesministermötet i Bratislava den 2 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden/den höga representanten, Federica Mogherini, den 28 juni 2016, och av hennes förslag vid det informella utrikesministermötet i Bratislava den 2 september 2016,

| — | med beaktande av slutsatserna från toppmötet i Bratislava den 16 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från toppmötet i Bratislava den 16 september 2016,

| — | med beaktande av resultatet av det informella mötet mellan EU:s försvarsministrar i Bratislava den 27 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av det informella mötet mellan EU:s försvarsministrar i Bratislava den 27 september 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om fredsfrämjande insatser – EU:s samverkan med FN och Afrikanska unionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om fredsfrämjande insatser – EU:s samverkan med FN och Afrikanska unionen (1),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 28 augusti 2016 i Weimar från utrikesministrarna i Weimartriangeln – Frank-Walter Steinmeier (Tyskland), Jean-Marc Ayrault (Frankrike) och Witold Waszczykowski (Polen) – om framtiden för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 28 augusti 2016 i Weimar från utrikesministrarna i Weimartriangeln – Frank-Walter Steinmeier (Tyskland), Jean-Marc Ayrault (Frankrike) och Witold Waszczykowski (Polen) – om framtiden för Europa,

| — | med beaktande av det fransk-tyska initiativet om försvarsfrågor från september 2016 med rubriken Förnyelse av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fransk-tyska initiativet om försvarsfrågor från september 2016 med rubriken Förnyelse av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för kultur och utbildning (A8-0360/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för kultur och utbildning (A8-0360/2016), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen står inför aldrig tidigare skådade interna och externa utmaningar, bland annat konflikter mellan stater, statskollapser, terrorism, hybridhot, it-osäkerhet och osäker energiförsörjning, organiserad brottslighet och klimatförändringar. Det enda sättet för EU att effektivt bemöta de nya utmaningarna är genom att samla EU:s och medlemsstaternas strukturer i en gemensam och verkligt samordnad insats inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen står inför aldrig tidigare skådade interna och externa utmaningar, bland annat konflikter mellan stater, statskollapser, terrorism, hybridhot, it-osäkerhet och osäker energiförsörjning, organiserad brottslighet och klimatförändringar. Det enda sättet för EU att effektivt bemöta de nya utmaningarna är genom att samla EU:s och medlemsstaternas strukturer i en gemensam och verkligt samordnad insats inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP).

| B. | EU omges i dag av en rad instabila områden, eftersom det i stora delar av Mellanöstern och Nordafrika pågår etniska och religiösa konflikter och ombudskrig. Terrorgrupper som den så kallade Islamiska staten (IS)/Daish och Jabhat Fateh al-Sham-fronten frodas i regionen. Al-Qaida utnyttjar det säkerhetsvakuum som uppstått i Mellanöstern och Nordafrika för att vinna styrka och övertygelsen om ett globalt jihad är oförändrad. |
| --- | --- |

B.

EU omges i dag av en rad instabila områden, eftersom det i stora delar av Mellanöstern och Nordafrika pågår etniska och religiösa konflikter och ombudskrig. Terrorgrupper som den så kallade Islamiska staten (IS)/Daish och Jabhat Fateh al-Sham-fronten frodas i regionen. Al-Qaida utnyttjar det säkerhetsvakuum som uppstått i Mellanöstern och Nordafrika för att vinna styrka och övertygelsen om ett globalt jihad är oförändrad.

| C. | Konflikterna får direkta och allvarliga konsekvenser för EU-medborgarnas säkerhet och välbefinnande, eftersom de i allt större utsträckning sprids till EU, vare sig det sker i form av terrorism, massiva flyktingströmmar eller desinformationskampanjer som syftar till att splittra våra samhällen. |
| --- | --- |

C.

Konflikterna får direkta och allvarliga konsekvenser för EU-medborgarnas säkerhet och välbefinnande, eftersom de i allt större utsträckning sprids till EU, vare sig det sker i form av terrorism, massiva flyktingströmmar eller desinformationskampanjer som syftar till att splittra våra samhällen.

| D. | Europa upplever hotet från terrorism på sitt territorium. De terrordåd i europeiska städer som nyligen genomförts av radikala jihadister med koppling till IS/Daish är en del av den gruppens övergripande strategi och kompletterar kriget i fält i Syrien och Irak, det ekonomiska kriget mot turistindustrin i Nordafrika samt internetpropaganda och it-angrepp. Tusentals EU-medborgare som har anslutit sig till sådana terroristgrupper är ett växande hot mot vår säkerhet på hemmaplan och på andra håll i världen. |
| --- | --- |

D.

Europa upplever hotet från terrorism på sitt territorium. De terrordåd i europeiska städer som nyligen genomförts av radikala jihadister med koppling till IS/Daish är en del av den gruppens övergripande strategi och kompletterar kriget i fält i Syrien och Irak, det ekonomiska kriget mot turistindustrin i Nordafrika samt internetpropaganda och it-angrepp. Tusentals EU-medborgare som har anslutit sig till sådana terroristgrupper är ett växande hot mot vår säkerhet på hemmaplan och på andra håll i världen.

| E. | Ett aggressivt Ryssland fortsätter att kränka sina grannars suveränitet och självständighet och utmanar öppet den europeiska och globala freds- och säkerhetsordningen. Ryssland är i dag alltmer autokratiskt och mer aggressivt mot sina grannar än vid något annat tillfälle sedan Sovjetunionen upplöstes 1991. Den officiella ryska propagandan utmålar väst som en motståndare och försöker aktivt undergräva enigheten inom EU och sammanhållningen i den transatlantiska alliansen, antingen i form av desinformationskampanjer eller genom ekonomiskt stöd till EU-skeptiska och fascistiska grupper inom unionen och i kandidatländer. |
| --- | --- |

E.

Ett aggressivt Ryssland fortsätter att kränka sina grannars suveränitet och självständighet och utmanar öppet den europeiska och globala freds- och säkerhetsordningen. Ryssland är i dag alltmer autokratiskt och mer aggressivt mot sina grannar än vid något annat tillfälle sedan Sovjetunionen upplöstes 1991. Den officiella ryska propagandan utmålar väst som en motståndare och försöker aktivt undergräva enigheten inom EU och sammanhållningen i den transatlantiska alliansen, antingen i form av desinformationskampanjer eller genom ekonomiskt stöd till EU-skeptiska och fascistiska grupper inom unionen och i kandidatländer.

En fortsättning på framgångssagan EU: omvandling genom handling

| 1. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen är en av de största landvinningarna i Europas historia och att EU:s omvandlande kraft har skapat fred, stabilitet och välstånd för unionens medborgare och dess grannländer, av vilka många har blivit medlemsstater i EU. Parlamentet betonar att EU fortfarande är den största ekonomiska makten, den mest generösa givaren av humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd och en föregångare i den globala diplomatin kring frågor som klimatförändringar, internationell rättvisa, icke-spridning av massförstörelsevapen och mänskliga rättigheter. Parlamentet efterfrågar ökad synlighet för EU:s åtgärder på dessa områden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att den nuvarande inre och yttre krisen också utgör ett tillfälle för EU om den utnyttjas för att få EU att fungera och samarbeta bättre. Parlamentet anser att de aktuella utmaningarna kräver en reform som kommer att göra att EU blir bättre och mer demokratiskt och kan leverera det som medborgarna förväntar sig. Parlamentet påminner om att EU-medborgarna ser en verkningsfull gemensam utrikes- och säkerhetspolitik som ett prioriterat åtgärdsområde för EU, och att detta är ett av de områden där EU-samarbetet kan ge det största mervärdet. Parlamentet betonar därför att medlemsstaterna måste ändra sitt tankesätt, eftersom utrikespolitik och säkerhet inte längre kan begränsas till ett snävt nationellt perspektiv. Parlamentet anser att ingen enskild medlemsstat ensam kan hantera de utmaningar som vi står inför i dag, och är fast övertygat om att EU:s sårbarhet är ett direkt resultat av en ofullständig integration och brist på samordning. Parlamentet betonar att globalisering och multipolaritet gör integrationsprocesser som den i EU nödvändiga. Medlemsstaterna uppmanas med eftertryck att visa tillräckligt med enhet, politisk vilja och förtroende för varandra för att göra det möjligt att på ett samordnat sätt använda de verktyg som finns till hands för att driva våra intressen och värderingar. Parlamentet upprepar att EU kan bli en stark global aktör på samma nivå som andra stormakter endast om samtliga medlemsstater talar med en röst och agerar tillsammans inom ramen för en kraftfull utrikes- och säkerhetspolitik för EU. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar färdplanen och åtagandena från toppmötet i Bratislava och förväntar sig ett konkret engagemang från medlemsstaterna när det gäller att genomföra den. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att unionens yttre politik måste vara sammanhängande och i överensstämmelse med andra politikområden med en extern dimension och att den ska fullfölja de mål som fastställs i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen. Eftersom uppbyggnad av motståndskraft bör vara ett av huvudmålen för Gusp krävs en övergripande strategi där olika sektorer utmanar de traditionella strategierna för utrikes- och säkerhetspolitiken med användning av en lång rad diplomatiska, säkerhetsmässiga, försvarsrelaterade, ekonomiska, handelsrelaterade, utvecklingsmässiga och humanitära instrument, liksom ökad energitrygghet och energioberoende. Parlamentet anser att Gusp bör bli mer drivande, slagkraftig och värdebaserad. Parlamentet understryker att en konsekvent politik för utveckling är ett värdefullt verktyg för att EU:s övergripande strategi ska kunna tillämpas i praktiken i enlighet med målen i 2030-agendan för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av kommissionens nya handelsstrategi ”Handel för alla”, där man strävar efter att stärka de mänskliga rättigheterna i handelspolitiken och utnyttja EU:s ställning som handelsblock för att främja mänskliga rättigheter i tredjeländer. Parlamentet betonar att detta kommer att kräva att handels- och utrikespolitiska initiativ är fullständigt konvergenta och komplementära och att det finns ett nära samarbete mellan de olika generaldirektoraten, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaternas myndigheter. Parlamentet framhåller vikten av att kommissionärsgruppen för yttre åtgärder, som leds av vice ordföranden/den höga representanten, driver på genomförandet av den övergripande strategin. Parlamentet betonar att detta kommer att kräva att handels- och utrikespolitiska initiativ är fullständigt konvergenta och komplementära och att det finns ett nära samarbete mellan de olika generaldirektoraten, utrikestjänsten och medlemsstaternas myndigheter. Parlamentet uppmanar EU-delegationerna att använda sig av gemensam programplanering inom alla politikområden med koppling till yttre åtgärder för att undvika dubbelarbete, spara pengar, förbättra effektiviteten och upptäcka möjliga klyftor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet erkänner att klimatförändringarna skulle kunna medföra allvarliga konsekvenser för den regionala och globala stabiliteten eftersom den globala uppvärmningen påverkar tvister om territorium, livsmedel, vatten och andra resurser, försvagar ekonomier, hotar regional säkerhet och skapar migrationsströmmar. Parlamentet uppmuntrar dessutom EU och medlemsstaterna att överväga hur militär planering på nationell nivå och EU-nivå kan omfatta strategier för anpassning till klimatförändringar och vad som skulle kunna betraktas som lämplig kapacitet och lämpliga prioriteringar och åtgärder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka sin kapacitet för att motverka de desinformations- och propagandakampanjer som når människor i EU och dess grannar. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att inse att den pågående informationskrigföringen inte bara är en extern EU-fråga utan även en intern. Parlamentet beklagar EU:s oförmåga att förmedla och på ett ordentligt sätt presentera den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens åtgärder, förtjänster och resultat för den europeiska allmänheten. Rådet, kommissionen och medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att överbrygga denna klyfta genom att bättre redogöra för EU:s yttre åtgärder och förbättra deras synlighet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Informations- och it-krigföring är ett avsiktligt försök att på statlig och icke-statlig nivå destabilisera och misskreditera politiska, ekonomiska och sociala strukturer. Europaparlamentet betonar i detta sammanhang det akuta behovet att införa it-säkerhet och it-försvar i EU:s alla interna och externa politikområden och i unionens förbindelser med tredjeländer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta ett automatiskt system för informationsutbyte i fråga om it- och hybridhot samt it- och hybridangrepp. Parlamentet uppmanar EU att i internationella forum försvara synsättet att den öppna, globala kärninfrastrukturen för internet är en neutral zon. Parlamentet är också övertygat om att EU bör inleda samarbete med sina partner och utöka sitt bistånd till kapacitetsuppbyggnad på områdena it-säkerhet och kampen mot it-brottslighet och it-terrorism. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om EU:s åtagande att utveckla en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik som vägleds av principerna om demokrati, rättsstaten och de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet samt överensstämmelse med FN-stadgan och folkrätten. Parlamentet påminner om EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, i vilken vikten av att EU integrerar sin politik för mänskliga rättigheter och jämställdhet i uppdrag och insatser för krishantering betonas. Parlamentet erinrar om vikten av den så kallade klausulen om mänskliga rättigheter, som sedan tidigt 1990-tal ingår i alla ramavtal som undertecknas med tredjeländer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att utvidgningspolitiken är ett av EU:s mest framgångsrika politikområden och har bidragit till att säkerställa stabilitet, demokrati och välstånd på den europeiska kontinenten. Parlamentet upprepar därför sitt starka stöd för utvidgningsprocessen, under förutsättning att Köpenhamnskriterierna, inbegripet integrationsförmågan, är uppfyllda. Parlamentet betonar vikten av att utöka samarbetet mellan EU och kandidatländer och potentiella kandidatländer i frågor som migration, säkerhet, terrorismbekämpning och organiserad brottslighet samt kampen mot människohandel. Parlamentet uppmanar kandidatländerna att göra så stora ansträngningar som möjligt för att anpassa sig till EU:s Gusp/GSFP. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker EU:s engagemang för en regelbaserad internationell ordning och effektiv multilateralism under FN:s ledning. Parlamentet erkänner FN:s och EU:s strategiska partnerskap för fredsbevarande verksamhet och krishantering, som funnits sedan 2003. Parlamentet uppmuntrar även EU och dess medlemsstater att ge stöd till FN:s fredsbevarande verksamhet och att samarbeta med FN för att stärka regionala organisationers – i synnerhet Afrikanska unionens – fredsbevarande kapacitet och att ta den fredsbevarande resursen för Afrika i beaktande. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att betydligt öka sina militära och polisiära bidrag till FN:s fredsbevarande uppdrag. Parlamentet välkomnar åtagandet i EU:s globala strategi om Nato som hörnstenen i Europas kollektiva säkerhet och om att stärka FN som grundvalen för den internationella ordningen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att de senaste kriserna tydligt har visat på FN:s begränsningar. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utnyttja allt sitt inflytande för att få till stånd en reform av FN:s säkerhetsråd, i synnerhet i syfte att ta bort vetorätten när det rör sig om illdåd i massiv skala. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att ett effektivt genomförande av EU:s globala strategi, som presenterades av vice ordföranden/den höga representanten i juni 2016, inte är möjligt utan medlemsstaternas starka engagemang, ansvar samt politiska vilja och ledarskap. Parlamentet betonar att lämpliga mänskliga och ekonomiska resurser måste avsättas av medlemsstaterna för genomförandet av strategin, särskilt på de centrala områdena konfliktförebyggande, säkerhet och försvar. Parlamentet betonar de praktiska och ekonomiska fördelarna med ytterligare integrering av de europeiska försvarskapaciteterna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar avsikten att utarbeta en genomförandeplan för säkerhet och försvar. Parlamentet understryker att denna genomförandeplan bör kompletteras med en vitbok som anger ambitionsnivån, uppgifterna, kraven och kapacitetsprioriteringarna för det europeiska försvaret. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att i nära samarbete med medlemsstaterna och kommissionen inleda arbetet med en sådan vitbok så snart som möjligt, så att resultaten kan börja synas under 2017. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar förslaget att årligen reflektera över hur genomförandet av strategin fortlöper. Denna reflektion bör ske inom ramen för en årlig debatt i parlamentet och på grundval av den genomföranderapport som utarbetas av vice ordföranden/den höga representanten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att den globala strategin bör genomgå en regelbunden översyn och att en analys av dess genomförande ska tillhandahållas i samband med valet och när den nya kommissionen tillträder, så att strategins mål och prioriteringar även fortsättningsvis överensstämmer med utmaningarna och hoten. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att EU:s yttre åtgärder bör baseras på de tre pelarna diplomati, utveckling och försvar. |
| --- | --- |

17.

Ta ansvar för säkerheten: förebygga, försvara, avskräcka, reagera

| 18. | Europaparlamentet betonar att EU måste stärka sin kapacitet inom säkerhet och försvar, eftersom unionen kan utnyttja sin fulla kapacitet som en global kraft bara om dess oöverträffade mjuka makt kombineras med hård makt, som en del av EU:s övergripande strategi. Parlamentet påminner om att en förstärkt och gemensam civil och militär kapacitet är en nyckelfaktor för att EU till fullo ska kunna reagera på kriser, bygga upp motståndskraft hos sina partner och skydda Europa. Parlamentet konstaterar att det återigen är maktpolitiken som dominerar de internationella förbindelserna och att kapacitet till försvar och avskräckande medel därför är avgörande för vårt inflytande i de diplomatiska samtalen. I detta avseende påminner parlamentet om att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken behöver stärkas och fördjupas, eftersom det enda realistiska sättet att stärka vår militära kapacitet i en tid av budgetbegränsningar är att öka synergierna genom att intensifiera försvarssamarbetet på grundval av samtliga medlemsstaters behov samt riktade investeringar. Parlamentet anser att ett starkare europeisk säkerhets- och försvarssamarbete skulle leda till större slagkraft, enhetlighet och effektivitet och att EU och dess medlemsstater kan förvärva den nödvändiga tekniska och industriella kapaciteten endast genom ett sådant fördjupat samarbete. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet är övertygat om att det med en EU-budget som redan är underfinansierad behövs ytterligare medel för insatser, administrativa kostnader, förberedande åtgärder och pilotprojekt inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, liksom ytterligare ekonomiska resurser från medlemsstaterna och stärkta synergier. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta till vara översynen/revideringen av den fleråriga budgetramen för att ta itu med budgetbehoven för de växande säkerhetsutmaningarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina försvarsutgifter för att uppfylla Natos kapacitetsmål, som kräver försvarsutgifter på minst 2 procent av BNP. Parlamentet understryker att bättre samordning av och minskad överlappning mellan EU:s och medlemsstaternas verksamheter skulle möjliggöra besparingar och omfördelning av medel. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande vikt att instrumenten i Lissabonfördraget slutligen införs, särskilt det permanenta strukturerade samarbetet. Parlamentet anser att en flexibel och inkluderande strategi som uppmuntrar ett öppet och proaktivt deltagande från alla medlemsstaters sida, är avgörande för genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet. Parlamentet välkomnar det gemensamma dokumentet från försvarsministrarna i Frankrike och Tyskland om förnyelse av GSFP och det italienska förslaget om en starkare europeisk försvarspolitik och stöder till fullo målet ifråga om ett positivt beslut om upprättandet av det permanenta strukturerade samarbetet i rådet (utrikes frågor och försvar) i november 2016. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att ta ledningen för detta initiativ, liksom för andra nyligen framlagda förslag om att stärka GSFP, i syfte att bana väg för ytterligare ambitiösa beslut om GSFP fattade vid novembermötet 2016 i rådet (utrikes frågor och försvar) och vid Europeiska rådets möte i december 2016, bland annat följande förslag:






  — | Skapa ett permanent civil-militärt högkvarter, med en lika viktig militär planerings- och ledningskapacitet och civil planerings- och ledningskapacitet, vilket skulle stärka den strategiska och operativa planeringen, utöka det civil-militära samarbetet och förbättra EU:s förmåga att snabbt reagera på kriser. |
| --- | --- | --- |

20.

—

Skapa ett permanent civil-militärt högkvarter, med en lika viktig militär planerings- och ledningskapacitet och civil planerings- och ledningskapacitet, vilket skulle stärka den strategiska och operativa planeringen, utöka det civil-militära samarbetet och förbättra EU:s förmåga att snabbt reagera på kriser.

| — | Stärka EU:s snabbinsatsverktyg, bland annat genom att ytterligare förbättra stridsgruppernas användbarhet, genom att praktiskt genomföra artikel 44 samt genom att stärka och använda Europakåren bättre för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. |
| --- | --- |

—

Stärka EU:s snabbinsatsverktyg, bland annat genom att ytterligare förbättra stridsgruppernas användbarhet, genom att praktiskt genomföra artikel 44 samt genom att stärka och använda Europakåren bättre för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser.

| — | Utöka den gemensamma finansieringen av GSFP-insatser, bland annat genom en skyndsam och genomgripande översyn av Athenamekanismen, vilket skulle inbegripa förklaringen om stridsgrupper och är nödvändigt för att se till att EU-uppdrag kan finansieras med kollektiva medel i stället för av de enskilda deltagande medlemsstaterna, vilket därmed undanröjer ett potentiellt hinder för medlemsstaterna att anslå styrkor. |
| --- | --- |

—

Utöka den gemensamma finansieringen av GSFP-insatser, bland annat genom en skyndsam och genomgripande översyn av Athenamekanismen, vilket skulle inbegripa förklaringen om stridsgrupper och är nödvändigt för att se till att EU-uppdrag kan finansieras med kollektiva medel i stället för av de enskilda deltagande medlemsstaterna, vilket därmed undanröjer ett potentiellt hinder för medlemsstaterna att anslå styrkor.

| — | Inrätta en försvarskonstellation inom ministerrådet. |
| --- | --- |

—

Inrätta en försvarskonstellation inom ministerrådet.

| 21. | Europaparlamentet uppmuntrar en översyn av EU:s strategi för civila GSFP-uppdrag, från insatsernas natur till deras mål och de personer som deltar, för att se till att de planeras, genomförs och stöds på rätt sätt. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts inom GSFP-uppdragen och GSFP-operationerna, trots deras tillkortakommanden. Parlamentet efterlyser större flexibilitet i EU:s finansiella regler i syfte att stödja unionens förmåga att reagera på kriser samt ett genomförande av de befintliga bestämmelserna i Lissabonfördraget. Parlamentet stöder inrättandet av startfonder för brådskande finansiering av de inledande faserna av militära insatser. Parlamentet anser att ett nytt, mer ändamålsenligt beslutsförfarande för beslut om EU:s militära uppdrag skulle förbättra EU:s flexibilitet och styrka när det gäller att svara på hot och kriser, men inser också att beslutet om trupper ska tillhandahållas för sådana uppdrag eller inte måste fattas på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet insisterar på att alla beslut om att röra sig mot en europeisk försvarsunion, inklusive utvecklingen av ett större permanent strukturerat samarbete och skapandet av gemensamma försvarsinstrument, måste grundas på enhällighet bland EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet beklagar att den omfattande uppgiftstilldelning som blev resultatet av mötet i rådet (utrikes frågor) i november 2013 och Europeiska rådets möten 2013 och 2015 ännu inte har genomförts till fullo av kommissionen, utrikestjänsten, försvarsbyrån och medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionsledamoten med ansvar för den inre marknaden, industri, entreprenörskap och små och medelstora företag att lägga fram en bedömning av genomförandet av tidigare beslut till parlamentet innan nya uppgiftstilldelningar föreslås. Parlamentet uppmuntrar ett påskyndande av det pågående arbetet med den europeiska handlingsplanen på försvarsområdet och kommissionens ansträngningar för att maximera försvarssamarbete, bland annat genom incitament på områden som den inre marknaden, offentlig upphandling, forskning, transport, rymd, it-säkerhet, energi och industri. Parlamentet noterar förslaget från Frankrikes president om en europeisk säkerhets- och försvarsfond och stöder utvecklingen av nya och innovativa finansierings- och investeringskoncept, bland annat via Europeiska investeringsbanken och offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna har svårigheter med att försöka upprätthålla många olika fullt fungerande försvarskapaciteter, vilket gör att det behövs större samordning och tydligare alternativ när det gäller vilka kapaciteter som ska behållas, så att medlemsstaterna kan specialisera sig på vissa kapaciteter. Parlamentet betonar de praktiska och ekonomiska fördelarna med ytterligare integration av de europeiska försvarskapaciteterna, och noterar att det finns olika pågående initiativ i denna riktning som bör placeras inom en bredare ram för att fastställa en intelligent färdplan. Parlamentet stöder förslagen om en ”europeisk planeringstermin för försvaret”, och uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram konkreta förslag i detta syfte. Parlamentet anser att samverkansförmågan är central om medlemsstaternas styrkor ska bli mer kompatibla och integrerade. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att titta på nya möjligheter till gemensamma inköp och gemensamt underhåll av styrkor och materiel. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet berömmer Europeiska försvarsbyråns roll för att främja och samordna kapacitetsuppbyggnaden och begär att byrån stärks, särskilt genom en utökning av dess budget. Parlamentet insisterar på att byråns personal- och driftskostnader bör finansieras ur unionens budget. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att se över försvarsbyråns organisation, förfaranden och tidigare verksamhet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att Europa måste upprätthålla en konkurrenskraftig och innovativ industriell och teknisk bas som kan utveckla och producera den kapacitet som krävs. Parlamentet påminner om att en integrerad försvarsmarknad och en konsolidering av den europeiska försvarsindustrin är absolut nödvändiga för att uppnå stordriftsfördelar och ökad effektivitet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar förslaget från ordförande Juncker om att skapa en Europeisk försvarsfond för att främja forskning och innovation. Parlamentet välkomnar det pågående arbetet med att inrätta en förberedande åtgärd om försvarsforskning, som bör åtföljas av ett större europeiskt försvarsforskningsprogram som finansieras av EU inom nästa fleråriga budgetram, inklusive ytterligare ekonomiska resurser från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet begär att EU spelar en aktivare roll inom området nedrustning, icke-spridning och vapenkontroll. Parlamentet uppmanar rådet och vice ordföranden/den höga representanten att spela en aktivare roll inom konfliktlösning och fredsbyggande. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att det i EU:s globala strategi efterlyses investeringar i konfliktförebyggande men att det samtidigt de facto föreslagits stora nedskärningar från kommissionens och rådets sida i budgeten för 2017 när det gäller EU:s enda instrument för konfliktförebyggande (instrumentet som bidrar till stabilitet och fred). Parlamentet betonar behovet att intensifiera arbetet på områdena konfliktförebyggande, medling och försoning med tanke på de många säkerhetsutmaningarna i Europas grannskap och andra områden. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet erkänner det ökande ömsesidiga beroendet mellan intern och extern säkerhet, och anser att dagens säkerhetsutmaningar kräver en djupgående översyn av vår säkerhetspolitik i syfte att skapa en konsekvent och enhetlig utrikes- och inrikespolitik som omfattar både de interna och externa dimensionerna, inklusive aspekter som terrorbekämpning, it-säkerhet, energitrygghet, hybridhot, strategisk kommunikation och kritisk infrastruktur. Medlemsstaternas säkerhetstjänster uppmanas kraftfullt att förstärka sitt samarbete och sin samordning och öka utbytet av underrättelser och information, och alla medlemsstater uppmanas att uppfylla sin rättsliga skyldighet att dela underrättelser med Europol och Eurojust i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet. EU uppmanas med eftertryck att ytterligare stärka sitt samarbete och utbyte av underrättelser med tredjeländer i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet, samtidigt som man respekterar internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning. Parlamentet lovordar lanseringen av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar den gemensamma förklaringen om samarbete mellan Nato och EU, som antogs vid toppmötet i Warszawa. Parlamentet stöder fullt ut fördjupat samarbete mellan Nato och EU på områdena it-säkerhet, migration, strategisk kommunikation och reaktion på hybridhot. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram specifika förslag för att följa upp den gemensamma förklaringen från Warszawa före utgången av 2016. Parlamentet är övertygat om att Nato är avgörande för Europas kollektiva säkerhet, samtidigt som parlamentet insisterar på att det är nödvändigt att vidmakthålla en riktig insatskapacitet för EU. Parlamentet påminner om att ett starkare Nato och ett starkare EU ömsesidigt förstärker och kompletterar varandra. Parlamentet välkomnar åtagandet i EU:s globala strategi om Nato som hörnstenen i Europas kollektiva säkerhet. Parlamentet betonar att EU på bästa sätt bör utnyttja sina tillgängliga säkerhets- och försvarsresurser och undvika eventuellt dubbelarbete. Parlamentet anser också att EU och dess medlemsstater måste samarbeta närmare med Nato för att se till att alliansens smarta försvar och EU:s initiativ för sammanslagning och gemensamt utnyttjande kompletterar och ömsesidigt förstärker varandra. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet understryker att säkerheten för EU:s medlemsstater är odelbar och att samtliga medlemsstater i enlighet med artikel 42.7 i EU-fördraget måste åtnjuta samma säkerhetsnivå och därför på ett jämlikt, proportionerligt sätt bör tillhandahålla sin del och delta i arbetet för EU:s säkerhet samt infria sina åtaganden. Parlamentet konstaterar vidare att denna artikel även fastslår att detta inte ska påverka den särskilda karaktären hos vissa medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet inser behovet att titta på kreativa lösningar för samarbete mellan EU och Storbritannien på området för Gusp/GSFP. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att det är avgörande att den europeiska säkerhetsstrukturen, som baseras på Helsingforsslutakten från 1975 och dess fyra så kallade korgar, förstärks eftersom den allvarligt har skadats av Rysslands olagliga militära ingrepp på Krim och i östra Ukraina. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet anser att det är dags för en ny och mer realistisk strategi för EU:s förbindelser med Ryssland, baserad på trovärdiga avskräckande medel men även på dialog inom områden av gemensamt intresse, såsom terrorismbekämpning, icke-spridning och handel. Parlamentet understryker samtidigt vikten av att investera mer i samarbetet med och stödet till det civila samhället i Ryssland i syfte att stärka förbindelserna mellan EU och Ryssland på lång sikt. Parlamentet betonar att sanktionerna behövdes som en reaktion på den ryska aggressionen i Ukraina och har visat sig vara ett verkningsfullt sätt att avskräcka från ytterligare aggression. Parlamentet påminner om att ett fullständigt genomförande av Minskavtalen är en förutsättning för att sanktionerna ska hävas. Parlamentet ger sitt fulla stöd till EU:s införande av restriktiva åtgärder mot enskilda individer och enheter i Ryssland som ett svar på den olagliga annekteringen av Krim och den avsiktliga destabiliseringen av Ukraina, och insisterar på att EU måste ta ytterligare gradvisa sanktioner under övervägande, i synnerhet mot högteknologiska produkter i olje-, gas-, it- och försvarsindustrisektorerna, om Ryssland fortsätter att kränka internationell rätt. Parlamentet anser att det ligger i EU:s och Rysslands gemensamma intresse att uppnå ett bättre förhållande, under förutsättning att internationell rätt tillämpas. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och det internationella samfundet att med en röst sända ett tydligt budskap till Rysslands regering om att dess handlingar kommer att medföra kostnader och konsekvenser. Parlamentet begär vidare en nedtrappning av den nuvarande krisen och insisterar på att EU och dess medlemsstater arbetar tillsammans med internationella partner för att sätta diplomatisk, politisk och ekonomisk press på Rysslands regering att upphöra med sin aggression. Parlamentet välkomnar besluten från Natos toppmöte i Warszawa i detta sammanhang. Parlamentet understryker sitt engagemang för Ukrainas enhet, suveränitet och territoriella integritet. Parlamentet betonar att de val som hålls på de ockuperade territorierna på Krim inte äger giltighet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att hitta sätt att trappa ned de nuvarande spänningarna och föra en konstruktiv dialog med Ryssland för att identifiera åtgärder som kan minska risken för farliga missförstånd och felbedömningar. Parlamentet understryker vikten av ökad ömsesidig öppenhet gällande militär verksamhet i syfte att undvika incidenter med Ryssland i luften och till havs, liksom behovet att utveckla gemensamma standarder för hantering av eventuella olyckor och incidenter. Parlamentet anser att icke samarbetsvilliga militära flygplan utan aktiva transpondrar är en allvarlig fara för civil luftfart, och anser det nödvändigt att utarbeta åtgärder för att upptäcka sådana flyg så tidigt som möjligt och att på internationell nivå få till stånd ett sätt att undanröja sådana säkerhetsrisker. Parlamentet anser vidare att samarbetet med Ryssland angående den nyligen uppnådda kärnvapenöverenskommelsen med Iran kan öppna upp för förbättrade förbindelser på andra områden, även med Nato, i syfte att minska spänningarna i exempelvis Östersjön, Syrien och Ukraina. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar EU med eftertryck att utöka samarbetet med de östliga partnerländerna i syfte att stärka deras demokratiska institutioner, motståndskraft och oberoende, inbegripet genom inrättandet av ambitiösa och fullt utvecklade GSFP-uppdrag som har i uppgift att öka säkerheten och stabiliteten. Parlamentet uppmanar EU att spela en aktivare och mer genomslagskraftig roll inom konfliktlösning och fredsbyggande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka biståndet till Ukraina, inbegripet lämpliga försvarssystem, för att förhindra en militär upptrappning i östra Ukraina, att göra ”EU East StratCom” till en permanent EU-struktur och att anslå de mänskliga och ekonomiska resurser som behövs för att den ska fungera bättre. Parlamentet stöder fortsatt dessa länders strävanden efter EU-medlemskap och reformagendan på områden som rättsstaten, ekonomin, den offentliga förvaltningen, kampen mot korruption och skyddet av minoriteter. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påminner om EU:s åtaganden gentemot sina partner i grannskapet och om att stödja sociala och politiska reformer, befästandet av rättsstaten, skyddet av mänskliga rättigheter samt främjandet av ekonomisk utveckling som det bästa sättet att stärka den internationella ordningen och säkerställa stabiliteten i grannskapet. Parlamentet är medvetet om att EU:s politik inte får tillämpa någon universallösning och därför måste vara mer flexibel och lyhörd med avseende på föränderliga situationer i det östra och södra grannskapet. Parlamentet konstaterar att det reviderade europeiska grannskapsinstrumentet inte har levt upp till sina mål, särskilt när det gäller ”mer för mer”-principen. Parlamentet uppmuntrar ett övervägande av strategin med ”ge mindre, få mindre” med avseende på sådana länder som går bakåt i fråga om styrning, demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker att fördjupade förbindelser med USA och Kanada är av strategiskt intresse för EU, men samtidigt är det viktigt för EU att stärka sina förbindelser med länderna i Central- och Sydamerika, inte bara för att förstärka det biregionala partnerskapet utan också för att gemensamt ta itu med stora globala utmaningar. Parlamentet erkänner att EU är USA:s absolut viktigaste ekonomiska partner och vice versa, samtidigt som båda är viktiga allierade på internationell nivå, både bilateralt och genom Nato, och på områden som kärnvapenöverenskommelsen med Iran, Syrien och Ukraina. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att se till att detta förhållande fortsätter, på grundval av gemensamma värderingar, efter USA:s presidentval i november 2016. |
| --- | --- |

40.

Bygga upp motståndskraft och investera i en verkligt övergripande strategi: utveckla, stödja och stärka

| 41. | Europaparlamentet betonar att arbetet med att säkerställa fred och stabilitet på vår kontinent, i vårt närområde och i Afrika nu måste stå i centrum för Europas agerande. Parlamentet inser att man inte kan få till stånd en hållbar utveckling utan säkerhet och att hållbar utveckling är villkoret för säkerhet, stabilitet, social rättvisa och demokrati. Parlamentet anser att det är nödvändigt att angripa de bakomliggande orsakerna till instabilitet och påtvingad och irreguljär migration, nämligen fattigdom, bristande ekonomiska framtidsutsikter, väpnade konflikter, dåligt styre, klimatförändringar, människorättsbrott, ojämlikhet och handelspolitik som inte tar itu med dessa utmaningar. Parlamentet anser att säkerhet, ekonomisk och social utveckling samt handel är delar av samma övergripande strategi och att dessa företeelser måste stå i överensstämmelse med principen om konsekvent politik för utveckling, som fastställs i artikel 208 i Lissabonfördraget. Parlamentet efterlyser europeiska och internationella åtgärder (FN/G20) mot olagliga finansiella överföringar från Afrika. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet understryker att EU särskilt måste fokusera på att förbättra levnadsförhållanden i närområdet med hjälp av alla tillgängliga politiska verktyg, inklusive handel, utvecklingsbistånd, miljöpolitik och diplomati, liksom kapacitet till krishantering. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang EU:s nya partnerskap för migration och den externa investeringsplanen, och begär att få vara delaktigt i genomförandet av dessa instrument. Parlamentet understryker behovet att utveckla en ny strategi för Afrika på grundval av EU:s värden och principer, som skapar bättre möjligheter till handel, investeringar, tillgång till energi och ekonomisk tillväxt, och att ge stöd till afrikanska länder så att de kan bygga upp demokratiska, öppna och ändamålsenliga institutioner, liksom åtgärder för att begränsa konsekvenserna av klimatförändringar. Parlamentet är övertygat om att EU bör se över sin utvecklings- och handelspolitik för att se till att politiken överensstämmer med våra värden och bidrar till dessa mål. Parlamentet uppmanar EU, och i synnerhet medlemsstaterna, att bekämpa otillåtna finansiella överföringar och avsevärt öka sina finansiella åtaganden gentemot regionen, bland annat genom förvaltningsfonden för Afrika, den externa investeringsplanen och Europeiska utvecklingsfonden. Parlamentet understryker att EU spelar en viktig roll för att målen i 2030-agendan ska kunna uppnås. Parlamentet anser att den privata sektorn kan spela en viktig roll för utvecklingen om den agerar inom en rättsligt bindande ram som fastställer näringslivets ansvar i fråga om respekt för de mänskliga, sociala och miljömässiga rättigheterna. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet erkänner att EU:s bistånd till offer för katastrofer, flyktingar och andra behövande har gett blandade resultat. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet understryker också behovet att skärpa kampen mot de bakomliggande orsakerna till terrorism och radikalisering, som huvudsakligen påverkar Västafrika, Sahel, Afrikas horn och Mellanöstern och som slår mot Europa på ett sätt som saknar motstycke. EU uppmanas med eftertryck att inleda samordnade diplomatiska insatser tillsammans med USA och andra internationella allierade för att övertyga partnerländer i regionen, såsom Turkiet, Saudiarabien och Iran, om behovet av en gemensam och rättsligt grundad strategi för denna globala utmaning. Parlamentet uppmuntrar dessutom till ansträngningar för samarbete och samordning med andra länder i denna kamp, och uppmanar eftertryckligen statliga och icke-statliga aktörer i regionen att avhålla sig från att underblåsa ytterligare sekteristiska och etniska spänningar. Parlamentet uttrycker stark oro över de allvarliga brotten mot internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning i Jemen, inbegripet bombningen av begravningen i Sanaa den 8 oktober 2016. Parlamentet kräver en brådskande oberoende, internationell utredning av detta och andra brott mot internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att avbryta allt samarbete i Jemen fram till dess att sådana brott har utretts och de ansvariga har ställts till svars. Parlamentet kräver att blockaden av Jemen omedelbart upphör och uppmanar alla sidor i konflikten att återuppta dialogen och arbeta för en varaktig vapenvila. Parlamentet insisterar på att det inte finns någon militär lösning på konflikten. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar till införande av tematiska ramar för att erbjuda ett samarbete mellan EU, partnerländerna i det södra grannskapet och regionala nyckelaktörer, i synnerhet i Afrika, i regionala frågor såsom säkerhet, utveckling, energi och hantering av migrationsströmmar. Parlamentet anser att vårt grannskap skulle bli mer motståndskraftigt om det organiseras inom ramen för ett regionalt samarbete, vilket skulle göra att utmaningar i form av bland annat migration, terrorism och utveckling kan bemötas gemensamt. Därför uppmanar parlamentet EU att samarbeta med sina grannar i Maghreb i syfte att återuppväcka och vidareutveckla Arabiska Maghrebunionen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet påminner om att Sahelregionen och andra angränsande geografiska områden utgör prioriterade regioner för säkerheten i EU, och framhåller det instabila säkerhetsläget där och de möjliga konsekvenserna av den nuvarande oron. Parlamentet uppmanar EU att arbeta för att stärka samarbetet med länderna i Nordafrika och Sahel i kampen mot den ökande terroristverksamheten i Sahel-Saharaområdet. Parlamentet betonar att de mycket svåra levnadsförhållandena på vissa platser kan leda till att delar av befolkningen dras till den islamiska terrorismen. Parlamentet uppmuntrar till utarbetandet av en sammanhängande, kraftfull strategi för Sahelområdet som syftar till att förbättra styret, ansvarigheten och legitimiteten hos statliga och regionala institutioner, förbättra säkerheten, motarbeta radikalisering och olaglig handel med människor, vapen och narkotika samt att stärka den ekonomiska politiken och politiken för utveckling. Parlamentet är övertygat om att förstärkningen av kapaciteten hos regionala och subregionala organisationer, i synnerhet i Afrika, är av yttersta vikt för konfliktförebyggande, konfliktlösning och säkerhetssamarbete. Parlamentet betonar att EU måste bemöta denna säkerhetssituation i praktiken, inte bara ekonomiskt utan också politiskt och militärt. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet framhåller vikten av att hitta en hållbar lösning på konflikten i Syrien i linje med övergångsprocessen, som fastställs i Genèvekommunikén och FN:s säkerhetsråds resolution 2254 (2015). Parlamentet ger sitt stöd till de FN-ledda insatserna för att underlätta förhandlingar mellan samtliga parter i den syriska konflikten om en inkluderande politisk uppgörelse. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att skyndsamt förbereda en europeisk strategi för Syrien. Parlamentet är övertygat om att det inte räcker med bilaterala förhandlingar mellan Ryssland och USA för att komma fram till ett hållbart svar på den syriska krisen. Parlamentet uppmanar EU att göra ett avsteg från sin diplomatiska marginalisering och använda sitt inflytande gentemot nyckelaktörer som Iran, Saudiarabien och Ryssland för att se till att de intar en konstruktiv hållning och avstår från att bidra till en ytterligare upptrappning av situationen. Parlamentet fortsätter att enträget uppmana alla medlemmar i FN:s säkerhetsråd att leva upp till sina förpliktelser i fråga om krisen. Parlamentet påminner om Rysslands och andras upprepade användning av sin vetorätt i FN:s säkerhetsråd och anser att detta går stick i stäv med de internationella ansträngningar som görs för fred och konfliktlösning i Syrien och regionen. Parlamentet betonar att sanktioner bör övervägas mot alla individer och enheter som är inblandade i brott mot mänskligheten i Syrien. Parlamentet uttrycker mycket stor oro över de många och omfattande brott mot internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning som begås av alla sidor i konflikten i Syrien, och betonar vikten av att se till att ansvar utkrävs för sådana brott. Parlamentet ger sitt upprepade stöd till Syriens grannländer, som står inför enorma utmaningar när de tar emot miljontals flyktingar. Parlamentet ger ånyo sitt fulla stöd till Iraks och Syriens oberoende, territoriella integritet och suveränitet, där alla etniska och religiösa gruppers rättigheter respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet erkänner Turkiets roll som en viktig partner för att lösa konflikten i Syrien, kampen mot IS/Daish i Syrien och Irak samt migrationskrisen. Parlamentet fördömer kraftfullt försöket till militärkupp mot den demokratiskt valda regeringen i Turkiet. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att värna den konstitutionella ordningen, men understryker samtidigt vikten av respekt för de mänskliga rättigheterna, rättsstaten, yttrandefriheten samt rättsväsendets och mediernas oberoende efter kuppen, i linje med landets åtaganden som medlem av Europarådet. Parlamentet understryker att Turkiet bör samarbeta nära med Europarådet i syfte att se till att alla förfaranden respekterar rättsstatens principer. Parlamentet är bestört över den repressiva och omfattande utrensning som inleddes efter kuppförsöket och som allvarligt kringskär de grundläggande friheterna och mänskliga rättigheterna i Turkiet. Parlamentet är särskilt oroat över att antalet fall av övervåld från polisens sida och misshandeln av frihetsberövade ökar, att straffriheten för människorättskränkningar fortgår och att rättsväsendets oberoende urholkas. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet framhåller behovet att uppnå en tvåstatslösning på konflikten i Mellanöstern – på grundval av de parametrar som fastställdes i rådets slutsatser från juli 2014) – som garanterar ett säkert Israel och en livskraftig palestinsk stat på grundval av 1967 års gränser och löser alla problem som rör permanent status, för att konflikten ska få ett slut. Parlamentet uppmanar EU att ta sitt ansvar och bli en aktör att räkna med och en medlare i den diplomatiska processen. Parlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att vidta brådskande åtgärder för att säkra tvåstatslösningens livsduglighet och skapa en positiv utveckling för verkliga fredsförhandlingar. Parlamentet uppmanar de israeliska myndigheterna att omedelbart upphöra med sin bosättningspolitik och vända utvecklingen. Parlamentet betonar att det är en grundläggande förutsättning för uppnåendet av en rättvis och varaktig fred att alla parter, oavsett omständigheterna, respekterar internationella mänskliga rättigheter och humanitär rätt. Parlamentet betonar att EU måste föra en konsekvent politik i situationer som involverar ockupation eller annektering av territorier. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser att kampen mot människosmugglare är möjlig endast om det finns ett samarbete med länderna på andra sidan Medelhavet och i Afrika som helhet vilket bygger på respekt för de mänskliga rättigheterna, och anser i detta sammanhang att EU och dess medlemsstater måste samarbeta med internationella partner för att angripa de pushfaktorer som leder till migration. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet ger sitt starka stöd till en förstärkning av skyldigheten att skydda som en viktig ledstjärna för EU:s och dess medlemsstaters arbete över hela konfliktspektrumet, liksom i fråga om mänskliga rättigheter och utveckling. |
| --- | --- |

51.

Den europeiska diplomatins styrka: kunskap, engagemang och inflytande

| 52. | Europaparlamentet framhåller EU:s enorma potential som diplomatisk stormakt, på grundval av de många olika instrument som står till vårt förfogande och vår normativa makt på området demokrati, frihet och mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar i detta sammanhang den centrala samordnande rollen för vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och EU:s delegationer i tredjeländer. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att förebygga konflikter, ta itu med de bakomliggande orsakerna till instabilitet och garantera människors säkerhet. Parlamentet inser att tidiga förebyggande åtgärder mot risker för långvariga väpnade konflikter är mer effektiva, mindre tidsödande och billigare än fredsbevarande insatser. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att visa politiskt ledarskap i förebyggande diplomati och medling vid konflikter. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den roll som EU:s system för tidig varning för konflikter, utrikestjänstens medlingsstödsgrupp och det europeiska fredsinstitutet spelar. Parlamentet uppmanar till vidareutveckling av EU:s kapacitet för konfliktförebyggande och medling. Parlamentet understryker att kvinnors deltagande i konfliktlösningssamtal är avgörande för att främja kvinnors rättigheter och deltagande och ett första steg i riktning mot kvinnors fullständiga integrering i framtida övergångsprocesser. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att öka de ekonomiska och administrativa resurser som anslås för medling, dialog, försoning och krisrespons. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att strikt hålla sig till de normer som fastställdes i EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport och att upphöra med vapenhandel med tredjeländer som inte uppfyller de förtecknade kriterierna. Parlamentet insisterar på att EU bör intensifiera den politiska dialogen och samarbetet om avrustning, icke-spridning och rustningskontroll. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmuntrar starkt de fortsatta förhandlingarna om en återförening av Cypern i syfte att nå en snabb och framgångsrik avslutning. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet anser att EU och dess medlemsstater måste utveckla en slagkraftig utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik som respekterar nationella intressen men också strävar efter att arbeta med internationella partner, FN, icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare och andra aktörer i frågor av delat intresse i syfte att främja fred, välstånd och stabilitet runt om i världen. Parlamentet betonar behovet av nära samarbete med andra globala och regionala stormakter kring globala hot och utmaningar. Parlamentet betonar i synnerhet den centrala vikten av de transatlantiska förbindelserna, som bygger på gemensamma intressen och värderingar. Parlamentet påpekar att en vitalisering av dessa strategiska partnerskap, i syfte att omvandla dem till ett effektivt utrikespolitiskt instrument, bör vara en prioritet för EU. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet anser att EU bör uppgradera och intensifiera sina diplomatiska insatser i Asien, bland annat med Asean, för att bidra till större stabilitet och säkerhet i konfliktområden med förnyade spänningar, samarbeta nära med partner i regionen och upprätthålla folkrätten, bland annat i Sydkinesiska havet och Indiska oceanen, samt ta itu med problem som rör skyddet av de mänskliga rättigheterna och rättsstaten. Parlamentet konstaterar att EU behöver fortsätta stödja en utveckling av fredliga förbindelser mellan Kina och dess grannländer runt Sydkinesiska havet, däribland Vietnam, Taiwan och Filippinerna, genom konstruktiva bilaterala och inkluderande multilaterala mekanismer. Parlamentet anser att en förstärkning och förnyelse av strukturerna för internationell ordning inte kan uppnås utan Asien, i synnerhet Kina. Parlamentet betonar att förhållandet mellan EU och Kina mot bakgrund av Kinas globala ambitioner måste gå bortom de ekonomiska banden och bli mer övergripande och fokusera på Kinas roll i FN, landets inflytande i regionala konflikter i sitt grannskap och på hur landet bidrar till att hantera globala utmaningar. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar EU att inte helt släppa taget om de områden som i nuläget inte är särskilt strategiskt intressanta, men som i framtiden kan komma att bli mycket viktiga – antingen ur ekonomisk eller mänsklig eller militär synvinkel – såsom Centralasien, Afrika söder om Sahara eller Arktis – och som andra globala stormakter intresserar sig för. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet påminner om vikten av EU:s normativa makt och efterlyser ytterligare förstärkning av EU:s kultur- och vetenskapsdiplomati för att sprida och främja europeiska styrkor och värderingar utanför våra gränser. Parlamentet påpekar också styrkan i ekonomisk diplomati, bland annat sanktioner, som ett verktyg för att driva igenom EU:s politik. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet framhåller den parlamentariska diplomatins roll för ett starkare politiskt samarbete med EU:s partner. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet framhåller behovet att stärka de nationella parlamentens roll i genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, även genom intensifierat samarbete mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten i frågor som rör EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet betonar den roll som icke-statliga aktörer och organisationer i det civila samhället spelar i egenskap av diplomatiska aktörer och nyckelpartner för EU, och betonar vikten av att EU bistår dem och samarbetar med dem. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar behovet att påskynda konsolideringen av en fullt utvecklad europeisk diplomattjänst och i synnerhet att stärka dess tematiska sakkunskap och strategiska policyplanering och prognostisering, liksom underrättelseområdet. Parlamentet anser det vara viktigt att även ge utrikestjänstens representationer i krisområden en konsulär roll i syfte att bistå EU-medborgare. Parlamentet insisterar på behovet av en rättvis balans mellan diplomater från medlemsstaterna och EU-tjänstemän vid utrikestjänsten, även i ledande ställning. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet betonar att de ekonomiska medel som finns till förfogande för EU:s yttre åtgärder inte står i rimlig proportion till de utmaningar vi står inför. Parlamentet efterlyser i detta avseende en avsevärd utökning av resurserna under rubrik IV i den fleråriga budgetramen i samband med den kommande halvtidsöversynen. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet efterlyser större ansvarsskyldighet och insyn, särskilt i samband med förhandlingar om internationella avtal. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet beklagar djupt den begränsade budgeten på ca 320 miljoner euro (0,2 % av EU:s budget) för EU:s Gusp och efterlyser en bättre förvaltning av de finansiella flödena för att genomföra budgeten. Parlamentet betonar att de fastställda budgetanslagen för 2016 ligger på samma nivå som under 2015, och att den tillgängliga marginalen i slutet av mars 2016 uppgick till 170 miljoner euro, efter godkännandet av ytterligare fem miljoner euro till säkerhetsåtgärder inom ramen för Eucap Sahel Mali och tio miljoner euro till EU BAM Libyen. Parlamentet är bekymrat över bristen på tillgängliga medel med tanke på de åtaganden som måste göras under 2016. Bara för att fullfölja de uppdrag som löper ut 2016 planeras en tilläggsbudget på 169 miljoner euro. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet lyfter fram den viktiga roll som kultur spelar i EU:s yttre politik för att främja dialog och ömsesidig förståelse och ömsesidigt lärande. Parlamentet betonar att riktad kultur- och utbildningspolitik kan främja centrala utrikes- och säkerhetspolitiska mål för EU och bidra till ett stärkande av demokratin, rättsstaten och skyddet av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet upprepar den roll som interkulturell och interreligiös dialog spelar i kampen mot extremism, radikalisering och marginalisering. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att beakta kulturdiplomati och interkulturell dialog i EU:s instrument för yttre förbindelser och i EU:s utvecklingsagenda. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och EU-delegationerna över hela världen att tillsätta en kulturattaché i varje EU-representation i partnerländer utanför EU. Parlamentet betonar vidare utbildningens centrala roll för att främja medborgarskap och interkulturella färdigheter och för att skapa bättre ekonomiska utsikter och förbättra hälsan. Parlamentet uppmuntrar kommissionens nuvarande ansträngningar för att stärka den roll som samarbetet inom vetenskap och forskning spelar som mjukt maktmedel i de europeiska yttre förbindelserna. Parlamentet framhåller hur vetenskapligt utbyte kan bidra till koalitionsbyggande och konfliktlösning, särskilt i relationerna med EU:s grannländer. |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0249.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/101

---

P8_TA(2016)0504

GJP-verktyg för att minska prisvolatiliteten på jordbruksmarknader

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2016 om GJP-verktyg för att minska prisvolatiliteten på jordbruksmarknader (2016/2034(INI))

(2018/C 238/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådet förordningar (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 som fastställer EU:s gemensamma jordbrukspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådet förordningar (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 som fastställer EU:s gemensamma jordbrukspolitik,

| — | med beaktande av den studie från mars 2016 som har utarbetats för Europaparlamentets utskott för jordbruk och landsbygdens utveckling om en lägesöversikt på nationell nivå och EU-nivå över de riskhanteringsverktyg som medlemsstaterna har tagit i bruk under perioden 2014–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie från mars 2016 som har utarbetats för Europaparlamentets utskott för jordbruk och landsbygdens utveckling om en lägesöversikt på nationell nivå och EU-nivå över de riskhanteringsverktyg som medlemsstaterna har tagit i bruk under perioden 2014–2020,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A8-0339/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A8-0339/2016), och av följande skäl:

| A. | Jordbruksmarknaderna har alltid kännetecknats av instabilitet och prisvolatilitet, och under de senaste åren har dessa, till följd av snabbt på varandra följande störningar i efterfrågan, utbud och priser, blivit ett strukturellt drag i jordbruket, både på europeisk och global nivå. |
| --- | --- |

A.

Jordbruksmarknaderna har alltid kännetecknats av instabilitet och prisvolatilitet, och under de senaste åren har dessa, till följd av snabbt på varandra följande störningar i efterfrågan, utbud och priser, blivit ett strukturellt drag i jordbruket, både på europeisk och global nivå.

| B. | Jordbruket måste svara på den stora utmaning som den globala befolkningstillväxten orsakar, samtidigt som en stor del av jordens befolkning ännu idag lider av undernäring, och jordbruksmarknadernas stora volatilitet avseende produktionsvariationer och skillnader mellan utbud och efterfrågan kommer att fortsätta att öka. |
| --- | --- |

B.

Jordbruket måste svara på den stora utmaning som den globala befolkningstillväxten orsakar, samtidigt som en stor del av jordens befolkning ännu idag lider av undernäring, och jordbruksmarknadernas stora volatilitet avseende produktionsvariationer och skillnader mellan utbud och efterfrågan kommer att fortsätta att öka.

| C. | Klimatförändringarna och skadegörarna inom jordbruket har negativa konsekvenser för produktionsvolymerna inom jordbruket, och yttringar av klimatförändringar, såsom torka och översvämning, bidrar till prisvolatiliteten. |
| --- | --- |

C.

Klimatförändringarna och skadegörarna inom jordbruket har negativa konsekvenser för produktionsvolymerna inom jordbruket, och yttringar av klimatförändringar, såsom torka och översvämning, bidrar till prisvolatiliteten.

| D. | Makroekonomiska förhållanden kan spela en avgörande roll för prisvolatiliteten, bl.a. strukturella faktorer såsom växelkurser, priserna på energi och gödselmedel, räntesatser och spekulation på jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

D.

Makroekonomiska förhållanden kan spela en avgörande roll för prisvolatiliteten, bl.a. strukturella faktorer såsom växelkurser, priserna på energi och gödselmedel, räntesatser och spekulation på jordbruksmarknaderna.

| E. | Utanför Europeiska unionen bedriver de stora aktörerna på den globala jordbruksmarknaden en politik som syftar till att dämpa volatiliteten, och åtaganden har gjorts i detta syfte när det gäller hållbar utveckling inom ramen för G20-jordbruk om att agera för att bekämpa de negativa effekter som en alltför stor volatilitet i priserna för jordbruksråvaror har på livsmedelstryggheten. |
| --- | --- |

E.

Utanför Europeiska unionen bedriver de stora aktörerna på den globala jordbruksmarknaden en politik som syftar till att dämpa volatiliteten, och åtaganden har gjorts i detta syfte när det gäller hållbar utveckling inom ramen för G20-jordbruk om att agera för att bekämpa de negativa effekter som en alltför stor volatilitet i priserna för jordbruksråvaror har på livsmedelstryggheten.

| F. | Varje region i världen har sina egna produktionsmodeller och olika åtgärder när det gäller miljö och djurskydd, och dessa kan få allvarliga konsekvenser för produktionskostnaderna. Samtidigt borde europeiska jordbrukare kunna konkurrera på världsmarknaden. |
| --- | --- |

F.

Varje region i världen har sina egna produktionsmodeller och olika åtgärder när det gäller miljö och djurskydd, och dessa kan få allvarliga konsekvenser för produktionskostnaderna. Samtidigt borde europeiska jordbrukare kunna konkurrera på världsmarknaden.

| G. | Politiska beslut, såsom införandet av handelsembargon, kan förstärka prisvolatiliteten på jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

G.

Politiska beslut, såsom införandet av handelsembargon, kan förstärka prisvolatiliteten på jordbruksprodukter.

| H. | Europeiska unionen saknar för närvarande ett riktigt säkerhetsnät för att dämpa marknadsvolatiliteten, vilket inverkar mycket hämmande på jordbrukarnas motivation att upprätthålla verksamhet på gemenskapens territorium. |
| --- | --- |

H.

Europeiska unionen saknar för närvarande ett riktigt säkerhetsnät för att dämpa marknadsvolatiliteten, vilket inverkar mycket hämmande på jordbrukarnas motivation att upprätthålla verksamhet på gemenskapens territorium.

| I. | Öppnandet av marknaderna och de val som ledde till globaliseringen av ekonomin under de senaste årtiondena, särskilt under påverkan av WTO-avtalen eller bilaterala handelsavtal, har lett till mer flexibla marknader men har också bidragit till att förstärka prisvolatiliteten inom jordbruket. |
| --- | --- |

I.

Öppnandet av marknaderna och de val som ledde till globaliseringen av ekonomin under de senaste årtiondena, särskilt under påverkan av WTO-avtalen eller bilaterala handelsavtal, har lett till mer flexibla marknader men har också bidragit till att förstärka prisvolatiliteten inom jordbruket.

| J. | Produktionskostnaderna och jordbrukarnas skuldsättning har fortsatt att öka, och mellan 2005 och 2010 försvann 2,4 miljoner jordbruksföretag i EU, vilket resulterade i en förlust av ett stort antal arbetstillfällen på landsbygden. |
| --- | --- |

J.

Produktionskostnaderna och jordbrukarnas skuldsättning har fortsatt att öka, och mellan 2005 och 2010 försvann 2,4 miljoner jordbruksföretag i EU, vilket resulterade i en förlust av ett stort antal arbetstillfällen på landsbygden.

| K. | Jordbruksmarknaderna i bemärkelsen av mötesplats mellan utbud och efterfrågan är instabila till sin natur, och ekonomiska aktörers deltagande tenderar att förstärka denna instabilitet. Dessutom har den globala efterfrågan på livsmedel och utbudet av jordbruksprodukter begränsad elasticitet. Dessa faktorer bidrar till att förstärka den effekt som verkliga eller förmodade obalanser har på marknadsaktörerna, med ibland dramatiska konsekvenser för priserna på jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

K.

Jordbruksmarknaderna i bemärkelsen av mötesplats mellan utbud och efterfrågan är instabila till sin natur, och ekonomiska aktörers deltagande tenderar att förstärka denna instabilitet. Dessutom har den globala efterfrågan på livsmedel och utbudet av jordbruksprodukter begränsad elasticitet. Dessa faktorer bidrar till att förstärka den effekt som verkliga eller förmodade obalanser har på marknadsaktörerna, med ibland dramatiska konsekvenser för priserna på jordbruksprodukter.

| L. | Finansialiseringen av världsekonomin och den spekulation som följer kan påverka jordbruksmarknaderna och bidra till en allt större marknadsobalans och prisvolatilitet när jordbruksråvarorna helt enkelt används som finansiella tillgångar. De fruktansvärda hungerkravallerna 2008 visar att denna överdrivna finansialisering kan vara förödande och etiskt oförsvarbar när den hotar livsmedelsförsörjningen för världens mest undernärda och fattiga människor. |
| --- | --- |

L.

Finansialiseringen av världsekonomin och den spekulation som följer kan påverka jordbruksmarknaderna och bidra till en allt större marknadsobalans och prisvolatilitet när jordbruksråvarorna helt enkelt används som finansiella tillgångar. De fruktansvärda hungerkravallerna 2008 visar att denna överdrivna finansialisering kan vara förödande och etiskt oförsvarbar när den hotar livsmedelsförsörjningen för världens mest undernärda och fattiga människor.

| M. | EU har ett ansvar för tryggad livsmedelsförsörjning i Europa och för den europeiska jordbrukarens och trädgårdsodlarens konkurrenskraft på världsmarknaden. |
| --- | --- |

M.

EU har ett ansvar för tryggad livsmedelsförsörjning i Europa och för den europeiska jordbrukarens och trädgårdsodlarens konkurrenskraft på världsmarknaden.

| N. | Jordbrukssektorn och den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin är viktiga för EU:s ekonomi och kan bidra till en hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

N.

Jordbrukssektorn och den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin är viktiga för EU:s ekonomi och kan bidra till en hållbar tillväxt.

| O. | Prisvolatiliteten ger upphov till stor osäkerhet bland producenter och konsumenter. Om priserna är låga ser producenterna sina inkomster, sin förmåga att investera och därmed verksamhetens långsiktiga hållbarhet hotade, medan konsumenternas möjligheter att äta och få tillgång till basvaror kan äventyras av höga livsmedelspriser, vilket leder till krissituationer. |
| --- | --- |

O.

Prisvolatiliteten ger upphov till stor osäkerhet bland producenter och konsumenter. Om priserna är låga ser producenterna sina inkomster, sin förmåga att investera och därmed verksamhetens långsiktiga hållbarhet hotade, medan konsumenternas möjligheter att äta och få tillgång till basvaror kan äventyras av höga livsmedelspriser, vilket leder till krissituationer.

| P. | Prisvolatiliteten är skadlig för jordbrukssektorn och den jordbruksbaserade livsmedelssektorn. Detta inverkar negativt på investeringar, tillväxt och sysselsättning, och kan också vara skadligt för konsumenternas tillgång till livsmedel, en tryggad livsmedelsförsörjning och den gemensamma jordbrukspolitikens funktion. |
| --- | --- |

P.

Prisvolatiliteten är skadlig för jordbrukssektorn och den jordbruksbaserade livsmedelssektorn. Detta inverkar negativt på investeringar, tillväxt och sysselsättning, och kan också vara skadligt för konsumenternas tillgång till livsmedel, en tryggad livsmedelsförsörjning och den gemensamma jordbrukspolitikens funktion.

| Q. | Prisvolatiliteten påverkar jordbrukarnas kapacitet att investera och skapa sysselsättning, vilket avskräcker från modernisering, innovation, nya aktörer och generationsskifte. |
| --- | --- |

Q.

Prisvolatiliteten påverkar jordbrukarnas kapacitet att investera och skapa sysselsättning, vilket avskräcker från modernisering, innovation, nya aktörer och generationsskifte.

| R. | Hållbart jordbruk som en källa till högkvalitativa livsmedel kan bara säkerställas om jordbrukarna får rimliga priser ”fritt gård” som täcker alla omkostnader för en hållbar produktion. |
| --- | --- |

R.

Hållbart jordbruk som en källa till högkvalitativa livsmedel kan bara säkerställas om jordbrukarna får rimliga priser ”fritt gård” som täcker alla omkostnader för en hållbar produktion.

| S. | Mot bakgrund av den ”digitala revolutionen” kan en större transparens på de europeiska marknaderna och snabb tillgång till information bland andra verktyg bidra till att begränsa marknads- och prisvolatiliteten genom att ekonomiska aktörer ges bättre och mer objektivt tillträde till utvecklingen på olika jordbruksmarknader och bidra till ett bättre skydd av jordbrukarnas inkomster och bromsa den spekulationsinriktade marknadsaktiviteten. |
| --- | --- |

S.

Mot bakgrund av den ”digitala revolutionen” kan en större transparens på de europeiska marknaderna och snabb tillgång till information bland andra verktyg bidra till att begränsa marknads- och prisvolatiliteten genom att ekonomiska aktörer ges bättre och mer objektivt tillträde till utvecklingen på olika jordbruksmarknader och bidra till ett bättre skydd av jordbrukarnas inkomster och bromsa den spekulationsinriktade marknadsaktiviteten.

| T. | Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, som reviderades 2013, ingår verktyg för riskhantering för landsbygdsutvecklingspolitiken, och endast 2 procent av budgeten för den andra pelaren och 0,4 procent av budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken anslås för närvarande till dessa instrument. |
| --- | --- |

T.

Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, som reviderades 2013, ingår verktyg för riskhantering för landsbygdsutvecklingspolitiken, och endast 2 procent av budgeten för den andra pelaren och 0,4 procent av budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken anslås för närvarande till dessa instrument.

Den nuvarande situationen och aktuella mål

| 1. | Europaparlamentet anser att jordbrukarna i allt högre grad kommer att utsättas för prisvolatilitet p.g.a. olika orsaker, såsom jordbruksmarknadernas instabilitet och ofullkomlighet, globalisering och vidareutveckling, större variation i utbud på grund av instabila klimatförhållanden, ökade hälsorisker och en skör livsmedelsförsörjningsbalans. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet bedömer att det behövs en mer kraftfull och konsekvent politik med lämpliga verktyg för att säkerställa en mångfunktionell och hållbar jordbruksproduktion på EU-nivå och nationell nivå i hela unionen, och rättvisa och lönsamma priser, genom att minska de negativa effekterna för de aktörer som är mest utsatta särskilt för prisvolatilitet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att inte alla jordbrukssystem i lika hög grad utsätts för prisvolatilitet och att den offentliga politikens verktyg och de begränsningsstrategier som de berörda aktörerna följer måste anpassas till varje sektor och till verkliga, pågående och framtida risker för jordbrukarna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att medan EU minskar sitt strategiska stöd till jordbruket anslår dess konkurrenter på världsmarknaden, särskilt Förenta staterna, Brasilien och Kina, mycket betydande och växande offentliga medel för att utveckla nya riskhanteringsstrategier för att erbjuda verktyg för att skydda sina jordbrukare mot effekterna av prisvolatilitet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att EU är den enda jordbruksaktören som baserar sin jordbrukspolitik på stöd som är frikopplat från produktionen, samtidigt som man under flera år har fortsatt att avveckla sitt strategiska stöd till jordbruket. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att Förenta staterna i sin jordbrukslag från 2014 har utformat specifika försäkringssystem för olika jordbrukssektorer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet erinrar om att den gemensamma jordbrukspolitiken ständigt har förändrats under de senaste årtiondena, medan dess främsta mål, nämligen att tillförsäkra jordbrukarna en skälig levnadsstandard och en stabil och säker livsmedelsförsörjning till överkomligt pris för konsumenterna, fortfarande gäller. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar i detta avseende att en gemensam EU-politik är viktig för denna sektor som ansvarar för att säkerställa en tryggad livsmedelsförsörjning och livsmedelssäkerhet, och som spelar en avgörande roll i användningen av naturresurser och en hållbar ekonomisk och miljömässig utveckling av landsbygdsområden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker vikten av att utnyttja synergieffekter mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och EU:s andra politikområden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att de senaste reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken nästan helt och hållet har frikopplat direktstödet från produktionen, fortsatt processen för att uppnå konvergens ifråga om direktstöden och i större utsträckning införlivat samhälleliga och framför allt miljömässiga överväganden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar med oro att den gemensamma jordbrukspolitikens resurser har minskat genom åren, särskilt resurserna för åtgärder inom ramen för den samlade marknadsordningen, som öppnar för en åternationalisering av den gemensamma jordbrukspolitiken och som undergräver rättvisa förutsättningar och likvärdiga villkor på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att EU-jordbrukarnas genomsnittliga årsinkomster har stagnerat eller t.o.m. minskat under de senaste tio åren medan produktionskostnaderna har fortsatt att stiga. Detta har lett till att antalet jordbruksföretag har minskat avsevärt, och ett stort antal arbetstillfällen riskerar att försvinna från landsbygden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör använda hela det ekonomiska utrymme som står till dess förfogande inom den samlade marknadsordningen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet beklagar det mycket långsamma genomförandet av den samlade marknadsordningens verktyg för att minska de negativa effekterna av prisvolatilitet och hantera marknadsstörningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att de flesta riskhanteringsverktyg, gemensamma fonder, verktyg för inkomststabilisering och försäkringar inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogrammen genomförs på ett sätt som inte är enhetligt och med begränsade budgetmedel. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar därför att de nuvarande åtgärderna i den andra pelaren ska stärkas för att öka det europeiska jordbrukets konkurrenskraft och för att involvera producentorganisationerna närmare i genomförandeprocessen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en djupanalys både av orsakerna till varför de verktyg som finns tillgängliga i den andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken används i så liten utsträckning, och orsakerna till det otillfredsställande genomförandet av den samlade marknadsordningen, i syfte att se över de berörda bestämmelserna i enlighet med detta. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker vikten av att bibehålla de frikopplade direktstöden under den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken tillsammans med systemet för enhetlig arealersättning, vilka utgör kompensation för offentliga tjänster och är en viktig del när det gäller att säkerställa jordbrukarnas inkomster och ge dem en viss grad av finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar dock att den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken, som saknar lämpliga och effektiva verktyg, varken har hanterat den ökande volatiliteten på jordbruksmarknaderna korrekt eller låtit jordbrukarna reagera på marknadssignaler eller utveckla lösningar för att hantera prisutvecklingen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta brådskande åtgärder för att stödja jordbrukssektorn i de yttersta randområdena, bergsområden och mindre gynnade regioner, där kostnaderna för produktion, skörd och saluföring av jordbruksprodukter utanför de områden där de producerades är mycket högre än i andra områden, och för att erbjuda särskilda indikatorer för att aktivera säkerhetsnätsåtgärderna för jordbruksmarknaderna i dessa områden. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att självförsörjning och tryggad livsmedelsförsörjning inom EU, liksom utveckling av en konkurrenskraftig och hållbar jordbrukssektor i hela unionen som svarar mot invånarnas behov, även i fortsättningen bör vara den gemensamma jordbrukspolitikens strategiska mål, medan en skälig levnadsstandard för jordbrukare måste garanteras snarast. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att en hållbar jordbruksproduktion inte kan existera utan europeiska jordbrukare, som kontinuerligt utsätts för prisvolatilitet och som är mycket beroende av stabila marknader och priser, liksom tillräcklig offentlig finansiering och offentliga åtgärder för att upprätthålla jordbruksföretagens och familjejordbrukens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker i detta sammanhang den viktiga roll som unga jordbrukare och nya jordbrukare spelar i säkerställandet av det europeiska jordbrukets framtid. |
| --- | --- |

23.

Förslag

Organisation inom sektorerna och avtalssystem

| 24. | Europaparlamentet anser att primärproducenterna är den svagaste länken i livsmedelskedjan, i synnerhet med tanke på den allt mer koncentrerade och stora detaljhandelssektorn på både europeisk och nationell nivå, och de bör ha rätt att gå samman i organ, t.ex. kooperativ och producentorganisationer eller i sina egna sammanslutningar eller branschorganisationer. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta införandet av avtalssystem genom att anpassa EU:s konkurrenspolitik till jordbrukssektorns särskilda behov i enlighet med artikel 42 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), med enhetliga regler och ett enhetligt genomförande i alla medlemsstater. Parlamentet anser att målen för den gemensamma jordbrukspolitiken även i fortsättningen måste ha företräde framför konkurrensreglerna och att alla initiativ för att bättre anpassa konkurrenslagstiftningen till särdragen inom jordbrukssektorn bör baseras på förordningen om en samlad marknadsordning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att producenternas förhandlingsposition i livsmedelskedjan bör stärkas, genom standardavtal som är transparenta, balanserade och kollektivt framförhandlade, för att jordbrukarna ska ha möjlighet att motverka otillbörliga affärsmetoder, stärka sin konkurrenskraft, förbättra sin inkomststabilitet, skapa mervärde och investera i innovation. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta ett EU-regelverk om förbud mot affärsmetoder inom livsmedelsförsörjningskedjan som kan skapa prisvolatilitet på jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker att dessa avtal bör ha tillräcklig varaktighet och bör fastställa priset, betalningsfristerna och de övriga villkoren för tillhandahållandet av jordbruksprodukterna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att jordbrukarna i de olika jordbrukssektorerna bör ha möjlighet att förhandla kollektivt om avtalsvillkor via producentorganisationer som är ungefär lika stora som de industri- eller distributionskoncerner som de förhandlar med. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att potentialen hos integrerade leveranskedjeavtal med längre varaktighet, terminsavtal, avtal med fast marginal och möjligheten att binda priser som återspeglar produktionskostnaderna för en fastställd tidsperiod skulle kunna ge producenterna ett verktyg för att hantera volatilitetens effekter på deras marginaler. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att det bör vara möjligt att utnyttja nya instrument i avtalsförbindelser och att det också måste finnas system för medling i samband med avtalstvister. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att branschorganisationerna gynnar förtroendet och dialogen mellan olika aktörer (producenter, bearbetningsföretag och återförsäljare) och underlättar det mervärde som skapas genom gemensamma initiativ som hjälper jordbrukarna att förstå marknaderna och produktionen bättre, främjar god praxis och insyn på marknaderna, gör prognoser om produktionspotential, bidrar till en bättre utbudsstyrning och utarbetar standardavtal som är förenliga med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra branschorganisationer på europeisk nivå att gemensamt försvara producenterna inom de sektorer som är mest inriktade på gränsöverskridande marknader, såsom frukt- och grönsakssektorn. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet erkänner de ansträngningar som gjorts av de europeiska kooperativen för att sammanföra och underlätta för jordbrukarna att förbättra sin ställning i värdekedjan, och anser att det är nödvändigt att uppmuntra dem att spela en större roll i jordbrukssektorn, och således lindra konsekvenserna av en alltför stor marknadsvolatilitet. |
| --- | --- |

34.

Riskhanteringsverktyg

| 35. | Europaparlamentet rekommenderar att man ytterligare utvecklar verktygen för riskhantering på områdena för klimat, hälsa och ekonomi, och särskilt olika typer av riskförsäkring för jordbruksproduktion, verktyg för inkomststabilisering, mekanismer för individuella medel och gemensamma fonder i en marknadsinriktad gemensam jordbrukspolitik för att begränsa konsekvenserna av prisvolatilitet och uppmuntra till framåtblickande jordbruksdrift. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna och att utveckla nya verktyg, som inte endast är rättvisa, effektiva och reaktiva utan även prismässigt överkomliga och tillgängliga för jordbrukare, för att förhindra och hantera risker i samband med prisvolatilitet och således lägga grunden för diskussionen om framtida reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att sådana verktyg som kommer tillsammans med systemet med direktstöd måste förses med tillräckliga resurser för att göra jordbruket mer motståndskraftigt samtidigt som de minskar behovet av krishantering i efterhand. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att sektoriellt förvaltade gemensamma fonder, som inrättats på initiativ av jordbrukarna, i viss utsträckning kan stabilisera jordbrukarnas inkomster när vinstmarginalerna på deras produkter varierar. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser vidare att dessa gemensamma fonder inte bör ersätta det stöd som unionen tillhandahåller och bör kombineras med nationellt stöd. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att ta initiativ genom att erbjuda incitament till inrättandet av sådana fonder, samtidigt som den säkerställer att varje framtida riskhanteringssystem måste vara förenligt med, och vid behov komplettera, försäkringssystem som antagits på nationell nivå av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet anser att prisvolatilitet också kan hanteras på nationell nivå, och uppmanar medlemsstaterna att beakta marknadsvolatiliteten i sina skatteregler genom att tillåta jordbrukarna att skapa mekanismer för individuella medel, vilka skulle kunna vara skattebefriade. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att jordbrukarna hör till de ekonomiskt mest sårbara aktörerna på marknaden, i synnerhet de som har investerat i att utveckla sina jordbruksföretag. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser vidare att verktyg för den gemensamma jordbrukspolitiken, såsom effektivt stöd till kassaflödet eller system för buffertsparande, bör införas för att dynamiken i investeringarna inte ska störas. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar att jordbruksföretagen endast har råd att förnya sig om investeringskostnaderna är låga och det finns en viss grad av tillgänglig likviditet. Parlamentet understryker i detta sammanhang att stabila inkomster är en förutsättning för att jordbrukare ska få lån. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet noterar att banksektorns roll och insatser har en mycket kraftig inverkan på producenterna, och att den ökande graden av skuldsatta jordbruk utgör en ytterligare börda för branschen i tider av volatilitet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar vikten av att jordbrukarna får bättre information om Europeiska investeringsbankens centrala roll i att stödja och utveckla landsbygdens ekonomi och hur de kan dra nytta av innovativa finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet anser att jordbrukarna och jordbrukarorganisationerna bör ges bättre information om jordbruksföretagens modernisering, hållbarhet och konkurrenskraft, samtidigt som man även tillhandahåller utbildning i riskhantering, marknadsdata, marginaler och volatilitet. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i ett nära samarbete med de nationella myndigheterna och sammanslutningarna av jordbrukare anta en upplysningsplan om vilka riskhanteringsverktyg det finns inom den andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken och i den samlade marknadsordningen. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de lokala myndigheterna att lägga större betoning på dessa aspekter i sina utbildnings- och yrkesutbildningsprogram på jordbruksområdet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att ett av de bästa sätten att stabilisera marknaderna och minska prisvolatiliteten är att säkerställa en bättre balans mellan utbud och efterfrågan. |
| --- | --- |

50.

Organ för övervakning av jordbruksmarknader och jordbrukspriser

| 51. | Europaparlamentet anser att jordbruksmarknaderna måste vara transparenta, vilket framför allt kan åstadkommas genom att befintlig information om priser och kostnader offentliggörs snabbare och är lättillgänglig och användbar för samtliga intressenter i försörjningskedjan från produktion till distribution, vilket begränsar prisspekulation och prisvolatilitet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet noterar dock att pristransparens i sig inte kommer att bidra till att förbättra jordbruksföretagens motståndskraft mot prisvolatilitet eller lösa strukturella problem i marknadsorganisationen, till exempel obalans mellan utbud och efterfrågan. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmuntrar skapandet av en europeisk karta med information i realtid om tillgängligheten till jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar ett ökat införande av ytterligare verktyg för marknadsövervakning inom andra sektorer. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar att kännedom om prisbildning och prisutveckling samt trender i utbud är viktigt för jordbrukarna när de förhandlar om avtal med alla andra intressenter. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet rekommenderar att man inrättar europeiska organ för prisövervakning i hela kedjan, från producentpriset till det slutliga försäljningspriset, för att ta fram kontinuerlig segmentsspecifik analys av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet rekommenderar att man involverar de ekonomiska intressenterna när man tillhandahåller aktuella och relevanta uppgifter om förändringar och kort- och långsiktiga prognoser en gång i månaden eller varannan månad, enligt de specifika behoven i den berörda sektorn. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillhandahålla nödvändiga resurser för organen och göra det möjligt för dem att utfärda rekommendationer, och inte enbart övervaka störningar. |
| --- | --- |

58.

Verktyg för förebyggande och hantering av kriser

| 59. | Europaparlamentet konstaterar att de traditionella krishanteringsverktygen i den gemensamma jordbrukspolitiken (offentlig intervention och privat lagring) inte är tillräckligt effektiva i en globaliserad ekonomi. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att utveckla kombinerbara och/eller kompletterande instrument i den offentliga och privata sektorn, tillsammans med en skräddarsydd, bindande mekanism för tidig varning för att säkerställa korrekt fungerande marknader och bekämpa marknadskriser. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör använda alla verktyg som den redan förfogar över inom ramen för den samlade marknadsordningen för att bekämpa kriser. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet beklagar att krisreserven har använts i så liten utsträckning, vilket främst beror på budgetregler, särskilt regeln om budgetens ettårighet, och på kommissionens befogenhet att fatta beslut om användningen av medel ur reserven. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet efterlyser därför att krisreserven ska upprättas utanför GJP-budgeten och att den ska tjäna som en källa till finansiering av krishanteringsverktyg. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betraktar konjunkturdämpande åtgärder i kombination med riskhanteringsverktyg som verktyg för förebyggande och hantering av kriser, genom vilka EU kan ingripa på jordbruksmarknaderna i samband med kriser på grund av ”force majeure” för att undvika betydande prissänkningar. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en undersökning av hur man kan utveckla mekanismer för att förebygga och bekämpa kriser på grund av prisvolatilitet genom användning av konjunkturdämpande stöd, och att tillhandahålla en större flexibilitet i de årliga budgetarna inom de gränser som den fleråriga finansieringsramen sätter, för att beakta de konjunkturdämpande stöden. |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

66.

---

Torsdagen den 15 december 2016

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/108 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/108

---

P8_TA(2016)0505

Fallet med den tibetanska buddhistakademin Larung Gar och fallet med Ilham Tohti

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om fallen med det tibetanska buddhistinstitutet Larung Gar och med Ilham Tohti (2016/3026(RSP))

(2018/C 238/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Tibet, särskilt av den 25 november 2010 om Tibet: planer på att göra kinesiska till det huvudsakliga undervisningsspråket (1), av den 27 oktober 2011 om Tibet, särskilt fallen av självbränningar bland nunnor och munkar (2) samt av den 14 juni 2012 om människorättssituationen i Tibet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Tibet, särskilt av den 25 november 2010 om Tibet: planer på att göra kinesiska till det huvudsakliga undervisningsspråket (1), av den 27 oktober 2011 om Tibet, särskilt fallen av självbränningar bland nunnor och munkar (2) samt av den 14 juni 2012 om människorättssituationen i Tibet (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 26 november 2009 om Kina: minoriteters rättigheter och tillämpningen av dödsstraff (4) och av den 10 mars 2011 om situationen och kulturarvet i Kaxgar (Uiguriska autonoma regionen Xinjiang, Kina) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 26 november 2009 om Kina: minoriteters rättigheter och tillämpningen av dödsstraff (4) och av den 10 mars 2011 om situationen och kulturarvet i Kaxgar (Uiguriska autonoma regionen Xinjiang, Kina) (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (6),

| — | med beaktande av de nio förhandlingsrundorna under perioden 2002–2010 mellan högt uppsatta företrädare för Kinas regering och Dalai lama, med beaktande av Kinas vitbok om Tibet, Tibet’s Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide, offentliggjord den 15 april 2015 av det kinesiska statsrådets informationskontor, med beaktande av 2008 års memorandum och 2009 års meddelande om verkligt självstyre, båda presenterade av den fjortonde Dalai lamas företrädare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de nio förhandlingsrundorna under perioden 2002–2010 mellan högt uppsatta företrädare för Kinas regering och Dalai lama, med beaktande av Kinas vitbok om Tibet, Tibet’s Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide, offentliggjord den 15 april 2015 av det kinesiska statsrådets informationskontor, med beaktande av 2008 års memorandum och 2009 års meddelande om verkligt självstyre, båda presenterade av den fjortonde Dalai lamas företrädare,

| — | med beaktande av artikel 36 i Folkrepubliken Kinas konstitution, som garanterar alla medborgare rätten till frihet att utöva sin religion, och artikel 4 som värnar om nationella minoriteters rättigheter, och artikel 36 som tryggar religionsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 36 i Folkrepubliken Kinas konstitution, som garanterar alla medborgare rätten till frihet att utöva sin religion, och artikel 4 som värnar om nationella minoriteters rättigheter, och artikel 36 som tryggar religionsfrihet,

| — | med beaktande av kommentarerna från Donald Tusk, Europeiska rådets ordförande, den 29 juni 2015 vid den gemensamma presskonferensen med Kinas premiärminister Li Keqiang efter det sjuttonde toppmötet mellan EU och Kina, där han uttryckte EU:s farhågor angående yttrandefriheten och föreningsfriheten i Kina, bland annat situationen för personer som tillhör minoriteter som tibetaner och uigurer, och där han uppmuntrade Kina att återuppta en meningsfull dialog med Dalai lamas företrädare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommentarerna från Donald Tusk, Europeiska rådets ordförande, den 29 juni 2015 vid den gemensamma presskonferensen med Kinas premiärminister Li Keqiang efter det sjuttonde toppmötet mellan EU och Kina, där han uttryckte EU:s farhågor angående yttrandefriheten och föreningsfriheten i Kina, bland annat situationen för personer som tillhör minoriteter som tibetaner och uigurer, och där han uppmuntrade Kina att återuppta en meningsfull dialog med Dalai lamas företrädare,

| — | med beaktande av det sjätte arbetsforumet om Tibet, som arrangerades av centralkommittén i Kinas kommunistiska parti (KKP) och som hölls i augusti 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sjätte arbetsforumet om Tibet, som arrangerades av centralkommittén i Kinas kommunistiska parti (KKP) och som hölls i augusti 2015,

| — | med beaktande av uttalandet av den 23 september 2014 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om fördömandet av det livstidsstraff som den uiguriska professorn i ekonomi, Ilham Tohti, dömdes till, och kravet på hans omedelbara och ovillkorliga frigivande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 23 september 2014 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om fördömandet av det livstidsstraff som den uiguriska professorn i ekonomi, Ilham Tohti, dömdes till, och kravet på hans omedelbara och ovillkorliga frigivande,

| — | med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Kina, som inleddes 1995, och av den trettiofjärde rundan, som hölls i Peking den 30 november–1 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Kina, som inleddes 1995, och av den trettiofjärde rundan, som hölls i Peking den 30 november–1 december 2015,

| — | med beaktande av det faktum att Ilham Tohti den 11 oktober 2016 tilldelades Martin Ennals-priset för försvar av de mänskliga rättigheterna, och att han i september 2016 nominerades till Sacharovpriset för tankefrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det faktum att Ilham Tohti den 11 oktober 2016 tilldelades Martin Ennals-priset för försvar av de mänskliga rättigheterna, och att han i september 2016 nominerades till Sacharovpriset för tankefrihet,

| — | med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, som inleddes 2003, och kommissionens och utrikestjänstens gemensamma meddelande till Europaparlamentet och rådet med titeln Byggstenar för en ny EU-strategi för Kina, som antogs den 22 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, som inleddes 2003, och kommissionens och utrikestjänstens gemensamma meddelande till Europaparlamentet och rådet med titeln Byggstenar för en ny EU-strategi för Kina, som antogs den 22 juni 2016,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Främjandet och respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen bör fortsätta att stå i fokus för det långvariga partnerskapet mellan EU och Kina, i linje med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värderingar i sin externa verksamhet och med Kinas visade intresse för att respektera dessa samma värderingar i sin egen utveckling och internationella samarbete. |
| --- | --- |

A.

Främjandet och respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen bör fortsätta att stå i fokus för det långvariga partnerskapet mellan EU och Kina, i linje med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värderingar i sin externa verksamhet och med Kinas visade intresse för att respektera dessa samma värderingar i sin egen utveckling och internationella samarbete.

| B. | Den kinesiska regeringen har i sina egna utvecklingsmål meddelat att den eftersträvar en större roll när det gäller att hantera globala utmaningar, såsom den internationella freden och säkerheten samt klimatförändringarna, och ett större inflytande över både den politiska och ekonomiska globala styrningen, och har förbundit sig till att stärka rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

B.

Den kinesiska regeringen har i sina egna utvecklingsmål meddelat att den eftersträvar en större roll när det gäller att hantera globala utmaningar, såsom den internationella freden och säkerheten samt klimatförändringarna, och ett större inflytande över både den politiska och ekonomiska globala styrningen, och har förbundit sig till att stärka rättsstatsprincipen.

| C. | Vid det 17:e toppmötet mellan EU och Kina den 29 juni 2015 togs de bilaterala förbindelserna till en ny nivå, och i sin strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati utfäster sig EU att göra mänskliga rättigheter till en central del av sina förbindelser med alla tredjeländer, däribland sina strategiska partner. Vid det 18:e toppmötet mellan EU och Kina den 12–13 juli 2016 beslutades att en ny runda i människorättsdialogen mellan EU och Kina skulle hållas ännu under 2016. |
| --- | --- |

C.

Vid det 17:e toppmötet mellan EU och Kina den 29 juni 2015 togs de bilaterala förbindelserna till en ny nivå, och i sin strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati utfäster sig EU att göra mänskliga rättigheter till en central del av sina förbindelser med alla tredjeländer, däribland sina strategiska partner. Vid det 18:e toppmötet mellan EU och Kina den 12–13 juli 2016 beslutades att en ny runda i människorättsdialogen mellan EU och Kina skulle hållas ännu under 2016.

| D. | Kina har under de senaste årtiondena gjort framsteg när det gäller att förverkliga sociala och ekonomiska rättigheter, något som avspeglar landets prioriteringar rörande folkets rätt till uppehälle och utveckling, men resultaten när det gäller politiska och medborgerliga rättigheter samt främjandet av mänskliga rättigheter, är begränsade. |
| --- | --- |

D.

Kina har under de senaste årtiondena gjort framsteg när det gäller att förverkliga sociala och ekonomiska rättigheter, något som avspeglar landets prioriteringar rörande folkets rätt till uppehälle och utveckling, men resultaten när det gäller politiska och medborgerliga rättigheter samt främjandet av mänskliga rättigheter, är begränsade.

| E. | Vid den trettiofjärde rundan av människorättsdialogen mellan EU och Kina i Peking den 2 december 2015 tog EU upp farhågor rörande respekten för rättigheter för personer som tillhör minoriteter, särskilt i Tibet och Xinjiang, och respekten för religions- eller trosfrihet. Fallet Ilham Tohti diskuterades under den trettiofjärde rundan av människorättsdialogen mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

E.

Vid den trettiofjärde rundan av människorättsdialogen mellan EU och Kina i Peking den 2 december 2015 tog EU upp farhågor rörande respekten för rättigheter för personer som tillhör minoriteter, särskilt i Tibet och Xinjiang, och respekten för religions- eller trosfrihet. Fallet Ilham Tohti diskuterades under den trettiofjärde rundan av människorättsdialogen mellan EU och Kina.

| F. | Larung Gar-institutet, det största tibetanska buddhistcentrumet i världen, som grundades 1980, är för närvarande föremål för omfattande förstörelse från den kinesiska regeringens sida, som har som syfte att minska institutets storlek med 50 procent, tvångsvräka cirka 4 600 bosatta och förstöra cirka 1 500 bostäder. Enligt de kinesiska myndigheterna är denna förstörelse nödvändig för att genomföra ”korrigering och rättelse”. |
| --- | --- |

F.

Larung Gar-institutet, det största tibetanska buddhistcentrumet i världen, som grundades 1980, är för närvarande föremål för omfattande förstörelse från den kinesiska regeringens sida, som har som syfte att minska institutets storlek med 50 procent, tvångsvräka cirka 4 600 bosatta och förstöra cirka 1 500 bostäder. Enligt de kinesiska myndigheterna är denna förstörelse nödvändig för att genomföra ”korrigering och rättelse”.

| G. | De vräkta kommer att tvingas att delta i så kallad ”patriotisk utbildning”. Tre av institutets nunnor begick självmord i protest mot den pågående storskaliga förstörelsen av Larung Gar. |
| --- | --- |

G.

De vräkta kommer att tvingas att delta i så kallad ”patriotisk utbildning”. Tre av institutets nunnor begick självmord i protest mot den pågående storskaliga förstörelsen av Larung Gar.

| H. | Sedan 2009 har ett extremt stort antal tibetaner, främst munkar och nunnor, enligt rapporterna satt eld på sig själva i protest mot Kinas restriktiva Tibetpolitik och krävt att Dalai lama ska återvända och att religionsfriheten ska respekteras i Aba/Ngaba-regionen i Sichuanprovinsen och andra områden på den tibetanska platån. |
| --- | --- |

H.

Sedan 2009 har ett extremt stort antal tibetaner, främst munkar och nunnor, enligt rapporterna satt eld på sig själva i protest mot Kinas restriktiva Tibetpolitik och krävt att Dalai lama ska återvända och att religionsfriheten ska respekteras i Aba/Ngaba-regionen i Sichuanprovinsen och andra områden på den tibetanska platån.

| I. | Hans helighet Dalai lamas sändebud har kontaktat den kinesiska regeringen för att finna en ömsesidigt gynnsam lösning på Tibetfrågan. Under de senaste åren har inga framsteg gjorts för att lösa krisen i Tibet, eftersom de senaste diskussionsrundorna hölls 2010 och förhandlingarna för närvarande är lagda på is. |
| --- | --- |

I.

Hans helighet Dalai lamas sändebud har kontaktat den kinesiska regeringen för att finna en ömsesidigt gynnsam lösning på Tibetfrågan. Under de senaste åren har inga framsteg gjorts för att lösa krisen i Tibet, eftersom de senaste diskussionsrundorna hölls 2010 och förhandlingarna för närvarande är lagda på is.

| J. | Den uiguriske professorn i ekonomi, Ilham Tohti, dömdes till livstidsstraff den 23 september 2014 anklagad för påstådd separatism efter att ha blivit gripits i januari samma år. Sju av hans före detta studenter greps också och dömdes till mellan tre och åtta års fängelsestraff för påstått samarbete med Ilham Tohti. |
| --- | --- |

J.

Den uiguriske professorn i ekonomi, Ilham Tohti, dömdes till livstidsstraff den 23 september 2014 anklagad för påstådd separatism efter att ha blivit gripits i januari samma år. Sju av hans före detta studenter greps också och dömdes till mellan tre och åtta års fängelsestraff för påstått samarbete med Ilham Tohti.

| K. | Det förekommer påståenden om att korrekt rättsförfarande inte respekterades, särskilt när det gäller rätten till försvar. |
| --- | --- |

K.

Det förekommer påståenden om att korrekt rättsförfarande inte respekterades, särskilt när det gäller rätten till försvar.

| L. | Xinjiang-regionen, där den uiguriska muslimska etniska minoriteten främst befinner sig, har upprepade gånger drabbats av etniska oroligheter och våld. Ilham Tohti har alltid avvisat separatism och våld och sökt försoning grundad på respekt för den uiguriska kulturen. |
| --- | --- |

L.

Xinjiang-regionen, där den uiguriska muslimska etniska minoriteten främst befinner sig, har upprepade gånger drabbats av etniska oroligheter och våld. Ilham Tohti har alltid avvisat separatism och våld och sökt försoning grundad på respekt för den uiguriska kulturen.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att sätta stopp för förstörelsen av Larung Gar och vräkningen av de boende, och på detta sätt respektera religionsfriheten i enlighet med landets internationella åtaganden på området för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att inleda en dialog och delta konstruktivt i utvecklingen i Larung Gar tillsammans med det lokala samhället och dess religiösa ledare, och att ta hänsyn till den oro som finns över överfulla religiösa institut genom att låta tibetaner grunda fler institut och bygga fler lokaler. Parlamentet efterlyser lämplig ersättning och nya bostäder för de tibetaner som har vräkts under förstörelsen i Larung Gar, efter eget val, så att de kan fortsätta sin religiösa verksamhet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt att folkdomstolen i Barkham har dömt tio tibetaner till olika långa, 5–14 år, fängelsestraff för att ha deltagit i 80-årsfestligheterna för Hans helighet Dalai lama i Ngaba-regionen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet är djupt oroat över den försämrade situationen för de mänskliga rättigheterna i Tibet, vilket har lett till ett ökat antal fall av självbränningar. Parlamentet kritiserar det ökade antalet militära uppvisningar på den tibetanska platån, vilket endast leder till ökad spänning i regionen. Parlamentet fördömer den ökade användningen av övervakningssystem i tibetanska privata hushåll. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet är oroat över den allt repressivare regim som de olika minoriteterna utsätts för, i synnerhet tibetaner och uigurer, när den ytterligare begränsar de konstitutionella rättigheterna till kulturell yttrandefrihet och religionsfrihet samt yttrandefrihet, frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet, vilket äventyrar Kinas uttalade åtagande om rättsstatsprincipen och respekten för internationella skyldigheter. Parlamentet uppmanar myndigheterna att respektera dessa grundläggande friheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är oroat över antagandet av paketet om lagar om säkerhet och dess konsekvenser för minoriteter i Kina, särskilt lagen om terrorismbekämpning, som kan leda till straffbeläggning av fredliga uttryck för tibetansk kultur och religion och lagen om styrning av internationella icke-statliga organisationer som träder i kraft den 1 januari 2017, och som ställer grupper för mänskliga rättigheter under regeringens strikta kontroll, då detta utgör en klar uppifrån-och-ner-strategi, i stället för att uppmuntra partnerskap mellan lokal- och centralförvaltningarna och det civila samhället. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den kinesiska regeringen att ändra de bestämmelser i paketet om lagar om säkerhet som inskränker spelrummet för organisationer i det civila samhället och skärper regeringens kontroll över religionsutövning. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att skapa och garantera ett rättvist och säkert klimat för alla icke-statliga organisationer och människorättsförsvarare att verka fritt i landet, vilket i hög grad skulle kunna komplettera de sociala tjänster som staten erbjuder genom en nedifrån-och-upp-strategi och bidra till främjandet av sociala, ekonomiska, politiska och medborgerliga rättigheter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att fortsätta dialogen med de tibetanska företrädarna, som avslutades av Kina 2010, för att hitta en inkluderande politisk lösning på krisen i Tibet. Parlamentet kräver att det tibetanska folkets yttrande-, förenings- och religionsfrihet respekteras såsom de fastställs i konstitutionen. Parlamentet anser att respekten för minoriteters rättigheter är en nyckelfaktor för demokratin och rättsstatsprincipen, som är nödvändig för den politiska stabiliteten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer kraftigt fängslandet av Ilham Tohti, som avtjänar ett livstidsstraff för påstådd separatism. Parlamentet beklagar djupt att principen om rättvisa rättegångar inte respekterades och att han inte hade rätt till ändamålsenligt försvar. Parlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att respektera normen om att garantera ett besök per månad för familjemedlemmar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart och villkorslöst frigivande av Ilham Tohti och hans anhängare som berövats sin frihet i samband med hans fall. Parlamentet kräver också att Ilhan Tohtis undervisningstillstånd återställs och hans fria rörlighet garanteras i och utanför Kina. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om vikten av att EU tar upp frågan om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kina, i synnerhet i fråga om minoriteter i Tibet och Xinjiang, vid varje politisk dialog och människorättsdialog med de kinesiska myndigheterna, i linje med EU:s åtagande om att agera på ett starkt, klart och enigt sätt gentemot landet, inbegripet de årliga människorättsdialogerna. Parlamentet påpekar ytterligare att Kina, som en del av sin pågående reformprocess och sitt ökade globala engagemang, har valt att ansluta sig till de internationella människorättsramarna genom att underteckna ett stort antal människorättsfördrag, och parlamentet framhåller därför att dialogen med Kina måste fortsätta för att landet ska uppfylla dessa åtaganden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att den trettiofemte rundan i människorättsdialogen mellan EU och Kina sannolikt inte kommer att hållas före utgången av 2016, som avtalat. Parlamentet uppmanar med kraft den kinesiska regeringen att gå med på en högnivådialog under de första veckorna 2017. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och Folkrepubliken Kinas regering och parlament. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 118.

(2)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 121.

(3)  EUT C 332 E, 15.11.2013, s. 69.

(4)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 80.

(5)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 185.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2015)0458.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/112 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/112

---

P8_TA(2016)0506

Rohingyaminoritetens situation i Myanmar/Burma

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om rohingyaminoritetens situation i Myanmar/Burma (2016/3027(RSP))

(2018/C 238/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar/Burma och om situationen för rohingyamuslimerna, särskilt resolutionen av den 7 juli 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar/Burma och om situationen för rohingyamuslimerna, särskilt resolutionen av den 7 juli 2016 (1),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juni 2016 om en EU-strategi för Myanmar/Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juni 2016 om en EU-strategi för Myanmar/Burma,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet Inslag i EU:s strategi gentemot Burma/Myanmar: Ett särskilt partnerskap för demokrati, fred och välstånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet Inslag i EU:s strategi gentemot Burma/Myanmar: Ett särskilt partnerskap för demokrati, fred och välstånd,

| — | med beaktande av uttalandet från Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, om den nya regeringens tillträde i Myanmar/Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, om den nya regeringens tillträde i Myanmar/Burma,

| — | med beaktande av uttalandet från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant av den 2 december 2016, om den senaste tidens upptrappning av våldet i Myanmar/Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant av den 2 december 2016, om den senaste tidens upptrappning av våldet i Myanmar/Burma,

| — | med beaktande av det gemensamma pressmeddelandet av den 25 november 2016 om den tredje människorättsdialogen mellan EU och Myanmar/Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma pressmeddelandet av den 25 november 2016 om den tredje människorättsdialogen mellan EU och Myanmar/Burma,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om statslöshet av den 4 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om statslöshet av den 4 december 2015,

| — | med beaktande av den senaste tidens meddelanden från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s särskilda rapportör om situationen för mänskliga rättigheter i Burma/Myanmar av den 29 respektive den 18 november 2016, om den försämrade människorättssituationen i norra delen av delstaten Rakhine, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den senaste tidens meddelanden från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s särskilda rapportör om situationen för mänskliga rättigheter i Burma/Myanmar av den 29 respektive den 18 november 2016, om den försämrade människorättssituationen i norra delen av delstaten Rakhine,

| — | med beaktande av årsrapporten av den 20 juni 2016 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om människorättssituationen för rohingyamuslimer och andra minoriteter i Myanmar/Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten av den 20 juni 2016 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om människorättssituationen för rohingyamuslimer och andra minoriteter i Myanmar/Burma,

| — | med beaktande av den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 24 mars 2016 (31/24) om situationen för de mänskliga rättigheterna i Myanmar/Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 24 mars 2016 (31/24) om situationen för de mänskliga rättigheterna i Myanmar/Burma,

| — | med beaktande av rapporten av den 18 mars 2016 från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Myanmar/Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 18 mars 2016 från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Myanmar/Burma,

| — | med beaktande av 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967,

| — | med beaktande av 1954 års konvention om statslösa personers rättsliga ställning och 1961 års konvention om begränsning av statslöshet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1954 års konvention om statslösa personers rättsliga ställning och 1961 års konvention om begränsning av statslöshet,

| — | med beaktande av FN:s flyktingkommissariats (UNHCR) globala handlingsplan för perioden 2014–2024 för att avskaffa statslöshet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s flyktingkommissariats (UNHCR) globala handlingsplan för perioden 2014–2024 för att avskaffa statslöshet,

| — | med beaktande av artiklarna 18–21 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 18–21 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av Aseans stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Aseans stadga,

| — | med beaktande av rapporten från sammanslutningen av Asean-parlamentariker för mänskliga rättigheter från april 2015 The Rohingya Crisis and the Risk of Atrocities in Myanmar: An ASEAN Challenge and Call to Action, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från sammanslutningen av Asean-parlamentariker för mänskliga rättigheter från april 2015 The Rohingya Crisis and the Risk of Atrocities in Myanmar: An ASEAN Challenge and Call to Action,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, beskrev i sin rapport av den 20 juni 2016 de fortgående allvarliga kränkningarna av rohingyafolkets rättigheter – bland annat att de godtyckligt berövats sin nationalitet så att de blivit statslösa, fått sin rörelsefrihet allvarligt inskränkt, hotats till liv och säkerhet, förvägrats rätten till sjukvård och utbildning samt utsatts för tvångsarbete, sexuellt våld och begränsningar av sina politiska rättigheter – ”som kan utgöra brott mot mänskligheten”. al-Hussein uppgav att rohingyafolket utestängs från många yrken och behöver särskilda dokument för att få tillträde till sjukhus, något som lett till förseningar och dödsfall bland spädbarn och mödrar under förlossningar. John McKissick, chef för FN:s flyktingkommissariats kontor i den bangladeshiska staden Cox’s Bazar, har nyligen gått ut med att Myanmar/Burma försöker ”etniskt rensa den muslimska rohingyaminoriteten från sitt territorium”. Brotten mot rohingyaminoritetens mänskliga rättigheter utgör kollektiv bestraffning. |
| --- | --- |

A.

FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, beskrev i sin rapport av den 20 juni 2016 de fortgående allvarliga kränkningarna av rohingyafolkets rättigheter – bland annat att de godtyckligt berövats sin nationalitet så att de blivit statslösa, fått sin rörelsefrihet allvarligt inskränkt, hotats till liv och säkerhet, förvägrats rätten till sjukvård och utbildning samt utsatts för tvångsarbete, sexuellt våld och begränsningar av sina politiska rättigheter – ”som kan utgöra brott mot mänskligheten”. al-Hussein uppgav att rohingyafolket utestängs från många yrken och behöver särskilda dokument för att få tillträde till sjukhus, något som lett till förseningar och dödsfall bland spädbarn och mödrar under förlossningar. John McKissick, chef för FN:s flyktingkommissariats kontor i den bangladeshiska staden Cox’s Bazar, har nyligen gått ut med att Myanmar/Burma försöker ”etniskt rensa den muslimska rohingyaminoriteten från sitt territorium”. Brotten mot rohingyaminoritetens mänskliga rättigheter utgör kollektiv bestraffning.

| B. | Den 9 oktober 2016 anföll beväpnade män tre polisposteringar nära gränsen till Bangladesh. Nio poliser dödades och många vapen saknas. Regeringen i Myanmar/Burma hävdade att de beväpnade männen tillhörde rohingyamilis och har efter detta förklarat distriktet Maungdaw som ett ”insatsområde” belagt med utegångsförbud och andra stränga restriktioner, även för journalister och utomstående observatörer, som inte får tillträde till området. |
| --- | --- |

B.

Den 9 oktober 2016 anföll beväpnade män tre polisposteringar nära gränsen till Bangladesh. Nio poliser dödades och många vapen saknas. Regeringen i Myanmar/Burma hävdade att de beväpnade männen tillhörde rohingyamilis och har efter detta förklarat distriktet Maungdaw som ett ”insatsområde” belagt med utegångsförbud och andra stränga restriktioner, även för journalister och utomstående observatörer, som inte får tillträde till området.

| C. | Enligt människorättsorganisationer rapporterar lokala källor om allvarliga människorättskränkningar från regeringsstyrkornas sida i det så kallade insatsområdet. Regeringen i Burma/Myanmar har meddelat att 69 påstått militanta personer och 17 medlemmar av säkerhetsstyrkorna har dödats, ett påstående som inte kan kontrolleras på ett oberoende sätt på grund av tillträdesrestriktionerna. |
| --- | --- |

C.

Enligt människorättsorganisationer rapporterar lokala källor om allvarliga människorättskränkningar från regeringsstyrkornas sida i det så kallade insatsområdet. Regeringen i Burma/Myanmar har meddelat att 69 påstått militanta personer och 17 medlemmar av säkerhetsstyrkorna har dödats, ett påstående som inte kan kontrolleras på ett oberoende sätt på grund av tillträdesrestriktionerna.

| D. | Den 3 november 2016 ledde ett andra angrepp mot en gränspostering till att en polis omkom. |
| --- | --- |

D.

Den 3 november 2016 ledde ett andra angrepp mot en gränspostering till att en polis omkom.

| E. | Människorättsorganisationer, särskilt Human Rights Watch, som använder sig av satellitbilder har rapporterat om storskalig ödeläggelse av bostäder och andra byggnader i delar av norra Rakhine som för närvarande inte är tillgängliga för icke-statliga organisationer och oberoende observatörer. |
| --- | --- |

E.

Människorättsorganisationer, särskilt Human Rights Watch, som använder sig av satellitbilder har rapporterat om storskalig ödeläggelse av bostäder och andra byggnader i delar av norra Rakhine som för närvarande inte är tillgängliga för icke-statliga organisationer och oberoende observatörer.

| F. | Regeringen i Myanmar/Burma genomförde den 2–3 november 2016 en rundtur under egen ledning på vissa drabbade platser i Maungdaw för en delegation med nio deltagare från utländska ambassader, däribland FN:s lokala samordnare, som bekräftade att de såg utbrunna byggnader i flera städer. |
| --- | --- |

F.

Regeringen i Myanmar/Burma genomförde den 2–3 november 2016 en rundtur under egen ledning på vissa drabbade platser i Maungdaw för en delegation med nio deltagare från utländska ambassader, däribland FN:s lokala samordnare, som bekräftade att de såg utbrunna byggnader i flera städer.

| G. | Under de senaste veckorna har åtminstone 25 000 rohingya flytt till grannlandet Bangladesh, och uppskattningsvis 30 000 invånare i delstaten Rakhine har fördrivits till följd av våldet. Mer än 56 000 rohingya är för närvarande registrerade hos UNHCR i Malaysia. |
| --- | --- |

G.

Under de senaste veckorna har åtminstone 25 000 rohingya flytt till grannlandet Bangladesh, och uppskattningsvis 30 000 invånare i delstaten Rakhine har fördrivits till följd av våldet. Mer än 56 000 rohingya är för närvarande registrerade hos UNHCR i Malaysia.

| H. | Sedan 2011 har Myanmar/Burma tagit steg på vägen mot en reform av sin ekonomi och sitt politiska system. Armén har dock fortfarande ett oproportionerligt grepp över landets angelägenheter. I november 2015 valdes ett nytt nationellt parlament, och i mars 2016 svors en demokratiskt vald nationell regering in. |
| --- | --- |

H.

Sedan 2011 har Myanmar/Burma tagit steg på vägen mot en reform av sin ekonomi och sitt politiska system. Armén har dock fortfarande ett oproportionerligt grepp över landets angelägenheter. I november 2015 valdes ett nytt nationellt parlament, och i mars 2016 svors en demokratiskt vald nationell regering in.

| I. | EU och andra globala aktörer har som en reaktion på detta hävt sanktionerna mot Myanmar/Burma och tillåtit att landet återintegreras i globala politiska och ekonomiska strukturer. EU och dess medlemsstater har spelat en betydelsefull roll i processen för reform och öppnande av landet och har bidragit med bland annat betydande utvecklingsbistånd, utbildning och tekniskt samarbete, främjande av ett landsomfattande avtal om vapenvila mellan alla parter samt handel inom ramen för initiativet Allt utom vapen. EU och Myanmar/Burma håller årliga dialoger om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

I.

EU och andra globala aktörer har som en reaktion på detta hävt sanktionerna mot Myanmar/Burma och tillåtit att landet återintegreras i globala politiska och ekonomiska strukturer. EU och dess medlemsstater har spelat en betydelsefull roll i processen för reform och öppnande av landet och har bidragit med bland annat betydande utvecklingsbistånd, utbildning och tekniskt samarbete, främjande av ett landsomfattande avtal om vapenvila mellan alla parter samt handel inom ramen för initiativet Allt utom vapen. EU och Myanmar/Burma håller årliga dialoger om mänskliga rättigheter.

| J. | Många problem kvarstår dock, bland annat på människorättsområdet och i synnerhet när det gäller situationen för den muslimska rohingyaminoriteten. De över en miljon rohingyamuslimerna har levt i Myanmar/Burma i flera generationer, men är i nuläget en av världens mest förföljda minoriteter. De har varit officiellt statslösa sedan 1982 års burmesiska medborgarskapslag. Varken myndigheterna i Myanmar/Burma eller grannländerna vill veta av rohingya, trots att vissa av grannländerna hyser många flyktingar. De rättsliga ramarna i Myanmar/Burma institutionaliserar diskrimineringen av minoriteter och gör i synnerhet att rohingya blir statslösa, eftersom deras tillfälliga identitetskort (vita kort) förklarades ha upphört att gälla i mars 2015 och de inte har kunnat få ut födelseattester för sina barn sedan 2012. |
| --- | --- |

J.

Många problem kvarstår dock, bland annat på människorättsområdet och i synnerhet när det gäller situationen för den muslimska rohingyaminoriteten. De över en miljon rohingyamuslimerna har levt i Myanmar/Burma i flera generationer, men är i nuläget en av världens mest förföljda minoriteter. De har varit officiellt statslösa sedan 1982 års burmesiska medborgarskapslag. Varken myndigheterna i Myanmar/Burma eller grannländerna vill veta av rohingya, trots att vissa av grannländerna hyser många flyktingar. De rättsliga ramarna i Myanmar/Burma institutionaliserar diskrimineringen av minoriteter och gör i synnerhet att rohingya blir statslösa, eftersom deras tillfälliga identitetskort (vita kort) förklarades ha upphört att gälla i mars 2015 och de inte har kunnat få ut födelseattester för sina barn sedan 2012.

| K. | Myndigheterna i Myanmar/Burma fortsätter att förvägra rohingya deras mest grundläggande rättigheter. Enligt en rapport från april 2015 från Aseanparlamentariker för mänskliga rättigheter fanns det då omkring 120 000 rohingya kvar i mer än 80 läger för internflyktingar i delstaten Rakhine, med begränsad tillgång till humanitärt bistånd. Över 100 000 andra har under de senaste åren flytt sjövägen eller landvägen, ofta i klorna på människohandlare, till andra länder. Många dör under dessa farofyllda resor. |
| --- | --- |

K.

Myndigheterna i Myanmar/Burma fortsätter att förvägra rohingya deras mest grundläggande rättigheter. Enligt en rapport från april 2015 från Aseanparlamentariker för mänskliga rättigheter fanns det då omkring 120 000 rohingya kvar i mer än 80 läger för internflyktingar i delstaten Rakhine, med begränsad tillgång till humanitärt bistånd. Över 100 000 andra har under de senaste åren flytt sjövägen eller landvägen, ofta i klorna på människohandlare, till andra länder. Många dör under dessa farofyllda resor.

| L. | Enligt uppgift används våldtäkt allmänt i Burma/Myanmar av de väpnade styrkorna som ett vapen i krigföringen för att skrämma etniska minoriteter, med förödande konsekvenser för offren. FN:s generalsekreterares särskilda representant för sexuellt våld i konfliktsituationer, Zainab Hawa Bangura, har uttryckt djup oro i detta avseende. Internationella brottmålsdomstolen har fört upp våldtäkt och andra former av sexuellt våld på sin förteckning över krigsförbrytelser och handlingar som utgör brott mot mänskligheten. Det bör särskilt betonas att rohingyakvinnor utsätts för många olika former av diskriminering, inklusive sexuella övergrepp och tvångssterilisering. |
| --- | --- |

L.

Enligt uppgift används våldtäkt allmänt i Burma/Myanmar av de väpnade styrkorna som ett vapen i krigföringen för att skrämma etniska minoriteter, med förödande konsekvenser för offren. FN:s generalsekreterares särskilda representant för sexuellt våld i konfliktsituationer, Zainab Hawa Bangura, har uttryckt djup oro i detta avseende. Internationella brottmålsdomstolen har fört upp våldtäkt och andra former av sexuellt våld på sin förteckning över krigsförbrytelser och handlingar som utgör brott mot mänskligheten. Det bör särskilt betonas att rohingyakvinnor utsätts för många olika former av diskriminering, inklusive sexuella övergrepp och tvångssterilisering.

| M. | Det finns allvarliga farhågor när det gäller situationen för hbti-personer i Myanmar/Burma, också bland rohingyafolket, vilka fortfarande åtalas och bestraffas med hänvisning till en bestämmelse från kolonialtiden, avsnitt 377 i strafflagen, fortsatt drabbas av godtyckliga gripanden och frihetsberövanden, hotelser samt fysiska och sexuella övergrepp och nekas sjukvård. |
| --- | --- |

M.

Det finns allvarliga farhågor när det gäller situationen för hbti-personer i Myanmar/Burma, också bland rohingyafolket, vilka fortfarande åtalas och bestraffas med hänvisning till en bestämmelse från kolonialtiden, avsnitt 377 i strafflagen, fortsatt drabbas av godtyckliga gripanden och frihetsberövanden, hotelser samt fysiska och sexuella övergrepp och nekas sjukvård.

| N. | Aung San Suu Kyi tillkännagav vid ett möte med Yanghee Lee, FN:s särskilda rapportör om mänskliga rättigheter i Myanmar/Burma, att regeringen inte kommer att använda begreppet rohingya – vilket innebär en fortsättning av militärdiktaturens politiska praxis – eftersom det, liksom begreppet bengaler, anses provocerande, och föreslår i stället en ny benämning: ”den muslimska folkgruppen i delstaten Rakhine”. |
| --- | --- |

N.

Aung San Suu Kyi tillkännagav vid ett möte med Yanghee Lee, FN:s särskilda rapportör om mänskliga rättigheter i Myanmar/Burma, att regeringen inte kommer att använda begreppet rohingya – vilket innebär en fortsättning av militärdiktaturens politiska praxis – eftersom det, liksom begreppet bengaler, anses provocerande, och föreslår i stället en ny benämning: ”den muslimska folkgruppen i delstaten Rakhine”.

| O. | Myanmar/Burma har gjort vissa ansträngningar för att föra fredsprocessen framåt, utöver sina förberedelser för en nationell fredskonferens. Det är viktigt att upprätthålla den landsomfattande vapenvilan och att inkludera alla etniska väpnade grupper, så att fred, välstånd och enighet kan säkras i landet. |
| --- | --- |

O.

Myanmar/Burma har gjort vissa ansträngningar för att föra fredsprocessen framåt, utöver sina förberedelser för en nationell fredskonferens. Det är viktigt att upprätthålla den landsomfattande vapenvilan och att inkludera alla etniska väpnade grupper, så att fred, välstånd och enighet kan säkras i landet.

| 1. | Europaparlamentet är extremt oroat över rapporterna om våldsamma sammandrabbningar i norra delen av delstaten Rakhine och beklagar djupt förlusten av liv, levebröd och tak över huvudet samt den rapporterade oproportionerliga våldsanvändningen av de väpnade styrkorna i Myanmar/Burma. Parlamentet bekräftar att myndigheterna i Myanmar/Burma har en skyldighet att utreda angreppen den 9 oktober 2016 och ställa de ansvariga inför rätta, men detta måste ske i enlighet med normer och skyldigheter avseende mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt militären och säkerhetsstyrkorna att omedelbart upphöra med dödandet, trakasserierna och våldtäkterna mot rohingyafolket och att sluta bränna ner deras hem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet från regeringen i Myanmar/Burma om inrättandet av en undersökningskommission som ska utreda de senaste våldsamheterna i delstaten Rakhine. Parlamentet uppmanar landets regering att låta FN och andra observatörer utifrån bistå vid utredningen av den senaste tidens händelser i distriktet Maungdaw i Rakhine, inbegripet angreppen den 9 oktober 2016 och regeringens efterföljande åtgärder. Parlamentet understryker att de ansvariga måste åtalas på lämpligt sätt och offer för kränkningar få fullgod ersättning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att detta endast är ett första steg i ett bredare engagemang för att få slut på straffriheten för brott mot rohingyaminoriteten. Parlamentet är särskilt förfärat över rapporterna om sexuellt våld som skrämselmetod och vapen i krigföringen i förtrycket mot rohingyaminoriteten, och kräver att förövarna av dessa brott åtalas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet begär vidare att regeringen i Myanmar/Burma omedelbart låter humanitärt bistånd nå alla konfliktområden och fördrivna personer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet kräver att regeringen och de civila myndigheterna i Myanmar/Burma omedelbart upphör med den fruktansvärda diskrimineringen och segregeringen av rohingyaminoriteten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar därför regeringen i Myanmar/Burma att reformera lagen om medborgarskap från 1982 och att återge rohingyaminoriteten dess medborgarskap. Regeringen i Myanmar/Burma och myndigheterna i delstaten Rakhine uppmanas kraftfullt att omedelbart börja registrera alla barn vid födelsen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Myanmar/Burma att upphäva alla onödiga, diskriminerande och oproportionerliga restriktioner i delstaten Rakhine. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Myanmar/Burma att bekämpa människohandel och gränsöverskridande organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Myanmar/Burma att förbättra sitt samarbete med FN, inklusive UNHCR och mandatinnehavarna vid de särskilda förfarandena. Regeringen i Myanmar/Burma uppmanas med eftertryck att genomföra rekommendationerna i FN:s människorättsråds resolution 31/24 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Myanmar/Burma. Parlamentet uppmanar vidare regeringen att bjuda in FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att öppna ett kontor i landet, med ett fullständigt mandat och tillräcklig personal. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Myanmar/Burma att otvetydigt fördöma all hets mot folkgrupp på grundval av ras eller religion, vidta åtgärder för att sätta stopp för hatpropaganda, även från radikala buddistiska grupper, och bekämpa social diskriminering och fientligheter mot rohingyaminoriteten. Parlamentet uppmanar vidare landets regering att upprätthålla den universella rätten till religions- och trosfrihet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Sacharovpristagaren Aung San Suu Kyi att utnyttja sin centrala position i regeringen i Myanmar/Burma för att förbättra rohingyaminoritetens situation. Parlamentet påminner om uttalandet av den 18 maj 2015 från talespersonen för Aung San Suu Kyis parti om att landets regering bör återge rohingyaminoriteten dess medborgarskap. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet rekommenderar att regeringarna i de länder som får hantera inflödet av rohingyaflyktingar samarbetar nära med UNHCR, som har den tekniska sakkunskap som krävs för att avgöra flyktingstatus och uppdraget att skydda flyktingar och statslösa personer. Dessa länder uppmanas kraftfullt att respektera principen om ”non-refoulement” och inte avvisa rohingyaflyktingarna, åtminstone inte förrän en tillfredsställande och värdig lösning på deras situation har hittats. Parlamentet uppmanar framför allt Bangladesh att tillåta inresa för rohingyaflyktingar, samtidigt som parlamentet erkänner de insatser som Bangladesh redan har gjort för att ta emot hundratusentals flyktingar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 20 juni 2016 om EU:s strategi gentemot Burma/Myanmar. Parlamentet anser att EU verkligen har ett strategiskt intresse av att stärka sina förbindelser med Myanmar/Burma. Parlamentet menar att den nya regeringen har en historisk möjlighet och en skyldighet att befästa demokratin och uppnå fred, nationell försoning och välstånd. Villkoret för en ytterligare fördjupning av förbindelserna mellan EU och Myanmar/Burma måste vara att verkliga förbättringar avseende de mänskliga rättigheterna sker i landet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet återger vidare uppmaningarna i rådets slutsatser om att bygga upp ändamålsenliga demokratiska institutioner och ett starkt civilt samhälle, respekt för de grundläggande rättigheterna och friheterna samt främjande av goda styrelseformer. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att fortsätta den regelbundna bilaterala dialogen om mänskliga rättigheter, att ingående diskutera situationen beträffande problematisk lagstiftning och diskriminering av minoriteter, särskilt rohingyafolket, och att rapportera tillbaka till Europaparlamentet om resultatet av dessa diskussioner. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta sitt stöd till de nya demokratiska strukturerna i Myanmar/Burma och att särskilt fokusera på tekniskt samarbete för att hjälpa till att förbättra de olika statliga funktionerna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att upprätthålla granskningen av Myanmar/Burma i FN:s råd för mänskliga rättigheter under punkt 4 på dagordningen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja UNHCR i dess insatser till hjälp för rohingyaflyktingar i regionen Syd- och Sydostasien. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja UNHCR:s globala handlingsplan för perioden 2014–2024 för att avskaffa statslöshet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till regeringen och parlamentet i Myanmar/Burma, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater, generalsekreteraren för Asean, Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter, FN:s särskilda rapportör om situationen för mänskliga rättigheter i Myanmar/Burma, FN:s flyktingkommissarie samt FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0316.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/117

---

P8_TA(2016)0507

Massgravar i Irak

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om massgravar i Irak (2016/3028(RSP))

(2018/C 238/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 27 oktober 2016 om situationen i norra Irak/Mosul (1), av den 27 februari 2014 om situationen i Irak (2), av den 18 september 2014 om situationen i Irak och Syrien och IS offensiv, inklusive förföljelsen av minoriteter (3), av den 12 februari 2015 om den humanitära krisen i Irak och Syrien, särskilt med avseende på IS (4), av den 12 mars 2015 om de angrepp och bortrövanden som på senaste tiden förövats av IS/Daish i Mellanöstern, framför allt mot assyrier (5), och av den 4 februari 2016 om det så kallade IS/Daishs systematiska massmord på religiösa minoriteter (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 27 oktober 2016 om situationen i norra Irak/Mosul (1), av den 27 februari 2014 om situationen i Irak (2), av den 18 september 2014 om situationen i Irak och Syrien och IS offensiv, inklusive förföljelsen av minoriteter (3), av den 12 februari 2015 om den humanitära krisen i Irak och Syrien, särskilt med avseende på IS (4), av den 12 mars 2015 om de angrepp och bortrövanden som på senaste tiden förövats av IS/Daish i Mellanöstern, framför allt mot assyrier (5), och av den 4 februari 2016 om det så kallade IS/Daishs systematiska massmord på religiösa minoriteter (6),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 23 maj 2016 om EU:s regionala strategi för Syrien och Irak och mot hotet från Daish, av den 14 december 2015 om Irak, av den 16 mars 2015 om EU:s regionala strategi för Syrien och Irak och mot hotet från IS/Daish, av den 20 oktober 2014 om IS/Daish-krisen i Syrien och Irak, av den 14 april 2014 och den 12 oktober 2015 om Syrien och av den 15 augusti 2014 om Irak, samt Europeiska rådets slutsatser av den 30 augusti 2014 om Irak och Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 23 maj 2016 om EU:s regionala strategi för Syrien och Irak och mot hotet från Daish, av den 14 december 2015 om Irak, av den 16 mars 2015 om EU:s regionala strategi för Syrien och Irak och mot hotet från IS/Daish, av den 20 oktober 2014 om IS/Daish-krisen i Syrien och Irak, av den 14 april 2014 och den 12 oktober 2015 om Syrien och av den 15 augusti 2014 om Irak, samt Europeiska rådets slutsatser av den 30 augusti 2014 om Irak och Syrien,

| — | med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Irak och Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Irak och Syrien,

| — | med beaktande av rapporten från augusti 2016 från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och kontoret för mänskliga rättigheter vid FN:s biståndsmission i Irak (Unami) med titeln A Call for Accountability and Protection: Yezidi Survivors of atrocities committed by ISIL, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från augusti 2016 från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och kontoret för mänskliga rättigheter vid FN:s biståndsmission i Irak (Unami) med titeln A Call for Accountability and Protection: Yezidi Survivors of atrocities committed by ISIL,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen från 1998 och dess bestämmelser om domstols behörighet i fråga om brottet folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och aggressionsbrott, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen från 1998 och dess bestämmelser om domstols behörighet i fråga om brottet folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och aggressionsbrott,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Republiken Irak, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Republiken Irak,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2253 (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2253 (2015),

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av sitt beslut att Sacharovpriset för tankefrihet 2016 ska tilldelas de irakiska yazidiska aktivisterna och tidigare fångarna hos IS/Daish, Nadia Murad och Lamiya Aji Bashar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut att Sacharovpriset för tankefrihet 2016 ska tilldelas de irakiska yazidiska aktivisterna och tidigare fångarna hos IS/Daish, Nadia Murad och Lamiya Aji Bashar,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I augusti 2014 attackerade IS/Daish yazidiska befolkningsgrupper runt staden Sinjar i den irakiska provinsen Nineve, varvid tusentals människor uppges ha dödats. Flera massgravar påträffades efter att kurdiska styrkor återtagit områden norr om Sinjarberget i december 2014. När de kurdiska styrkorna återtog staden Sinjar i mitten av november 2015 upptäcktes ännu fler mordplatser och massgravar. |
| --- | --- |

A.

I augusti 2014 attackerade IS/Daish yazidiska befolkningsgrupper runt staden Sinjar i den irakiska provinsen Nineve, varvid tusentals människor uppges ha dödats. Flera massgravar påträffades efter att kurdiska styrkor återtagit områden norr om Sinjarberget i december 2014. När de kurdiska styrkorna återtog staden Sinjar i mitten av november 2015 upptäcktes ännu fler mordplatser och massgravar.

| B. | IS/Daishs systematiska och omfattande illdåd har riktats mot och syftat till att förgöra det yazidiska folket. Enligt folkrätten, särskilt artikel II i FN-konventionen från 1948 om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, är sådana illdåd att beteckna som folkmord. |
| --- | --- |

B.

IS/Daishs systematiska och omfattande illdåd har riktats mot och syftat till att förgöra det yazidiska folket. Enligt folkrätten, särskilt artikel II i FN-konventionen från 1948 om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, är sådana illdåd att beteckna som folkmord.

| C. | Parlamentet, som i sin resolution av den 4 februari 2016 erkände att IS/Daish begår folkmord på kristna och yazidier och andra personer som tillhör religiösa och etniska minoriteter, har fått sällskap av Europarådet, USA:s utrikesministerium och kongress, det brittiska parlamentet, det australiska parlamentet och andra länder och internationella institutioner i sitt erkännande av att de illdåd som begåtts av IS/Daish mot religiösa och etniska minoriteter i Irak omfattar krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. |
| --- | --- |

C.

Parlamentet, som i sin resolution av den 4 februari 2016 erkände att IS/Daish begår folkmord på kristna och yazidier och andra personer som tillhör religiösa och etniska minoriteter, har fått sällskap av Europarådet, USA:s utrikesministerium och kongress, det brittiska parlamentet, det australiska parlamentet och andra länder och internationella institutioner i sitt erkännande av att de illdåd som begåtts av IS/Daish mot religiösa och etniska minoriteter i Irak omfattar krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord.

| D. | Nineveslätten, Tall Afar och Sinjar har liksom regionen i stort varit ursprungliga hemtrakter för kristna (kaldéer/syrianer/assyrier), yazidier, sunni- och shiaaraber, kurder, shabaker, turkmener, kakaier, sabéer-mandéer och andra, som i århundraden har levt i en anda av allmän mångfald, stabilitet och samarbete mellan folkgrupperna, trots perioder av yttre våld och förföljelse, fram till början av detta århundrade och IS/Daishs ockupation av stora delar av regionen 2014. |
| --- | --- |

D.

Nineveslätten, Tall Afar och Sinjar har liksom regionen i stort varit ursprungliga hemtrakter för kristna (kaldéer/syrianer/assyrier), yazidier, sunni- och shiaaraber, kurder, shabaker, turkmener, kakaier, sabéer-mandéer och andra, som i århundraden har levt i en anda av allmän mångfald, stabilitet och samarbete mellan folkgrupperna, trots perioder av yttre våld och förföljelse, fram till början av detta århundrade och IS/Daishs ockupation av stora delar av regionen 2014.

| E. | Sedan den 27 oktober 2016 har IS/Daish omplacerat bortförda kvinnor, däribland yazidier, till Mosul och Tall Afar. En del av dessa kvinnor ska enligt uppgift ha ”fördelats” till IS/Daish-krigare, medan andra fått veta att de ska användas som medföljare till IS/Daish-konvojer. |
| --- | --- |

E.

Sedan den 27 oktober 2016 har IS/Daish omplacerat bortförda kvinnor, däribland yazidier, till Mosul och Tall Afar. En del av dessa kvinnor ska enligt uppgift ha ”fördelats” till IS/Daish-krigare, medan andra fått veta att de ska användas som medföljare till IS/Daish-konvojer.

| F. | Att alla massgravar i Irak, liksom även i Syrien, skyddas, bevaras och analyseras är av stor betydelse för möjligheterna att bevara och samla in bevis för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord begångna av IS/Daish och ställa förövarna av dessa brott till svars. Offrens anhöriga bör få psykologiskt och logistiskt stöd. |
| --- | --- |

F.

Att alla massgravar i Irak, liksom även i Syrien, skyddas, bevaras och analyseras är av stor betydelse för möjligheterna att bevara och samla in bevis för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord begångna av IS/Daish och ställa förövarna av dessa brott till svars. Offrens anhöriga bör få psykologiskt och logistiskt stöd.

| G. | Flera lokala organisationer har dokumenterat IS/Daishs brott mot det yazidiska folket, men deras kapacitet är begränsad. Enligt människorättsorganisationer som Human Rights Watch har inga internationella kriminaltekniska experter bedrivit arbete i området, trots politiskt stöd till ett sådant uppdrag från ett antal länder, däribland USA och Tyskland. |
| --- | --- |

G.

Flera lokala organisationer har dokumenterat IS/Daishs brott mot det yazidiska folket, men deras kapacitet är begränsad. Enligt människorättsorganisationer som Human Rights Watch har inga internationella kriminaltekniska experter bedrivit arbete i området, trots politiskt stöd till ett sådant uppdrag från ett antal länder, däribland USA och Tyskland.

| H. | FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter slog den 11 november 2016 fast följande: ”Genom att hänskjuta situationen i Irak till Internationella brottmålsdomstolen, genom att ge irakiska domstolar behörighet i mål om internationella brott och genom att reformera det straffrättsliga systemet och stärka domstolstjänstemäns kapacitet att dokumentera, utreda och lagföra övergrepp kan Iraks regering säkerställa rättvisa och lägga grunden till en varaktig fred för landet. Underlåtenhet att göra detta kan allvarligt hota den långsiktiga fred och säkerhet som Iraks folk förtjänar.” |
| --- | --- |

H.

FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter slog den 11 november 2016 fast följande: ”Genom att hänskjuta situationen i Irak till Internationella brottmålsdomstolen, genom att ge irakiska domstolar behörighet i mål om internationella brott och genom att reformera det straffrättsliga systemet och stärka domstolstjänstemäns kapacitet att dokumentera, utreda och lagföra övergrepp kan Iraks regering säkerställa rättvisa och lägga grunden till en varaktig fred för landet. Underlåtenhet att göra detta kan allvarligt hota den långsiktiga fred och säkerhet som Iraks folk förtjänar.”

| I. | Den irakiska armén har med stöd av den globala koalitionen mot IS/Daish och den kurdiska regionala regeringens peshmergastyrkor inlett en operation för att befria Iraks näst största stad, Mosul, och resterande delar av Iraks territorium som fortfarande ockuperas av IS/Daish. |
| --- | --- |

I.

Den irakiska armén har med stöd av den globala koalitionen mot IS/Daish och den kurdiska regionala regeringens peshmergastyrkor inlett en operation för att befria Iraks näst största stad, Mosul, och resterande delar av Iraks territorium som fortfarande ockuperas av IS/Daish.

| 1. | Europaparlamentet fördömer förbehållslöst de fortsatta illdåd och uppenbara brott mot internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning som begås av IS/Daish. Parlamentet noterar med djup bestörtning de fortsatta upptäckterna av nya massgravar i Irak och Syrien, som vittnar om IS/Daishs terror. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med alla i Irak som mist sina anhöriga till följd av de brott mot mänskligheten och de krigsförbrytelser som begåtts av IS/Daish och dess underställda organisationer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet vädjar starkt till världssamfundet, särskilt FN:s säkerhetsråd, att betrakta rapporterna om massgravar i Irak som ytterligare ett bevis på folkmord och att dra IS/Daish inför Internationella brottmålsdomstolen (ICC). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de irakiska myndigheterna, inklusive den kurdiska regionala regeringen, att vidta brådskande åtgärder för att skydda de gravplatser runt Sinjarberget som blev åtkomliga sedan området återerövrades från IS/Daish, och att vidta alla andra nödvändiga åtgärder för att bevara bevisen för IS/Daishs krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten och därigenom se till att ansvar utkrävs. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de irakiska myndigheterna att bjuda in internationella kriminaltekniska experter, även sådana med erfarenhet av att arbeta inför brottmålsdomstolar, att kartlägga alla massgravar och att hjälpa till att bevara och analysera de påträffade bevisen i de nyligen tillgängliggjorda massgravarna, eftersom uppgrävningar utan kriminaltekniska experter kan förstöra avgörande bevisning och i betydande grad försvåra identifieringen av kropparna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater samt andra potentiella internationella givare att underlätta för Iraks regering och ge den sitt fulla stöd i arbetet med att anskaffa nödvändig personal och infrastruktur för att bevara och analysera bevis som kan vara av vital betydelse för framtida inhemska och internationella processer om ansvarsutkrävande för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är särskilt oroat över situationen för kvinnor och barn i konflikten, särskilt de yazidiska kvinnor och barn som utsätts för förföljelse, avrättningar, tortyr, sexuellt utnyttjande och andra grymheter. Parlamentet insisterar på att alla typer av sjukvårdstjänster bör ställas till förfogande, särskilt för våldtäktsoffer. Parlamentet uppmanar enträget EU och dess medlemsstater att samarbeta nära med Världshälsoorganisationen (WHO) och att stödja den för detta ändamål. Parlamentet kräver ett omedelbart frigivande av alla kvinnor och barn som alltjämt sitter som fångar hos IS/Daish. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet ger på nytt uttryck för sitt fulla stöd för den irakiska armén, arméerna i den globala koalitionen mot IS/Daish, den kurdiska regionala regeringens peshmergastyrkor och deras allierade i deras insatser för att befria Mosul och andra delar av landet från IS/Daish, liksom sitt stöd för Iraks självständighet, territoriella integritet och suveränitet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att de irakiska myndigheterna måste vidta konkreta åtgärder för att skydda civila under insatsen, bland annat genom att vidta alla rimliga försiktighetsåtgärder för att undvika civila dödsfall och kränkningar av de mänskliga rättigheterna under angreppet. Parlamentet betonar att styrkorna på marken måste följa internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning under sina operationer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för republiken Irak och dess folk när det gäller erkännandet av en politiskt, socialt och ekonomiskt hållbar och livskraftig provins i områdena kring Nineveslätten, Tall Afar och Sinjar, i överensstämmelse med den lagligt berättigade önskan om regionalt självstyre, såsom detta garanteras av Iraks författning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att rätten för de fördrivna urbefolkningarna från Nineveslätten, Tall Afar och Sinjar, varav många är internflyktingar inom Irak, att återvända till sina ursprungliga hemtrakter bör vara en politisk prioritering för den irakiska regeringen med stöd från EU, inklusive dess medlemsstater, och världssamfundet. Parlamentet framhåller att dessa befolkningar med stöd av Iraks regering och den kurdiska regionala regeringen bör få sina mänskliga rättigheter fullständigt garanterade, däribland politisk jämlikhet, liksom även sin egendomsrätt, som bör ha företräde framför alla andras anspråk på egendomsrätt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Irak att bli medlem i Internationella brottmålsdomstolen för att göra det möjligt att lagföra IS/Daish för krigsförbrytelser, folkmord och brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar världssamfundet, däribland EU:s medlemsstater, att ställa medlemmar av IS/Daish inför rätta inom den egna jurisdiktionen, bland annat genom att tillämpa principen om universell jurisdiktion. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, Iraks regering och representantråd samt Kurdistans regionala regering. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0422.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0171.

(3)  EUT C 234, 28.6.2016, s. 25.

(4)  EUT C 310, 25.8.2016, s. 35.

(5)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 113.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2016)0051.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/120

---

P8_TA(2016)0509

Skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om förslaget till kommissionens genomförandedirektiv om ändring av bilagorna I–V till rådets förordning 2000/29/EG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (D047308/01 – 2016/3010(RSP))

(2018/C 238/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till kommissionens genomförandedirektiv om ändring av bilagorna I–V till rådets direktiv 2000/29/EG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till kommissionens genomförandedirektiv om ändring av bilagorna I–V till rådets direktiv 2000/29/EG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artiklarna 14.2 c och d och 18.2 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artiklarna 14.2 c och d och 18.2 i detta,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare (3),

| — | med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/715 av den 11 maj 2016 om fastställande av åtgärder i fråga om vissa frukter med ursprung i vissa tredjeländer för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av skadegöraren Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/715 av den 11 maj 2016 om fastställande av åtgärder i fråga om vissa frukter med ursprung i vissa tredjeländer för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av skadegöraren Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa (4),

| — | med beaktande av det vetenskapliga yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) av den 30 januari 2014 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det vetenskapliga yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) av den 30 januari 2014 (5),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Syftet med förslaget till kommissionens genomförandedirektiv är att ändra bilagorna I–V till direktiv 2000/29/EG. Direktiv 2000/29/EG kommer att upphävas och ersättas av förordning (EU) 2016/2031 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare så fort den förordningen blir tillämplig. |
| --- | --- |

A.

Syftet med förslaget till kommissionens genomförandedirektiv är att ändra bilagorna I–V till direktiv 2000/29/EG. Direktiv 2000/29/EG kommer att upphävas och ersättas av förordning (EU) 2016/2031 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare så fort den förordningen blir tillämplig.

| B. | Förslaget till kommissionens genomförandedirektiv motverkar syftena med förordning (EU) 2016/2031, i och med att det urholkar kraven för införsel i unionen av vissa frukter som är mottagliga för skadegörare, framför allt av typ svartfläcksjuka hos citrusfrukter och citruskräfta. |
| --- | --- |

B.

Förslaget till kommissionens genomförandedirektiv motverkar syftena med förordning (EU) 2016/2031, i och med att det urholkar kraven för införsel i unionen av vissa frukter som är mottagliga för skadegörare, framför allt av typ svartfläcksjuka hos citrusfrukter och citruskräfta.

| 1. | Europaparlamentet anser att förslaget till kommissionens genomförandedirektiv inte står i konsekvens med unionslagstiftningen, i och med att det inte är förenligt med syftet med förordning (EU) 2016/2031, som består i att fastställa vilka växtskyddsrisker som hänger samman med arter, stammar eller biotyper av patogener, djur eller parasitära växter som är skadliga för växter eller växtprodukter (nedan kallade skadegörare) och åtgärder för att begränsa dessa risker till en acceptabel nivå. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om att förordning (EU) 2016/2031, så fort den blir tillämplig, alltså den 14 december 2019, kommer att upphäva och ersätta direktiv 2000/29/EG. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag till genomförandedirektiv (6) enligt följande:

  Modifiering 1


  Förslag till genomförandedirektiv


  Bilaga – punkt 4ai – led 6 – led 16.2 – led e








  Förslag till genomförandedirektiv | Modifiering |
| --- | --- | --- |
| | utgår |
| (e) | in the case of fruits destined for processing, official inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Xanthomonas citri pv. citri and Xanthomonas citri pv. aurantifolii,



  and


  transport and processing takes place under conditions, approved in accordance with the procedure referred to in Article 18(2). |

2.

Modifiering 1

Förslag till genomförandedirektiv

Bilaga – punkt 4ai – led 6 – led 16.2 – led e

Förslag till genomförandedirektiv

Modifiering

utgår

(e)

in the case of fruits destined for processing, official inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Xanthomonas citri pv. citri and Xanthomonas citri pv. aurantifolii,

Modifiering 2

Förslag till genomförandedirektiv

Bilaga – punkt 4ai – led 7 – led 16.4 – led d – led 4a (nytt)

| Förslag till genomförandedirektiv | Modifiering |
| --- | --- |
| | Införsel till unionen av angivna frukter med ursprung i tredjeländer |
| | Angivna frukter med ursprung i tredjeländer ska åtföljas av ett sundhetscertifikat enligt artikel 13.1 ii första stycket i direktiv 2000/29/EG, i vilket det under rubriken ”Tilläggsdeklaration” ingår följande:










  i) | Ett uttalande om att de angivna frukterna härstammar från en produktionsplats där, sedan början av den senast avslutade växtperioden, lämpliga behandlingar mot Phyllosticta citricarpa utförts och lämpliga odlingsmetoder använts i rätt tid, enligt vad som ska fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 18.2. |

Förslag till genomförandedirektiv

Modifiering

Införsel till unionen av angivna frukter med ursprung i tredjeländer

Angivna frukter med ursprung i tredjeländer ska åtföljas av ett sundhetscertifikat enligt artikel 13.1 ii första stycket i direktiv 2000/29/EG, i vilket det under rubriken ”Tilläggsdeklaration” ingår följande:

i)

Ett uttalande om att de angivna frukterna härstammar från en produktionsplats där, sedan början av den senast avslutade växtperioden, lämpliga behandlingar mot Phyllosticta citricarpa utförts och lämpliga odlingsmetoder använts i rätt tid, enligt vad som ska fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 18.2.

| ii) | Ett uttalande om att en lämplig officiell kontroll utförts på produktionsplatsen under växtperioden och att inga symtom på Phyllosticta citricarpa har iakttagits i de angivna frukterna sedan början av den senast avslutade växtperioden. |
| --- | --- |

ii)

Ett uttalande om att en lämplig officiell kontroll utförts på produktionsplatsen under växtperioden och att inga symtom på Phyllosticta citricarpa har iakttagits i de angivna frukterna sedan början av den senast avslutade växtperioden.

| iii) | Ett uttalande om att det någon gång mellan ankomst till och emballering i emballeringsanläggningarna har tagits ett stickprov på minst 600 frukter av varje art per 30 ton, eller del därav, och att stickprovet i så hög grad som möjligt utvalts på grundval av eventuella symtom på Phyllosticta citricarpa, samt om att alla frukter i stickprovet som visar symtom har undersökts och befunnits vara fria från skadegöraren. |
| --- | --- |

iii)

Ett uttalande om att det någon gång mellan ankomst till och emballering i emballeringsanläggningarna har tagits ett stickprov på minst 600 frukter av varje art per 30 ton, eller del därav, och att stickprovet i så hög grad som möjligt utvalts på grundval av eventuella symtom på Phyllosticta citricarpa, samt om att alla frukter i stickprovet som visar symtom har undersökts och befunnits vara fria från skadegöraren.

| iv) | För Citrus sinensis (L.) Osbeck ”Valencia” ska, utöver de uttalanden som avses i leden a–c, ett uttalande bifogas om att ett stickprov tagits per 30 ton, eller del därav, testats för latent infektion, och befunnits vara fritt från Phyllosticta citricarpa. |
| --- | --- |

iv)

För Citrus sinensis (L.) Osbeck ”Valencia” ska, utöver de uttalanden som avses i leden a–c, ett uttalande bifogas om att ett stickprov tagits per 30 ton, eller del därav, testats för latent infektion, och befunnits vara fritt från Phyllosticta citricarpa.

Krav på kontroll inom unionen av de angivna frukterna med ursprung i tredjeländer

Angivna frukter med ursprung i tredjeländer ska kontrolleras visuellt på införselstället eller den bestämmelseort som fastställts i enlighet med kommissionens direktiv 2004/103/EG. Kontrollerna ska omfatta stickprov på minst 200 frukter av varje art av de angivna frukterna per parti på 30 ton, eller del därav, och utväljas på grundval av eventuella symtom på Phyllosticta citricarpa. Om symtom på Phyllosticta citricarpa upptäcks vid de kontroller som avses i punkt 1 ska förekomsten av denna skadegörare bekräftas eller vederläggas genom provtagning på de frukter som uppvisar symtom. Om förekomsten av Phyllosticta citricarpa bekräftas ska införsel till unionen av det parti på vilket stickprovet tagits förbjudas.

Spårbarhetskrav

Av omsorg om spårbarheten får de angivna frukterna införas till unionen endast om de uppfyller följande villkor:

| i) | Produktionsplatsen, emballeringsanläggningarna, exportörerna och andra eventuella aktörer som medverkar vid hanteringen av de angivna frukterna är officiellt registrerade för detta ändamål. |
| --- | --- |

i)

Produktionsplatsen, emballeringsanläggningarna, exportörerna och andra eventuella aktörer som medverkar vid hanteringen av de angivna frukterna är officiellt registrerade för detta ändamål.

| ii) | De angivna frukterna har, under hela sin väg från produktionsplatsen till stället för införsel till unionen åtföljts av handlingar som utfärdats under den nationella växtskyddsmyndighetens överinseende. |
| --- | --- |

ii)

De angivna frukterna har, under hela sin väg från produktionsplatsen till stället för införsel till unionen åtföljts av handlingar som utfärdats under den nationella växtskyddsmyndighetens överinseende.

| iii) | För angivna frukter med tredjelandsursprung ska, utöver att kraven i leden a och b uppfylls, detaljerade upplysningar om behandlingar före och efter skörd finnas lagrade. |
| --- | --- |

iii)

För angivna frukter med tredjelandsursprung ska, utöver att kraven i leden a och b uppfylls, detaljerade upplysningar om behandlingar före och efter skörd finnas lagrade.

Modifiering 3

Förslag till genomförandedirektiv

Bilaga – punkt 4ai – led 7 – led 16.4 – led e

| Förslag till genomförandedirektiv | Modifiering |
| --- | --- |
| | utgår |
| (e) | in the case of fruits destined for processing, official visual inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa,



  and


  a statement that the specified fruits originate in a field of production subjected to appropriate treatments against Phyllosticta citricarpa carried out at the appropriate time is included in the certificates referred to in Article 13(1)(ii) under the rubric ”Additional declaration”,


  and


  transport and processing takes place under conditions, approved in accordance with the procedure referred to in Article 18(2). |

Förslag till genomförandedirektiv

Modifiering

utgår

(e)

in the case of fruits destined for processing, official visual inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa,

Modifiering 4

Förslag till genomförandedirektiv

Bilaga – punkt 4ai – led 8 – led 16.6 – led d

| Förslag till genomförandedirektiv | Modifiering |
| --- | --- |
| (d) | have been subjected to an effective treatment to ensure freedom from Thaumatotibia leucotreta (Meyrick). The treatment data to be indicated on the certificates referred to in Article 13(1)(ii). |

Förslag till genomförandedirektiv

Modifiering

(d)

have been subjected to an effective treatment to ensure freedom from Thaumatotibia leucotreta (Meyrick). The treatment data to be indicated on the certificates referred to in Article 13(1)(ii).

| (d) | have been subjected to an effective treatment to ensure freedom from Thaumatotibia leucotreta (Meyrick). För frukter av Citrus L., utom frukter av Citrus limon (L.) Osbeck och Citrus aurantifolia (Christm.) Swingle ska det bifogas ett officiellt uttalande om att frukterna köldbehandlats (24 dygn vid 0,55  oC, med 3 dygns förhandsnedkylning), eller att de genomgått en alternativ, hållbar och effektiv behandling som har samma verkan och som har validerats enligt det förfarande som avses i artikel 18.2, på basis av en utvärdering gjord av Efsa, för att de säkert ska vara fria från Thaumatotibia leucotreta (Meyrick). The treatment data to be indicated on the certificates referred to in Article 13(1)(ii). |
| --- | --- |

(d)

have been subjected to an effective treatment to ensure freedom from Thaumatotibia leucotreta (Meyrick). För frukter av Citrus L., utom frukter av Citrus limon (L.) Osbeck och Citrus aurantifolia (Christm.) Swingle ska det bifogas ett officiellt uttalande om att frukterna köldbehandlats (24 dygn vid 0,55  oC, med 3 dygns förhandsnedkylning), eller att de genomgått en alternativ, hållbar och effektiv behandling som har samma verkan och som har validerats enligt det förfarande som avses i artikel 18.2, på basis av en utvärdering gjord av Efsa, för att de säkert ska vara fria från Thaumatotibia leucotreta (Meyrick). The treatment data to be indicated on the certificates referred to in Article 13(1)(ii).

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  EUT L 317, 23.11.2016, s. 4.

(4)  EUT L 125, 13.5.2016, s. 16.

(5)  Scientific opinion, on request from the European Commission (Question No EFSA-Q-2013-00334), on the risk of Phyllosticta citricarpa (Guignardia citricarpa) for the EU territory with identification and evaluation of risk reduction options. EFSA Journal, vol. 12(2014):2, artikelnr 3557.

(6)  Kommissionen vidarebefordrade enbart den engelska versionen av sitt förslag till genomförandedirektiv till Europaparlamentet, eftersom förslaget inte var översatt till de andra officiella språken.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/125 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/125

---

P8_TA(2016)0510

Stöd till taliomidoffren

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om stöd till personer som överlevt talidomid (2016/3029(RSP))

(2018/C 238/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den kommande ändringen av akten om talidomidstiftelsen (Thalidomide Foundation Act), som skulle kunna utnyttjas av Tysklands regering som ett tillfälle att låta de personer som överlevt läkemedlet talidomid (t.ex. Neurosedyn) och som officiellt erkänts som sådana personer genom stiftelser inrättade genom domstolsbeslut eller som mottar stöd inom ramen för offentliga nationella program, kollektivt få tillgång till den särskilda hälso- och sjukvårdsfonden inom ramen för den tyska Contergan Stiftung (talidomidstiftelsen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kommande ändringen av akten om talidomidstiftelsen (Thalidomide Foundation Act), som skulle kunna utnyttjas av Tysklands regering som ett tillfälle att låta de personer som överlevt läkemedlet talidomid (t.ex. Neurosedyn) och som officiellt erkänts som sådana personer genom stiftelser inrättade genom domstolsbeslut eller som mottar stöd inom ramen för offentliga nationella program, kollektivt få tillgång till den särskilda hälso- och sjukvårdsfonden inom ramen för den tyska Contergan Stiftung (talidomidstiftelsen),

| — | med beaktande av det spanska kungliga dekretet nr 1006/2010 av den 5 augusti 2010, som reglerar förfarandet för att bevilja stöd till människor som drabbats av talidomid i Spanien under perioden 1960–1965, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det spanska kungliga dekretet nr 1006/2010 av den 5 augusti 2010, som reglerar förfarandet för att bevilja stöd till människor som drabbats av talidomid i Spanien under perioden 1960–1965,

| — | med beaktande av det ungefärliga antalet talidomidoffer i EU (cirka 2 700 i Tyskland (källa: Tysklands regering), cirka 500 i Italien (källa: VITA – Associazione Vittime Italiane Thalidomide), 500 i Storbritannien, 100 i Sverige (källa: DLA Piper study) och 200 i Spanien (källa: Avite Spain)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ungefärliga antalet talidomidoffer i EU (cirka 2 700 i Tyskland (källa: Tysklands regering), cirka 500 i Italien (källa: VITA – Associazione Vittime Italiane Thalidomide), 500 i Storbritannien, 100 i Sverige (källa: DLA Piper study) och 200 i Spanien (källa: Avite Spain)),

| — | med beaktande av rapporten från Universität Heidelberg Wiederholt durchzuführende Befragungen zu Problemen, speziellen Bedarfen und Versorgungsdefiziten von contergangeschädigten Menschen (2010-2013) (om återkommande intervjuer om problem, särskilda behov och brister i vården för talidomidoffer), där man närmare går in på de ökande hälsorelaterade problemen och de särskilda behoven hos samt bristerna i stödet till personer som överlevt talidomid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Universität Heidelberg Wiederholt durchzuführende Befragungen zu Problemen, speziellen Bedarfen und Versorgungsdefiziten von contergangeschädigten Menschen (2010-2013) (om återkommande intervjuer om problem, särskilda behov och brister i vården för talidomidoffer), där man närmare går in på de ökande hälsorelaterade problemen och de särskilda behoven hos samt bristerna i stödet till personer som överlevt talidomid,

| — | med beaktande av Firefly Report från januari 2015, där man framhåller det försämrade fysiska och psykiska hälsotillståndet hos personer som överlevt talidomid samt dessa personers behov framöver (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Firefly Report från januari 2015, där man framhåller det försämrade fysiska och psykiska hälsotillståndet hos personer som överlevt talidomid samt dessa personers behov framöver (1),

| — | med beaktande av den rapport som beställdes av den tyska delstaten Nordrhein–Westfalens hälso- och sjukvårdsministerium i maj 2015, med en undersökning av livskvaliteten för personer som överlevt talidomid, inbegripet en prognos med avseende på dessa personers behov framöver (rapport från Universität zu Köln) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport som beställdes av den tyska delstaten Nordrhein–Westfalens hälso- och sjukvårdsministerium i maj 2015, med en undersökning av livskvaliteten för personer som överlevt talidomid, inbegripet en prognos med avseende på dessa personers behov framöver (rapport från Universität zu Köln) (2),

| — | med beaktande av de öppna brev från ordförandena för de politiska grupperna i Europaparlamentet där det betonades att personer som överlevt talidomid lever med kronisk, funktionsnedsättande smärta och har trängande behov som inte tillgodosetts, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de öppna brev från ordförandena för de politiska grupperna i Europaparlamentet där det betonades att personer som överlevt talidomid lever med kronisk, funktionsnedsättande smärta och har trängande behov som inte tillgodosetts,

| — | med beaktande av presskonferensen den 27 maj 2015 i Europaparlamentet i Bryssel, där Europaparlamentsledamöter från alla politiska grupper underströk att personer som överlevt talidomid måste få stöd med hänsyn till sina hälsorelaterade problem (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av presskonferensen den 27 maj 2015 i Europaparlamentet i Bryssel, där Europaparlamentsledamöter från alla politiska grupper underströk att personer som överlevt talidomid måste få stöd med hänsyn till sina hälsorelaterade problem (3),

| — | med beaktande av EU:s högtidlighållande i september 2015 av att det var 50 år sedan de första läkemedelsbestämmelserna antogs i Europa i syfte att skydda EU-medborgarna; det var även ett erkännande av att ändamålsenlig läkemedelslagstiftning är ett varaktigt arv från de tusentals nyfödda barn som dött eller fötts med allvarliga missbildningar till följd av att mammorna använt talidomid under sin graviditet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s högtidlighållande i september 2015 av att det var 50 år sedan de första läkemedelsbestämmelserna antogs i Europa i syfte att skydda EU-medborgarna; det var även ett erkännande av att ändamålsenlig läkemedelslagstiftning är ett varaktigt arv från de tusentals nyfödda barn som dött eller fötts med allvarliga missbildningar till följd av att mammorna använt talidomid under sin graviditet,

| — | med beaktande av frågan till Kommissionen (O-000035/2016 – B8-0120/2016) och till plenardebatten om talidomid under sammanträdet den 9 mars 2016 i Strasbourg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till Kommissionen (O-000035/2016 – B8-0120/2016) och till plenardebatten om talidomid under sammanträdet den 9 mars 2016 i Strasbourg,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 5 mars 2015 från den internationella advokatbyrån Ince and Co., där man beskriver hur avsaknaden av läkemedelstillsyn och hemlighållande av bevis för konsekvenserna av talidomid drabbade hälsan för offren för detta läkemedel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 5 mars 2015 från den internationella advokatbyrån Ince and Co., där man beskriver hur avsaknaden av läkemedelstillsyn och hemlighållande av bevis för konsekvenserna av talidomid drabbade hälsan för offren för detta läkemedel (4),

| — | med beaktande av uttalandet i juni 2016 från Tysklands regering om behovet att ta ansvar för och utan byråkratiska hinder stödja personer som överlevt talidomid (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet i juni 2016 från Tysklands regering om behovet att ta ansvar för och utan byråkratiska hinder stödja personer som överlevt talidomid (5),

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Läkemedlet talidomid salufördes av Chemie Grünenthal GmbH under senare delen av 1950-talet och tidigt 1960-tal som ett säkert läkemedel mot morgonillamående, huvudvärk, hosta, sömnsvårigheter och förkylningar. Detta läkemedel resulterade i att tusentals barn dog eller drabbades av missbildningar efter det att gravida kvinnor i ett antal europeiska länder använt det. |
| --- | --- |

A.

Läkemedlet talidomid salufördes av Chemie Grünenthal GmbH under senare delen av 1950-talet och tidigt 1960-tal som ett säkert läkemedel mot morgonillamående, huvudvärk, hosta, sömnsvårigheter och förkylningar. Detta läkemedel resulterade i att tusentals barn dog eller drabbades av missbildningar efter det att gravida kvinnor i ett antal europeiska länder använt det.

| B. | Dokument från tiden för talidomidskandalen som blivit föremål för en oberoende kontroll vid den internationella advokatbyrån Ince and Co. visar att det rådde en överväldigande brist på adekvat läkemedelstillsyn i Förbundsrepubliken Tyskland, i motsats till situationen i andra länder såsom USA, Frankrike, Portugal och Turkiet. |
| --- | --- |

B.

Dokument från tiden för talidomidskandalen som blivit föremål för en oberoende kontroll vid den internationella advokatbyrån Ince and Co. visar att det rådde en överväldigande brist på adekvat läkemedelstillsyn i Förbundsrepubliken Tyskland, i motsats till situationen i andra länder såsom USA, Frankrike, Portugal och Turkiet.

| C. | Oberoende verifierad forskning (6) visar på den ofrånkomliga slutsatsen att Förbundsrepubliken Tyskland år 1970 ingrep i de straffrättsliga förfarandena mot Chemie Grünenthal GmbH, den tyska tillverkaren av talidomid, och att skuldfrågan för tillverkaren därmed inte kunde avgöras på ett korrekt sätt. Dessutom vidtogs åtgärder för att förhindra civilrättsliga förfaranden mot detta företag, vilket mycket väl kan ha hindrat offren att uppnå rättvisa eller erhålla adekvat ekonomiskt stöd med hänsyn till sina aktuella och kommande hälsorelaterade problem. |
| --- | --- |

C.

Oberoende verifierad forskning (6) visar på den ofrånkomliga slutsatsen att Förbundsrepubliken Tyskland år 1970 ingrep i de straffrättsliga förfarandena mot Chemie Grünenthal GmbH, den tyska tillverkaren av talidomid, och att skuldfrågan för tillverkaren därmed inte kunde avgöras på ett korrekt sätt. Dessutom vidtogs åtgärder för att förhindra civilrättsliga förfaranden mot detta företag, vilket mycket väl kan ha hindrat offren att uppnå rättvisa eller erhålla adekvat ekonomiskt stöd med hänsyn till sina aktuella och kommande hälsorelaterade problem.

| D. | I nyligen publicerade oberoende rapporter från Tyskland (två rapporter från Universität Heidelberg respektive Universität zu Köln) och Storbritannien (Firefly Report) dras slutsatsen att personer som överlevt talidomid måste ges ökat stöd med hänsyn till sina icke tillgodosedda hälso- och sjukvårdsbehov, för att uppnå såväl rörlighet som ett självständigt liv, eftersom de fysiskt sett försämras snabbt med anledning av typen av funktionsnedsättningar och bristen på stöd sedan födseln. |
| --- | --- |

D.

I nyligen publicerade oberoende rapporter från Tyskland (två rapporter från Universität Heidelberg respektive Universität zu Köln) och Storbritannien (Firefly Report) dras slutsatsen att personer som överlevt talidomid måste ges ökat stöd med hänsyn till sina icke tillgodosedda hälso- och sjukvårdsbehov, för att uppnå såväl rörlighet som ett självständigt liv, eftersom de fysiskt sett försämras snabbt med anledning av typen av funktionsnedsättningar och bristen på stöd sedan födseln.

| E. | Även om Tyskland bör tillskrivas ett särskilt ansvar måste även andra länder betraktas som ansvariga för att säkerställa en rättvis behandling av de personer bland sina egna invånare som överlevt talidomid. |
| --- | --- |

E.

Även om Tyskland bör tillskrivas ett särskilt ansvar måste även andra länder betraktas som ansvariga för att säkerställa en rättvis behandling av de personer bland sina egna invånare som överlevt talidomid.

| F. | Ordförandena för de politiska grupperna i Europaparlamentet har i öppna brev gett uttryck för sitt stöd för ansträngningar att bidra till att hälso- och sjukvårdsbehoven för personer som överlevt talidomid tillgodoses. |
| --- | --- |

F.

Ordförandena för de politiska grupperna i Europaparlamentet har i öppna brev gett uttryck för sitt stöd för ansträngningar att bidra till att hälso- och sjukvårdsbehoven för personer som överlevt talidomid tillgodoses.

| G. | Det är värt att påminna om presskonferensen i maj 2015 i Bryssel, som stöddes av samtliga politiska grupper i Europaparlamentet och där det framhölls att hälso- och sjukvårdsbehoven för personer som överlevt talidomid ännu inte tillgodosetts, |
| --- | --- |

G.

Det är värt att påminna om presskonferensen i maj 2015 i Bryssel, som stöddes av samtliga politiska grupper i Europaparlamentet och där det framhölls att hälso- och sjukvårdsbehoven för personer som överlevt talidomid ännu inte tillgodosetts,

| H. | Det är också värt att påminna om att kommissionen i september 2015 högtidlighöll att det då var 50 år sedan EU för första gången antog läkemedelslagstiftning, till stor del med anledning av talidomidskandalen. Det måste framhållas att de personer som överlevt talidomid levt med de smärtsamma och funktionsnedsättande följderna av detta läkemedel, även om de regleringsstrukturer som kom att tas fram har bidragit till att skydda miljontals EU-medborgare mot liknande katastrofer under de senaste 50 åren. |
| --- | --- |

H.

Det är också värt att påminna om att kommissionen i september 2015 högtidlighöll att det då var 50 år sedan EU för första gången antog läkemedelslagstiftning, till stor del med anledning av talidomidskandalen. Det måste framhållas att de personer som överlevt talidomid levt med de smärtsamma och funktionsnedsättande följderna av detta läkemedel, även om de regleringsstrukturer som kom att tas fram har bidragit till att skydda miljontals EU-medborgare mot liknande katastrofer under de senaste 50 åren.

| I. | Under debatten under sammanträdesperioden i Strasbourg i mars 2016 framhöll Europaparlamentsledamöter från samtliga politiska grupper vikten av att utan dröjsmål se till att behoven för personer som överlevt talidomid tillgodoses, och kommissionsledamoten med ansvar för hälsa och livsmedelssäkerhet, Vytenis Andriukaitis, konstaterade att det fanns en vilja att finna en adekvat lösning för alla som överlevt talidomid, i syfte att öka deras livskvalitet. |
| --- | --- |

I.

Under debatten under sammanträdesperioden i Strasbourg i mars 2016 framhöll Europaparlamentsledamöter från samtliga politiska grupper vikten av att utan dröjsmål se till att behoven för personer som överlevt talidomid tillgodoses, och kommissionsledamoten med ansvar för hälsa och livsmedelssäkerhet, Vytenis Andriukaitis, konstaterade att det fanns en vilja att finna en adekvat lösning för alla som överlevt talidomid, i syfte att öka deras livskvalitet.

| J. | Eftersom viljan finns hos både parlamentet och kommissionen är detta ett tillfälle för båda dessa institutioner att, i linje med etiska och humanitära normer, rätta till misstagen i den bristande läkemedelstillsynen och det senare hemlighållandet av bevis, vilket ledde till talidomidtragedin. |
| --- | --- |

J.

Eftersom viljan finns hos både parlamentet och kommissionen är detta ett tillfälle för båda dessa institutioner att, i linje med etiska och humanitära normer, rätta till misstagen i den bristande läkemedelstillsynen och det senare hemlighållandet av bevis, vilket ledde till talidomidtragedin.

| K. | Det är viktigt att ha i åtanke uttalandet i juni 2016 från Tysklands regering (7) om att den måste ta sitt ansvar och tillhandahålla ekonomiskt stöd utan krångliga administrativa förfaranden och långdragna individuella prövningar. |
| --- | --- |

K.

Det är viktigt att ha i åtanke uttalandet i juni 2016 från Tysklands regering (7) om att den måste ta sitt ansvar och tillhandahålla ekonomiskt stöd utan krångliga administrativa förfaranden och långdragna individuella prövningar.

| L. | Tysklands regering erkände också i juni 2016 att det krävdes en ändring av akten om talidomidstiftelsen i Tyskland och att detta var möjligt att åstadkomma före januari 2017. |
| --- | --- |

L.

Tysklands regering erkände också i juni 2016 att det krävdes en ändring av akten om talidomidstiftelsen i Tyskland och att detta var möjligt att åstadkomma före januari 2017.

| M. | Ett stort antal överlevare i EU har i många fall inga möjligheter att ansöka om medel för de kostnader som sociala tjänster medför. Detta utgör för närvarande det enskilt största problemet för personer som överlevt talidomid, vilka nu i 50- och 60-årsåldern kommer att behöva dessa tjänster ännu oftare under åren framöver, eftersom deras vårdare, som i många fall är deras partner eller en släkting, själva kan drabbas av sjukdom eller gå bort. |
| --- | --- |

M.

Ett stort antal överlevare i EU har i många fall inga möjligheter att ansöka om medel för de kostnader som sociala tjänster medför. Detta utgör för närvarande det enskilt största problemet för personer som överlevt talidomid, vilka nu i 50- och 60-årsåldern kommer att behöva dessa tjänster ännu oftare under åren framöver, eftersom deras vårdare, som i många fall är deras partner eller en släkting, själva kan drabbas av sjukdom eller gå bort.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och kommissionen att samordna verksamheter och åtgärder för att formellt erkänna personer som överlevt talidomid och tillhandahålla dessa ersättning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Tysklands regering att utnyttja den kommande ändringen av akten om talidomidstiftelsen som ett tillfälle att låta de personer som överlevt läkemedlet talidomid och som officiellt erkänts som sådana personer genom stiftelser inrättade genom domstolsbeslut eller som mottar stöd inom ramen för offentliga nationella program, få tillgång till den särskilda hälso- och sjukvårdsfonden inom ramen för den tyska Contergan Stiftung für behinderte Menschen (talidomidstiftelsen för personer med funktionsnedsättning). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet begär att personer som överlevt talidomid i Storbritannien, Spanien, Italien, Sverige och andra medlemsstater beviljas tillgång till detta system som grupp om deras status som talidomiddrabbade erkänts i god tro i deras hemländer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de spanska myndigheterna att se över den process som under 2010 inleddes av regeringen samt inom ramen för sitt nationella system verka för en ordentlig kartläggning av samt adekvat ersättning för personer från Spanien som överlevt talidomid, i enlighet med det som anges i icke-lagstiftningsförslaget om skydd av personer som drabbats av talidomid (161/000331), som godkändes enhälligt av den spanska deputeradekammaren den 24 november 2016. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att ta fram ett ramprotokoll på europeisk nivå enligt vilket alla unionsmedborgare som drabbats av talidomid skulle få likvärdiga belopp i ersättning oavsett nationalitet, samt att utarbeta ett EU-program för bistånd och stöd (inbegripet bestämmelser om såväl ekonomiska aspekter som välfärdsaspekter) för talidomidoffer och deras anhöriga. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar företaget Grünenthal att ta sitt ansvar genom att tillhandahålla adekvat ersättning och vård för de offer som ännu inte erkänts, se över processen för erkännande av statusen som offer samt inleda en dialog med offren i syfte att reparera den skada som orsakats. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  http://www.thalidomidetrust.org/wp-content/uploads/2014/01/Firefly-report-March-2015.pdf.

(2)  http://www.thalidomidetrust.org/wp-content/uploads/2016/04/The-Cologne-Report.pdf

(3)  http://www.fiftyyearfight.org/latest/europe-speaks-loudly-with-one-voice:-press-conference.

(4)  http://www.fiftyyearfight.org/images/Appendix_1._Ince_letter.pdf.

(5)  http://www.bmfsfj.de/BMFSFJ/kinder-und-jugend,did=225796.html.

(6)  http://www.fiftyyearfight.org/images/Appendix_1._Ince_letter.pdf.

(7)  https://www.bmfsfj.de/bmfsfj/aktuelles/alle-meldungen/leistungen-sollen-gerechter-verteilt-werden/90418?view=DEFAULT.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/128 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/128

---

P8_TA(2016)0511

Läkemedel för barn

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om förordningen om läkemedel för barn (2016/2902(RSP)

(2018/C 238/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1902/2006 av den 20 december 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1901/2006 om de läkemedel som används inom pediatrik (1) (nedan kallad förordningen om läkemedel för barn), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1902/2006 av den 20 december 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1901/2006 om de läkemedel som används inom pediatrik (1) (nedan kallad förordningen om läkemedel för barn),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet Bättre läkemedel för barn – från skiss till verklighet: Allmän rapport om de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av förordning (EG) nr 1901/2006 om läkemedel för pediatrisk användning (COM(2013)0443), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet Bättre läkemedel för barn – från skiss till verklighet: Allmän rapport om de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av förordning (EG) nr 1901/2006 om läkemedel för pediatrisk användning (COM(2013)0443),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2016 om att stärka balansen i läkemedelssystemen i EU och dess medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2016 om att stärka balansen i läkemedelssystemen i EU och dess medlemsstater,

| — | med beaktande av rapporten Promoting innovation and access to health technologies från FN:s generalsekreterares högnivåpanel för tillgång till läkemedel, som publicerades i september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Promoting innovation and access to health technologies från FN:s generalsekreterares högnivåpanel för tillgång till läkemedel, som publicerades i september 2016,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om översynen av förordningen om läkemedel för barn (O-000135/2016 – B8-1818/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om översynen av förordningen om läkemedel för barn (O-000135/2016 – B8-1818/2016),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Förordningen om läkemedel för barn har haft stor inverkan på utvecklingen av läkemedel för barn eftersom de flesta läkemedelsföretag betraktar utveckling inom pediatrik som en del av den allmänna utvecklingen av ett läkemedel. Antalet forskningsprojekt inom pediatriken har ökat betydligt och det finns nu mer information av hög kvalitet tillgänglig om den pediatriska användningen av godkända läkemedel. Antalet pediatriska kliniska prövningar har också ökat relativt sett. |
| --- | --- |

A.

Förordningen om läkemedel för barn har haft stor inverkan på utvecklingen av läkemedel för barn eftersom de flesta läkemedelsföretag betraktar utveckling inom pediatrik som en del av den allmänna utvecklingen av ett läkemedel. Antalet forskningsprojekt inom pediatriken har ökat betydligt och det finns nu mer information av hög kvalitet tillgänglig om den pediatriska användningen av godkända läkemedel. Antalet pediatriska kliniska prövningar har också ökat relativt sett.

| B. | Förordningen om läkemedel för barn har bidragit till att förbättra den allmänna situationen och har lett till märkbart positiva resultat för ett antal barnsjukdomar. Det har dock inte gjorts tillräckliga framsteg på flera områden har, framför allt inte inom pediatrisk onkologi och neonatologi. |
| --- | --- |

B.

Förordningen om läkemedel för barn har bidragit till att förbättra den allmänna situationen och har lett till märkbart positiva resultat för ett antal barnsjukdomar. Det har dock inte gjorts tillräckliga framsteg på flera områden har, framför allt inte inom pediatrisk onkologi och neonatologi.

| C. | Barncancer är fortfarande den vanligaste dödsorsaken bland barn i åldern 1 år och över, och varje år dör 6 000 unga människor i Europa av cancer. Två tredjedelar av dem som har överlevt cancer lider av behandlingsrelaterade biverkningar på grund av befintliga behandlingar (50 % rapporteras ha svåra biverkningar) och livskvaliteten för dem som överlevt barncancer behöver ständigt förbättras. |
| --- | --- |

C.

Barncancer är fortfarande den vanligaste dödsorsaken bland barn i åldern 1 år och över, och varje år dör 6 000 unga människor i Europa av cancer. Två tredjedelar av dem som har överlevt cancer lider av behandlingsrelaterade biverkningar på grund av befintliga behandlingar (50 % rapporteras ha svåra biverkningar) och livskvaliteten för dem som överlevt barncancer behöver ständigt förbättras.

| D. | Förordningen om läkemedel för barn har främjat ökad dialog med många olika aktörer samt samarbete om utvecklingen av läkemedel för barn. |
| --- | --- |

D.

Förordningen om läkemedel för barn har främjat ökad dialog med många olika aktörer samt samarbete om utvecklingen av läkemedel för barn.

| E. | Det är färre än 10 % av de barn som får ett obotligt och livshotande återfall som har tillgång till nya experimentella läkemedel i kliniska prövningar som kan ha positiva effekter för dem. |
| --- | --- |

E.

Det är färre än 10 % av de barn som får ett obotligt och livshotande återfall som har tillgång till nya experimentella läkemedel i kliniska prövningar som kan ha positiva effekter för dem.

| F. | En klart ökad tillgång till innovativa behandlingar kan rädda livet på de barn och ungdomar som lider av livshotande sjukdomar, t.ex. cancer, och dessa behandlingar måste därför prövas utan onödigt dröjsmål med hjälp av studier på barn. |
| --- | --- |

F.

En klart ökad tillgång till innovativa behandlingar kan rädda livet på de barn och ungdomar som lider av livshotande sjukdomar, t.ex. cancer, och dessa behandlingar måste därför prövas utan onödigt dröjsmål med hjälp av studier på barn.

| G. | Off label-användning av läkemedel när det gäller barn är fortfarande mycket vanlig på flera behandlingsområden i EU. Även om studier om omfattningen av off label-användning i barnpopulationen skiljer sig åt i tillämpningsområde och patientpopulation har det inte skett någon minskning i off label-förskrivning sedan förordningen om läkemedel för barn trädde i kraft. Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) har redan uppmanats att ta fram riktlinjer för off label-/icke godkänd användning av läkemedel baserade på medicinska behov, och att sammanställa en förteckning över off label-läkemedel som används trots att det finns godkända alternativ. |
| --- | --- |

G.

Off label-användning av läkemedel när det gäller barn är fortfarande mycket vanlig på flera behandlingsområden i EU. Även om studier om omfattningen av off label-användning i barnpopulationen skiljer sig åt i tillämpningsområde och patientpopulation har det inte skett någon minskning i off label-förskrivning sedan förordningen om läkemedel för barn trädde i kraft. Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) har redan uppmanats att ta fram riktlinjer för off label-/icke godkänd användning av läkemedel baserade på medicinska behov, och att sammanställa en förteckning över off label-läkemedel som används trots att det finns godkända alternativ.

| H. | I förordningen om läkemedel för barn fastställs bestämmelser om utveckling av humanläkemedel i syfte att tillgodose barns särskilda terapeutiska behov. |
| --- | --- |

H.

I förordningen om läkemedel för barn fastställs bestämmelser om utveckling av humanläkemedel i syfte att tillgodose barns särskilda terapeutiska behov.

| I. | Endast två innovativa läkemedel mot cancer har godkänts för malignitet hos barn baserade på ett överenskommet pediatriskt prövningsprogram sedan förordningen om läkemedel för barn trädde i kraft. |
| --- | --- |

I.

Endast två innovativa läkemedel mot cancer har godkänts för malignitet hos barn baserade på ett överenskommet pediatriskt prövningsprogram sedan förordningen om läkemedel för barn trädde i kraft.

| J. | Enligt det nuvarande regelverket frångås det rättsliga kravet på att utveckla läkemedel för barn då läkemedel utvecklas för vuxna sjukdomar som inte förekommer hos barn. En sådan reglering är otillfredsställande när det gäller särskilda sjukdomar som endast drabbar barn. Varje år ökar dessutom antalet årliga rapporter om uppskjutna åtgärder som lämnas in till EMA i enlighet med artikel 34.4 i förordningen om läkemedel för barn. |
| --- | --- |

J.

Enligt det nuvarande regelverket frångås det rättsliga kravet på att utveckla läkemedel för barn då läkemedel utvecklas för vuxna sjukdomar som inte förekommer hos barn. En sådan reglering är otillfredsställande när det gäller särskilda sjukdomar som endast drabbar barn. Varje år ökar dessutom antalet årliga rapporter om uppskjutna åtgärder som lämnas in till EMA i enlighet med artikel 34.4 i förordningen om läkemedel för barn.

| K. | Många typer av barncancer förekommer inte hos vuxna, , men verkningsmekanismen för ett läkemedel som är effektivt för att behandla en cancertyp som drabbar vuxna kan vara relevant för en cancertyp som drabbar barn. |
| --- | --- |

K.

Många typer av barncancer förekommer inte hos vuxna, , men verkningsmekanismen för ett läkemedel som är effektivt för att behandla en cancertyp som drabbar vuxna kan vara relevant för en cancertyp som drabbar barn.

| L. | Marknaden har begränsade ekonomiska incitament att utveckla särskilda pediatriska läkemedel för sjukdomar som endast drabbar barn, såsom barncancer. |
| --- | --- |

L.

Marknaden har begränsade ekonomiska incitament att utveckla särskilda pediatriska läkemedel för sjukdomar som endast drabbar barn, såsom barncancer.

| M. | EU:s tredje hälsoprogram (2014–2020) innehåller ett åtagande att öka resurserna och expertisen för patienter som lider av sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

M.

EU:s tredje hälsoprogram (2014–2020) innehåller ett åtagande att öka resurserna och expertisen för patienter som lider av sällsynta sjukdomar.

| N. | Pediatriska kliniska prövningar för onkologiska läkemedel är kraftigt försenade eftersom de som utvecklar läkemedlet väntar på att det först ska visa sig lovande för vuxna cancerpatienter. |
| --- | --- |

N.

Pediatriska kliniska prövningar för onkologiska läkemedel är kraftigt försenade eftersom de som utvecklar läkemedlet väntar på att det först ska visa sig lovande för vuxna cancerpatienter.

| O. | Det finns inget som hindrar en prövare från att avbryta en lovande pediatrisk prövning tidigare än planerat om ett läkemedel inte levererar positiva resultat i den vuxna målgruppen. |
| --- | --- |

O.

Det finns inget som hindrar en prövare från att avbryta en lovande pediatrisk prövning tidigare än planerat om ett läkemedel inte levererar positiva resultat i den vuxna målgruppen.

| P. | Ekonomiska belöningar och incitament för att utveckla läkemedel för barnpopulationen, såsom godkännande för försäljning för pediatrisk användning (PUMA), kommer sent och har begränsad effekt. Även om det måste säkerställas att läkemedelsföretagen inte felaktigt utnyttjar eller missbrukar belöningar och incitament, måste det nuvarande belöningssystemet utvärderas för att fastställa hur det kan förbättras för att bättre stimulera forskning om och utveckling på området läkemedel för barn, särskilt inom pediatrisk onkologi. |
| --- | --- |

P.

Ekonomiska belöningar och incitament för att utveckla läkemedel för barnpopulationen, såsom godkännande för försäljning för pediatrisk användning (PUMA), kommer sent och har begränsad effekt. Även om det måste säkerställas att läkemedelsföretagen inte felaktigt utnyttjar eller missbrukar belöningar och incitament, måste det nuvarande belöningssystemet utvärderas för att fastställa hur det kan förbättras för att bättre stimulera forskning om och utveckling på området läkemedel för barn, särskilt inom pediatrisk onkologi.

| Q. | Innehavare av godkännande för försäljning måste uppdatera produktinformationen med hänsyn till de senaste vetenskapliga rönen. |
| --- | --- |

Q.

Innehavare av godkännande för försäljning måste uppdatera produktinformationen med hänsyn till de senaste vetenskapliga rönen.

| R. | Pediatriska prövningsprogram godkänns efter komplicerade förhandlingar mellan tillsynsmyndigheter och läkemedelsföretag och visar sig alltför ofta icke-genomförbara och/eller inleds försent eftersom de utnyttjas felaktigt då de fokuserar på sällsynta förekomster av vuxna cancerformer hos barn i stället för på den potentiellt mer utbredda användningen av det nya läkemedlet för andra relevanta former av barncancer. Det är inte alla pediatriska prövningsprogram som slutförs eftersom forskning om en aktiv substans ofta överges i ett senare skede om de ursprungliga förhoppningarna om läkemedlets säkerhet och effekt inte infrias. Hittills har endast 12 % av de godkända pediatriska prövningsprogrammen slutförts. |
| --- | --- |

R.

Pediatriska prövningsprogram godkänns efter komplicerade förhandlingar mellan tillsynsmyndigheter och läkemedelsföretag och visar sig alltför ofta icke-genomförbara och/eller inleds försent eftersom de utnyttjas felaktigt då de fokuserar på sällsynta förekomster av vuxna cancerformer hos barn i stället för på den potentiellt mer utbredda användningen av det nya läkemedlet för andra relevanta former av barncancer. Det är inte alla pediatriska prövningsprogram som slutförs eftersom forskning om en aktiv substans ofta överges i ett senare skede om de ursprungliga förhoppningarna om läkemedlets säkerhet och effekt inte infrias. Hittills har endast 12 % av de godkända pediatriska prövningsprogrammen slutförts.

| S. | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 om kliniska prövningar av läkemedel för humant bruk ska en enda ansökningsportal upprättas så att sponsorer ska kunna lämna in en ansökan för prövningar som genomförs i fler än en medlemsstat. Sådana gränsöverskridande prövningar är särskilt viktiga för sällsynta sjukdomar såsom barncancer, eftersom det kanske inte finns tillräckligt många patienter i ett land för att en prövning ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

S.

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 om kliniska prövningar av läkemedel för humant bruk ska en enda ansökningsportal upprättas så att sponsorer ska kunna lämna in en ansökan för prövningar som genomförs i fler än en medlemsstat. Sådana gränsöverskridande prövningar är särskilt viktiga för sällsynta sjukdomar såsom barncancer, eftersom det kanske inte finns tillräckligt många patienter i ett land för att en prövning ska kunna genomföras.

| T. | Pediatriska prövningsprogram är föremål för många ändringar. Större förändringar av ett pediatriskt prövningsprogram diskuteras dock med den pediatriska kommittén, men i fråga om förändringar av mindre betydelse är det mindre klart. |
| --- | --- |

T.

Pediatriska prövningsprogram är föremål för många ändringar. Större förändringar av ett pediatriskt prövningsprogram diskuteras dock med den pediatriska kommittén, men i fråga om förändringar av mindre betydelse är det mindre klart.

| U. | I enlighet med artikel 39.2 i förordningen om läkemedel för barn måste medlemsstaterna förse kommissionen med detaljerade bevis på ett konkret åtagande till stöd för forskningen om, utvecklingen av och tillgången till läkemedel för pediatrisk användning. |
| --- | --- |

U.

I enlighet med artikel 39.2 i förordningen om läkemedel för barn måste medlemsstaterna förse kommissionen med detaljerade bevis på ett konkret åtagande till stöd för forskningen om, utvecklingen av och tillgången till läkemedel för pediatrisk användning.

| V. | Enligt artikel 40.1 i förordningen om läkemedel för barn ska medel anslås i gemenskapens budget för forskning om läkemedel för barnpopulationen för att stödja studier om läkemedel eller aktiva substanser som inte omfattas av ett patent eller ett tilläggsskydd. |
| --- | --- |

V.

Enligt artikel 40.1 i förordningen om läkemedel för barn ska medel anslås i gemenskapens budget för forskning om läkemedel för barnpopulationen för att stödja studier om läkemedel eller aktiva substanser som inte omfattas av ett patent eller ett tilläggsskydd.

| W. | Enligt artikel 50 i förordningen om läkemedel för barn måste kommissionen senast den 26 januari 2017 lägga fram en rapport till parlamentet och rådet om de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av artiklarna 36, 37 och 38, inklusive en analys av den ekonomiska effekten av belöningar och incitament och dessutom en analys av denna förordnings uppskattade inverkan på folkhälsan, så att eventuella nödvändiga ändringar kan föreslås. |
| --- | --- |

W.

Enligt artikel 50 i förordningen om läkemedel för barn måste kommissionen senast den 26 januari 2017 lägga fram en rapport till parlamentet och rådet om de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av artiklarna 36, 37 och 38, inklusive en analys av den ekonomiska effekten av belöningar och incitament och dessutom en analys av denna förordnings uppskattade inverkan på folkhälsan, så att eventuella nödvändiga ändringar kan föreslås.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i god tid lämna den rapport som avses i artikel 50 i förordningen om läkemedel för barn. Parlamentet betonar behovet av denna rapport för en övergripande identifierings- och djupanalys av de hinder som för närvarande står i vägen för innovativa läkemedel som riktar sig till barnpopulationen. Parlamentet framhåller vikten av denna typ av solid evidensbas för att åstadkomma en effektiv politik. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med utgångspunkt i dessa resultat, överväga ändringar, inklusive en översyn av förordningen om läkemedel för barn som på lämpligt sätt beaktar a) pediatriska utvecklingsplaner baserade på verkningsmekanismer snarare än endast på sjukdomstyp, b) prioriteringsmodeller för sjukdomar och läkemedel som tar hänsyn till ännu inte tillgodosedda pediatriska läkemedelsbehov samt genomförbarhet, c) tidigare och mer genomförbara pediatriska prövningsprogram, d) incitament som bättre stimulerar forskning och effektivare tillgodoser behoven hos barn och samtidigt garanterar att forsknings- och utvecklingskostnaderna utvärderas samt att det råder full insyn i de kliniska resultaten, och e) strategier för att undvika pediatrisk off label-användning när godkända läkemedel för barn finns. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar de livsavgörande fördelarna, inom pediatrisk onkologi, med en obligatorisk pediatrisk utveckling som baseras på ett läkemedels verkningsmekanism anpassad till tumörens biologi snarare än på en indikation som begränsar läkemedlets användning till en specifik typ av cancer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att pediatriska behov och läkemedel från olika företag, bör prioriteras, på basis av vetenskapliga data, för att matcha de bästa tillgängliga behandlingarna med behandlingsbehoven, särskilt för de barn som drabbats av cancer, vilket skulle innebära att resurserna för forskning kan optimeras. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar betydelsen av gränsöverskridande prövningar för forskning om pediatriska och sällsynta sjukdomar. Parlamentet välkomnar därför förordning (EU) nr 536/2014, som kommer att underlätta genomförandet av denna typ av prövningar, och uppmanar EMA att se till att den infrastruktur som krävs för ett genomförande införs så snart som möjligt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att tidiga pediatriska prövningsprogram och en vetenskaplig dialog om regelverket samt samverkan med EMA i god tid, gör att företag kan optimera en global utveckling inom pediatriken, och framför allt utveckla mer genomförbara pediatriska prövningsprogram. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga en ändring av förordningen om läkemedel för barn så att lovande prövningar som avser barnpopulationen inte kan avbrytas tidigt på grund av misslyckade resultat i den vuxna målgruppen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av en utvärdering av hur olika typer av finansiering och belöning – inklusive de många verktyg som baseras på ”frikopplingsmekanismer” – kan användas på bästa sätt för att driva och påskynda läkemedelsutvecklingen inom pediatriken på områden där det finns ett behov, särskilt läkemedel som avser neonatologi och barncancer, framför allt de cancerformer som endast drabbar barn. Parlamentet anser att belöningar bör driva en utveckling inom pediatriken av dessa läkemedel och bör sättas in så snart det finns tillräcklig vetenskaplig grund för användning i barnpopulationen samt tillgängliga säkerhetsdata för vuxna. Den bör inte vara beroende av ett bevisat mervärde ur behandlingssynpunkt för en vuxenindikation. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omgående undersöka eventuella förändringar av lagstiftningen som tills vidare kan bidra till en förbättrad situation. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i Horisont 2020 förnya de finansieringsbestämmelser som tagits fram för att stödja pediatrisk klinisk forskning av hög kvalitet efter en kritisk översyn av de projekt som finansieras just nu. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka den roll som det europeiska nätverket för pediatrisk klinisk forskning har, och att säkerställa att medlemsstaterna vidtar åtgärder till stöd för forskning om, utveckling av och tillgång till läkemedel för pediatrisk användning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 20.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/132 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/132

---

P8_TA(2016)0512

Årsrapport för verksamheten i utskottet för framställningar för 2015

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om verksamheten i utskottet för framställningar under 2015 (2016/2146(INI))

(2018/C 238/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av den viktiga rätten att inge framställningar och vikten av att parlamentet omedelbart får veta vad EU:s medborgare och invånare anser vara särskilt angeläget, på det sätt som föreskrivs i artiklarna 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den viktiga rätten att inge framställningar och vikten av att parlamentet omedelbart får veta vad EU:s medborgare och invånare anser vara särskilt angeläget, på det sätt som föreskrivs i artiklarna 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 228 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 228 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, om rätten att inge framställningar till Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, om rätten att inge framställningar till Europaparlamentet,

| — | med beaktande av bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260,

| — | med beaktande av artikel 52 och artikel 216.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 och artikel 216.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A8-0366/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A8-0366/2016), och av följande skäl:

| A. | Syftet med det årliga betänkandet om verksamheten i utskottet för framställningar är att analysera de framställningar som mottogs 2015, möjliga förbättringar av förfaranden och förbindelser med andra institutioner och ge en rättvisande bild av de mål som uppnåtts under 2015. |
| --- | --- |

A.

Syftet med det årliga betänkandet om verksamheten i utskottet för framställningar är att analysera de framställningar som mottogs 2015, möjliga förbättringar av förfaranden och förbindelser med andra institutioner och ge en rättvisande bild av de mål som uppnåtts under 2015.

| B. | Under 2015 mottogs 1 431 framställningar, vilket motsvarar en minskning med närmare 47 % jämfört med 2014 (då parlamentet mottog 2 714 framställningar). 943 framställningar förklarades tillåtliga, varav 424 framställningar var föremål för snabb granskning och avslutades efter det att framställaren vederbörligen informerats om den berörda frågan, 519 framställningar fortfarande är öppna för diskussion i utskottet för framställningar och 483 framställningar förklarades otillåtliga. |
| --- | --- |

B.

Under 2015 mottogs 1 431 framställningar, vilket motsvarar en minskning med närmare 47 % jämfört med 2014 (då parlamentet mottog 2 714 framställningar). 943 framställningar förklarades tillåtliga, varav 424 framställningar var föremål för snabb granskning och avslutades efter det att framställaren vederbörligen informerats om den berörda frågan, 519 framställningar fortfarande är öppna för diskussion i utskottet för framställningar och 483 framställningar förklarades otillåtliga.

| C. | Antalet mottagna framställningar är lågt i förhållande till EU:s totala folkmängd, vilket visar att de allra flesta av EU:s medborgare och invånare tyvärr ännu inte känner till rätten att inge framställningar eller dess möjliga användbarhet som ett sätt att uppmärksamma EU-institutionerna och medlemsstaterna på frågor som berör dem och är angelägna för dem, och som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde. |
| --- | --- |

C.

Antalet mottagna framställningar är lågt i förhållande till EU:s totala folkmängd, vilket visar att de allra flesta av EU:s medborgare och invånare tyvärr ännu inte känner till rätten att inge framställningar eller dess möjliga användbarhet som ett sätt att uppmärksamma EU-institutionerna och medlemsstaterna på frågor som berör dem och är angelägna för dem, och som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde.

| D. | Under 2015 förklarades 483 framställningar otillåtliga, och det råder fortfarande stor förvirring kring EU:s verksamhetsområden, vilket framgår av det höga antalet mottagna otillåtliga framställningar (33,8 %). För att komma till rätta med denna situation är det nödvändigt att uppmuntra och förbättra kommunikationen med medborgarna, och förklara de olika behörighetsområdena – på europeisk, nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

D.

Under 2015 förklarades 483 framställningar otillåtliga, och det råder fortfarande stor förvirring kring EU:s verksamhetsområden, vilket framgår av det höga antalet mottagna otillåtliga framställningar (33,8 %). För att komma till rätta med denna situation är det nödvändigt att uppmuntra och förbättra kommunikationen med medborgarna, och förklara de olika behörighetsområdena – på europeisk, nationell och lokal nivå.

| E. | Alla framställningar granskas och behandlas noggrant, effektivt och transparent. |
| --- | --- |

E.

Alla framställningar granskas och behandlas noggrant, effektivt och transparent.

| F. | Framställarna är ofta medborgare som engagerar sig för att skydda de grundläggande rättigheterna, förbättra våra samhällen och se till att de fungerar väl även i framtiden. Dessa medborgares upplevelse av hur deras framställningar behandlas påverkar kraftigt deras uppfattning om EU-institutionerna och om hur man respekterar den rätt att inge framställningar som stadfästs i unionsrätten. |
| --- | --- |

F.

Framställarna är ofta medborgare som engagerar sig för att skydda de grundläggande rättigheterna, förbättra våra samhällen och se till att de fungerar väl även i framtiden. Dessa medborgares upplevelse av hur deras framställningar behandlas påverkar kraftigt deras uppfattning om EU-institutionerna och om hur man respekterar den rätt att inge framställningar som stadfästs i unionsrätten.

| G. | Europaparlamentet är den enda EU-institution som väljs direkt av medborgarna. Rätten att inge framställningar ger dem en chans att uppmärksamma de valda företrädarnas på frågor som är angelägna för dem. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentet är den enda EU-institution som väljs direkt av medborgarna. Rätten att inge framställningar ger dem en chans att uppmärksamma de valda företrädarnas på frågor som är angelägna för dem.

| H. | I enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och för att främja en god förvaltning och garantera det civila samhällets deltagande måste EU:s institutioner, organ och organisationer fungera under så stor insyn som möjligt. |
| --- | --- |

H.

I enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och för att främja en god förvaltning och garantera det civila samhällets deltagande måste EU:s institutioner, organ och organisationer fungera under så stor insyn som möjligt.

| I. | Rätten att inge framställningar måste vara en avgörande faktor i riktning mot deltagardemokrati med ett effektivt skydd för alla medborgares rätt till direkt deltagande i EU:s demokratiska liv. Ett verkligt demokratiskt och deltagande styrelsesätt måste garantera full insyn, ett effektivt skydd av de grundläggande rättigheterna och en effektiv medverkan av medborgarna i beslutsprocesserna. Tack vare framställningar kan Europaparlamentet lyssna, informera och hjälpa till att lösa problem som påverkar medborgarna, genom att också uppmana EU:s övriga institutioner och medlemsstaternas institutioner att inom ramen för sina olika ansvarsområden ägna all kraft åt detta, och unionslagstiftningens påverkan på unionsinvånarnas vardagsliv bör utvärderas genom sådana framställningar. |
| --- | --- |

I.

Rätten att inge framställningar måste vara en avgörande faktor i riktning mot deltagardemokrati med ett effektivt skydd för alla medborgares rätt till direkt deltagande i EU:s demokratiska liv. Ett verkligt demokratiskt och deltagande styrelsesätt måste garantera full insyn, ett effektivt skydd av de grundläggande rättigheterna och en effektiv medverkan av medborgarna i beslutsprocesserna. Tack vare framställningar kan Europaparlamentet lyssna, informera och hjälpa till att lösa problem som påverkar medborgarna, genom att också uppmana EU:s övriga institutioner och medlemsstaternas institutioner att inom ramen för sina olika ansvarsområden ägna all kraft åt detta, och unionslagstiftningens påverkan på unionsinvånarnas vardagsliv bör utvärderas genom sådana framställningar.

| J. | Den humanitära krisen med flyktingarna, den mycket allvarliga sociala och ekonomiska inverkan av finanskrisen, den ökande rasismen och främlingsfientligheten i hela Europa äventyrar förtroendet för systemet och för det europeiska projektet i stort. Utskottet för framställningar har ansvar och en stor utmaning att föra och förstärka en konstruktiv dialog med unionsmedborgarna och unionsinvånarna om frågor med anknytning till EU. |
| --- | --- |

J.

Den humanitära krisen med flyktingarna, den mycket allvarliga sociala och ekonomiska inverkan av finanskrisen, den ökande rasismen och främlingsfientligheten i hela Europa äventyrar förtroendet för systemet och för det europeiska projektet i stort. Utskottet för framställningar har ansvar och en stor utmaning att föra och förstärka en konstruktiv dialog med unionsmedborgarna och unionsinvånarna om frågor med anknytning till EU.

| K. | Utskottet för framställningar är bäst lämpat för att visa medborgarna vad EU gör för dem och vilka lösningar EU kan ge på europeisk, nationell och lokal nivå. Utskottet för framställningar kan göra en stor insats genom att lyfta fram och i slutänden påvisa det europeiska projektets framgångar och fördelar. |
| --- | --- |

K.

Utskottet för framställningar är bäst lämpat för att visa medborgarna vad EU gör för dem och vilka lösningar EU kan ge på europeisk, nationell och lokal nivå. Utskottet för framställningar kan göra en stor insats genom att lyfta fram och i slutänden påvisa det europeiska projektets framgångar och fördelar.

| L. | Rätten att inge framställningar bör förstärka Europaparlamentets reaktionsförmåga och bidra till att lösa problem som främst rör införlivandet och tillämpningen av EU-lagstiftningen. Framställningar utgör en värdefull källa till självupplevd förstahandsinformation som gör det lättare att upptäcka eventuella kränkningar och brister när det gäller hur EU-lagstiftningen tillämpas på nationell nivå och sedan övervakas av kommissionen i dess roll som fördragens väktare. Framställningar som grundas på EU:s verksamhetsområden och uppfyller tillåtlighetskriterierna är ett grundläggande verktyg för att man redan i ett tidigt skede ska kunna upptäcka om medlemsstaternas införlivande och faktiska verkställande av EU-rätten försenas. Genom att använda sig av framställningarna kan EU-medborgarna kritisera brister i tillämpningen av unionsrätten och bidra till att överträdelser av lagstiftningen upptäcks. |
| --- | --- |

L.

Rätten att inge framställningar bör förstärka Europaparlamentets reaktionsförmåga och bidra till att lösa problem som främst rör införlivandet och tillämpningen av EU-lagstiftningen. Framställningar utgör en värdefull källa till självupplevd förstahandsinformation som gör det lättare att upptäcka eventuella kränkningar och brister när det gäller hur EU-lagstiftningen tillämpas på nationell nivå och sedan övervakas av kommissionen i dess roll som fördragens väktare. Framställningar som grundas på EU:s verksamhetsområden och uppfyller tillåtlighetskriterierna är ett grundläggande verktyg för att man redan i ett tidigt skede ska kunna upptäcka om medlemsstaternas införlivande och faktiska verkställande av EU-rätten försenas. Genom att använda sig av framställningarna kan EU-medborgarna kritisera brister i tillämpningen av unionsrätten och bidra till att överträdelser av lagstiftningen upptäcks.

| M. | Framställningar är därför viktiga i lagstiftningsprocessen, eftersom de ofta är direkt användbara för andra utskott inom deras respektive ansvarsområden. Framställningar är därför inte bara utskottet för framställningars ansvar, utan bör vara ett gemensamt arbete för alla utskott i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

M.

Framställningar är därför viktiga i lagstiftningsprocessen, eftersom de ofta är direkt användbara för andra utskott inom deras respektive ansvarsområden. Framställningar är därför inte bara utskottet för framställningars ansvar, utan bör vara ett gemensamt arbete för alla utskott i Europaparlamentet.

| N. | Genom att använda sig av framställningarna kan EU-medborgarna och EU-invånarna kritisera och anmäla dålig tillämpning av unionslagstiftningen. Detta innebär att EU-medborgarna fungerar som en värdefull informationskälla för att upptäcka överträdelser av EU-rätten. |
| --- | --- |

N.

Genom att använda sig av framställningarna kan EU-medborgarna och EU-invånarna kritisera och anmäla dålig tillämpning av unionslagstiftningen. Detta innebär att EU-medborgarna fungerar som en värdefull informationskälla för att upptäcka överträdelser av EU-rätten.

| O. | Utöver att tillhandahålla värdefull återkoppling om tillämpningen av befintlig lagstiftning kan framställningar också bidra till att man hittar svagheter i unionsrätten, och även till att bedöma konsekvenserna av avsaknad av lagstiftning inom vissa områden, och således ge incitament till ytterligare lagstiftningsansträngningar. |
| --- | --- |

O.

Utöver att tillhandahålla värdefull återkoppling om tillämpningen av befintlig lagstiftning kan framställningar också bidra till att man hittar svagheter i unionsrätten, och även till att bedöma konsekvenserna av avsaknad av lagstiftning inom vissa områden, och således ge incitament till ytterligare lagstiftningsansträngningar.

| P. | Utskottet för framställningar har blivit bättre på att använda sina specifika utskottsverktyg, till exempel muntliga frågor och kortfattade resolutioner, för att synliggöra olika problem som är av intresse för medborgarna och lägga fram frågor och resolutioner i parlamentets kammare, exempelvis resolutioner om hypotekslagstiftning och riskfyllda finansiella instrument i Spanien eller barnets bästa i Europa. |
| --- | --- |

P.

Utskottet för framställningar har blivit bättre på att använda sina specifika utskottsverktyg, till exempel muntliga frågor och kortfattade resolutioner, för att synliggöra olika problem som är av intresse för medborgarna och lägga fram frågor och resolutioner i parlamentets kammare, exempelvis resolutioner om hypotekslagstiftning och riskfyllda finansiella instrument i Spanien eller barnets bästa i Europa.

| Q. | Under 2015 behandlades de framställningar som medborgarna ingett mer snabbt och effektivt, och tidsfristerna för korrespondensen med medborgarna har förkortats. Sekretariatet har gjort anmärkningsvärda ansträngningar för att få denna förbättring till stånd. |
| --- | --- |

Q.

Under 2015 behandlades de framställningar som medborgarna ingett mer snabbt och effektivt, och tidsfristerna för korrespondensen med medborgarna har förkortats. Sekretariatet har gjort anmärkningsvärda ansträngningar för att få denna förbättring till stånd.

| R. | Framställarna bidrog aktivt till utskottets arbete genom att lämna kompletterande förstahandsinformation till utskottsledamöterna och till kommissionen samt närvarande företrädare för medlemsstaterna. Genom att delta i debatterna och komplettera sina inställningar med mer detaljerad information bidrar framställarna dessutom till att skapa en smidig och konstruktiv dialog med Europaparlamentets och kommissionens ledamöter. Under 2015 närvarade 191 framställare vid utskottets överläggningar och tog del i dessa. Även om detta antal förefaller relativt lågt får man inte glömma att sammanträdena i utskottet för framställningar sänds, vilket ger framställarna möjlighet att direkt följa debatterna, både i realtid och i efterhand i form av videosändningar på internet. |
| --- | --- |

R.

Framställarna bidrog aktivt till utskottets arbete genom att lämna kompletterande förstahandsinformation till utskottsledamöterna och till kommissionen samt närvarande företrädare för medlemsstaterna. Genom att delta i debatterna och komplettera sina inställningar med mer detaljerad information bidrar framställarna dessutom till att skapa en smidig och konstruktiv dialog med Europaparlamentets och kommissionens ledamöter. Under 2015 närvarade 191 framställare vid utskottets överläggningar och tog del i dessa. Även om detta antal förefaller relativt lågt får man inte glömma att sammanträdena i utskottet för framställningar sänds, vilket ger framställarna möjlighet att direkt följa debatterna, både i realtid och i efterhand i form av videosändningar på internet.

| S. | Ett särskilt handläggningsförfarande har nu införts för framställningar som rör barns välbefinnande och en särskild arbetsgrupp har skapats för denna fråga. Arbetsgruppen inrättades den 17 september 2015, och Eleonora Evi valdes till ordförande. Alla arbetsgrupper bör ha ett klart och tydligt uppgiftsområde för att kunna åstadkomma konkreta resultat och för att framställningarna ska kunna handläggas utan oskäliga dröjsmål. |
| --- | --- |

S.

Ett särskilt handläggningsförfarande har nu införts för framställningar som rör barns välbefinnande och en särskild arbetsgrupp har skapats för denna fråga. Arbetsgruppen inrättades den 17 september 2015, och Eleonora Evi valdes till ordförande. Alla arbetsgrupper bör ha ett klart och tydligt uppgiftsområde för att kunna åstadkomma konkreta resultat och för att framställningarna ska kunna handläggas utan oskäliga dröjsmål.

| T. | Ingivandet av en framställning sammanfaller ofta med inlämnande av ett klagomål till kommissionen, vilket kan leda till att ett överträdelseförfarande inleds. Under 2015 uppmärksammade Europaparlamentet via framställningar och frågor till kommissionen på brister i vissa medlemsstaters tillämpning och genomförande av vissa EU-lagar. |
| --- | --- |

T.

Ingivandet av en framställning sammanfaller ofta med inlämnande av ett klagomål till kommissionen, vilket kan leda till att ett överträdelseförfarande inleds. Under 2015 uppmärksammade Europaparlamentet via framställningar och frågor till kommissionen på brister i vissa medlemsstaters tillämpning och genomförande av vissa EU-lagar.

| U. | Dessa framställningar gav upphov till klagomål på miljöområdet. Kommissionen skickade en formell underrättelse till Finland om införlivandet av direktivet om allmänhetens tillgång till miljöinformation och i ytterligare fem miljöärenden inledde kommissionen bilaterala dialoger med de berörda medlemsstaterna. Ärendena rörde skiffergas, hantering av vargar, felaktig tillämpning a direktivet om strategisk miljöbedömning och nationella lagstiftningars överensstämmelse med kraven i direktivet om allmänhetens tillgång till miljöinformation. |
| --- | --- |

U.

Dessa framställningar gav upphov till klagomål på miljöområdet. Kommissionen skickade en formell underrättelse till Finland om införlivandet av direktivet om allmänhetens tillgång till miljöinformation och i ytterligare fem miljöärenden inledde kommissionen bilaterala dialoger med de berörda medlemsstaterna. Ärendena rörde skiffergas, hantering av vargar, felaktig tillämpning a direktivet om strategisk miljöbedömning och nationella lagstiftningars överensstämmelse med kraven i direktivet om allmänhetens tillgång till miljöinformation.

| V. | Medborgarna tog även upp rättsliga frågor och frågor som rör rättsligt samarbete i sina framställningar. Till följd av en framställning inledde kommissionen en bilateral dialog med en medlemsstat angående dess begränsningar av namnbyte efter giftermål. |
| --- | --- |

V.

Medborgarna tog även upp rättsliga frågor och frågor som rör rättsligt samarbete i sina framställningar. Till följd av en framställning inledde kommissionen en bilateral dialog med en medlemsstat angående dess begränsningar av namnbyte efter giftermål.

| W. | Till följd av flera framställningar inledde kommissionen även bilaterala samtal med olika medlemsstater om fastighetsskatt och den lokala boendeskatt som betalas av studenter. |
| --- | --- |

W.

Till följd av flera framställningar inledde kommissionen även bilaterala samtal med olika medlemsstater om fastighetsskatt och den lokala boendeskatt som betalas av studenter.

| X. | Kommissionen vill förstärka tillämpningen av EU-lagstiftningen med utgångspunkt i införlivande och systematiska överensstämmelsekontroller av den nationella lagstiftningen. Kommissionen har tillkännagett att den kommer att vidta lämpliga åtgärder, bland annat genom att inleda nya EU Pilot-ärenden och överträdelseförfaranden när den upptäcker eventuella överträdelser av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

X.

Kommissionen vill förstärka tillämpningen av EU-lagstiftningen med utgångspunkt i införlivande och systematiska överensstämmelsekontroller av den nationella lagstiftningen. Kommissionen har tillkännagett att den kommer att vidta lämpliga åtgärder, bland annat genom att inleda nya EU Pilot-ärenden och överträdelseförfaranden när den upptäcker eventuella överträdelser av unionslagstiftningen.

| Y. | Parlamentets deltagande i dessa förfaranden möjliggör en extra granskning av de behöriga EU-institutionernas undersökningsarbete. Framställningar bör inte avslutas under den tid då kommissionens undersökning pågår. |
| --- | --- |

Y.

Parlamentets deltagande i dessa förfaranden möjliggör en extra granskning av de behöriga EU-institutionernas undersökningsarbete. Framställningar bör inte avslutas under den tid då kommissionens undersökning pågår.

| Z. | Genom årsrapporten om kontrollen av unionsrättens tillämpning offentliggör kommissionen åtgärder till följd av överträdelser av unionsrätten och informerar om överträdelseförfaranden i form av pressmeddelanden. Besluten om överträdelseförfaranden kan konsulteras i kommissionens databas som finns tillgänglig på webbplatsen Europa. Kommissionen bör ge mer detaljerad information om ärenden som rör framställningar när den talar inför utskottet, eftersom detta skulle bidra till ökad öppenhet och ett smidigare samarbete mellan de båda institutionerna. |
| --- | --- |

Z.

Genom årsrapporten om kontrollen av unionsrättens tillämpning offentliggör kommissionen åtgärder till följd av överträdelser av unionsrätten och informerar om överträdelseförfaranden i form av pressmeddelanden. Besluten om överträdelseförfaranden kan konsulteras i kommissionens databas som finns tillgänglig på webbplatsen Europa. Kommissionen bör ge mer detaljerad information om ärenden som rör framställningar när den talar inför utskottet, eftersom detta skulle bidra till ökad öppenhet och ett smidigare samarbete mellan de båda institutionerna.

| AA. | Det har tagits upp en mängd angelägna frågor i framställningarna, t.ex. om miljöskydd (särskilt när det gäller hantering av avloppsvatten och avfall, förvaltning av avrinningsdistrikt samt prospektering och utvinning av gas och kolväte), brott mot konsumenternas rättigheter, rättstillämpning (särskilt vårdnadsrätt avseende minderåriga), grundläggande rättigheter (särskilt barns rättigheter, funktionshindrades rättigheter och minoriteters rättigheter), fri rörlighet för personer, diskriminering, invandring, sysselsättning och djurhälsa. |
| --- | --- |

AA.

Det har tagits upp en mängd angelägna frågor i framställningarna, t.ex. om miljöskydd (särskilt när det gäller hantering av avloppsvatten och avfall, förvaltning av avrinningsdistrikt samt prospektering och utvinning av gas och kolväte), brott mot konsumenternas rättigheter, rättstillämpning (särskilt vårdnadsrätt avseende minderåriga), grundläggande rättigheter (särskilt barns rättigheter, funktionshindrades rättigheter och minoriteters rättigheter), fri rörlighet för personer, diskriminering, invandring, sysselsättning och djurhälsa.

| AB. | Webbportalen för utskottet för framställningar lanserades i slutet av 2014 och är nu i drift, om än inte färdigställd. Portalen syftar till att erbjuda unionens medborgare och invånare ett elektroniskt verktyg för att inge och följa framställningar samt lägga till en elektronisk signatur till sina egna och ansluta sig till andra personers framställningar om frågor som intresserar dem. Bristerna i några av de grundläggande funktionerna, såsom sökmotorn, som höll i sig under hela 2015 och ända fram till nyligen, har undergrävt portalens roll som en interaktiv plats för utbyte mellan medborgarna, men detta problem har äntligen lösts. |
| --- | --- |

AB.

Webbportalen för utskottet för framställningar lanserades i slutet av 2014 och är nu i drift, om än inte färdigställd. Portalen syftar till att erbjuda unionens medborgare och invånare ett elektroniskt verktyg för att inge och följa framställningar samt lägga till en elektronisk signatur till sina egna och ansluta sig till andra personers framställningar om frågor som intresserar dem. Bristerna i några av de grundläggande funktionerna, såsom sökmotorn, som höll i sig under hela 2015 och ända fram till nyligen, har undergrävt portalens roll som en interaktiv plats för utbyte mellan medborgarna, men detta problem har äntligen lösts.

| AC. | Portalen har tagits fram för att göra framställningsförfarandet mer öppet och interaktivt, och samtidigt gör den administrationen effektivare, vilket gagnar framställarna, ledamöterna och allmänheten. Projektets andra etapp avser främst en förbättring av den administrativa hanteringen av framställningar. |
| --- | --- |

AC.

Portalen har tagits fram för att göra framställningsförfarandet mer öppet och interaktivt, och samtidigt gör den administrationen effektivare, vilket gagnar framställarna, ledamöterna och allmänheten. Projektets andra etapp avser främst en förbättring av den administrativa hanteringen av framställningar.

| AD. | Återkommande förseningar i projektets följande etapper har lett till en större arbetsbörda för sekretariatet för utskottet för framställningar, eftersom de relevanta akterna måste läggas in manuellt i de olika databaserna. Det finns fortfarande framställningar kvar att ladda upp, eftersom det hittills endast är öppna framställningar som mottogs 2013, 2014 och 2015 som har lagts upp på portalen. För närvarande pågår arbetet med att ladda upp de framställningar som mottagits under 2016. |
| --- | --- |

AD.

Återkommande förseningar i projektets följande etapper har lett till en större arbetsbörda för sekretariatet för utskottet för framställningar, eftersom de relevanta akterna måste läggas in manuellt i de olika databaserna. Det finns fortfarande framställningar kvar att ladda upp, eftersom det hittills endast är öppna framställningar som mottogs 2013, 2014 och 2015 som har lagts upp på portalen. För närvarande pågår arbetet med att ladda upp de framställningar som mottagits under 2016.

| AE. | Vissa brister har undanröjts, närmare bestämt i sökfunktionen och behandlingen av framställarnas möjlighet till sekretess, och planen är att man ska fortsätta att arbeta från och med andra halvåret 2016 för att göra tjänsten mer användbar och synlig för medborgarna. |
| --- | --- |

AE.

Vissa brister har undanröjts, närmare bestämt i sökfunktionen och behandlingen av framställarnas möjlighet till sekretess, och planen är att man ska fortsätta att arbeta från och med andra halvåret 2016 för att göra tjänsten mer användbar och synlig för medborgarna.

| AF. | Framställningarnas tillåtlighet baseras på de kriterier som fastställs i artikel 227 i EUF-fördraget. Begreppet Europeiska unionens verksamhetsområde är dock mycket vidare än den långa listan med befogenheter, och en förklaring om otillåtlighet kan bli föremål för domstolsprövning om den inte vederbörligen motiveras utifrån dessa kriterier. |
| --- | --- |

AF.

Framställningarnas tillåtlighet baseras på de kriterier som fastställs i artikel 227 i EUF-fördraget. Begreppet Europeiska unionens verksamhetsområde är dock mycket vidare än den långa listan med befogenheter, och en förklaring om otillåtlighet kan bli föremål för domstolsprövning om den inte vederbörligen motiveras utifrån dessa kriterier.

| AG. | De nationella domstolarna är huvudansvariga för att se till att EU-lagstiftningen genomförs på rätt sätt i medlemsstaterna. Ett förhandsavgörande från Europeiska unionens domstol är i detta sammanhang ett användbart verktyg för de nationella rättssystemen. I några medlemsstater har detta förfarande bara använts i liten utsträckning eller inte alls. Att ansvarsfördelningen inledningsvis är sådan bör på inget sätt hindra att kommissionen, såsom fördragens väktare, agerar mera proaktivt för att säkerställa att unionslagstiftningen följs. Framställningarna möjliggör alternativa och oberoende utredningar och kontroller av efterlevnaden av EU-lagstiftningen, och dessa båda alternativa förfaranden bör därför inte utesluta varandra. |
| --- | --- |

AG.

De nationella domstolarna är huvudansvariga för att se till att EU-lagstiftningen genomförs på rätt sätt i medlemsstaterna. Ett förhandsavgörande från Europeiska unionens domstol är i detta sammanhang ett användbart verktyg för de nationella rättssystemen. I några medlemsstater har detta förfarande bara använts i liten utsträckning eller inte alls. Att ansvarsfördelningen inledningsvis är sådan bör på inget sätt hindra att kommissionen, såsom fördragens väktare, agerar mera proaktivt för att säkerställa att unionslagstiftningen följs. Framställningarna möjliggör alternativa och oberoende utredningar och kontroller av efterlevnaden av EU-lagstiftningen, och dessa båda alternativa förfaranden bör därför inte utesluta varandra.

| AH. | EU:s medborgarinitiativ bör vara ett viktigt verktyg för att göra det möjligt för medborgarna att direkt medverka i utvecklingen av EU:s politik, och initiativets potential måste utnyttjas till fullo samtidigt som man måste säkerställa att medborgarna vet om vad som ryms inom EU:s och nationernas befogenheter. Medborgarna måste få mer information om de huvudsakliga skillnaderna mellan medborgarinitiativet och rätten att göra en framställning, och parlamentet har ett särskilt ansvar att se till att detta instrument blir en verklig framgång. Såsom framkom vid den offentliga utfrågningen den 22 februari 2015 finns det en allmän känsla hos de organisationer som registrerat medborgarinitiativ att de byråkratiska hindren måste undanröjas om de bästa resultaten när det gäller medborgarnas deltagande ska kunna nås. |
| --- | --- |

AH.

EU:s medborgarinitiativ bör vara ett viktigt verktyg för att göra det möjligt för medborgarna att direkt medverka i utvecklingen av EU:s politik, och initiativets potential måste utnyttjas till fullo samtidigt som man måste säkerställa att medborgarna vet om vad som ryms inom EU:s och nationernas befogenheter. Medborgarna måste få mer information om de huvudsakliga skillnaderna mellan medborgarinitiativet och rätten att göra en framställning, och parlamentet har ett särskilt ansvar att se till att detta instrument blir en verklig framgång. Såsom framkom vid den offentliga utfrågningen den 22 februari 2015 finns det en allmän känsla hos de organisationer som registrerat medborgarinitiativ att de byråkratiska hindren måste undanröjas om de bästa resultaten när det gäller medborgarnas deltagande ska kunna nås.

| AI. | Nu när det har gått mer än tre år sedan förordning (EU) nr 211/2011 började tillämpas den 1 april 2012 anser utskottet för framställningar att tillämpningen av förordningen bör utvärderas. Målsättningen bör vara att upptäcka eventuella brister och föreslå livskraftiga och konkreta lösningar i samband med en snabb revidering för att förbättra dess funktion. |
| --- | --- |

AI.

Nu när det har gått mer än tre år sedan förordning (EU) nr 211/2011 började tillämpas den 1 april 2012 anser utskottet för framställningar att tillämpningen av förordningen bör utvärderas. Målsättningen bör vara att upptäcka eventuella brister och föreslå livskraftiga och konkreta lösningar i samband med en snabb revidering för att förbättra dess funktion.

| AJ. | På grund av arbetsbördan för utskottet för framställningar genomfördes 2015 endast en undersökningsresa för framställningar för vilka en undersökning pågick under 2015. Den undersökningsresa som genomfördes till Förenade kungariket den 5 och 6 november 2015 om frågan adoption utan föräldrarnas samtycke ökade delegationsmedlemmarnas förståelse för situationen, eftersom de fick tillfälle att diskutera problemet med företrädare för olika berörda institutioner i landet. |
| --- | --- |

AJ.

På grund av arbetsbördan för utskottet för framställningar genomfördes 2015 endast en undersökningsresa för framställningar för vilka en undersökning pågick under 2015. Den undersökningsresa som genomfördes till Förenade kungariket den 5 och 6 november 2015 om frågan adoption utan föräldrarnas samtycke ökade delegationsmedlemmarnas förståelse för situationen, eftersom de fick tillfälle att diskutera problemet med företrädare för olika berörda institutioner i landet.

| AK. | Undersökningsresorna är en särskild befogenhet för utskottet och en väsentlig del av dess arbete, som medför kontakter med medborgare och myndigheter i de berörda medlemsstaterna. Medlemmar av dessa delegationer deltar i alla relaterade verksamheter, inklusive rapportering, på lika villkor, även i utarbetandet av den slutliga rapporten. |
| --- | --- |

AK.

Undersökningsresorna är en särskild befogenhet för utskottet och en väsentlig del av dess arbete, som medför kontakter med medborgare och myndigheter i de berörda medlemsstaterna. Medlemmar av dessa delegationer deltar i alla relaterade verksamheter, inklusive rapportering, på lika villkor, även i utarbetandet av den slutliga rapporten.

| AL. | Utskottet har skyldigheter när det gäller Europeiska ombudsmannens kansli, som ansvarar för att undersöka klagomål från EU-medborgare och EU-invånare om eventuella administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ, och sammanställer även en årlig rapport om detta som utgår från Europeiska ombudsmannens egen årsrapport. |
| --- | --- |

AL.

Utskottet har skyldigheter när det gäller Europeiska ombudsmannens kansli, som ansvarar för att undersöka klagomål från EU-medborgare och EU-invånare om eventuella administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ, och sammanställer även en årlig rapport om detta som utgår från Europeiska ombudsmannens egen årsrapport.

| AM. | Den 26 maj 2015 lade Europeiska ombudsmannen, Emily O’Reilly, fram sin årsrapport för 2014 för Europaparlamentets talman, Martin Schulz, och den 23 juni 2015 lade ombudsmannen fram rapporten vid ett sammanträde i parlamentets utskott för framställningar, det utskott som är ansvarigt för förbindelserna med ombudsmannen. |
| --- | --- |

AM.

Den 26 maj 2015 lade Europeiska ombudsmannen, Emily O’Reilly, fram sin årsrapport för 2014 för Europaparlamentets talman, Martin Schulz, och den 23 juni 2015 lade ombudsmannen fram rapporten vid ett sammanträde i parlamentets utskott för framställningar, det utskott som är ansvarigt för förbindelserna med ombudsmannen.

| AN. | Utskottet för framställningar är medlem i Europeiska ombudsmannanätverket, som omfattar nationella och regionala ombudsmän, utskott för framställningar och liknande organ i EU:s medlemsstater, kandidatländer och andra länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och/eller Schengenområdet. Europaparlamentets utskott för framställningar är fullvärdig medlem i detta nätverk, som för närvarande har 94 kontor i 36 länder. |
| --- | --- |

AN.

Utskottet för framställningar är medlem i Europeiska ombudsmannanätverket, som omfattar nationella och regionala ombudsmän, utskott för framställningar och liknande organ i EU:s medlemsstater, kandidatländer och andra länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och/eller Schengenområdet. Europaparlamentets utskott för framställningar är fullvärdig medlem i detta nätverk, som för närvarande har 94 kontor i 36 länder.

| AO. | Alla framställningar granskas och behandlas uppmärksamt, och alla framställare måste få svar inom rimlig tid. Varje framställare måste informeras om skälen till att behandlingen av en framställning avslutas. |
| --- | --- |

AO.

Alla framställningar granskas och behandlas uppmärksamt, och alla framställare måste få svar inom rimlig tid. Varje framställare måste informeras om skälen till att behandlingen av en framställning avslutas.

| AP. | Alla framställare bör ges möjligheten att lägga fram sina ärenden direkt för utskottet för framställningar. |
| --- | --- |

AP.

Alla framställare bör ges möjligheten att lägga fram sina ärenden direkt för utskottet för framställningar.

| 1. | Europaparlamentet understryker att rätten att inge framställningar bör förstärka Europaparlamentets reaktionsförmåga och bidra till att lösa problem som främst rör införlivandet och tillämpningen av EU-lagstiftningen, eftersom framställningar – som utgår ifrån EU:s verksamhetsområde och uppfyller kriterierna för tillåtlighet – utgör en värdefull informationskälla som gör det möjligt att upptäcka eventuella kränkningar och brott mot tillämpningen av unionslagstiftningen. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre utnyttja sina befogenheter när det gäller att säkerställa effektivt genomförande av EU-lagstiftning, exempelvis genom att arbeta för att överträdelseförfarandet i artiklarna 258 och 260 i EUF-fördraget snabbare ska åberopas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet lyfter fram det arbete som utförs av utskottet för framställningar, genom att utskottet lyssnar till medborgarna och hjälper till att lösa problem som berör dem. Framställningar kan bidra till en bättre bedömning av hur unionslagstiftningen påverkar medborgarna i deras vardagsliv, genom att fungera som en bro mellan medborgarna och institutionerna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att utskottet för framställningar har möjligheten och den stora utmaningen att inleda en förtroendeingivande och fruktbar dialog med medborgarna, tillsammans med möjligheten att föra EU:s institutioner närmare unionsmedborgarna. Det bör bidra till främjandet av deltagardemokrati. Parlamentet anser att det av denna anledning är av yttersta vikt att ge adekvata svar på framställningar, sett till både svarens punktlighet och kvalitet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om att en jämlik och proportionerlig representation avseende framställares nationalitet i utskottets offentliga debatter bör iakttas. Parlamentet anser att en korrekt och rättvis representation av alla medlemsstaterna bör uppmuntras i utskottets offentliga debatter, i syfte att stärka utskottets europeiska dimension. Parlamentet framhåller att utskottet för framställningar måste tillmäta alla tillåtliga framställningar samma vikt vid behandlingen av dem, och behandla dem alla lika objektivt. Parlamentet understryker att framställningar som hänför sig till en valkampanj i en medlemsstat inte bör behandlas enligt det brådskande förfarandet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att framställningar även är viktiga i lagstiftningsprocessen, eftersom de gör att befintliga svagheter och brister vid införlivandet av gemenskapslagstiftningen upptäcks och ofta är direkt användbara för andra utskott inom deras respektive ansvarsområden. Parlamentet uppskattar att utskottet för framställningar interagerar mer med parlamentets övriga utskott, och likaså att frågor med anknytning till framställningar oftare dryftas vid plenarsammanträdena. Parlamentet anser att framställningar inte bara är utskottet för framställningars ansvar, utan måste vara en gemensam uppgift för alla utskott i Europaparlamentet. Parlamentet välkomnar ambitionen att upprätta ett informellt nät för framställningar i parlamentet, med deltagande av företrädare från samtliga utskott, i syfte att säkerställa en smidig och effektiv samordning av arbetet med framställningarna. Parlamentet anser att detta nät måste möjliggöra en bättre förståelse för vilken roll framställningar spelar i parlamentets arbete, och stärka samarbetet mellan utskotten i frågor som framställarna lyfter fram. Parlamentet uppmanar alla ansvariga parlamentsutskott att ägna tillbörlig uppmärksamhet åt de framställningar som vidarebefordras till dem och att vidta de åtgärder som behövs för att lämna nödvändig information för en korrekt handläggning av framställningarna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att det också har en mycket viktig politisk funktion att fylla avseende kommissionens verkställighetsåtgärder, genom att granska årsrapporterna om kontroll av unionsrättens tillämpning och anta sina resolutioner i relevanta frågor. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta resolutioner som lagts fram i Europaparlamentet av utskottet för framställningar och som på grundval av framställningar identifierar specifika luckor i tillämpning och genomförande av unionsrätten samt uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder och återrapportera till Europaparlamentet om uppföljningen. Parlamentet uppmanar även rådet och Europaparlamentet att vidta särskilda åtgärder vid antagandet av förordning (EU) .../... [förfarande 2013/0140(COD)] om att undanta Drosophila melanogaster från veterinärkontroller vid EU:s yttre gränser, i enlighet med vad vissa Nobelpristagare (professorer i biokemi) föreslog i framställning nr 1358/2011. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att framställningarnas handläggningstid minskat under 2015, men anser ändå att framställningsutskottets sekretariat omedelbart behöver utrustas med ökade tekniska resurser och mer personal för att kunna garantera en smidig behandling och ännu kortare handläggningstid för framställningarna, samtidigt som kvaliteten på hanteringen säkerställs. Parlamentet vill ha digitaliserad handläggning av framställningar, framför allt genom att det införs ny informations- och kommunikationsteknik som garanterar att handläggningen sker effektivt och i rätt tid, samt att de befintliga personalresurserna används optimalt, samtidigt som medborgarna får ha kvar sin rätt att inge framställningar med ordinarie post. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fortsätter att se det som en särskild skyldighet att se till att framställarna noggrant informeras om motivet till att en framställning anses otillåtlig eller avslutas för att den saknar grund. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen aktivt deltar och engagerar sig i framställningsförfarandet och svarar så snabbt som möjligt på nya framställningar som översänds av parlamentet. Kommissionens svar brukar vara detaljerade och omfattar de framställningar som ingår i kommissionens kompetensområde. Parlamentet påminner ändå om att kommissionen i många fall inte tillför någon ny information i svaren på framställningar för vilka en översyn begärts för att framställningarnas status och sammanhang har förändrats. Parlamentet anser det beklagligt att kommissionen emellanåt i huvudsak fokuserar på aspekter som rör förfarandet och lämnar själva sakfrågan därhän. Parlamentet erinrar kommissionen om att framställningar som tar upp eventuella överträdelser av unionsrätten inte får avslutas förrän en ordentlig analys har gjorts. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att skicka allmänt behöriga tjänstemän till framställningsutskottets sammanträden, eftersom kvaliteten på den övergripande behandlingen av framställningar förbättras när kommissionen företräds av sina högst rankade tillgängliga tjänstemän. Det är beklagligt att kommissionens svar under utskottets sammanträden i allmänhet är begränsade till innehållet i det officiella svar som sänts till utskottet och inte tillför någon ny eller relevant information som kan erbjuda en lösning på de problem som tagits upp. Parlamentet konstaterar att de skriftliga svaren beaktas noga, liksom förklaringar under de muntliga debatter som hålls i utskottet för framställningar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att kommissionen i sin roll som fördragens väktare, i synnerhet i frågor som rör miljön bör gå djupare än att bara genomföra en formell undersökning av huruvida förfarandet har gått korrekt till och fokusera mer på själva innehållet i kärnfrågan. Parlamentet påminner om försiktighetsprincipen och den yttersta tanken med EU:s miljöskyddslagstiftning, dvs. att oåterkallelig skada på ekologiskt känsliga områden ska förhindras, och uppmanar eftertryckligen kommissionen att anta en strategi som gör att den kan utnyttja sina befogenheter och sin ställning i förebyggande syfte. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet tar avstånd från kommissionens allt oftare återkommande tolkning av parlamentets tjugosjunde årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2009), som går ut på att kommissionen skulle få avsluta behandlingen av ärenden där det ännu inte tagits något formellt steg i riktning mot överträdelseförfaranden eller inställa aktiva överträdelseförfaranden i sådana fall som behandlas i nationell domstol. Parlamentet bekräftar än en gång den ursprungliga andemeningen i den ovannämnda rapporten, med dess begäran om att kommissionen, inom ramen för sin kapacitet, skulle göra mer för att säkerställa en konsekvent tolkning av unionslagstiftningen, och då använda sig av överträdelseförfaranden, antingen rättsliga förfaranden pågick på nationell nivå eller inte. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet kommer i framtiden att lägga större vikt vid att kommissionen regelbundet rapporterar till parlamentet om hur inledda överträdelseförfaranden mot enskilda medlemsstater fortlöper, i syfte att möjliggöra ett bättre samarbete och kunna informera berörda framställare om framsteg i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att kommissionen, för öppenhetens skull och i en anda av lojalt samarbete mellan de olika EU-institutionerna enligt ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen, på parlamentets begäran och när så krävs bör lämna en sammanfattning av alla individuella ärenden i fråga om EU Pilot-förfarandena. Parlamentet påminner om tidigare begäranden som utskottet för framställningar har gjort för att säkerställa tillgång till handlingar som rör EU Pilot-förfaranden och överträdelseförfaranden, eftersom framställningar ofta leder till att den typen av förfaranden inleds. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att informera utskottet för framställningar om hur de överträdelseförfaranden som har direkt koppling till framställningarna utvecklas. Parlamentet inser behovet av att säkerställa maximal insyn vid spridningen av information om EU Pilot-förfarandena och om redan slutförda överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att all viktig information som rör överträdelseförfaranden som har inletts som en följd av undersökningar med anknytning till framställningar i god tid bör överlämnas till parlamentet, och i synnerhet på utskottet för framställningars begäran. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att förbättra samarbetet med de nationella parlamenten och deras berörda utskott och med medlemsstaternas regeringar, i synnerhet för att kunna säkerställa att en framställning tas om hand av relevanta och behöriga myndigheter, och upprepar sin uppmaning om att man bör inleda en strukturerad dialog med medlemsstaterna i form av regelbundna sammanträden med berörda nationella parlamentsutskott. Parlamentet välkomnar att en delegation från den tyska förbundsdagens utskott för framställningar närvarade vid utskottets sammanträde den 4 maj 2015. Parlamentet hoppas att en sådan dialog kan bidra till lojalt samarbete om hur man ska nå fram till fruktbara lösningar i frågor av ofta återkommande slag, såsom framställningar om den tyska myndigheten Jugendamt, och uppmanar företrädarna från medlemsstaterna och berörda lokala och/eller regionala myndigheter att delta i framställningsutskottets sammanträden. Parlamentet upprepar vikten av att företrädare för rådet och kommissionen deltar vid sammanträden och utfrågningar i utskottet för framställningar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att en ändamålsenlig tillämpning av unionsrätten bidrar till att stärka EU-institutionernas trovärdighet, och påminner om att rätten att göra framställningar, såsom föreskrivs i Lissabonfördraget, är en viktig del av det europeiska medborgarskapet och ett konkret mätinstrument för granskningen av tillämpningen av unionsrätten och upptäckt av möjliga svagheter. Parlamentet uppmanar utskottet för framställningar att inrätta regelbundna sammanträden med de nationella utskotten för framställningar i syfte att öka medvetenheten, både i EU och i medlemsstaterna, om EU-medborgarnas bekymmer samt stärka deras rättigheter genom bättre lagstiftning – och tillämpning av lagstiftningen – på EU-nivå. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet upprepar den uppmaning som riktades i sin resolution av den 11 mars 2014 om verksamheten i utskottet för framställningar 2013 (1), nämligen att man bör lansera en förbättrad strukturerad dialog med medlemsstaterna genom att hålla regelbundna sammanträden med ledamöter från nationella framställningsutskott eller medlemmar från andra behöriga myndigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att registrera rekommendationerna i rapporterna från undersökningsuppdrag och dialoger. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att 191 medborgare har lagt fram sina framställningar direkt inför utskottet för framställningar under 2015. Parlamentet påminner om och stöder dessutom användningen av videokonferenser eller av annan teknik för att framställarna ska kunna delta aktivt i arbetet i utskottet för framställningar om de inte kan vara fysiskt närvarande. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar kommissionens strikta och smala tolkning av artikel 51.1 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, där det bland annat fastställs att stadgan riktar sig till medlemsstaterna ”enbart när dessa tillämpar EU-lagstiftningen”. Parlamentet konstaterar att det i artikel 51.2 fastställs att stadgan inte innebär ”någon utvidgning av tillämpningsområdet för unionsrätten utanför unionens befogenheter”. Parlamentet påminner om att unionsmedborgarnas förväntningar ofta går längre än stadgan och uppmanar kommissionen att överväga ett nytt tillvägagångssätt som är mer konsekvent med dessa förväntningar. Parlamentet uppmanar eftertryckligen till en vidare tolkning av omfattningen av stadgans tillämpningsområde, och till att nyttan med denna artikel i slutänden omprövas i framtida översyner av stadgan och fördragen. Parlamentet betonar att inget hindrar medlemsstaterna från att fullt ut tillämpa stadgans bestämmelser i sin nationella lagstiftning i syfte att garantera att deras medborgares grundläggande rättigheter skyddas, utöver genomförandet av unionsrätten, och påminner om att de också är bundna av sina internationella skyldigheter. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser det beklagligt att framställare fortfarande inte erhåller tillräcklig information om varför deras framställning ansågs vara otillåtlig. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet beklagar likaså kommissionens strikta och inskränkande tolkning av artikel 51 i stadgan om de grundläggande rättigheterna som innebär att bestämmelserna riktar sig [...] till unionens institutioner, organ och organisationer med hänvisning till subsidiaritetsprincipen liksom till medlemsstaterna enbart när de genomför EU-rätten. Parlamentet påminner om att medborgarnas förväntningar till följd av artikel 51 i stadgan ofta är högre än vad som är tillåtet enligt de strikt juridiska bestämmelserna i stadgan, och att de ofta blir besvikna på grund av denna strikta och inskränkande tolkning, och uppmanar därför kommissionen att hitta ett nytt sätt att tolka artikel 51 som bättre motsvarar dessa förväntningar. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser det beklagligt att Polens och Förenade kungarikets medborgare fortfarande inte omfattas av skyddet i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att två ledamöter i januari 2015 blev utsedda till representanter för utskottet för framställningar avseende FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och att de bidrog till en första rapport från EU till FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning i Genève i Schweiz den 27–28 augusti 2015, och understryker även det viktiga arbete som utskottet för framställningar kontinuerligt utfört när det gäller att genomföra FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att 2015 var ett mycket viktigt år, eftersom ett FN-organ för första gången granskade hur de människorättsliga skyldigheterna uppfylls i EU. Parlamentet välkomnar att en FN-kommitté fick tillfälle att sätta sig in i alla detaljer i den skyddsfunktion som utskottet för framställningar fyller. Parlamentet betonar att utskottet har börjat inbegripa kommitténs slutliga kommentarer om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i sin handläggning av framställningar (2). Parlamentet välkomnar att den offentliga utfrågningen på temat ”skydd av rättigheter för personer med funktionsnedsättning mot bakgrund av mottagna framställningar”, som anordnades av utskottet för framställningar den 15 oktober 2015, var lättillgänglig. Parlamentet uppmärksammar de viktiga slutsatserna från den undersökning som beställts av utredningsavdelning C om den skyddande funktion som utskottet för framställningar utövar när det gäller att genomföra FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet anser att det är viktigt att utskottet för framställningar fortsätter att anordna evenemang kring frågan om framställningar som berör funktionsnedsättning. Parlamentet begär att framställningsutskottet och dess sekretariat förstärks så att de kan fullgöra sin skyddsfunktion korrekt. Parlamentet begär att en tjänsteman utses som ansvarig för behandlingen av problem som rör funktionsnedsättning. Parlamentet noterar de viktiga uppföljningsåtgärder som vidtagits av utskottet 2015 när det gäller funktionsnedsättning i mer specifika fall, t.ex. ratificeringen av Marrakechfördraget, hävandet av blockeringen av direktivet mot diskriminering, tullbefrielse för vissa varor som är särskilt utformade för att främja personer med funktionsnedsättnings utbildning samt deras vetenskapliga eller kulturella framsteg och om stöd till personer som vårdar familjemedlemmar med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen till en snar ratificering på EU-nivå av Marrakechfördraget om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer som är blinda, har nedsatt syn eller något annat läshandikapp, trots den konflikt om befogenheter som har lagts fram för Europeiska unionens domstol. Parlamentet påminner om att kommittén för rättigheter för personer med funktionsnedsättning i sina avslutande iakttagelser från september 2015 framhöll att EU fortfarande uppvisar vissa brister vad gäller efterlevnaden av konventionen. Parlamentet konstaterar att EU är skyldig att å det snaraste anta en ändrad EU-lag om tillgänglighet, som innehåller effektiva och tillgängliga klagomåls- och verkställighetsmekanismer. Parlamentet noterar också kravet på att särskilja kommissionens roller genom att koppla bort den från den oberoende övervakningsramen, i syfte att garantera att lämpliga resurser finns att tillgå för utförandet av övervakningsramens funktioner. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar den mångfald av teman som tas upp i medborgarnas framställningar, exempelvis grundläggande rättigheter, barns välmående, rättigheter för personer med funktionsnedsättning, rättigheter för personer som tillhör olika minoritetsgrupper, barns rättigheter, den inre marknaden, miljörätt, anställningsförhållanden, migrationspolitik, handelsavtal, folkhälsofrågor, transporter, djurs rättigheter och diskriminering. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen, i sina svar på framställningar som rör olika aspekter av djurskydd, intagit ett mycket snävt synsätt på tolkningen av sina ansvarsområden enligt artikel 13 i EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ompröva sin nuvarande hållning och att närmare granska vilken rättsliga grund den kan använda för att kunna bidra till att säkerställa ett bättre skydd av djurs rättigheter i hela EU. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhäver den känsliga karaktär de framställningar som rör barns rättigheter har, eftersom det i dessa fall krävs att framställarens oro bemöts snabbt och på ett tillbörligt sätt, samtidigt som barnets bästa måste komma i första hand när utskottet för framställningar gör sina undersökningar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att anordnandet av offentliga utfrågningar är ett viktigt verktyg för att mer ingående kunna undersöka de problem som omfattas av EU:s verksamhetsområden, liksom allmänna aspekter i EU:s funktionssätt och underliggande brister. Parlamentet uppmärksammar de offentliga utfrågningar som anordnades den 26 februari 2015 tillsammans med utskottet för konstitutionella frågor om EU:s medborgarinitiativ, den 23 juni 2015 om rätten att göra framställningar samt den 15 oktober 2015 om skyddet av rättigheter för personer med funktionsnedsättning, den 11 maj 2015 med tre andra utskott om det europeiska medborgarinitiativet ”Stop Vivisection” (Stoppa djurförsöken), och anser även att den workshop som anordnades den 1 december 2015 tillsammans med rättsutskottet om gränsöverskridande adoptioner var till nytta. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att det europeiska medborgarinitiativet är en ny politisk rättighet för medborgarna och ett viktigt verktyg som sätter agendan för deltagandedemokrati i EU. Det gör det möjligt för medborgarna att medverka direkt och aktivt i projekt och processer som berör dem, och denna potential måste tveklöst utnyttjas till fullo och stärkas avsevärt om man ska kunna uppnå bästa resultat och uppmuntra så många EU-medborgare som möjligt att delta i vidareutvecklingen av den europeiska integrationsprocessen. Parlamentet anser likaså att det måste räknas som ett av EU:s prioriterade mål att stärka sina institutioners skydd för grundläggande rättigheter, demokratiska legitimitet och öppenhet. Parlamentet påminner kommissionen om behovet av att följa rekommendationerna i Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om det europeiska medborgarinitiativet (3) för att på så sätt säkerställa att rätten att lägga fram medborgarinitiativ verkligen kan utövas. Parlamentet upprepar sitt åtagande att proaktivt medverka i anordnandet av offentliga utfrågningar om godkända medborgarinitiativ, och förbinder sig att på institutionsnivå se till att denna inkluderande process effektiviseras och att se till att initiativen får en lämplig lagstiftningsmässig uppföljning. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser det beklagligt att kommissionen anser att det är för tidigt att se över förordning (EU) nr 211/2011 , som började tillämpas för mer än tre år sedan den 1 april 2012. Parlamentet anser att det är nödvändigt att noggrant utvärdera förordningens genomförande i praktiken för att åtgärda alla påträffade brister och komma med genomförbara lösningar för att snart kunna göra en översyn, så att det kan garanteras att de förfaranden och förhållanden som behövs för medborgarinitiativet blir verkligt tydliga, enkla, lätta att tillämpa och proportionerliga. Parlamentet välkomnar kommissionens rapport av den 31 mars 2015 om medborgarinitiativet och Europeiska ombudsmannens beslut OI/9/2013/TN, och uppmanar kommissionen att i sin översyn av detta instrument säkerställa att det europeiska medborgarinitiativet säkerställa att medborgarinitiativet faktiskt bidrar med något till unionen i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och att alla lämpliga rättsliga åtgärder vidtas i syfte att tillhandahålla en ordentlig uppföljning när ett medborgarinitiativ bedöms ha slutförts på ett framgångsrikt sätt. Parlamentet begär att kommissionen med tanke på de olika brister som konstaterats så snart som möjligt lägger fram ett förslag om reform av förordning (EU) nr 211/2011. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmärksammar sin resolution av den 8 oktober 2015 om hypotekslagstiftning och riskfyllda finansiella instrument i Spanien (4) till följd av de framställningar som mottagits om denna fråga, där parlamentet lämnar en rad rekommendationer för en korrekt tillämpning av EU-lagstiftningen på hypoteksområdet och för att bekämpa bankernas missbruk. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära övervaka alla medlemsstaters tillämpning av direktiv 2014/17/EU om konsumentkreditavtal som avser bostadsfastighet, och direktiv 93/13/EEG om oskäliga villkor i konsumentavtal, och att utbyta bästa praxis för att förbättra skyddet av medborgare i ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet är bekymrat över de bevis på att det finns brister i fråga om tillräcklig tillgång till rättslig prövning i vissa medlemsstater som har framkommit i samband med att framställningarna behandlas. Parlamentet anser att detta är en fråga av så stor betydelse att den genast måste tas itu med för att garantera att EU:s funktionssätt är fullständigt demokratiskt och att unionens medborgare och invånare kan utöva sina grundläggande rättigheter. Parlamentet anser också att EU bör statuera exempel genom att fullt ut införa den pelare i Århuskonventionen som gäller tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmärksammar sin resolution av den 21 januari 2016 om verksamheten i utskottet för framställningar 2014 (5) och sin resolution av den 25 februari 2016 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2014 (6). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar återgången till en mer normal verksamhetsnivå vad gäller undersökningsresor, och förväntar sig att den fulla potentialen hos denna särskilda befogenhet för utskottet för framställningar kommer att utnyttjas under de närmsta åren och ända fram till dess att mandatperioden är till ända. Parlamentet betonar betydelsen av de arbetsdokument som framställs efter varje resa, inbegripet särskilda rekommendationer, och uppmanar uttryckligen de olika berörda myndigheterna att ta vederbörlig hänsyn till dessa. Parlamentet anser att det regelbundet bör göras en utvärdering av i vilken utsträckning dessa rekommendationer efterlevs. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar det arbete som utförts av utskottet för framställningar 2015 för att ge framställarna tillgång till en webbportal, där de kan registrera sig, inge framställningar, ladda ned åtföljande handlingar och ansluta sig till framställningar som redan har godkänts för behandling. Parlamentet betonar att portalen är aktuell, och att de framställningar som registrerats 2013, 2014 och 2015 har lagts upp där. Parlamentet välkomnar att den nya sökfunktionen, funktionen för att ansluta sig till befintliga framställningar samt funktionen för skydd av framställarnas konfidentialitet har förnyats och förbättrats. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att det ännu behövs åtgärder för att slutföra de återstående faserna i projektet för webbportalen för framställningar, där framställarna kan få information i realtid om hur handläggningen av deras framställningar fortskrider, automatiskt informeras om ändringar i handläggningsprocessen såsom förklaringen om tillåtlighet, mottagande av ett svar från kommissionen eller information om att deras framställning tas upp på dagordningen vid ett utskottssammanträde, med länken för webbsändning, och därmed tillhandahålls klar och direkt information från framställningsutskottets sekretariat. Parlamentet understryker att webbportalen är en mycket viktig informationskälla för EU-medborgarna, och att information om en framställnings hela livscykel därför bör tillhandahållas. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet framhäver antagandet av förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden, och uppmanar eftertryckligen utskottet för framställningar såväl som alla EU-institutioner att godta inlämnade handlingar som undertecknats elektroniskt från alla 28 medlemsstater. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet lyfter fram Solvit-nätverkets viktiga roll, som är ett nätverk för problemlösning mellan medlemsstaterna, och påpekar att nätverket, i samarbete med medlemsstaterna och deras nationella Solvit-centrum som är kopplade till de nationella förvaltningarna, bör utvecklas från grunden så att det når sin fulla potential. Parlamentet begär att Solvit-nätverket ges ökade resurser och att det görs en mer systematisk analys av de problem som upptäcks via nätverket, eftersom det bidrar till att ge en rättvisande bild av problem på den inre marknaden. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar Förenade kungariket att ta del av rekommendationerna i rapporten från det undersökningsuppdrag som genomfördes i London den 5 och 6 november 2015 och godkändes av utskottet den 19 april 2016. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar vikten av samarbete med Europeiska ombudsmannen och Europaparlamentets deltagande i det europeiska nätverket av ombudsmän. Parlamentet gläds även åt de goda förbindelserna mellan ombudsmannen och utskottet för framställningar inom ramen för det institutionella samarbetet. Parlamentet lovordar ombudsmannens arbete för att förbättra god förvaltning inom EU, och har särskilt uppskattat hennes regelbundna bidrag till arbetet i utskottet för framställningar under året. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och framställningsutskottets betänkande till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt deras framställningsutskott och nationella ombudsmän eller liknande behöriga organ. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2014)0204.

(2)  Antagen av FN-kommittén vid dess fjortonde sammanträde (17 augusti–4 september 2015); Se följande länk: http://tbinternet.ohchr.org/_layouts/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=CRPD%2fC%2fEU%2fCO%2f1&Lang=en

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0382.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2015)0347.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2016)0021.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2016)0062.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/142 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/142

---

P8_TA(2016)0513

Internationella luftfartsavtal

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2016 om internationella luftfartsavtal (2016/2961(RSP))

(2018/C 238/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets beslut av den 8 mars 2016 om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar om ett flygsäkerhetsavtal med Japan och Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 8 mars 2016 om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar om ett flygsäkerhetsavtal med Japan och Kina,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 7 juni 2016 om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar om luftfartsavtal på EU-nivå med Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), Turkiet, Qatar och Förenade Arabemiraten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 7 juni 2016 om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar om luftfartsavtal på EU-nivå med Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), Turkiet, Qatar och Förenade Arabemiraten,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 september 2012EU:s yttre luftfartspolitik – att möta framtidens utmaningar (COM(2012)0556), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 september 2012EU:s yttre luftfartspolitik – att möta framtidens utmaningar (COM(2012)0556),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2015En luftfartsstrategi för Europa (COM(2015)0598), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2015En luftfartsstrategi för Europa (COM(2015)0598),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 november 2015 om luftfart (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 november 2015 om luftfart (1),

| — | med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen (2) (nedan kallat ramavtalet), särskilt punkterna 23–29 samt bilagorna II och III, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen (2) (nedan kallat ramavtalet), särskilt punkterna 23–29 samt bilagorna II och III,

| — | med beaktande av domstolens rättspraxis, särskilt domarna av den 24 juni 2014 i målet Mauritius (C-658/11) och av den 14 juni 2016 i målet Tanzania (C-263/14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens rättspraxis, särskilt domarna av den 24 juni 2014 i målet Mauritius (C-658/11) och av den 14 juni 2016 i målet Tanzania (C-263/14),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 12 mars 2014 mellan Europaparlamentet och rådet om överförande till och hantering inom Europaparlamentet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som innehas av rådet vilka rör andra frågor än de som omfattas av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 12 mars 2014 mellan Europaparlamentet och rådet om överförande till och hantering inom Europaparlamentet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som innehas av rådet vilka rör andra frågor än de som omfattas av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (3),

| — | med beaktande av beslutet av Europaparlamentets presidium av den 15 april 2013 om bestämmelserna för Europaparlamentets hantering av sekretessbelagd information, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av Europaparlamentets presidium av den 15 april 2013 om bestämmelserna för Europaparlamentets hantering av sekretessbelagd information,

| — | med beaktande av de praktiska arrangemangen för tillhandahållande av information om förhandlingar om internationella luftfartsavtal, inbegripet tillgång till sekretessbelagd information, enligt överenskommelse mellan ordföranden för parlamentets utskott för transport och turism och kommissionsledamoten för transport, i form av en skriftväxling den 19 januari och 18 mars 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de praktiska arrangemangen för tillhandahållande av information om förhandlingar om internationella luftfartsavtal, inbegripet tillgång till sekretessbelagd information, enligt överenskommelse mellan ordföranden för parlamentets utskott för transport och turism och kommissionsledamoten för transport, i form av en skriftväxling den 19 januari och 18 mars 2016,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 218, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 218,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om internationella luftfartsavtal (O-000128/2016 – B8-1807/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om internationella luftfartsavtal (O-000128/2016 – B8-1807/2016),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Inom ramen för luftfartsstrategin för Europa föreslog kommissionen att man skulle inleda förhandlingar om flygsäkerhetsavtal med Japan och Kina, samt om luftfartsavtal på EU-nivå med Kina, Turkiet, Mexiko, sex medlemsstater i Gulfstaternas samarbetsråd, Armenien och Asean. |
| --- | --- |

A.

Inom ramen för luftfartsstrategin för Europa föreslog kommissionen att man skulle inleda förhandlingar om flygsäkerhetsavtal med Japan och Kina, samt om luftfartsavtal på EU-nivå med Kina, Turkiet, Mexiko, sex medlemsstater i Gulfstaternas samarbetsråd, Armenien och Asean.

| B. | Rådet har bemyndigat kommissionen att inleda förhandlingar om flygsäkerhetsavtal med Japan och Kina och om luftfartsavtal på EU-nivå med Asean, Turkiet, Qatar och Förenade Arabemiraten. |
| --- | --- |

B.

Rådet har bemyndigat kommissionen att inleda förhandlingar om flygsäkerhetsavtal med Japan och Kina och om luftfartsavtal på EU-nivå med Asean, Turkiet, Qatar och Förenade Arabemiraten.

| C. | Parlamentets godkännande krävs för att ingå internationella avtal på områden som omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

C.

Parlamentets godkännande krävs för att ingå internationella avtal på områden som omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| D. | När kommissionen förhandlar om avtal mellan EU och tredjeländer eller internationella organisationer ska parlamentet ”omedelbart och fullständigt informeras i alla skeden av förfarandet” (Artikel 218.10 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

D.

När kommissionen förhandlar om avtal mellan EU och tredjeländer eller internationella organisationer ska parlamentet ”omedelbart och fullständigt informeras i alla skeden av förfarandet” (Artikel 218.10 i EUF-fördraget).

| E. | Ramavtalet bör garantera att institutionernas befogenheter och rättigheter utövas så effektivt och öppet som möjligt. |
| --- | --- |

E.

Ramavtalet bör garantera att institutionernas befogenheter och rättigheter utövas så effektivt och öppet som möjligt.

| F. | Kommissionen har i ramavtalet förpliktigat sig att respektera grundprincipen om lika behandling av parlamentet och rådet i lagstiftnings- och budgetfrågor, i synnerhet när det gäller tillträde till möten och utlämning av dokument och annan information. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen har i ramavtalet förpliktigat sig att respektera grundprincipen om lika behandling av parlamentet och rådet i lagstiftnings- och budgetfrågor, i synnerhet när det gäller tillträde till möten och utlämning av dokument och annan information.

| 1. | Europaparlamentet betonar att parlamentet måste följa förfarandet från början för att kunna fatta ett beslut om eventuellt godkännande när förhandlingarna slutförts. Parlamentet anser att det även ligger i de andra institutionernas intresse att alla problem som är så betydelsefulla att de kan skapa tveksamhet kring parlamentets beredskap att ge sitt godkännande identifieras och behandlas i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att det i ramavtalet särskilt påpekas att parlamentet redan från början regelbundet, och vid behov på sekretessmässiga grunder, ska hållas fullt underrättat om det pågående förfarandet i alla etapper av förhandlingarna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen informerar parlamentets ansvariga utskott om sin avsikt att föreslå förhandlingar i syftet att ingå och ändra internationella luftfartsavtal. Parlamentet förväntar sig att kommissionen tillsammans med rådet och förhandlingspartnerna kommer överens om arrangemang för att ge Europaparlamentets ledamöter tillgång till alla relevanta handlingar, inbegripet förhandlingsdirektiven och de konsoliderade texterna, samtidigt och på samma villkor som rådet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att ovannämnda information, enligt artikel 24 i ramavtalet, måste lämnas vidare till parlamentet på ett sätt som gör det möjligt för parlamentet att vid behov avge ett yttrande. Parlamentet uppmanar kommissionen eftertryckligt att redogöra för hur man kommer att ta hänsyn till parlamentets yttranden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att rådet och kommissionen, i enlighet med artikel 218.10, är skyldiga att omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet inser att det har en skyldighet att till fullo garantera sekretess när det mottar känslig information om pågående förhandlingar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att dess arbetsordning medger att parlamentet ”på grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet [kan] anta rekommendationer och begära att dessa beaktas innan det internationella avtalet i fråga ingås” (artikel 108.4). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0394.

(2)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

(3)  EUT C 95, 1.4.2014, s. 1.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 13 december 2016

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/144 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/144

---

P8_TA(2016)0482

Ramavtal mellan EU och Algeriet om de allmänna principerna för Algeriets deltagande i unionens program ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Demokratiska folkrepubliken Algeriet, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om de allmänna principerna för Demokratiska folkrepubliken Algeriets deltagande i unionsprogram (16152/2014 – C8-0152/2015 – 2014/0195(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 238/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (16152/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16152/2014),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Demokratiska folkrepubliken Algeriet, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om de allmänna principerna för Demokratiska folkrepubliken Algeriets deltagande i unionsprogram (16150/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Demokratiska folkrepubliken Algeriet, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om de allmänna principerna för Demokratiska folkrepubliken Algeriets deltagande i unionsprogram (16150/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 212 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0152/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 212 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0152/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0367/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0367/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Demokratiska folkrepubliken Algeriet. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/145 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/145

---

P8_TA(2016)0483

Nordostatlanten: djuphavsbestånd och fiske i internationella vatten ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av särskilda villkor för fiske efter djuphavsbestånd i Nordostatlanten och bestämmelser för fiske i Nordostatlantens internationella vatten samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2347/2002 (11625/1/2016 – C8-0427/2016 – 2012/0179(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2018/C 238/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11625/1/2016 – C8-0427/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11625/1/2016 – C8-0427/2016),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 13 februari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 13 februari 2013 (1),

| — | med beaktande av kommissionens yttrande (COM(2016)0667), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande (COM(2016)0667),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0371), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0371),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0369/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0369/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 133, 9.5.2013, s. 41.

(2)  Antagna texter, 10.12.2013, P7_TA(2013)0539.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/146 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/146

---

P8_TA(2016)0484

Allmän översyn av parlamentets arbetsordning

Europaparlamentets beslut av den 13 december 2016 om den allmänna översynen av parlamentets arbetsordning (2016/2114(REG)) (*1)

(2018/C 238/19)

Europaparlamentet har fattat detta beslut

| — | med beaktande av artiklarna 226 och 227 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 226 och 227 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för rättsliga frågor (A8-0344/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för rättsliga frågor (A8-0344/2016).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att dessa ändringar av arbetsordningen har utarbetats med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet begär att generalsekreteraren ska vidta de åtgärder som krävs för att omedelbart anpassa parlamentets it-system till den ändrade arbetsordningen och införa motsvarande elektroniska verktyg för bland annat uppföljning av frågor för skriftligt besvarande till de andra EU-institutionerna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beslutar att stryka artikel 106.4 i arbetsordningen så snart som hänvisningar till det föreskrivande förfarandet med kontroll har strukits i all befintlig lagstiftning, och uppmanar berörda avdelningar att under tiden lägga till en fotnot som hänvisar till denna framtida strykning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar talmanskonferensen att se över uppförandekoden för förhandlingar i det ordinarie lagstiftningsförfarandet i syfte att harmonisera den med artiklarna 73 till 73d som antagits till följd av detta beslut. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmärksammar behovet att omorganisera bilagorna till arbetsordningen så att de bara innehåller texter som har samma rättsliga värde och omfattas av samma förfarandemässiga majoritetsregler som själva arbetsordningen och bilaga VI, som – även om den omfattas av ett annat förfarande och kräver en annan majoritet för ett antagande – består av tillämpningsföreskrifter för arbetsordningen. Parlamentet begär att de övriga befintliga bilagorna och alla ytterligare texter som kan vara relevanta för ledamöternas arbete ska samlas i ett kompendium som ska åtfölja arbetsordningen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att ändringarna av denna arbetsordning ska träda i kraft den första dagen i den sammanträdesperiod som följer efter det att de har antagits, med följande undantag:






  (a) | Ändringarna till artikel 212.1 och 212.2 om interparlamentariska delegationers sammansättning, som ska träda i kraft för befintliga delegationer vid öppnandet av den första sammanträdesperioden efter nästa val till Europaparlamentet, som ska hållas 2019. |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

Ändringarna till artikel 212.1 och 212.2 om interparlamentariska delegationers sammansättning, som ska träda i kraft för befintliga delegationer vid öppnandet av den första sammanträdesperioden efter nästa val till Europaparlamentet, som ska hållas 2019.

| (b) | Ändringarna till artikel 199 om utskottens sammansättning och strykningen av artikel 200 om suppleanter, som ska träda i kraft vid öppnandet av den första sammanträdesperioden efter nästa val till Europaparlamentet, som ska hållas 2019. |
| --- | --- |

(b)

Ändringarna till artikel 199 om utskottens sammansättning och strykningen av artikel 200 om suppleanter, som ska träda i kraft vid öppnandet av den första sammanträdesperioden efter nästa val till Europaparlamentet, som ska hållas 2019.

Parlamentet påpekar vidare att nuvarande bestämmelser och närmare villkor för val av ledamöter som ska ingå i undersökningskommittéer och särskilda utskott ska fortsätta att vara i kraft fram till öppnandet av den första sammanträdesperioden efter nästa val till Europaparlamentet, som ska hållas 2019, trots ändringarna av artikel 196, artikel 197.1 och artikel 198.3.

| 8. | Europaparlamentet vill att man ska överväga ytterligare översyn av arbetsordningen avseende de interna budgetförfarandena. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beslutar att ledamöterna ska anpassa sin förklaring om ekonomiska intressen till ändringarna av artikel 4 i bilaga I till arbetsordningen senast sex månader efter det datum då dessa ändringar träder i kraft. Parlamentet uppmanar sitt presidium och sin generalsekreterare att inom tre månader från datumet för ikraftträdande av dessa ändringar vidta lämpliga åtgärder för att ledamöterna ska kunna genomföra denna anpassning. Parlamentet beslutar att de förklaringar som lämnats in i enlighet med bestämmelserna i den arbetsordning som gäller den dag då detta beslut antas ska vara giltiga fram till sex månader efter datumet för detta ikraftträdande. Parlamentet beslutar också att dessa sistnämnda bestämmelser även ska gälla samtliga ledamöter som inleder sitt mandat under nämnda period. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet kritiserar presentationen av statistik om röstförklaringar, inlägg i kammaren, parlamentsfrågor, ändringsförslag och förslag till resolutioner på parlamentets webbplats, som verkar syfta till att på plattformar såsom MEPRanking visa vilka av Europaparlamentets ledamöter som kan sägas vara aktiva. Parlamentet uppmanar sitt presidium att sluta upp med att lämna obearbetade siffror i statistisk form och att ta hänsyn till mer passande kriterier för att fastställa vilka ledamöter som är aktiva. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar utskottet för konstitutionella frågor att se över artikel 168a avseende de nya definitionerna av tröskelvärden, samt att efter ett år efter ikraftträdandet av den artikeln se över hur dessa tröskelvärden tillämpas på specifika artiklar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

12.

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Obundet mandat | Obundet mandat |
| Europaparlamentets ledamöter
  har ett
  obundet mandat
  . De
  får inte bindas av instruktioner eller uppdrag. | I enlighet med artikel 6.1 i akten av den 20 september 1976 och med artiklarna 2.1 och 3.1 i
  Europaparlamentets
  ledamotsstadga ska parlamentets
  ledamöter
  utöva sitt
  mandat
  fritt och
  obundet
  och
  får inte bindas av instruktioner eller uppdrag. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 2

Artikel 2

Obundet mandat

Obundet mandat

Europaparlamentets ledamöter
  har ett
  obundet mandat
  . De
  får inte bindas av instruktioner eller uppdrag.

I enlighet med artikel 6.1 i akten av den 20 september 1976 och med artiklarna 2.1 och 3.1 i
  Europaparlamentets
  ledamotsstadga ska parlamentets
  ledamöter
  utöva sitt
  mandat
  fritt och
  obundet
  och
  får inte bindas av instruktioner eller uppdrag.

Ändring 2

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Valprövning | Valprövning |
| 1.   Efter val till Europaparlamentet ska dess ordförande (härefter kallad talman) uppmana de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att utan dröjsmål meddela parlamentet namnen på de valda ledamöterna, så att alla ledamöter kan tillträda sitt uppdrag i parlamentet från och med öppnandet av det första sammanträdet efter valet. | 1.   Efter val till Europaparlamentet ska dess ordförande (härefter kallad talman) uppmana de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att utan dröjsmål meddela parlamentet namnen på de valda ledamöterna, så att alla ledamöter kan tillträda sitt uppdrag i parlamentet från och med öppnandet av det första sammanträdet efter valet. |
| Samtidigt ska talmannen göra dessa myndigheter uppmärksamma på de relevanta bestämmelserna i akten av den 20 september 1976 och uppmana dem att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att undvika oförenlighet med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet. | Samtidigt ska talmannen göra dessa myndigheter uppmärksamma på de relevanta bestämmelserna i akten av den 20 september 1976 och uppmana dem att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att undvika oförenlighet med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet. |
| 2.   Varje vald ledamot vars namn meddelats parlamentet ska, innan han eller hon tillträder sitt uppdrag som ledamot, avge en skriftlig förklaring om att han eller hon inte innehar något uppdrag som är oförenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet, enligt vad som avses i artikel 7.1 eller 7.2 i akten av den 20 september 1976. Efter allmänna val ska denna förklaring om möjligt avges senast sex dagar före parlamentets konstituerande sammanträde. Fram till dess att bevis om valet av ledamöter har granskats eller beslut fattats beträffande en eventuell tvist, ska ledamoten, förutsatt att han eller hon undertecknat den ovannämnda skriftliga förklaringen, tillträda sitt uppdrag i parlamentet och i dess organ, och ha alla de rättigheter som följer av uppdraget. | 2.   Varje vald ledamot vars namn meddelats parlamentet ska, innan han eller hon tillträder sitt uppdrag som ledamot, avge en skriftlig förklaring om att han eller hon inte innehar något uppdrag som är oförenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet, enligt vad som avses i artikel 7.1 eller 7.2 i akten av den 20 september 1976. Efter allmänna val ska denna förklaring om möjligt avges senast sex dagar före parlamentets konstituerande sammanträde. Fram till dess att bevis om valet av ledamöter har granskats eller beslut fattats beträffande en eventuell tvist, ska ledamoten, förutsatt att han eller hon undertecknat den ovannämnda skriftliga förklaringen, tillträda sitt uppdrag i parlamentet och i dess organ, och ha alla de rättigheter som följer av uppdraget. |
| Om det, genom ett faktaunderlag som kan verifieras i källor som är tillgängliga för allmänheten, konstateras att en ledamot innehar ett uppdrag som är oförenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet, enligt vad som avses i artikel 7.1 eller 7.2 i akten av den 20 september 1976, ska parlamentet på grundval av information från talmannen förklara platsen vakant. | Om det, genom ett faktaunderlag som kan verifieras i källor som är tillgängliga för allmänheten, konstateras att en ledamot innehar ett uppdrag som är oförenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet, enligt vad som avses i artikel 7.1 eller 7.2 i akten av den 20 september 1976, ska parlamentet på grundval av information från talmannen förklara platsen vakant. |
| 3.   Med utgångspunkt i ett betänkande från utskottet
  med ansvar för valprövning
  ska parlamentet omgående granska bevisen om val av ledamöter och avgöra varje enskild ny ledamots mandat, samt eventuella tvister som
  uppkommer
  till följd av bestämmelserna i akten av den 20 september 1976 med undantag av
  invändningar som grundar sig på
  nationella
  vallagar
  . | 3.   Med utgångspunkt i ett betänkande från
  det ansvariga
  utskottet ska parlamentet omgående granska bevisen om val av ledamöter och avgöra varje enskild ny ledamots mandat, samt eventuella tvister som
  hänvisas till parlamentet
  till följd av bestämmelserna i akten av den 20 september 1976 med undantag av
  sådana tvister som enligt den akten exklusivt regleras av de
  nationella
  bestämmelser som akten hänvisar till
  . |
| | Utskottets betänkande ska grunda sig på de officiella kungörelserna från de enskilda medlemsstaterna om det samlade valresultatet, med namnen på de valda kandidaterna och deras ersättare samt en rangordning baserad på valresultatet. |
| | Giltigheten av en ledamots mandat får inte bekräftas förrän ledamoten har avgett de skriftliga förklaringar som följer av denna artikel och bilaga I till arbetsordningen. |
| 4.   
  Utskottets betänkande ska grunda sig på de officiella kungörelserna från de enskilda medlemsstaterna om det samlade valresultatet, med namnen på de valda kandidaterna och deras ersättare samt en rangordning baserad på valresultatet. | |
| Giltigheten av en ledamots mandat får inte bekräftas förrän ledamoten har avgett de skriftliga förklaringar som följer av denna artikel och bilaga I till arbetsordningen. | |
| Parlamentet kan när som helst
  på grundval av ett betänkande från utskottet
  yttra sig om varje invändning mot ett mandats giltighet. | 4.   Parlamentet
  ska på grundval av ett förslag från det ansvariga utskottet omgående göra en valprövning för var och en av de ledamöter som ersätter avgående ledamöter och
  kan när som helst yttra sig om varje invändning mot ett mandats giltighet. |
| 5.   Om en ledamot utnämns till följd av att en kandidat på samma lista har dragit sig tillbaka, ska utskottet kontrollera att ett sådant tillbakadragande har skett i enlighet med andan och bokstaven i akten av den 20 september 1976 och i artikel 4.3. | 5.   Om en ledamot utnämns till följd av att en kandidat på samma lista har dragit sig tillbaka, ska utskottet kontrollera att ett sådant tillbakadragande har skett i enlighet med andan och bokstaven i akten av den 20 september 1976 och i artikel 4.3. |
| 6.   Utskottet ska se till att medlemsstaternas och unionens myndigheter omgående ger parlamentet alla uppgifter som kan komma att påverka en parlamentsledamots
  mandat
  eller ersättarnas rangordning, och i de fall det är fråga om en utnämning ska den dag anges från vilken utnämningen gäller. | 6.   Utskottet ska se till att medlemsstaternas och unionens myndigheter omgående ger parlamentet alla uppgifter som kan komma att påverka en parlamentsledamots
  valbarhet
  eller ersättarnas
  valbarhet eller
  rangordning, och i de fall det är fråga om en utnämning ska den dag anges från vilken utnämningen gäller. |
| När behöriga myndigheter i medlemsstaterna inleder ett förfarande som kan leda till att en ledamot skiljs från sitt uppdrag, ska talmannen begära regelbunden information från dem om hur förfarandet framskrider och hänvisa ärendet till ansvarigt utskott. Parlamentet kan på förslag av detta utskott yttra sig över ärendet. | När behöriga myndigheter i medlemsstaterna inleder ett förfarande som kan leda till att en ledamot skiljs från sitt uppdrag, ska talmannen begära regelbunden information från dem om hur förfarandet framskrider och hänvisa ärendet till ansvarigt utskott. Parlamentet kan på förslag av detta utskott yttra sig över ärendet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 3

Artikel 3

Valprövning

Valprövning

1.   Efter val till Europaparlamentet ska dess ordförande (härefter kallad talman) uppmana de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att utan dröjsmål meddela parlamentet namnen på de valda ledamöterna, så att alla ledamöter kan tillträda sitt uppdrag i parlamentet från och med öppnandet av det första sammanträdet efter valet.

1.   Efter val till Europaparlamentet ska dess ordförande (härefter kallad talman) uppmana de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att utan dröjsmål meddela parlamentet namnen på de valda ledamöterna, så att alla ledamöter kan tillträda sitt uppdrag i parlamentet från och med öppnandet av det första sammanträdet efter valet.

Samtidigt ska talmannen göra dessa myndigheter uppmärksamma på de relevanta bestämmelserna i akten av den 20 september 1976 och uppmana dem att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att undvika oförenlighet med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet.

Samtidigt ska talmannen göra dessa myndigheter uppmärksamma på de relevanta bestämmelserna i akten av den 20 september 1976 och uppmana dem att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att undvika oförenlighet med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet.

2.   Varje vald ledamot vars namn meddelats parlamentet ska, innan han eller hon tillträder sitt uppdrag som ledamot, avge en skriftlig förklaring om att han eller hon inte innehar något uppdrag som är oförenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet, enligt vad som avses i artikel 7.1 eller 7.2 i akten av den 20 september 1976. Efter allmänna val ska denna förklaring om möjligt avges senast sex dagar före parlamentets konstituerande sammanträde. Fram till dess att bevis om valet av ledamöter har granskats eller beslut fattats beträffande en eventuell tvist, ska ledamoten, förutsatt att han eller hon undertecknat den ovannämnda skriftliga förklaringen, tillträda sitt uppdrag i parlamentet och i dess organ, och ha alla de rättigheter som följer av uppdraget.

2.   Varje vald ledamot vars namn meddelats parlamentet ska, innan han eller hon tillträder sitt uppdrag som ledamot, avge en skriftlig förklaring om att han eller hon inte innehar något uppdrag som är oförenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet, enligt vad som avses i artikel 7.1 eller 7.2 i akten av den 20 september 1976. Efter allmänna val ska denna förklaring om möjligt avges senast sex dagar före parlamentets konstituerande sammanträde. Fram till dess att bevis om valet av ledamöter har granskats eller beslut fattats beträffande en eventuell tvist, ska ledamoten, förutsatt att han eller hon undertecknat den ovannämnda skriftliga förklaringen, tillträda sitt uppdrag i parlamentet och i dess organ, och ha alla de rättigheter som följer av uppdraget.

Om det, genom ett faktaunderlag som kan verifieras i källor som är tillgängliga för allmänheten, konstateras att en ledamot innehar ett uppdrag som är oförenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet, enligt vad som avses i artikel 7.1 eller 7.2 i akten av den 20 september 1976, ska parlamentet på grundval av information från talmannen förklara platsen vakant.

Om det, genom ett faktaunderlag som kan verifieras i källor som är tillgängliga för allmänheten, konstateras att en ledamot innehar ett uppdrag som är oförenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet, enligt vad som avses i artikel 7.1 eller 7.2 i akten av den 20 september 1976, ska parlamentet på grundval av information från talmannen förklara platsen vakant.

3.   Med utgångspunkt i ett betänkande från utskottet
  med ansvar för valprövning
  ska parlamentet omgående granska bevisen om val av ledamöter och avgöra varje enskild ny ledamots mandat, samt eventuella tvister som
  uppkommer
  till följd av bestämmelserna i akten av den 20 september 1976 med undantag av
  invändningar som grundar sig på
  nationella
  vallagar
  .

3.   Med utgångspunkt i ett betänkande från
  det ansvariga
  utskottet ska parlamentet omgående granska bevisen om val av ledamöter och avgöra varje enskild ny ledamots mandat, samt eventuella tvister som
  hänvisas till parlamentet
  till följd av bestämmelserna i akten av den 20 september 1976 med undantag av
  sådana tvister som enligt den akten exklusivt regleras av de
  nationella
  bestämmelser som akten hänvisar till
  .

Utskottets betänkande ska grunda sig på de officiella kungörelserna från de enskilda medlemsstaterna om det samlade valresultatet, med namnen på de valda kandidaterna och deras ersättare samt en rangordning baserad på valresultatet.

Giltigheten av en ledamots mandat får inte bekräftas förrän ledamoten har avgett de skriftliga förklaringar som följer av denna artikel och bilaga I till arbetsordningen.

4.   
  Utskottets betänkande ska grunda sig på de officiella kungörelserna från de enskilda medlemsstaterna om det samlade valresultatet, med namnen på de valda kandidaterna och deras ersättare samt en rangordning baserad på valresultatet.

Giltigheten av en ledamots mandat får inte bekräftas förrän ledamoten har avgett de skriftliga förklaringar som följer av denna artikel och bilaga I till arbetsordningen.

Parlamentet kan när som helst
  på grundval av ett betänkande från utskottet
  yttra sig om varje invändning mot ett mandats giltighet.

4.   Parlamentet
  ska på grundval av ett förslag från det ansvariga utskottet omgående göra en valprövning för var och en av de ledamöter som ersätter avgående ledamöter och
  kan när som helst yttra sig om varje invändning mot ett mandats giltighet.

5.   Om en ledamot utnämns till följd av att en kandidat på samma lista har dragit sig tillbaka, ska utskottet kontrollera att ett sådant tillbakadragande har skett i enlighet med andan och bokstaven i akten av den 20 september 1976 och i artikel 4.3.

5.   Om en ledamot utnämns till följd av att en kandidat på samma lista har dragit sig tillbaka, ska utskottet kontrollera att ett sådant tillbakadragande har skett i enlighet med andan och bokstaven i akten av den 20 september 1976 och i artikel 4.3.

6.   Utskottet ska se till att medlemsstaternas och unionens myndigheter omgående ger parlamentet alla uppgifter som kan komma att påverka en parlamentsledamots
  mandat
  eller ersättarnas rangordning, och i de fall det är fråga om en utnämning ska den dag anges från vilken utnämningen gäller.

6.   Utskottet ska se till att medlemsstaternas och unionens myndigheter omgående ger parlamentet alla uppgifter som kan komma att påverka en parlamentsledamots
  valbarhet
  eller ersättarnas
  valbarhet eller
  rangordning, och i de fall det är fråga om en utnämning ska den dag anges från vilken utnämningen gäller.

När behöriga myndigheter i medlemsstaterna inleder ett förfarande som kan leda till att en ledamot skiljs från sitt uppdrag, ska talmannen begära regelbunden information från dem om hur förfarandet framskrider och hänvisa ärendet till ansvarigt utskott. Parlamentet kan på förslag av detta utskott yttra sig över ärendet.

När behöriga myndigheter i medlemsstaterna inleder ett förfarande som kan leda till att en ledamot skiljs från sitt uppdrag, ska talmannen begära regelbunden information från dem om hur förfarandet framskrider och hänvisa ärendet till ansvarigt utskott. Parlamentet kan på förslag av detta utskott yttra sig över ärendet.

Ändring 3

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Mandatets varaktighet | Mandatets varaktighet |
| 1.   
  Mandatet
  börjar och slutar i enlighet med akten av den 20 september 1976.
  Det upphör också när en ledamot avlider eller begär entledigande. | 1.   
  En ledamots mandat
  börjar och slutar i enlighet med
  artiklarna 5 och 13 i
  akten av den 20 september 1976. |
| 2.
     
  Alla ledamöter har kvar sina uppdrag till dess att parlamentets första sammanträde efter valet öppnas. | |
| 3.   Varje ledamot som begär entledigande ska anmäla detta till talmannen tillsammans med angivande av det datum från vilket entledigandet ska gälla, vilket inte får vara senare än tre månader efter anmälan. Anmälan ska ske i form av ett skriftligt protokoll som upprättas i närvaro av generalsekreteraren eller generalsekreterarens företrädare. Det ska undertecknas av generalsekreteraren och den berörda ledamoten samt omgående överlämnas till ansvarigt utskott, vilket ska ta upp det på föredragningslistan till sitt första sammanträde efter det att handlingen mottagits. | 3.   Varje ledamot som begär entledigande ska anmäla detta till talmannen tillsammans med angivande av det datum från vilket entledigandet ska gälla, vilket inte får vara senare än tre månader efter anmälan. Anmälan ska ske i form av ett skriftligt protokoll som upprättas i närvaro av generalsekreteraren eller generalsekreterarens företrädare. Det ska undertecknas av generalsekreteraren och den berörda ledamoten samt omgående överlämnas till ansvarigt utskott, vilket ska ta upp det på föredragningslistan till sitt första sammanträde efter det att handlingen mottagits. |
| Om det ansvariga utskottet anser att en begäran om entledigande
  strider mot andan eller bokstaven i
  akten av den 20 september 1976, ska
  parlamentet underrättas om detta, så att parlamentet kan avgöra om platsen ska förklaras vakant eller inte
  . | Om det ansvariga utskottet anser att en begäran om entledigande
  gjorts i enlighet med
  akten av den 20 september 1976, ska
  platsen förklaras vakant från det datum som den avgående ledamoten uppgett i det skriftliga protokollet, och talmannen ska underrätta parlamentet om detta
  . |
| I annat fall ska platsen förklaras vakant från och med det datum som den avgående ledamoten har angett i det skriftliga protokollet. Det sker ingen omröstning i parlamentet i detta fall
  . | Om det ansvariga utskottet anser att en begäran om entledigande strider mot akten av den 20 september 1976, ska det föreslå att parlamentet inte ska förklara platsen vakant
  . |
| För att komma till rätta med vissa exceptionella förhållanden har ett förenklat förfarande införts, vilket gäller i synnerhet när en eller flera sammanträdesperioder kommer att äga rum mellan det datum från vilket entledigandet ska gälla och det ansvariga utskottets första sammanträde, vilket – om platsen inte förklaras vakant – skulle hindra den politiska grupp som den avgående ledamoten tillhör från att erhålla en ersättare under denna period. Det förenklade förfarandet ger det ansvariga utskottets föredragande rätt att utan dröjsmål undersöka en vederbörligen anmäld begäran om entledigande och, om undersökningen visar att en försening skulle kunna få skadliga följder, rätt att uppmana utskottets ordförande att i överensstämmelse med punkt 3 | |
| — | antingen på utskottets vägnar meddela talmannen att platsen kan förklaras vakant, eller |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 4

Artikel 4

Mandatets varaktighet

Mandatets varaktighet

1.   
  Mandatet
  börjar och slutar i enlighet med akten av den 20 september 1976.
  Det upphör också när en ledamot avlider eller begär entledigande.

1.   
  En ledamots mandat
  börjar och slutar i enlighet med
  artiklarna 5 och 13 i
  akten av den 20 september 1976.

2.
     
  Alla ledamöter har kvar sina uppdrag till dess att parlamentets första sammanträde efter valet öppnas.

3.   Varje ledamot som begär entledigande ska anmäla detta till talmannen tillsammans med angivande av det datum från vilket entledigandet ska gälla, vilket inte får vara senare än tre månader efter anmälan. Anmälan ska ske i form av ett skriftligt protokoll som upprättas i närvaro av generalsekreteraren eller generalsekreterarens företrädare. Det ska undertecknas av generalsekreteraren och den berörda ledamoten samt omgående överlämnas till ansvarigt utskott, vilket ska ta upp det på föredragningslistan till sitt första sammanträde efter det att handlingen mottagits.

3.   Varje ledamot som begär entledigande ska anmäla detta till talmannen tillsammans med angivande av det datum från vilket entledigandet ska gälla, vilket inte får vara senare än tre månader efter anmälan. Anmälan ska ske i form av ett skriftligt protokoll som upprättas i närvaro av generalsekreteraren eller generalsekreterarens företrädare. Det ska undertecknas av generalsekreteraren och den berörda ledamoten samt omgående överlämnas till ansvarigt utskott, vilket ska ta upp det på föredragningslistan till sitt första sammanträde efter det att handlingen mottagits.

Om det ansvariga utskottet anser att en begäran om entledigande
  strider mot andan eller bokstaven i
  akten av den 20 september 1976, ska
  parlamentet underrättas om detta, så att parlamentet kan avgöra om platsen ska förklaras vakant eller inte
  .

Om det ansvariga utskottet anser att en begäran om entledigande
  gjorts i enlighet med
  akten av den 20 september 1976, ska
  platsen förklaras vakant från det datum som den avgående ledamoten uppgett i det skriftliga protokollet, och talmannen ska underrätta parlamentet om detta
  .

I annat fall ska platsen förklaras vakant från och med det datum som den avgående ledamoten har angett i det skriftliga protokollet. Det sker ingen omröstning i parlamentet i detta fall
  .

Om det ansvariga utskottet anser att en begäran om entledigande strider mot akten av den 20 september 1976, ska det föreslå att parlamentet inte ska förklara platsen vakant
  .

För att komma till rätta med vissa exceptionella förhållanden har ett förenklat förfarande införts, vilket gäller i synnerhet när en eller flera sammanträdesperioder kommer att äga rum mellan det datum från vilket entledigandet ska gälla och det ansvariga utskottets första sammanträde, vilket – om platsen inte förklaras vakant – skulle hindra den politiska grupp som den avgående ledamoten tillhör från att erhålla en ersättare under denna period. Det förenklade förfarandet ger det ansvariga utskottets föredragande rätt att utan dröjsmål undersöka en vederbörligen anmäld begäran om entledigande och, om undersökningen visar att en försening skulle kunna få skadliga följder, rätt att uppmana utskottets ordförande att i överensstämmelse med punkt 3

—

antingen på utskottets vägnar meddela talmannen att platsen kan förklaras vakant, eller

| — | sammankalla till ett extra utskottssammanträde för att gå igenom alla särskilda problem som utskottets föredragande har påpekat. |
| --- | --- |

—

sammankalla till ett extra utskottssammanträde för att gå igenom alla särskilda problem som utskottets föredragande har påpekat.

3a.
     
  Om det ansvariga utskottet inte har något sammanträde inplanerat före nästföljande sammanträdesperiod ska det ansvariga utskottets föredragande utan dröjsmål granska alla vederbörligen anmälda begäranden om entledigande. Om granskningen visar att en försening skulle kunna få skadliga följder ska föredraganden hänvisa frågan till utskottets ordförande med en begäran, enligt punkt 3, om att

| — | talmannen på utskottets vägnar ska underrättas om att platsen kan förklaras vakant, eller t |
| --- | --- |

—

talmannen på utskottets vägnar ska underrättas om att platsen kan förklaras vakant, eller t

| — | ett extra utskottssammanträde ska sammankallas för att behandla särskilda problem som föredraganden har noterat. |
| --- | --- |

—

ett extra utskottssammanträde ska sammankallas för att behandla särskilda problem som föredraganden har noterat.

4.   
  När en behörig myndighet i en medlemsstat meddelar talmannen att mandatet för en ledamot av Europaparlamentet upphört i enlighet med bestämmelserna i medlemsstatens lagstiftning, till följd av antingen oförenlighet
  enligt artikel
  7.3
  i akten av den 20 september 1976
  eller tillbakadragande av mandatet enligt artikel 13.3 i den akten,
  ska talmannen
  meddela
  parlamentet
  att mandatet upphört den dag som medlemsstaten angett och uppmana medlemsstaten att utan dröjsmål tillsätta den vakanta
  platsen.

4.   
  I de fall medlemsstaternas eller unionens behöriga myndigheter eller ledamoten i fråga underrättar talmannen om att en ledamot tilldelats ett uppdrag eller valts till ett ämbete som är oförenligt med uppdraget som ledamot av parlamentet
  enligt
  vad som avses i
  artikel
  7.1 eller 7.2
  i akten av den 20 september 1976 ska talmannen
  underrätta
  parlamentet
  , som ska förklara att platsen är vakant från det datum då oförenhetligheten konstaterats
  .

I de fall medlemsstaternas eller unionens ansvariga myndigheter eller ledamoten i fråga underrättar talmannen om att en ledamot tilldelats ett uppdrag eller valts till ett ämbete som är oförenligt med uppdraget som ledamot av parlamentet enligt vad som avses i artikel 7.1 eller 7.2
  i akten av den 20 september 1976 ska talmannen
  underrätta
  parlamentet
  , som förklarar att
  platsen
  är vakant
  .

Om en ansvarig myndighet i en medlemsstat meddelar talmannen att mandatet för en ledamot av Europaparlamentet upphört till följd av antingen en ytterligare oförenlighet som fastställts i lagen i den medlemsstaten i enlighet med artikel 7.3
  i akten av den 20 september 1976
  eller tillbakadragande av ledamotens mandat i enlighet med artikel 13.3 i den akten,
  ska talmannen
  meddela
  parlamentet
  att mandatet för den ledamoten upphört den dag som medlemsstaten angett
  .
  Om inget sådant datum anges ska mandatet anses ha upphört från och med datumet för meddelandet från den berörda medlemsstaten.

5.   Medlemsstaternas eller unionens myndigheter
  ska underrätta
  talmannen om
  varje
  uppdrag som de ämnar anförtro en ledamot. Talmannen
  ska
  hänvisa frågan om huruvida uppdraget är förenligt med
  andan och bokstaven i
  akten av den 20 september 1976 till ansvarigt utskott samt underrätta
  kammaren
  , den berörda ledamoten och de berörda myndigheterna om utskottets slutsatser.

5.   
  Om
  medlemsstaternas eller unionens myndigheter
  underrättar
  talmannen om
  ett
  uppdrag som de ämnar anförtro en ledamot
  , ska
  talmannen hänvisa frågan om huruvida uppdraget är förenligt med akten av den 20 september 1976 till ansvarigt utskott samt underrätta
  parlamentet
  , den berörda ledamoten och de berörda myndigheterna om utskottets slutsatser.

6.
     
  Mandatet ska anses ha upphört och platsen vara vakant från och med följande tidpunkter:

| — | Vid begäran om entledigande: från och med den dag parlamentet konstaterar att platsen är vakant i enlighet med anmälan. |
| --- | --- |

—

Vid begäran om entledigande: från och med den dag parlamentet konstaterar att platsen är vakant i enlighet med anmälan.

| — | Vid tilldelning av ett uppdrag eller val till ett ämbete som inte är förenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet enligt vad som avses i artikel 7.1 eller 7.2 i akten av den 20 september 1976: från och med den dag som ledamoten eller medlemsstaternas eller unionens ansvariga myndigheter angett. |
| --- | --- |

—

Vid tilldelning av ett uppdrag eller val till ett ämbete som inte är förenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet enligt vad som avses i artikel 7.1 eller 7.2 i akten av den 20 september 1976: från och med den dag som ledamoten eller medlemsstaternas eller unionens ansvariga myndigheter angett.

7.   När parlamentet förklarat att en plats är vakant ska
  det
  underrätta berörd medlemsstat och uppmana den att utan dröjsmål tillsätta den vakanta platsen.

7.   När parlamentet förklarat att en plats är vakant ska
  talmannen
  underrätta berörd medlemsstat och uppmana den att utan dröjsmål tillsätta den vakanta platsen.

8.
     
  Alla tvister rörande giltigheten av mandatet för en ledamot vars bevis redan granskats ska hänvisas till ansvarigt utskott, som omgående och senast vid början av nästföljande sammanträdesperiod ska underrätta parlamentet.

9.   
  Parlamentet förbehåller sig rätten att ogiltigförklara det mandat som är under prövning eller att inte förklara att platsen är vakant,
  då det i förbindelse med godkännandet eller upphävandet av mandatet konstateras att felaktigheter eller brister föreligger.

9.   Då det i förbindelse med godkännandet eller upphävandet av mandatet konstateras att felaktigheter eller brister föreligger
  får parlamentet ogiltigförklara det mandat som är under prövning eller låta bli att förklara platsen vakant
  .

Ändring 4

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 5

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| Immunitet och privilegier | Immunitet och privilegier |
| 1.   Ledamöterna åtnjuter immunitet och privilegier i enlighet med protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier. | 1.   Ledamöterna åtnjuter immunitet och privilegier i enlighet med protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| 2.   Parlamentarisk immunitet är inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende. | 2.   
  Parlamentet ska vid utövandet av sina befogenheter i frågor som rör immunitet och privilegier verka för att upprätthålla parlamentets integritet som en demokratisk lagstiftande församling och säkerställa ledamöternas oberoende när dessa utövar sitt ämbete.
  Parlamentarisk immunitet är inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende. |
| 3.   
  Passerkort som tillåter ledamöterna
  att
  fritt
  röra sig i medlemsstaterna ska utfärdas av parlamentets talman
  så snart talmannen meddelats vilka ledamöter som valts
  . | 3.   
  En laissez-passer handling från Europeiska unionen som tillåter en ledamot
  att röra sig
  fritt
  i medlemsstaterna,
  samt i andra länder som erkänner den som en giltig resehandling,
  ska
  på begäran
  utfärdas av
  Europeiska unionen till en ledamot och godkännas av
  parlamentets talman. |
| | 3a.
     
  För att utöva sitt ämbete har varje ledamot rätt att aktivt delta i arbetet i parlamentets utskott och delegationer i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning. |
| 4.   Ledamöterna har rätt att ta del av alla handlingar som parlamentet eller ett utskott innehar, med undantag av personakter och personliga räkenskaper, vilka endast de berörda ledamöterna har rätt att ta del av. I 
  bilaga VII till denna arbetsordning
  finns bestämmelser om undantag från denna princip när det gäller hantering av sådana handlingar som allmänheten kan nekas tillgång till i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. | 4.   Ledamöterna har rätt att ta del av alla handlingar som parlamentet eller ett utskott innehar, med undantag av personakter och personliga räkenskaper, vilka endast de berörda ledamöterna har rätt att ta del av. I 
  artikel 210a
  finns bestämmelser om undantag från denna princip när det gäller hantering av sådana handlingar som allmänheten kan nekas tillgång till i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. |
| | Med presidiets godkännande får en ledamot genom ett motiverat beslut förvägras att ta del av en av parlamentets handlingar, om presidiet efter att ha hört ledamoten drar slutsatsen att om ledamoten får ta del av handlingen skulle det på ett oacceptabelt sätt skada parlamentets institutionella intressen eller allmänintresset samt att ledamoten begär att få ta del av handlingen av privata och personliga skäl. Ledamoten får inom en månad efter det att beslutet tillkännagivits lämna in ett skriftligt överklagande. För att skriftliga överklaganden ska vara tillåtliga måste de innehålla en motivering. Parlamentet ska utan debatt besluta om detta överklagande vid den sammanträdesperiod som följer efter det att överklagandet inlämnats. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 5

Artikel 5

Immunitet och privilegier

Immunitet och privilegier

1.   Ledamöterna åtnjuter immunitet och privilegier i enlighet med protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

1.   Ledamöterna åtnjuter immunitet och privilegier i enlighet med protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

2.   Parlamentarisk immunitet är inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende.

2.   
  Parlamentet ska vid utövandet av sina befogenheter i frågor som rör immunitet och privilegier verka för att upprätthålla parlamentets integritet som en demokratisk lagstiftande församling och säkerställa ledamöternas oberoende när dessa utövar sitt ämbete.
  Parlamentarisk immunitet är inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende.

3.   
  Passerkort som tillåter ledamöterna
  att
  fritt
  röra sig i medlemsstaterna ska utfärdas av parlamentets talman
  så snart talmannen meddelats vilka ledamöter som valts
  .

3.   
  En laissez-passer handling från Europeiska unionen som tillåter en ledamot
  att röra sig
  fritt
  i medlemsstaterna,
  samt i andra länder som erkänner den som en giltig resehandling,
  ska
  på begäran
  utfärdas av
  Europeiska unionen till en ledamot och godkännas av
  parlamentets talman.

3a.
     
  För att utöva sitt ämbete har varje ledamot rätt att aktivt delta i arbetet i parlamentets utskott och delegationer i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning.

4.   Ledamöterna har rätt att ta del av alla handlingar som parlamentet eller ett utskott innehar, med undantag av personakter och personliga räkenskaper, vilka endast de berörda ledamöterna har rätt att ta del av. I 
  bilaga VII till denna arbetsordning
  finns bestämmelser om undantag från denna princip när det gäller hantering av sådana handlingar som allmänheten kan nekas tillgång till i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar.

4.   Ledamöterna har rätt att ta del av alla handlingar som parlamentet eller ett utskott innehar, med undantag av personakter och personliga räkenskaper, vilka endast de berörda ledamöterna har rätt att ta del av. I 
  artikel 210a
  finns bestämmelser om undantag från denna princip när det gäller hantering av sådana handlingar som allmänheten kan nekas tillgång till i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar.

Med presidiets godkännande får en ledamot genom ett motiverat beslut förvägras att ta del av en av parlamentets handlingar, om presidiet efter att ha hört ledamoten drar slutsatsen att om ledamoten får ta del av handlingen skulle det på ett oacceptabelt sätt skada parlamentets institutionella intressen eller allmänintresset samt att ledamoten begär att få ta del av handlingen av privata och personliga skäl. Ledamoten får inom en månad efter det att beslutet tillkännagivits lämna in ett skriftligt överklagande. För att skriftliga överklaganden ska vara tillåtliga måste de innehålla en motivering. Parlamentet ska utan debatt besluta om detta överklagande vid den sammanträdesperiod som följer efter det att överklagandet inlämnats.

Ändring 5

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 6

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Upphävande av immunitet | Upphävande av immunitet |
| 1.   
  Parlamentet ska vid utövandet av sina befogenheter i frågor som rör immunitet och privilegier verka för att upprätthålla parlamentets integritet som en demokratisk lagstiftande församling och befästa ledamöternas oberoende när dessa fullgör sina åligganden.
  Varje begäran om upphävande av immunitet ska bedömas i enlighet med artiklarna 7, 8 och 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier och med de principer som avses i 
  denna
  artikel. | 1.   Varje begäran om upphävande av immunitet ska bedömas i enlighet med artiklarna 7, 8 och 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier och med de principer som avses i artikel
  5.2
  . |
| 2.   När en ledamot anmodas att vittna eller framträda som sakkunnig behöver ingen begäran om upphävande av immuniteten inges, under förutsättning att | 2.   När en ledamot anmodas att vittna eller framträda som sakkunnig behöver ingen begäran om upphävande av immuniteten inges, under förutsättning att |
| — | ledamoten inte tvingas vittna en dag eller vid ett tillfälle som hindrar hans eller hennes arbete som parlamentsledamot, eller som försvårar detta arbete, eller under förutsättning att vittnesmålet kan avges skriftligt eller på annat sätt som inte försvårar för ledamoten att utföra sitt arbete som parlamentsledamot, och under förutsättning att |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 6

Artikel 6

Upphävande av immunitet

Upphävande av immunitet

1.   
  Parlamentet ska vid utövandet av sina befogenheter i frågor som rör immunitet och privilegier verka för att upprätthålla parlamentets integritet som en demokratisk lagstiftande församling och befästa ledamöternas oberoende när dessa fullgör sina åligganden.
  Varje begäran om upphävande av immunitet ska bedömas i enlighet med artiklarna 7, 8 och 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier och med de principer som avses i 
  denna
  artikel.

1.   Varje begäran om upphävande av immunitet ska bedömas i enlighet med artiklarna 7, 8 och 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier och med de principer som avses i artikel
  5.2
  .

2.   När en ledamot anmodas att vittna eller framträda som sakkunnig behöver ingen begäran om upphävande av immuniteten inges, under förutsättning att

2.   När en ledamot anmodas att vittna eller framträda som sakkunnig behöver ingen begäran om upphävande av immuniteten inges, under förutsättning att

—

ledamoten inte tvingas vittna en dag eller vid ett tillfälle som hindrar hans eller hennes arbete som parlamentsledamot, eller som försvårar detta arbete, eller under förutsättning att vittnesmålet kan avges skriftligt eller på annat sätt som inte försvårar för ledamoten att utföra sitt arbete som parlamentsledamot, och under förutsättning att

| — | ledamoten inte tvingas vittna en dag eller vid ett tillfälle som hindrar hans eller hennes arbete som parlamentsledamot, eller som försvårar detta arbete, eller under förutsättning att vittnesmålet kan avges skriftligt eller på annat sätt som inte försvårar för ledamoten att utföra sitt arbete som parlamentsledamot, och under förutsättning att |
| --- | --- |

—

ledamoten inte tvingas vittna en dag eller vid ett tillfälle som hindrar hans eller hennes arbete som parlamentsledamot, eller som försvårar detta arbete, eller under förutsättning att vittnesmålet kan avges skriftligt eller på annat sätt som inte försvårar för ledamoten att utföra sitt arbete som parlamentsledamot, och under förutsättning att

| — | ledamoten inte är skyldig att avlägga vittnesmål som omfattar sådana sekretessbelagda uppgifter som erhållits under utövandet av ledamotsuppdraget och som ledamoten inte anser sig kunna röja. |
| --- | --- |

—

ledamoten inte är skyldig att avlägga vittnesmål som omfattar sådana sekretessbelagda uppgifter som erhållits under utövandet av ledamotsuppdraget och som ledamoten inte anser sig kunna röja.

| — | ledamoten inte är skyldig att avlägga vittnesmål som omfattar sådana sekretessbelagda uppgifter som erhållits under utövandet av ledamotsuppdraget och som ledamoten inte anser sig kunna röja. |
| --- | --- |

—

ledamoten inte är skyldig att avlägga vittnesmål som omfattar sådana sekretessbelagda uppgifter som erhållits under utövandet av ledamotsuppdraget och som ledamoten inte anser sig kunna röja.

Ändring 6

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 7

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Fastställelse av immunitet och privilegier | Fastställelse av immunitet och privilegier |
| 1.   Om en ledamots eller en före detta ledamots immunitet och privilegier
  påstås ha
  kränkts av en medlemsstats myndigheter, får parlamentet i enlighet med artikel 9.1 uppmanas att besluta om huruvida
  det verkligen har skett en
  kränkning av denna immunitet och dessa privilegier. | 1.   Om
  det finns misstankar om att
  en ledamots eller en före detta ledamots immunitet och privilegier
  redan har
  kränkts
  eller kan komma att kränkas
  av en medlemsstats myndigheter, får parlamentet i enlighet med artikel 9.1 uppmanas att besluta om huruvida
  någon
  kränkning av denna immunitet och dessa privilegier
  kan förväntas eller redan har skett
  . |
| 2.   En sådan begäran om fastställelse av immunitet och privilegier får inlämnas i synnerhet om det anses att omständigheterna
  utgör
  en administrativ eller annan begränsning av ledamöternas rörelsefrihet under resan till eller från parlamentets mötesplats, eller av ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av ledamotsuppdraget, eller om dessa omständigheter
  omfattas
  av artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier. | 2.   En sådan begäran om fastställelse av immunitet och privilegier får inlämnas i synnerhet om det anses att omständigheterna
  skulle utgöra
  en administrativ eller annan begränsning av ledamöternas rörelsefrihet under resan till eller från parlamentets mötesplats, eller av ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av ledamotsuppdraget, eller om dessa omständigheter
  skulle
  omfattas av artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| 3.   En begäran om fastställelse av en ledamots immunitet och privilegier ska inte vara tillåtlig om en begäran om upphävande eller fastställelse av den ledamotens immunitet redan har mottagits avseende samma
  rättsliga förfarande
  , oavsett om ett beslut fattades vid den tidpunkten eller inte. | 3.   En begäran om fastställelse av en ledamots immunitet och privilegier ska inte vara tillåtlig om en begäran om upphävande eller fastställelse av den ledamotens immunitet redan har mottagits avseende samma
  sakförhållanden
  , oavsett om ett beslut fattades vid den tidpunkten eller inte. |
| 4.   En begäran om fastställelse av en ledamots immunitet och privilegier ska inte längre behandlas om en begäran om upphävande av den ledamotens immunitet tas emot avseende samma
  rättsliga förfarande
  . | 4.   En begäran om fastställelse av en ledamots privilegier och immunitet ska inte längre behandlas om en begäran om upphävande av den ledamotens immunitet tas emot avseende samma
  sakförhållanden
  . |
| 5.   Om ett beslut har fattats om att inte fastställa en ledamots immunitet och privilegier, får ledamoten begära omprövning av beslutet
  om
  nya bevis
  kan läggas fram
  . Begäran om omprövning ska vara otillåtlig om talan väckts mot beslutet enligt artikel 263 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller om talmannen anser att de nya bevis som har lagts fram inte är tillräckligt underbyggda för att motivera en omprövning. | 5.   Om ett beslut har fattats om att inte fastställa en ledamots immunitet och privilegier, får ledamoten
  undantagsvis
  begära omprövning av beslutet
  genom att lägga fram
  nya bevis
  i enlighet med artikel 9.1
  . Begäran om omprövning ska vara otillåtlig om talan väckts mot beslutet enligt artikel 263 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller om talmannen anser att de nya bevis som har lagts fram inte är tillräckligt underbyggda för att motivera en omprövning. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 7

Artikel 7

Fastställelse av immunitet och privilegier

Fastställelse av immunitet och privilegier

1.   Om en ledamots eller en före detta ledamots immunitet och privilegier
  påstås ha
  kränkts av en medlemsstats myndigheter, får parlamentet i enlighet med artikel 9.1 uppmanas att besluta om huruvida
  det verkligen har skett en
  kränkning av denna immunitet och dessa privilegier.

1.   Om
  det finns misstankar om att
  en ledamots eller en före detta ledamots immunitet och privilegier
  redan har
  kränkts
  eller kan komma att kränkas
  av en medlemsstats myndigheter, får parlamentet i enlighet med artikel 9.1 uppmanas att besluta om huruvida
  någon
  kränkning av denna immunitet och dessa privilegier
  kan förväntas eller redan har skett
  .

2.   En sådan begäran om fastställelse av immunitet och privilegier får inlämnas i synnerhet om det anses att omständigheterna
  utgör
  en administrativ eller annan begränsning av ledamöternas rörelsefrihet under resan till eller från parlamentets mötesplats, eller av ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av ledamotsuppdraget, eller om dessa omständigheter
  omfattas
  av artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

2.   En sådan begäran om fastställelse av immunitet och privilegier får inlämnas i synnerhet om det anses att omständigheterna
  skulle utgöra
  en administrativ eller annan begränsning av ledamöternas rörelsefrihet under resan till eller från parlamentets mötesplats, eller av ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av ledamotsuppdraget, eller om dessa omständigheter
  skulle
  omfattas av artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

3.   En begäran om fastställelse av en ledamots immunitet och privilegier ska inte vara tillåtlig om en begäran om upphävande eller fastställelse av den ledamotens immunitet redan har mottagits avseende samma
  rättsliga förfarande
  , oavsett om ett beslut fattades vid den tidpunkten eller inte.

3.   En begäran om fastställelse av en ledamots immunitet och privilegier ska inte vara tillåtlig om en begäran om upphävande eller fastställelse av den ledamotens immunitet redan har mottagits avseende samma
  sakförhållanden
  , oavsett om ett beslut fattades vid den tidpunkten eller inte.

4.   En begäran om fastställelse av en ledamots immunitet och privilegier ska inte längre behandlas om en begäran om upphävande av den ledamotens immunitet tas emot avseende samma
  rättsliga förfarande
  .

4.   En begäran om fastställelse av en ledamots privilegier och immunitet ska inte längre behandlas om en begäran om upphävande av den ledamotens immunitet tas emot avseende samma
  sakförhållanden
  .

5.   Om ett beslut har fattats om att inte fastställa en ledamots immunitet och privilegier, får ledamoten begära omprövning av beslutet
  om
  nya bevis
  kan läggas fram
  . Begäran om omprövning ska vara otillåtlig om talan väckts mot beslutet enligt artikel 263 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller om talmannen anser att de nya bevis som har lagts fram inte är tillräckligt underbyggda för att motivera en omprövning.

5.   Om ett beslut har fattats om att inte fastställa en ledamots immunitet och privilegier, får ledamoten
  undantagsvis
  begära omprövning av beslutet
  genom att lägga fram
  nya bevis
  i enlighet med artikel 9.1
  . Begäran om omprövning ska vara otillåtlig om talan väckts mot beslutet enligt artikel 263 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller om talmannen anser att de nya bevis som har lagts fram inte är tillräckligt underbyggda för att motivera en omprövning.

Ändring 7

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 9

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Immunitetsförfaranden | Immunitetsförfaranden |
| 1.   Varje begäran ställd till talmannen från en i en medlemsstat behörig myndighet om upphävande av en ledamots immunitet, eller från en ledamot eller en före detta ledamot om fastställelse av immunitet och privilegier, ska tillkännages i kammaren och hänvisas till ansvarigt utskott. | 1.   Varje begäran ställd till talmannen från en i en medlemsstat behörig myndighet om upphävande av en ledamots immunitet, eller från en ledamot eller en före detta ledamot om fastställelse av immunitet och privilegier, ska tillkännages i kammaren och hänvisas till ansvarigt utskott. |
| Ledamoten
  eller
  den
  före detta
  ledamoten kan representeras
  av en annan ledamot.
  En begäran kan inte lämnas in av en annan
  ledamot
  utan den berörda ledamotens godkännande
  . | 1a.
     
  Med den berörda ledamotens
  eller före detta
  ledamotens godkännande kan begäran lämnas in
  av en annan ledamot
  , som ska få företräda ledamoten eller före detta ledamoten i alla faser av förfarandet. |
| | Ledamoten som företräder den berörda
  ledamot
  eller före detta ledamoten får inte delta i utskottets beslut
  . |
| 2.   Utskottet ska utan dröjsmål, men med hänsyn till hur komplicerade de olika ärendena är, pröva varje begäran om upphävande av immunitet och varje begäran om fastställelse av immunitet och privilegier. | 2.   Utskottet ska utan dröjsmål, men med hänsyn till hur komplicerade de olika ärendena är, pröva varje begäran om upphävande av immunitet och varje begäran om fastställelse av immunitet och privilegier. |
| 3.   Utskottet ska lägga fram ett förslag till motiverat beslut, i vilket utskottet ska rekommendera huruvida en begäran om upphävande av immuniteten eller en begäran om fastställelse av immunitet och privilegier ska bifallas eller avslås. | 3.   Utskottet ska lägga fram ett förslag till motiverat beslut, i vilket utskottet ska rekommendera huruvida en begäran om upphävande av immuniteten eller en begäran om fastställelse av immunitet och privilegier ska bifallas eller avslås.
  Ändringsförslag ska vara otillåtliga. Om ett förslag förkastas ska motsatt beslut anses fattat. |
| 4.   Utskottet kan uppmana den berörda myndigheten att förse utskottet med alla upplysningar och preciseringar som det anser sig behöva för att kunna ta ställning till om immuniteten bör upphävas eller fastställas. | 4.   Utskottet kan uppmana den berörda myndigheten att förse utskottet med alla upplysningar och preciseringar som det anser sig behöva för att kunna ta ställning till om immuniteten bör upphävas eller fastställas. |
| 5.   Den berörda ledamoten ska ges möjlighet att höras och att lämna in allt skriftligt material som han eller hon anser relevant för utskottets ställningstagande
  , och har även rätt att låta sig företrädas av en annan ledamot
  . | 5.   Den berörda ledamoten ska ges möjlighet att höras och att lämna in allt skriftligt material som han eller hon anser relevant för utskottets ställningstagande. |
| Ledamoten ska inte vara närvarande då begäran om upphävande eller fastställelse av hans eller hennes immunitet diskuteras, förutom vid det möte då ledamoten hörs. | Ledamoten ska inte vara närvarande då begäran om upphävande eller fastställelse av hans eller hennes immunitet diskuteras, förutom vid det möte då ledamoten hörs. |
| Utskottets ordförande ska inbjuda ledamoten att höras och ange datum och klockslag för ett sådant möte. Ledamoten får avsäga sig rätten att höras. | Utskottets ordförande ska inbjuda ledamoten att höras och ange datum och klockslag för ett sådant möte. Ledamoten får avsäga sig rätten att höras. |
| En ledamot som efter inbjudan inte infinner sig till mötet ska anses ha avsagt sig rätten att höras, såvida han eller hon inte meddelar förhinder att delta vid det datum och klockslag som föreslagits och anför skälen för detta. Utskottets ordförande ska besluta huruvida ett sådant meddelande om förhinder ska godtas med hänsyn till de anförda skälen, och ordförandens beslut i den frågan kan inte överklagas. | En ledamot som efter inbjudan inte infinner sig till mötet ska anses ha avsagt sig rätten att höras, såvida han eller hon inte meddelar förhinder att delta vid det datum och klockslag som föreslagits och anför skälen för detta. Utskottets ordförande ska besluta huruvida ett sådant meddelande om förhinder ska godtas med hänsyn till de anförda skälen, och ordförandens beslut i den frågan kan inte överklagas. |
| Om utskottets ordförande godkänner meddelandet om förhinder ska han eller hon inbjuda ledamoten att höras vid ett nytt datum och klockslag. Om ledamoten inte heller hörsammar denna andra inbjudan ska förfarandet fortsätta utan att ledamoten har hörts. Inga ytterligare meddelanden om förhinder eller begäranden om att få höras får därefter godtas. | Om utskottets ordförande godkänner meddelandet om förhinder ska han eller hon inbjuda ledamoten att höras vid ett nytt datum och klockslag. Om ledamoten inte heller hörsammar denna andra inbjudan ska förfarandet fortsätta utan att ledamoten har hörts. Inga ytterligare meddelanden om förhinder eller begäranden om att få höras får därefter godtas. |
| 6.   Om en begäran om upphävande av immunitet hänför sig till flera gärningar kan upphävande av immuniteten beträffande var och en av dessa gärningar bli föremål för ett enskilt beslut. I utskottets betänkande kan det i undantagsfall föreslås att upphävandet av immuniteten endast ska beröra åtalet och att ledamoten, så länge som det inte finns någon lagakraftvunnen dom varken kan gripas, anhållas, häktas eller utsättas för någon annan åtgärd som skulle förhindra honom eller henne att utföra sina åligganden i enlighet med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet. | 6.   Om en begäran om upphävande
  eller fastställelse
  av immunitet hänför sig till flera gärningar kan var och en av dessa gärningar bli föremål för ett enskilt beslut. I utskottets betänkande kan det i undantagsfall föreslås att upphävandet
  eller fastställelsen
  av immuniteten endast ska beröra åtalet och att ledamoten, så länge som det inte finns någon lagakraftvunnen dom varken kan gripas, anhållas, häktas eller utsättas för någon annan åtgärd som skulle förhindra honom eller henne att utföra sina åligganden i enlighet med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet. |
| 7.   Utskottet får avge ett motiverat yttrande om huruvida myndigheten i fråga kan anses behörig och huruvida den begäran myndigheten har ingett kan anses tillåtlig, men utskottet får under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan, eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet. | 7.   Utskottet får avge ett motiverat yttrande om huruvida myndigheten i fråga kan anses behörig och huruvida den begäran myndigheten har ingett kan anses tillåtlig, men utskottet får under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan, eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet. |
| 8.   Utskottets
  betänkande
  ska tas upp
  som första punkt
  på föredragningslistan till det första sammanträdet efter det att
  betänkandet
  har lagts fram.
  Det är inte tillåtet att inge
  ändringsförslaget till
  förslaget eller förslagen till beslut
  . | 8.   Utskottets
  förslag till beslut
  ska tas upp på föredragningslistan till det första sammanträdet efter det att
  förslaget
  lagts fram.
  Inga
  ändringsförslag
  får läggas fram
  till
  detta förslag
  . |
| Det är endast tillåtet att debattera grunderna för och emot varje enskilt förslag om att upphäva eller upprätthålla immunitet eller fastställa immunitet eller privilegier. | Det är endast tillåtet att debattera grunderna för och emot varje enskilt förslag om att upphäva eller upprätthålla immunitet eller fastställa immunitet eller privilegier. |
| Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 164 får den ledamot vars immunitet eller privilegier det är fråga om inte yttra sig i debatten. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 164 får den ledamot vars immunitet eller privilegier det är fråga om inte yttra sig i debatten. |
| Omröstning om betänkandets förslag till beslut ska ske vid det första omröstningstillfället efter det att debatten avslutats. | Omröstning om betänkandets förslag till beslut ska ske vid det första omröstningstillfället efter det att debatten avslutats. |
| Efter behandling i kammaren ska särskild omröstning ske om varje enskilt förslag i betänkandet. Om ett förslag förkastas ska motsatt beslut anses fattat. | Efter behandling i kammaren ska särskild omröstning ske om varje enskilt förslag i betänkandet. Om ett förslag förkastas ska motsatt beslut anses fattat. |
| 9.   Talmannen ska omedelbart meddela parlamentets beslut till ledamoten i fråga och till den behöriga myndigheten i berörd medlemsstat och begära att talmannen hålls underrättad om hur de relevanta förfarandena fortskrider och om eventuella rättsliga avgöranden i samband därmed. När talmannen erhåller denna information, ska parlamentet, vid behov efter att ha hört ansvarigt utskott, underrättas på det sätt talmannen finner mest lämpligt. | 9.   Talmannen ska omedelbart meddela parlamentets beslut till ledamoten i fråga och till den behöriga myndigheten i berörd medlemsstat och begära att talmannen hålls underrättad om hur de relevanta förfarandena fortskrider och om eventuella rättsliga avgöranden i samband därmed. När talmannen erhåller denna information, ska parlamentet, vid behov efter att ha hört ansvarigt utskott, underrättas på det sätt talmannen finner mest lämpligt. |
| 10.   Utskottet ska vid behandlingen av dessa ärenden och eventuella handlingar det tar emot iaktta strikt sekretess. | 10.   Utskottet ska vid behandlingen av dessa ärenden och eventuella handlingar det tar emot iaktta strikt sekretess.
  Utskottet ska alltid behandla begäranden som avser immunitetsförfaranden inom stängda dörrar. |
| 11.   
  Efter att ha hört medlemsstaterna kan utskottet utarbeta en vägledande förteckning över de myndigheter i de olika medlemsstaterna som är behöriga att inkomma med en begäran om upphävande av en ledamots immunitet
  . | 11.   
  Parlamentet ska endast behandla sådana begäranden om upphävande av en ledamots immunitet som medlemsstaternas rättsliga myndigheter eller ständiga representationer skickat till parlamentet
  . |
| 12.   Utskottet ska fastställa principer för tillämpningen av denna artikel. | 12.   Utskottet ska fastställa principer för tillämpningen av denna artikel. |
| 13.   Alla förfrågningar som en behörig myndighet gör beträffande omfattningen av ledamöternas immunitet och privilegier ska behandlas i enlighet med bestämmelserna ovan. | 13.   Alla förfrågningar som en behörig myndighet gör beträffande omfattningen av ledamöternas immunitet och privilegier ska behandlas i enlighet med bestämmelserna ovan. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 9

Artikel 9

Immunitetsförfaranden

Immunitetsförfaranden

1.   Varje begäran ställd till talmannen från en i en medlemsstat behörig myndighet om upphävande av en ledamots immunitet, eller från en ledamot eller en före detta ledamot om fastställelse av immunitet och privilegier, ska tillkännages i kammaren och hänvisas till ansvarigt utskott.

1.   Varje begäran ställd till talmannen från en i en medlemsstat behörig myndighet om upphävande av en ledamots immunitet, eller från en ledamot eller en före detta ledamot om fastställelse av immunitet och privilegier, ska tillkännages i kammaren och hänvisas till ansvarigt utskott.

Ledamoten
  eller
  den
  före detta
  ledamoten kan representeras
  av en annan ledamot.
  En begäran kan inte lämnas in av en annan
  ledamot
  utan den berörda ledamotens godkännande
  .

1a.
     
  Med den berörda ledamotens
  eller före detta
  ledamotens godkännande kan begäran lämnas in
  av en annan ledamot
  , som ska få företräda ledamoten eller före detta ledamoten i alla faser av förfarandet.

Ledamoten som företräder den berörda
  ledamot
  eller före detta ledamoten får inte delta i utskottets beslut
  .

2.   Utskottet ska utan dröjsmål, men med hänsyn till hur komplicerade de olika ärendena är, pröva varje begäran om upphävande av immunitet och varje begäran om fastställelse av immunitet och privilegier.

2.   Utskottet ska utan dröjsmål, men med hänsyn till hur komplicerade de olika ärendena är, pröva varje begäran om upphävande av immunitet och varje begäran om fastställelse av immunitet och privilegier.

3.   Utskottet ska lägga fram ett förslag till motiverat beslut, i vilket utskottet ska rekommendera huruvida en begäran om upphävande av immuniteten eller en begäran om fastställelse av immunitet och privilegier ska bifallas eller avslås.

3.   Utskottet ska lägga fram ett förslag till motiverat beslut, i vilket utskottet ska rekommendera huruvida en begäran om upphävande av immuniteten eller en begäran om fastställelse av immunitet och privilegier ska bifallas eller avslås.
  Ändringsförslag ska vara otillåtliga. Om ett förslag förkastas ska motsatt beslut anses fattat.

4.   Utskottet kan uppmana den berörda myndigheten att förse utskottet med alla upplysningar och preciseringar som det anser sig behöva för att kunna ta ställning till om immuniteten bör upphävas eller fastställas.

4.   Utskottet kan uppmana den berörda myndigheten att förse utskottet med alla upplysningar och preciseringar som det anser sig behöva för att kunna ta ställning till om immuniteten bör upphävas eller fastställas.

5.   Den berörda ledamoten ska ges möjlighet att höras och att lämna in allt skriftligt material som han eller hon anser relevant för utskottets ställningstagande
  , och har även rätt att låta sig företrädas av en annan ledamot
  .

5.   Den berörda ledamoten ska ges möjlighet att höras och att lämna in allt skriftligt material som han eller hon anser relevant för utskottets ställningstagande.

Ledamoten ska inte vara närvarande då begäran om upphävande eller fastställelse av hans eller hennes immunitet diskuteras, förutom vid det möte då ledamoten hörs.

Ledamoten ska inte vara närvarande då begäran om upphävande eller fastställelse av hans eller hennes immunitet diskuteras, förutom vid det möte då ledamoten hörs.

Utskottets ordförande ska inbjuda ledamoten att höras och ange datum och klockslag för ett sådant möte. Ledamoten får avsäga sig rätten att höras.

Utskottets ordförande ska inbjuda ledamoten att höras och ange datum och klockslag för ett sådant möte. Ledamoten får avsäga sig rätten att höras.

En ledamot som efter inbjudan inte infinner sig till mötet ska anses ha avsagt sig rätten att höras, såvida han eller hon inte meddelar förhinder att delta vid det datum och klockslag som föreslagits och anför skälen för detta. Utskottets ordförande ska besluta huruvida ett sådant meddelande om förhinder ska godtas med hänsyn till de anförda skälen, och ordförandens beslut i den frågan kan inte överklagas.

En ledamot som efter inbjudan inte infinner sig till mötet ska anses ha avsagt sig rätten att höras, såvida han eller hon inte meddelar förhinder att delta vid det datum och klockslag som föreslagits och anför skälen för detta. Utskottets ordförande ska besluta huruvida ett sådant meddelande om förhinder ska godtas med hänsyn till de anförda skälen, och ordförandens beslut i den frågan kan inte överklagas.

Om utskottets ordförande godkänner meddelandet om förhinder ska han eller hon inbjuda ledamoten att höras vid ett nytt datum och klockslag. Om ledamoten inte heller hörsammar denna andra inbjudan ska förfarandet fortsätta utan att ledamoten har hörts. Inga ytterligare meddelanden om förhinder eller begäranden om att få höras får därefter godtas.

Om utskottets ordförande godkänner meddelandet om förhinder ska han eller hon inbjuda ledamoten att höras vid ett nytt datum och klockslag. Om ledamoten inte heller hörsammar denna andra inbjudan ska förfarandet fortsätta utan att ledamoten har hörts. Inga ytterligare meddelanden om förhinder eller begäranden om att få höras får därefter godtas.

6.   Om en begäran om upphävande av immunitet hänför sig till flera gärningar kan upphävande av immuniteten beträffande var och en av dessa gärningar bli föremål för ett enskilt beslut. I utskottets betänkande kan det i undantagsfall föreslås att upphävandet av immuniteten endast ska beröra åtalet och att ledamoten, så länge som det inte finns någon lagakraftvunnen dom varken kan gripas, anhållas, häktas eller utsättas för någon annan åtgärd som skulle förhindra honom eller henne att utföra sina åligganden i enlighet med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet.

6.   Om en begäran om upphävande
  eller fastställelse
  av immunitet hänför sig till flera gärningar kan var och en av dessa gärningar bli föremål för ett enskilt beslut. I utskottets betänkande kan det i undantagsfall föreslås att upphävandet
  eller fastställelsen
  av immuniteten endast ska beröra åtalet och att ledamoten, så länge som det inte finns någon lagakraftvunnen dom varken kan gripas, anhållas, häktas eller utsättas för någon annan åtgärd som skulle förhindra honom eller henne att utföra sina åligganden i enlighet med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet.

7.   Utskottet får avge ett motiverat yttrande om huruvida myndigheten i fråga kan anses behörig och huruvida den begäran myndigheten har ingett kan anses tillåtlig, men utskottet får under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan, eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet.

7.   Utskottet får avge ett motiverat yttrande om huruvida myndigheten i fråga kan anses behörig och huruvida den begäran myndigheten har ingett kan anses tillåtlig, men utskottet får under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan, eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet.

8.   Utskottets
  betänkande
  ska tas upp
  som första punkt
  på föredragningslistan till det första sammanträdet efter det att
  betänkandet
  har lagts fram.
  Det är inte tillåtet att inge
  ändringsförslaget till
  förslaget eller förslagen till beslut
  .

8.   Utskottets
  förslag till beslut
  ska tas upp på föredragningslistan till det första sammanträdet efter det att
  förslaget
  lagts fram.
  Inga
  ändringsförslag
  får läggas fram
  till
  detta förslag
  .

Det är endast tillåtet att debattera grunderna för och emot varje enskilt förslag om att upphäva eller upprätthålla immunitet eller fastställa immunitet eller privilegier.

Det är endast tillåtet att debattera grunderna för och emot varje enskilt förslag om att upphäva eller upprätthålla immunitet eller fastställa immunitet eller privilegier.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 164 får den ledamot vars immunitet eller privilegier det är fråga om inte yttra sig i debatten.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 164 får den ledamot vars immunitet eller privilegier det är fråga om inte yttra sig i debatten.

Omröstning om betänkandets förslag till beslut ska ske vid det första omröstningstillfället efter det att debatten avslutats.

Omröstning om betänkandets förslag till beslut ska ske vid det första omröstningstillfället efter det att debatten avslutats.

Efter behandling i kammaren ska särskild omröstning ske om varje enskilt förslag i betänkandet. Om ett förslag förkastas ska motsatt beslut anses fattat.

Efter behandling i kammaren ska särskild omröstning ske om varje enskilt förslag i betänkandet. Om ett förslag förkastas ska motsatt beslut anses fattat.

9.   Talmannen ska omedelbart meddela parlamentets beslut till ledamoten i fråga och till den behöriga myndigheten i berörd medlemsstat och begära att talmannen hålls underrättad om hur de relevanta förfarandena fortskrider och om eventuella rättsliga avgöranden i samband därmed. När talmannen erhåller denna information, ska parlamentet, vid behov efter att ha hört ansvarigt utskott, underrättas på det sätt talmannen finner mest lämpligt.

9.   Talmannen ska omedelbart meddela parlamentets beslut till ledamoten i fråga och till den behöriga myndigheten i berörd medlemsstat och begära att talmannen hålls underrättad om hur de relevanta förfarandena fortskrider och om eventuella rättsliga avgöranden i samband därmed. När talmannen erhåller denna information, ska parlamentet, vid behov efter att ha hört ansvarigt utskott, underrättas på det sätt talmannen finner mest lämpligt.

10.   Utskottet ska vid behandlingen av dessa ärenden och eventuella handlingar det tar emot iaktta strikt sekretess.

10.   Utskottet ska vid behandlingen av dessa ärenden och eventuella handlingar det tar emot iaktta strikt sekretess.
  Utskottet ska alltid behandla begäranden som avser immunitetsförfaranden inom stängda dörrar.

11.   
  Efter att ha hört medlemsstaterna kan utskottet utarbeta en vägledande förteckning över de myndigheter i de olika medlemsstaterna som är behöriga att inkomma med en begäran om upphävande av en ledamots immunitet
  .

11.   
  Parlamentet ska endast behandla sådana begäranden om upphävande av en ledamots immunitet som medlemsstaternas rättsliga myndigheter eller ständiga representationer skickat till parlamentet
  .

12.   Utskottet ska fastställa principer för tillämpningen av denna artikel.

12.   Utskottet ska fastställa principer för tillämpningen av denna artikel.

13.   Alla förfrågningar som en behörig myndighet gör beträffande omfattningen av ledamöternas immunitet och privilegier ska behandlas i enlighet med bestämmelserna ovan.

13.   Alla förfrågningar som en behörig myndighet gör beträffande omfattningen av ledamöternas immunitet och privilegier ska behandlas i enlighet med bestämmelserna ovan.

Ändring 8

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 10

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 10 | utgår |
| Tillämpning av ledamotsstadgan | |
| Parlamentet ska anta Europaparlamentets ledamotsstadga och alla ändringar av denna på grundval av ett förslag från det ansvariga utskottet. Artikel 150.1 ska gälla i tillämpliga delar. Presidiet ska ansvara för tillämpningen av dessa bestämmelser och besluta om anslagsfördelningen utgående från den årliga budgeten. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 10

utgår

Tillämpning av ledamotsstadgan

Parlamentet ska anta Europaparlamentets ledamotsstadga och alla ändringar av denna på grundval av ett förslag från det ansvariga utskottet. Artikel 150.1 ska gälla i tillämpliga delar. Presidiet ska ansvara för tillämpningen av dessa bestämmelser och besluta om anslagsfördelningen utgående från den årliga budgeten.

Ändringar 9 och 314

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 11

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Ledamöternas ekonomiska intressen, ordningsregler
  , obligatoriskt öppenhetsregister och tillträde till parlamentet | Ledamöternas ekonomiska intressen
  och
  ordningsregler |
| 1.   Parlamentet ska fastställa regler om öppenhet i fråga om ledamöternas ekonomiska intressen i form av en uppförandekod som ska antas av en majoritet av dess ledamöter
  i enlighet med artikel 232 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  och fogas som bilaga till arbetsordningen (1). | 1.   Parlamentet ska fastställa regler om öppenhet i fråga om ledamöternas ekonomiska intressen i form av en uppförandekod som ska antas av en majoritet av dess ledamöter och fogas som bilaga till arbetsordningen (1). |
| Dessa regler får på
  intet
  sätt hindra eller begränsa en ledamots utövande av sitt mandat, politisk verksamhet eller annan verksamhet i förbindelse härmed. | Dessa regler får
  inte
  på
  annat
  sätt hindra eller begränsa en ledamots utövande av sitt mandat, politisk verksamhet eller annan verksamhet i förbindelse härmed. |
| | 1a.
     
  Ledamöterna bör systematiskt tillämpa en praxis som innebär att de endast träffar företrädare för intressegrupper som är registrerade i öppenhetsregistret

   (1a)

  . |
| 2.   Ledamöternas uppträdande ska präglas av ömsesidig respekt baserad på de värderingar och principer som fastställs i 
  Europeiska unionens grundläggande rättsakter
  , och ledamöterna ska slå vakt om parlamentets värdighet
  och
  uppträda på ett sätt som inte stör parlamentets arbete
  eller
  ordningen i någon av parlamentets byggnader. Ledamöterna ska följa parlamentets regler om behandling av sekretessbelagd information. | 2.   Ledamöternas uppträdande ska präglas av ömsesidig respekt baserad på de värderingar och principer som fastställs i 
  fördragen, och särskilt i stadgan om de grundläggande rättigheterna
  , och ledamöterna ska slå vakt om parlamentets värdighet
  . Dessutom ska de
  uppträda på ett sätt som inte stör parlamentets arbete
  , undergräver säkerheten och
  ordningen i någon av parlamentets byggnader
  eller hindrar parlamentets utrustning från att fungera
  . |
| | Ledamöterna ska inte ta till ärekränkande, rasistiskt eller främlingsfientligt språkbruk eller uppträdande i parlamentets debatter och ska inte heller i det sammanhanget använda sig av banderoller. |
| | Ledamöterna ska följa parlamentets regler om behandling av sekretessbelagd information. |
| Om dessa föreskrifter och regler inte respekteras kan åtgärder i enlighet med artiklarna 165, 166 och 167 komma att tillämpas. | Om dessa föreskrifter och regler inte respekteras kan åtgärder i enlighet med artiklarna 165, 166 och 167 komma att tillämpas. |
| 3.   Tillämpningen av denna artikel ska inte vara till hinder för en livlig debatt i parlamentet eller begränsa ledamöternas yttrandefrihet. | 3.   Tillämpningen av denna artikel ska inte
  på annat sätt
  vara till hinder för en livlig debatt i parlamentet eller begränsa ledamöternas yttrandefrihet. |
| Artikeln ska tillämpas med fullt iakttagande av ledamöternas befogenheter, i enlighet med vad som fastställs i primärrätten och i ledamotsstadgan. | Artikeln ska tillämpas med fullt iakttagande av ledamöternas befogenheter, i enlighet med vad som fastställs i primärrätten och i ledamotsstadgan. |
| Artikeln ska tillämpas med iakttagande av öppenhetsprincipen och på ett sätt som medför att ledamöterna underrättas om alla gällande bestämmelser om öppenhet samt informeras personligen om sina rättigheter och skyldigheter. | Artikeln ska tillämpas med iakttagande av öppenhetsprincipen och på ett sätt som medför att ledamöterna underrättas om alla gällande bestämmelser om öppenhet samt informeras personligen om sina rättigheter och skyldigheter. |
| | 3a.
     
  Om en person som är anställd av en ledamot, eller en annan person som har getts tillträde till parlamentets lokaler eller utrustning genom en ledamots försorg, inte följer uppförandereglerna i punkt 2, kan den berörda ledamoten vid behov bli föremål för de påföljder som anges i artikel 166. |
| 4.   
  Vid början av varje valperiod ska
  kvestorerna besluta om det högsta antal assistenter som kan registreras av varje ledamot
  (ackrediterade assistenter)
  . | 4.   Kvestorerna
  ska
  besluta om det högsta antal assistenter som kan registreras av varje ledamot. |
| 5.
     
  Passerkort med lång giltighetstid ska utfärdas för personer utanför unionens institutioner under kvestorernas ansvar. Dessa passerkort får ha en giltighetstid på högst ett år och kan förnyas. Presidiet ska fastställa reglerna för användningen av passerkorten. | |
| Passerkort kan utfärdas för | |
| — | personer som registrerats i öppenhetsregistret

   (2)

  eller som företräder eller arbetar för organisationer som registrerats där; en registrering ger dock inte automatiskt rätt till sådana passerkort, |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 11

Artikel 11

Ledamöternas ekonomiska intressen, ordningsregler
  , obligatoriskt öppenhetsregister och tillträde till parlamentet

Ledamöternas ekonomiska intressen
  och
  ordningsregler

1.   Parlamentet ska fastställa regler om öppenhet i fråga om ledamöternas ekonomiska intressen i form av en uppförandekod som ska antas av en majoritet av dess ledamöter
  i enlighet med artikel 232 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  och fogas som bilaga till arbetsordningen (1).

1.   Parlamentet ska fastställa regler om öppenhet i fråga om ledamöternas ekonomiska intressen i form av en uppförandekod som ska antas av en majoritet av dess ledamöter och fogas som bilaga till arbetsordningen (1).

Dessa regler får på
  intet
  sätt hindra eller begränsa en ledamots utövande av sitt mandat, politisk verksamhet eller annan verksamhet i förbindelse härmed.

Dessa regler får
  inte
  på
  annat
  sätt hindra eller begränsa en ledamots utövande av sitt mandat, politisk verksamhet eller annan verksamhet i förbindelse härmed.

1a.
     
  Ledamöterna bör systematiskt tillämpa en praxis som innebär att de endast träffar företrädare för intressegrupper som är registrerade i öppenhetsregistret

   (1a)

  .

2.   Ledamöternas uppträdande ska präglas av ömsesidig respekt baserad på de värderingar och principer som fastställs i 
  Europeiska unionens grundläggande rättsakter
  , och ledamöterna ska slå vakt om parlamentets värdighet
  och
  uppträda på ett sätt som inte stör parlamentets arbete
  eller
  ordningen i någon av parlamentets byggnader. Ledamöterna ska följa parlamentets regler om behandling av sekretessbelagd information.

2.   Ledamöternas uppträdande ska präglas av ömsesidig respekt baserad på de värderingar och principer som fastställs i 
  fördragen, och särskilt i stadgan om de grundläggande rättigheterna
  , och ledamöterna ska slå vakt om parlamentets värdighet
  . Dessutom ska de
  uppträda på ett sätt som inte stör parlamentets arbete
  , undergräver säkerheten och
  ordningen i någon av parlamentets byggnader
  eller hindrar parlamentets utrustning från att fungera
  .

Ledamöterna ska inte ta till ärekränkande, rasistiskt eller främlingsfientligt språkbruk eller uppträdande i parlamentets debatter och ska inte heller i det sammanhanget använda sig av banderoller.

Ledamöterna ska följa parlamentets regler om behandling av sekretessbelagd information.

Om dessa föreskrifter och regler inte respekteras kan åtgärder i enlighet med artiklarna 165, 166 och 167 komma att tillämpas.

Om dessa föreskrifter och regler inte respekteras kan åtgärder i enlighet med artiklarna 165, 166 och 167 komma att tillämpas.

3.   Tillämpningen av denna artikel ska inte vara till hinder för en livlig debatt i parlamentet eller begränsa ledamöternas yttrandefrihet.

3.   Tillämpningen av denna artikel ska inte
  på annat sätt
  vara till hinder för en livlig debatt i parlamentet eller begränsa ledamöternas yttrandefrihet.

Artikeln ska tillämpas med fullt iakttagande av ledamöternas befogenheter, i enlighet med vad som fastställs i primärrätten och i ledamotsstadgan.

Artikeln ska tillämpas med fullt iakttagande av ledamöternas befogenheter, i enlighet med vad som fastställs i primärrätten och i ledamotsstadgan.

Artikeln ska tillämpas med iakttagande av öppenhetsprincipen och på ett sätt som medför att ledamöterna underrättas om alla gällande bestämmelser om öppenhet samt informeras personligen om sina rättigheter och skyldigheter.

Artikeln ska tillämpas med iakttagande av öppenhetsprincipen och på ett sätt som medför att ledamöterna underrättas om alla gällande bestämmelser om öppenhet samt informeras personligen om sina rättigheter och skyldigheter.

3a.
     
  Om en person som är anställd av en ledamot, eller en annan person som har getts tillträde till parlamentets lokaler eller utrustning genom en ledamots försorg, inte följer uppförandereglerna i punkt 2, kan den berörda ledamoten vid behov bli föremål för de påföljder som anges i artikel 166.

4.   
  Vid början av varje valperiod ska
  kvestorerna besluta om det högsta antal assistenter som kan registreras av varje ledamot
  (ackrediterade assistenter)
  .

4.   Kvestorerna
  ska
  besluta om det högsta antal assistenter som kan registreras av varje ledamot.

5.
     
  Passerkort med lång giltighetstid ska utfärdas för personer utanför unionens institutioner under kvestorernas ansvar. Dessa passerkort får ha en giltighetstid på högst ett år och kan förnyas. Presidiet ska fastställa reglerna för användningen av passerkorten.

Passerkort kan utfärdas för

—

personer som registrerats i öppenhetsregistret

   (2)

  eller som företräder eller arbetar för organisationer som registrerats där; en registrering ger dock inte automatiskt rätt till sådana passerkort,

| — | personer som regelbundet vill ha tillträde till parlamentets lokaler men som inte omfattas av tillämpningsområdet för avtalet om inrättande av ett öppenhetsregister

   (3)

  , och |
| --- | --- |

—

personer som regelbundet vill ha tillträde till parlamentets lokaler men som inte omfattas av tillämpningsområdet för avtalet om inrättande av ett öppenhetsregister

   (3)

  , och

| — | ledamöternas lokala assistenter samt personer som assisterar ledamöter i Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |
| --- | --- |

—

ledamöternas lokala assistenter samt personer som assisterar ledamöter i Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

6.
     
  De som registrerar sig i öppenhetsregistret måste inom ramen för sina förbindelser med parlamentet följa

| — | den uppförandekod som utgör en bilaga till avtalet

   (4)

  , |
| --- | --- |

—

den uppförandekod som utgör en bilaga till avtalet

   (4)

  ,

| — | de förfaranden och övriga skyldigheter som fastställs i avtalet, och |
| --- | --- |

—

de förfaranden och övriga skyldigheter som fastställs i avtalet, och

| — | bestämmelserna i denna artikel och i dess genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

—

bestämmelserna i denna artikel och i dess genomförandebestämmelser.

7.
     
  Kvestorerna ska fastställa i vilken mån uppförandekoden är tillämplig på personer som, trots att de innehar passerkort med lång giltighetstid, inte omfattas av avtalets tillämpningsområde.

8.
     
  Passerkortet ska dras in genom ett motiverat beslut av kvestorerna i följande fall:

| — | Vid strykning ur öppenhetsregistret, såvida det inte finns viktiga skäl som talar mot en indragning. |
| --- | --- |

—

Vid strykning ur öppenhetsregistret, såvida det inte finns viktiga skäl som talar mot en indragning.

| — | Vid allvarligt åsidosättande av skyldigheterna i punkt 6. |
| --- | --- |

—

Vid allvarligt åsidosättande av skyldigheterna i punkt 6.

9.
     
  Presidiet ska på förslag av generalsekreteraren fastställa de åtgärder som behövs för att införa öppenhetsregistret, i enlighet med bestämmelserna i avtalet om inrättande av detta register.

Genomförandebestämmelserna till punkterna 5–8 ska fastställas i bilagan

   (5)

  .

10.   Ordningsregler, rättigheter och privilegier för före detta ledamöter ska fastställas genom ett beslut av presidiet. Alla före detta ledamöter ska behandlas lika.

10.   Ordningsregler, rättigheter och privilegier för före detta ledamöter ska fastställas genom ett beslut av presidiet. Alla före detta ledamöter ska behandlas lika.

Ändring 10

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 12

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 12 | Artikel 12 |
| Interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) | Interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) |
| I det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) återfinns gemensamma bestämmelser om erforderliga åtgärder för att underlätta utredningar som genomförs av Olaf, och dessa bestämmelser ska gälla inom parlamentet i enlighet med parlamentets beslut
  som fogats som bilaga till arbetsordningen

   (6). | I det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) återfinns gemensamma bestämmelser om erforderliga åtgärder för att underlätta utredningar som genomförs av Olaf, och dessa bestämmelser ska gälla inom parlamentet i enlighet med parlamentets beslut
  av den 18 november 1999 om villkor och närmare bestämmelser för interna utredningar för att bekämpa bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som kan skada gemenskapernas intressen
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 12

Artikel 12

Interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

Interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

I det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) återfinns gemensamma bestämmelser om erforderliga åtgärder för att underlätta utredningar som genomförs av Olaf, och dessa bestämmelser ska gälla inom parlamentet i enlighet med parlamentets beslut
  som fogats som bilaga till arbetsordningen

   (6).

I det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) återfinns gemensamma bestämmelser om erforderliga åtgärder för att underlätta utredningar som genomförs av Olaf, och dessa bestämmelser ska gälla inom parlamentet i enlighet med parlamentets beslut
  av den 18 november 1999 om villkor och närmare bestämmelser för interna utredningar för att bekämpa bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som kan skada gemenskapernas intressen
  .

Ändring 11

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 13

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| Observatörer | Observatörer |
| 1.   Om ett fördrag om en stats anslutning till Europeiska unionen har undertecknats kan talmannen, efter att talmanskonferensen gett sitt godkännande, uppmana anslutningsstatens parlament att bland sina egna ledamöter utse observatörer som till antalet motsvarar den aktuella statens framtida platser i Europaparlamentet. | 1.   Om ett fördrag om en stats anslutning till Europeiska unionen har undertecknats kan talmannen, efter att talmanskonferensen gett sitt godkännande, uppmana anslutningsstatens parlament att bland sina egna ledamöter utse observatörer som till antalet motsvarar den aktuella statens framtida platser i Europaparlamentet. |
| 2.   Observatörerna ska delta i parlamentets överläggningar i avvaktan på anslutningsfördragets ikraftträdande och ha rätt att uttala sig i utskott och politiska grupper. De ska inte ha rösträtt
  och inte heller
  vara valbara för ämbeten inom parlamentet. Deras deltagande ska inte ha någon rättslig inverkan på parlamentets överläggningar. | 2.   Observatörerna ska delta i parlamentets överläggningar i avvaktan på anslutningsfördragets ikraftträdande och ha rätt att uttala sig i utskott och politiska grupper. De ska inte ha rösträtt
  eller
  vara valbara för ämbeten inom parlamentet
  och de ska inte heller företräda parlamentet externt
  . Deras deltagande ska inte ha någon rättslig inverkan på parlamentets överläggningar. |
| 3.   Dessa observatörer ska i lika stor utsträckning som parlamentsledamöterna ha rätt att använda parlamentets resurser och erhålla ersättning för kostnader som de åsamkas i sin egenskap av observatörer. | 3.   Dessa observatörer ska i lika stor utsträckning som parlamentsledamöterna ha rätt att använda parlamentets resurser och erhålla ersättning för kostnader
  för resa och uppehälle
  som de åsamkas i sin egenskap av observatörer. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 13

Artikel 13

Observatörer

Observatörer

1.   Om ett fördrag om en stats anslutning till Europeiska unionen har undertecknats kan talmannen, efter att talmanskonferensen gett sitt godkännande, uppmana anslutningsstatens parlament att bland sina egna ledamöter utse observatörer som till antalet motsvarar den aktuella statens framtida platser i Europaparlamentet.

1.   Om ett fördrag om en stats anslutning till Europeiska unionen har undertecknats kan talmannen, efter att talmanskonferensen gett sitt godkännande, uppmana anslutningsstatens parlament att bland sina egna ledamöter utse observatörer som till antalet motsvarar den aktuella statens framtida platser i Europaparlamentet.

2.   Observatörerna ska delta i parlamentets överläggningar i avvaktan på anslutningsfördragets ikraftträdande och ha rätt att uttala sig i utskott och politiska grupper. De ska inte ha rösträtt
  och inte heller
  vara valbara för ämbeten inom parlamentet. Deras deltagande ska inte ha någon rättslig inverkan på parlamentets överläggningar.

2.   Observatörerna ska delta i parlamentets överläggningar i avvaktan på anslutningsfördragets ikraftträdande och ha rätt att uttala sig i utskott och politiska grupper. De ska inte ha rösträtt
  eller
  vara valbara för ämbeten inom parlamentet
  och de ska inte heller företräda parlamentet externt
  . Deras deltagande ska inte ha någon rättslig inverkan på parlamentets överläggningar.

3.   Dessa observatörer ska i lika stor utsträckning som parlamentsledamöterna ha rätt att använda parlamentets resurser och erhålla ersättning för kostnader som de åsamkas i sin egenskap av observatörer.

3.   Dessa observatörer ska i lika stor utsträckning som parlamentsledamöterna ha rätt att använda parlamentets resurser och erhålla ersättning för kostnader
  för resa och uppehälle
  som de åsamkas i sin egenskap av observatörer.

Ändring 12

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 14

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 14 | Artikel 14 |
| Tillfällig ordförande | Tillfällig ordförande |
| 1.   Vid det sammanträde som avses i artikel 146.2 och vid varje annat sammanträde där avsikten är att välja talman och presidium ska den avgående talmannen eller, om denne inte är närvarande, en av de avgående vice talmännen – enligt rangordning – eller, om inte någon av dem är närvarande, den ledamot som har haft sitt mandat under längst tid leda sammanträdet till dess att en talman valts. | 1.   Vid det sammanträde som avses i artikel 146.2 och vid varje annat sammanträde där avsikten är att välja talman och presidium ska den avgående talmannen eller, om denne inte är närvarande, en av de avgående vice talmännen – enligt rangordning – eller, om inte någon av dem är närvarande, den ledamot som har haft sitt mandat under längst tid leda sammanträdet till dess att en talman valts. |
| 2.   När en ledamot med stöd av punkt 1 tillfälligt leder sammanträdet får inga andra frågor behandlas än sådana som rör val av talman eller granskning av bevis om val av ledamöter. | 2.   När en ledamot med stöd av punkt 1 tillfälligt leder sammanträdet får inga andra frågor behandlas än sådana som rör val av talman eller granskning av bevis om val av ledamöter
  i enlighet med artikel 3.2 andra stycket
  .
  Övriga frågor som rör granskning av bevis om val av ledamöter och som tas upp när den ledamoten leder sammanträdet ska hänvisas till ansvarigt utskott. |
| Den ledamot som med stöd av punkt 1 tillfälligt leder sammanträdet ska utöva de av talmannens befogenheter som avses i artikel 3.2 andra stycket. Övriga frågor som rör granskning av bevis om val av ledamöter och som tas upp när den ledamoten leder sammanträdet ska hänvisas till utskottet med ansvar för valprövning. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 14

Artikel 14

Tillfällig ordförande

Tillfällig ordförande

1.   Vid det sammanträde som avses i artikel 146.2 och vid varje annat sammanträde där avsikten är att välja talman och presidium ska den avgående talmannen eller, om denne inte är närvarande, en av de avgående vice talmännen – enligt rangordning – eller, om inte någon av dem är närvarande, den ledamot som har haft sitt mandat under längst tid leda sammanträdet till dess att en talman valts.

1.   Vid det sammanträde som avses i artikel 146.2 och vid varje annat sammanträde där avsikten är att välja talman och presidium ska den avgående talmannen eller, om denne inte är närvarande, en av de avgående vice talmännen – enligt rangordning – eller, om inte någon av dem är närvarande, den ledamot som har haft sitt mandat under längst tid leda sammanträdet till dess att en talman valts.

2.   När en ledamot med stöd av punkt 1 tillfälligt leder sammanträdet får inga andra frågor behandlas än sådana som rör val av talman eller granskning av bevis om val av ledamöter.

2.   När en ledamot med stöd av punkt 1 tillfälligt leder sammanträdet får inga andra frågor behandlas än sådana som rör val av talman eller granskning av bevis om val av ledamöter
  i enlighet med artikel 3.2 andra stycket
  .
  Övriga frågor som rör granskning av bevis om val av ledamöter och som tas upp när den ledamoten leder sammanträdet ska hänvisas till ansvarigt utskott.

Den ledamot som med stöd av punkt 1 tillfälligt leder sammanträdet ska utöva de av talmannens befogenheter som avses i artikel 3.2 andra stycket. Övriga frågor som rör granskning av bevis om val av ledamöter och som tas upp när den ledamoten leder sammanträdet ska hänvisas till utskottet med ansvar för valprövning.

Ändringar 13 och 383

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 15

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Nomineringar och allmänna bestämmelser | Nomineringar och allmänna bestämmelser |
| 1.   
  Talman, vice talmän och kvestorer
  ska väljas genom sluten omröstning i enlighet med artikel 182. Ingen får nomineras utan att ha gett sitt godkännande. Nomineringar kan endast göras av politiska grupper eller minst 40 ledamöter. Om antalet kandidater inte överstiger antalet lediga platser,
  kan emellertid
  kandidaterna väljas med acklamation. | 1.   
  Talmannen
  ska väljas genom sluten omröstning
  , och därefter vice talmännen och kvestorerna,
  i enlighet med artikel 182. |
| | Ingen får nomineras utan att ha gett sitt godkännande
  , och
  nomineringar kan endast göras av politiska grupper eller minst 40 ledamöter.
  Nya nomineringar kan lämnas in före varje omröstning. |
| | Om antalet kandidater inte överstiger antalet lediga platser,
  ska
  kandidaterna väljas med acklamation
  , såvida inte minst en femtedel av parlamentets ledamöter begär sluten omröstning
  . |
| | Om fler än en befattningshavare väljs i ett enda val ska valsedeln anses giltig endast om mer än hälften av de tillgängliga rösterna har avgetts. |
| Om det blir nödvändigt att ersätta en enda vice talman och det endast finns en enda kandidat, kan denna väljas med acklamation. Talmannen har ett utrymme för skönsmässig bedömning när han eller hon avgör om valet ska ske med acklamation eller genom sluten omröstning. Den nyvalda kandidaten ska enligt rangordningen för vice talmän inta den ersatta vice talmannens plats. | |
| 2.   Vid val av talman, vice talmän och kvestorer bör hänsyn tas till behovet av en för
  medlemsstaterna och
  de politiska åsiktsriktningarna övergripande rättvis representation. | 2.   Vid val av talman, vice talmän och kvestorer bör hänsyn tas till behovet av en för de politiska åsiktsriktningarna
  samt för könsfördelningen och den geografiska balansen
  övergripande rättvis representation. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 15

Artikel 15

Nomineringar och allmänna bestämmelser

Nomineringar och allmänna bestämmelser

1.   
  Talman, vice talmän och kvestorer
  ska väljas genom sluten omröstning i enlighet med artikel 182. Ingen får nomineras utan att ha gett sitt godkännande. Nomineringar kan endast göras av politiska grupper eller minst 40 ledamöter. Om antalet kandidater inte överstiger antalet lediga platser,
  kan emellertid
  kandidaterna väljas med acklamation.

1.   
  Talmannen
  ska väljas genom sluten omröstning
  , och därefter vice talmännen och kvestorerna,
  i enlighet med artikel 182.

Ingen får nomineras utan att ha gett sitt godkännande
  , och
  nomineringar kan endast göras av politiska grupper eller minst 40 ledamöter.
  Nya nomineringar kan lämnas in före varje omröstning.

Om antalet kandidater inte överstiger antalet lediga platser,
  ska
  kandidaterna väljas med acklamation
  , såvida inte minst en femtedel av parlamentets ledamöter begär sluten omröstning
  .

Om fler än en befattningshavare väljs i ett enda val ska valsedeln anses giltig endast om mer än hälften av de tillgängliga rösterna har avgetts.

Om det blir nödvändigt att ersätta en enda vice talman och det endast finns en enda kandidat, kan denna väljas med acklamation. Talmannen har ett utrymme för skönsmässig bedömning när han eller hon avgör om valet ska ske med acklamation eller genom sluten omröstning. Den nyvalda kandidaten ska enligt rangordningen för vice talmän inta den ersatta vice talmannens plats.

2.   Vid val av talman, vice talmän och kvestorer bör hänsyn tas till behovet av en för
  medlemsstaterna och
  de politiska åsiktsriktningarna övergripande rättvis representation.

2.   Vid val av talman, vice talmän och kvestorer bör hänsyn tas till behovet av en för de politiska åsiktsriktningarna
  samt för könsfördelningen och den geografiska balansen
  övergripande rättvis representation.

Ändring 14

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 16

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 16 | Artikel 16 |
| Val av talman – öppningsanförande | Val av talman – öppningsanförande |
| 1.   
  Talmannen ska väljas först. Före varje omröstning
  ska
  nomineringarna föreläggas
  den ledamot som med stöd av artikel 14 tillfälligt leder sammanträdet, vilken ska tillkännage dem i kammaren. Har ingen kandidat erhållit absolut majoritet av de avgivna rösterna efter tre valomgångar, ska den fjärde valomgången begränsas till de två kandidater som i den tredje valomgången erhöll flest antal röster. Vid lika röstetal ska den äldsta kandidaten förklaras vald. | 1.   
  Nomineringar till talmansposten
  ska
  lämnas till
  den ledamot som med stöd av artikel 14 tillfälligt leder sammanträdet, och han eller hon ska tillkännage dem i kammaren. Har ingen kandidat erhållit absolut majoritet av de avgivna rösterna efter tre valomgångar, ska den fjärde valomgången
  , med avvikelse från vad som sägs i artikel 15.1,
  begränsas till de två kandidater som i den tredje valomgången erhöll flest antal röster. Vid lika röstetal ska den äldsta kandidaten förklaras vald. |
| 2.   Så snart talmannen är vald ska den ledamot som med stöd av artikel 14 tillfälligt leder sammanträdet överlämna ordförandeposten till talmannen. Endast den nyvalda talmannen får hålla ett öppningsanförande. | 2.   Så snart talmannen är vald ska den ledamot som med stöd av artikel 14 tillfälligt leder sammanträdet överlämna ordförandeposten till talmannen. Endast den nyvalda talmannen får hålla ett öppningsanförande. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 16

Artikel 16

Val av talman – öppningsanförande

Val av talman – öppningsanförande

1.   
  Talmannen ska väljas först. Före varje omröstning
  ska
  nomineringarna föreläggas
  den ledamot som med stöd av artikel 14 tillfälligt leder sammanträdet, vilken ska tillkännage dem i kammaren. Har ingen kandidat erhållit absolut majoritet av de avgivna rösterna efter tre valomgångar, ska den fjärde valomgången begränsas till de två kandidater som i den tredje valomgången erhöll flest antal röster. Vid lika röstetal ska den äldsta kandidaten förklaras vald.

1.   
  Nomineringar till talmansposten
  ska
  lämnas till
  den ledamot som med stöd av artikel 14 tillfälligt leder sammanträdet, och han eller hon ska tillkännage dem i kammaren. Har ingen kandidat erhållit absolut majoritet av de avgivna rösterna efter tre valomgångar, ska den fjärde valomgången
  , med avvikelse från vad som sägs i artikel 15.1,
  begränsas till de två kandidater som i den tredje valomgången erhöll flest antal röster. Vid lika röstetal ska den äldsta kandidaten förklaras vald.

2.   Så snart talmannen är vald ska den ledamot som med stöd av artikel 14 tillfälligt leder sammanträdet överlämna ordförandeposten till talmannen. Endast den nyvalda talmannen får hålla ett öppningsanförande.

2.   Så snart talmannen är vald ska den ledamot som med stöd av artikel 14 tillfälligt leder sammanträdet överlämna ordförandeposten till talmannen. Endast den nyvalda talmannen får hålla ett öppningsanförande.

Ändring 15

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 17

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 17 | Artikel 17 |
| Val av vice talmän | Val av vice talmän |
| 1.   Därefter ska vice talmän väljas
  från en enda valsedel
  . Vid första omröstningen ska de 14 kandidater förklaras valda som erhållit absolut majoritet av de avgivna rösterna och deras inbördes rangordning bestäms av antalet erhållna röster. Om antalet valda kandidater är lägre än antalet personer som ska väljas, hålls en andra valomgång på samma villkor för att fylla de återstående platserna. Om en tredje valomgång blir nödvändig, ska de kandidater som får flest röster förklaras valda till de återstående platserna. Vid lika röstetal ska de äldsta kandidaterna förklaras valda. | 1.   Därefter ska vice talmän väljas
  i ett och samma val
  . Vid första omröstningen ska de 14 kandidater förklaras valda som erhållit absolut majoritet av de avgivna rösterna och deras inbördes rangordning bestäms av antalet erhållna röster. Om antalet valda kandidater är lägre än antalet personer som ska väljas, hålls en andra valomgång på samma villkor för att fylla de återstående platserna. Om en tredje valomgång blir nödvändig, ska de kandidater som får flest röster förklaras valda till de återstående platserna. Vid lika röstetal ska de äldsta kandidaterna förklaras valda. |
| Trots att det till skillnad från vad som är fallet i artikel 16.1 inte uttryckligen föreskrivs att nya kandidater ska nomineras vid varje valomgång vid val av vice talmän, har parlamentet rätt att göra detta, eftersom parlamentet som suverän församling måste kunna fatta beslut om alla tänkbara kandidater, särskilt som valet annars skulle försvåras. | |
| 2.   Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 20.1 ska de vice talmännens rangordning bestämmas utifrån den ordning de valdes och vid lika röstetal av ålder. | 2.   Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 20.1 ska de vice talmännens rangordning bestämmas utifrån den ordning de valdes och vid lika röstetal av ålder. |
| När val har förrättats genom acklamation ska rangordningen bestämmas genom sluten omröstning. | När val har förrättats genom acklamation ska rangordningen bestämmas genom sluten omröstning. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 17

Artikel 17

Val av vice talmän

Val av vice talmän

1.   Därefter ska vice talmän väljas
  från en enda valsedel
  . Vid första omröstningen ska de 14 kandidater förklaras valda som erhållit absolut majoritet av de avgivna rösterna och deras inbördes rangordning bestäms av antalet erhållna röster. Om antalet valda kandidater är lägre än antalet personer som ska väljas, hålls en andra valomgång på samma villkor för att fylla de återstående platserna. Om en tredje valomgång blir nödvändig, ska de kandidater som får flest röster förklaras valda till de återstående platserna. Vid lika röstetal ska de äldsta kandidaterna förklaras valda.

1.   Därefter ska vice talmän väljas
  i ett och samma val
  . Vid första omröstningen ska de 14 kandidater förklaras valda som erhållit absolut majoritet av de avgivna rösterna och deras inbördes rangordning bestäms av antalet erhållna röster. Om antalet valda kandidater är lägre än antalet personer som ska väljas, hålls en andra valomgång på samma villkor för att fylla de återstående platserna. Om en tredje valomgång blir nödvändig, ska de kandidater som får flest röster förklaras valda till de återstående platserna. Vid lika röstetal ska de äldsta kandidaterna förklaras valda.

Trots att det till skillnad från vad som är fallet i artikel 16.1 inte uttryckligen föreskrivs att nya kandidater ska nomineras vid varje valomgång vid val av vice talmän, har parlamentet rätt att göra detta, eftersom parlamentet som suverän församling måste kunna fatta beslut om alla tänkbara kandidater, särskilt som valet annars skulle försvåras.

2.   Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 20.1 ska de vice talmännens rangordning bestämmas utifrån den ordning de valdes och vid lika röstetal av ålder.

2.   Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 20.1 ska de vice talmännens rangordning bestämmas utifrån den ordning de valdes och vid lika röstetal av ålder.

När val har förrättats genom acklamation ska rangordningen bestämmas genom sluten omröstning.

När val har förrättats genom acklamation ska rangordningen bestämmas genom sluten omröstning.

Ändring 16

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 18

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 18 | Artikel 18 |
| Val av kvestorer | Val av kvestorer |
| Efter valet av vice talmän ska
  parlamentet välja fem kvestorer. | Parlamentet
  ska
  välja fem kvestorer enligt samma förfarande som
  används för valet av
  vice
  talmän
  . |
| Kvestorerna ska väljas
  enligt samma förfarande som
  de
  vice
  talmännen
  . | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 18

Artikel 18

Val av kvestorer

Val av kvestorer

Efter valet av vice talmän ska
  parlamentet välja fem kvestorer.

Parlamentet
  ska
  välja fem kvestorer enligt samma förfarande som
  används för valet av
  vice
  talmän
  .

Kvestorerna ska väljas
  enligt samma förfarande som
  de
  vice
  talmännen
  .

Ändring 17

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 19

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 19 | Artikel 19 |
| Mandattid | Mandattid |
| 1.   Mandattiden för talmannen, vice talmännen och kvestorerna är två och ett halvt år. | 1.   Mandattiden för talmannen, vice talmännen och kvestorerna är två och ett halvt år. |
| Även om en ledamot ändrar sin grupptillhörighet, ska ledamoten under den resterande delen av sin mandattid på två och ett halvt år behålla sin eventuella plats i presidiet eller
  kvestorskollegiet
  . | Även om en ledamot ändrar sin grupptillhörighet, ska ledamoten under den resterande delen av sin mandattid på två och ett halvt år behålla sin eventuella plats i presidiet eller
  som kvestor
  . |
| 2.   Om en av dessa poster blir vakant före denna mandattids utgång, ska den ledamot som då väljs endast inneha sitt uppdrag till och med utgången av företrädarens mandattid. | 2.   Om en av dessa poster blir vakant före denna mandattids utgång, ska den ledamot som då väljs endast inneha sitt uppdrag till och med utgången av företrädarens mandattid. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 19

Artikel 19

Mandattid

Mandattid

1.   Mandattiden för talmannen, vice talmännen och kvestorerna är två och ett halvt år.

1.   Mandattiden för talmannen, vice talmännen och kvestorerna är två och ett halvt år.

Även om en ledamot ändrar sin grupptillhörighet, ska ledamoten under den resterande delen av sin mandattid på två och ett halvt år behålla sin eventuella plats i presidiet eller
  kvestorskollegiet
  .

Även om en ledamot ändrar sin grupptillhörighet, ska ledamoten under den resterande delen av sin mandattid på två och ett halvt år behålla sin eventuella plats i presidiet eller
  som kvestor
  .

2.   Om en av dessa poster blir vakant före denna mandattids utgång, ska den ledamot som då väljs endast inneha sitt uppdrag till och med utgången av företrädarens mandattid.

2.   Om en av dessa poster blir vakant före denna mandattids utgång, ska den ledamot som då väljs endast inneha sitt uppdrag till och med utgången av företrädarens mandattid.

Ändring 18

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 20

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 20 | Artikel 20 |
| Lediga poster | Lediga poster |
| 1.   Om det blir nödvändigt att ersätta talmannen, en vice talman eller en kvestor ska ersättare väljas i enlighet med bestämmelserna ovan. | 1.   Om det blir nödvändigt att ersätta talmannen, en vice talman eller en kvestor ska ersättare väljas i enlighet med bestämmelserna ovan. |
| En nyvald vice talman ska inta sin företrädares plats enligt rangordningen för vice talmän. | En nyvald vice talman ska inta sin företrädares plats enligt rangordningen för vice talmän. |
| 2.   Om talmansposten blir ledig ska
  förste
  vice talman utföra talmannens uppgifter till dess att en ny talman valts. | 2.   Om talmansposten blir ledig ska
  en
  vice talman
  , utsedd i enlighet med rangordningen,
  utföra talmannens uppgifter till dess att en ny talman valts. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 20

Artikel 20

Lediga poster

Lediga poster

1.   Om det blir nödvändigt att ersätta talmannen, en vice talman eller en kvestor ska ersättare väljas i enlighet med bestämmelserna ovan.

1.   Om det blir nödvändigt att ersätta talmannen, en vice talman eller en kvestor ska ersättare väljas i enlighet med bestämmelserna ovan.

En nyvald vice talman ska inta sin företrädares plats enligt rangordningen för vice talmän.

En nyvald vice talman ska inta sin företrädares plats enligt rangordningen för vice talmän.

2.   Om talmansposten blir ledig ska
  förste
  vice talman utföra talmannens uppgifter till dess att en ny talman valts.

2.   Om talmansposten blir ledig ska
  en
  vice talman
  , utsedd i enlighet med rangordningen,
  utföra talmannens uppgifter till dess att en ny talman valts.

Ändring 19

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 22

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 22 | Artikel 22 |
| Talmannens uppgifter | Talmannens uppgifter |
| 1.   Talmannen ska i enlighet med
  de i
  arbetsordningen
  fastställda reglerna
  leda allt arbete i parlamentet och dess organ samt ska ha alla nödvändiga befogenheter för att utöva ordförandeskapet vid alla parlamentets överläggningar och se till att de genomförs på ett korrekt sätt. | 1.   Talmannen ska i enlighet med arbetsordningen leda allt arbete i parlamentet och dess organ samt ha alla nödvändiga befogenheter för att utöva ordförandeskapet vid alla parlamentets överläggningar och se till att de genomförs på ett korrekt sätt. |
| Denna bestämmelse kan tolkas som att de befogenheter som följer av bestämmelsen omfattar befogenheten att avbryta överdriven användning av begäranden såsom ordningsfrågor, förfarandefrågor och röstförklaringar samt begäranden om särskild omröstning, delad omröstning och omröstning med namnupprop, i de fall då talmannen är övertygad om att dessa begäranden uppenbarligen är avsedda att åstadkomma, och kommer att resultera i, allvarliga och långvariga störningar av kammarens överläggningar eller av andra ledamöters utövande av sina rättigheter. | |
| I de befogenheter som följer av denna bestämmelse ingår även att låta textdelar gå till omröstning i en annan ordning än den ordning i vilken de förekommer i den handling som omröstningen avser. I likhet med vad som sägs i artikel 174.7 kan talmannen i förväg inhämta parlamentets medgivande till detta. | |
| 2.   Talmannen har till uppgift att öppna, avbryta och avsluta sammanträden. Talmannen ska avgöra huruvida ändringsförslag ska förklaras tillåtliga,
  avgöra ärenden som rör frågor till rådet och kommissionen samt avgöra huruvida betänkanden uppfyller arbetsordningens bestämmelser
  . Talmannen ska se till att arbetsordningen efterlevs, upprätthålla ordningen, ge talare ordet, förklara debatter avslutade, förrätta omröstningar och tillkännage omröstningsresultat. Talmannen ska även hänvisa ärenden till utskotten i enlighet med deras respektive ansvarsområden. | 2.   Talmannen har till uppgift att öppna, avbryta och avsluta sammanträden. Talmannen ska avgöra huruvida ändringsförslag
  och andra texter för omröstning samt parlamentsfrågor
  ska förklaras tillåtliga. Talmannen ska se till att arbetsordningen efterlevs, upprätthålla ordningen, ge talare ordet, förklara debatter avslutade, förrätta omröstningar och tillkännage omröstningsresultat. Talmannen ska även hänvisa ärenden till utskotten i enlighet med deras respektive ansvarsområden. |
| 3.   Talmannen får endast yttra sig i en debatt för att sammanfatta debatten och för att upprätthålla ordningen. Om talmannen önskar delta i en debatt ska ordförandeskapet överlåtas, och talmannen får inte återta ordförandeskapet förrän debatten i fråga är avslutad. | 3.   Talmannen får endast yttra sig i en debatt för att sammanfatta debatten och för att upprätthålla ordningen. Om talmannen önskar delta i en debatt ska ordförandeskapet överlåtas, och talmannen får inte återta ordförandeskapet förrän debatten i fråga är avslutad. |
| 4.   Talmannen företräder parlamentet i internationella förbindelser, vid ceremonier samt i administrativa, juridiska och ekonomiska angelägenheter och han eller hon får delegera dessa befogenheter. | 4.   Talmannen företräder parlamentet i internationella förbindelser, vid ceremonier samt i administrativa, juridiska och ekonomiska angelägenheter och han eller hon får delegera dessa befogenheter. |
| | 4a.
     
  Talmannen ska ansvara för säkerheten i Europaparlamentets lokaler och för deras okränkbarhet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 22

Artikel 22

Talmannens uppgifter

Talmannens uppgifter

1.   Talmannen ska i enlighet med
  de i
  arbetsordningen
  fastställda reglerna
  leda allt arbete i parlamentet och dess organ samt ska ha alla nödvändiga befogenheter för att utöva ordförandeskapet vid alla parlamentets överläggningar och se till att de genomförs på ett korrekt sätt.

1.   Talmannen ska i enlighet med arbetsordningen leda allt arbete i parlamentet och dess organ samt ha alla nödvändiga befogenheter för att utöva ordförandeskapet vid alla parlamentets överläggningar och se till att de genomförs på ett korrekt sätt.

Denna bestämmelse kan tolkas som att de befogenheter som följer av bestämmelsen omfattar befogenheten att avbryta överdriven användning av begäranden såsom ordningsfrågor, förfarandefrågor och röstförklaringar samt begäranden om särskild omröstning, delad omröstning och omröstning med namnupprop, i de fall då talmannen är övertygad om att dessa begäranden uppenbarligen är avsedda att åstadkomma, och kommer att resultera i, allvarliga och långvariga störningar av kammarens överläggningar eller av andra ledamöters utövande av sina rättigheter.

I de befogenheter som följer av denna bestämmelse ingår även att låta textdelar gå till omröstning i en annan ordning än den ordning i vilken de förekommer i den handling som omröstningen avser. I likhet med vad som sägs i artikel 174.7 kan talmannen i förväg inhämta parlamentets medgivande till detta.

2.   Talmannen har till uppgift att öppna, avbryta och avsluta sammanträden. Talmannen ska avgöra huruvida ändringsförslag ska förklaras tillåtliga,
  avgöra ärenden som rör frågor till rådet och kommissionen samt avgöra huruvida betänkanden uppfyller arbetsordningens bestämmelser
  . Talmannen ska se till att arbetsordningen efterlevs, upprätthålla ordningen, ge talare ordet, förklara debatter avslutade, förrätta omröstningar och tillkännage omröstningsresultat. Talmannen ska även hänvisa ärenden till utskotten i enlighet med deras respektive ansvarsområden.

2.   Talmannen har till uppgift att öppna, avbryta och avsluta sammanträden. Talmannen ska avgöra huruvida ändringsförslag
  och andra texter för omröstning samt parlamentsfrågor
  ska förklaras tillåtliga. Talmannen ska se till att arbetsordningen efterlevs, upprätthålla ordningen, ge talare ordet, förklara debatter avslutade, förrätta omröstningar och tillkännage omröstningsresultat. Talmannen ska även hänvisa ärenden till utskotten i enlighet med deras respektive ansvarsområden.

3.   Talmannen får endast yttra sig i en debatt för att sammanfatta debatten och för att upprätthålla ordningen. Om talmannen önskar delta i en debatt ska ordförandeskapet överlåtas, och talmannen får inte återta ordförandeskapet förrän debatten i fråga är avslutad.

3.   Talmannen får endast yttra sig i en debatt för att sammanfatta debatten och för att upprätthålla ordningen. Om talmannen önskar delta i en debatt ska ordförandeskapet överlåtas, och talmannen får inte återta ordförandeskapet förrän debatten i fråga är avslutad.

4.   Talmannen företräder parlamentet i internationella förbindelser, vid ceremonier samt i administrativa, juridiska och ekonomiska angelägenheter och han eller hon får delegera dessa befogenheter.

4.   Talmannen företräder parlamentet i internationella förbindelser, vid ceremonier samt i administrativa, juridiska och ekonomiska angelägenheter och han eller hon får delegera dessa befogenheter.

4a.
     
  Talmannen ska ansvara för säkerheten i Europaparlamentets lokaler och för deras okränkbarhet.

Ändring 20

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 23

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 23 | Artikel 23 |
| Vice talmännens uppgifter | Vice talmännens uppgifter |
| 1.   Om talmannen är frånvarande eller förhindrad att fullgöra sina uppgifter, eller önskar delta i en debatt i enlighet med artikel 22.3, ska en av de vice talmännen träda in i talmannens ställe i enlighet med artikel 17.2. | 1.   Om talmannen är frånvarande eller förhindrad att fullgöra sina uppgifter, eller önskar delta i en debatt i enlighet med artikel 22.3, ska en av de vice talmännen träda in i talmannens ställe i enlighet med artikel 17.2. |
| 2.   De vice talmännen ska även utföra de uppgifter de tilldelas i artiklarna 25, 27.3, 27.5 och 71.3. | 2.   De vice talmännen ska även utföra de uppgifter de tilldelas i artiklarna 25, 27.3, 27.5 och 71.3. |
| 3.   Talmannen kan delegera alla typer av uppgifter till de vice talmännen, exempelvis att representera parlamentet vid bestämda ceremonier eller i bestämda angelägenheter. Talmannen kan ge en vice talman befogenhet att utföra de uppgifter som talmannen tilldelas i artiklarna 130.2 och
  bilaga II punkt 3
  . | 3.   Talmannen kan delegera alla typer av uppgifter till de vice talmännen, exempelvis att representera parlamentet vid bestämda ceremonier eller i bestämda angelägenheter. Talmannen kan ge en vice talman befogenhet att utföra de uppgifter som talmannen tilldelas i artiklarna
  129
  och 130.2. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 23

Artikel 23

Vice talmännens uppgifter

Vice talmännens uppgifter

1.   Om talmannen är frånvarande eller förhindrad att fullgöra sina uppgifter, eller önskar delta i en debatt i enlighet med artikel 22.3, ska en av de vice talmännen träda in i talmannens ställe i enlighet med artikel 17.2.

1.   Om talmannen är frånvarande eller förhindrad att fullgöra sina uppgifter, eller önskar delta i en debatt i enlighet med artikel 22.3, ska en av de vice talmännen träda in i talmannens ställe i enlighet med artikel 17.2.

2.   De vice talmännen ska även utföra de uppgifter de tilldelas i artiklarna 25, 27.3, 27.5 och 71.3.

2.   De vice talmännen ska även utföra de uppgifter de tilldelas i artiklarna 25, 27.3, 27.5 och 71.3.

3.   Talmannen kan delegera alla typer av uppgifter till de vice talmännen, exempelvis att representera parlamentet vid bestämda ceremonier eller i bestämda angelägenheter. Talmannen kan ge en vice talman befogenhet att utföra de uppgifter som talmannen tilldelas i artiklarna 130.2 och
  bilaga II punkt 3
  .

3.   Talmannen kan delegera alla typer av uppgifter till de vice talmännen, exempelvis att representera parlamentet vid bestämda ceremonier eller i bestämda angelägenheter. Talmannen kan ge en vice talman befogenhet att utföra de uppgifter som talmannen tilldelas i artiklarna
  129
  och 130.2.

Ändring 21

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 25

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 25 | Artikel 25 |
| Presidiets uppgifter | Presidiets uppgifter |
| 1.   Presidiet ska utföra de uppgifter det tilldelas enligt arbetsordningen. | 1.   Presidiet ska utföra de uppgifter det tilldelas enligt arbetsordningen. |
| 2.   Presidiet ska avgöra ekonomiska, organisatoriska och administrativa ärenden som rör parlamentets interna organisation, dess sekretariat och dess organ. | 2.   Presidiet ska avgöra ekonomiska, organisatoriska och administrativa ärenden som rör parlamentets interna organisation, dess sekretariat och dess organ. |
| 3.   Presidiet ska fatta ekonomiska, organisatoriska och administrativa beslut i frågor som rör ledamöterna på förslag från generalsekreteraren eller en politisk grupp. | 3.   Presidiet ska fatta ekonomiska, organisatoriska och administrativa beslut i frågor som rör ledamöterna på förslag från generalsekreteraren eller en politisk grupp. |
| 4.   Presidiet ska avgöra frågor som rör sammanträdesordningen. | 4.   Presidiet ska avgöra frågor som rör sammanträdesordningen. |
| Begreppet sammanträdesordning inbegriper frågor som rör ledamöternas uppträdande i parlamentets samtliga lokaler. | |
| 5.   Presidiet ska fastställa föreskrifter för grupplösa ledamöter i enlighet med artikel 35. | 5.   Presidiet ska fastställa föreskrifter för grupplösa ledamöter i enlighet med artikel 35. |
| 6.   Presidiet ska fastställa generalsekretariatets tjänsteförteckning samt föreskrifter för tjänstemäns och övriga anställdas administrativa och ekonomiska situation. | 6.   Presidiet ska fastställa generalsekretariatets tjänsteförteckning samt föreskrifter för tjänstemäns och övriga anställdas administrativa och ekonomiska situation. |
| 7.   Presidiet ska utarbeta parlamentets preliminära förslag till budgetberäkning. | 7.   Presidiet ska utarbeta parlamentets preliminära förslag till budgetberäkning. |
| 8.   Presidiet ska fastställa riktlinjer för kvestorerna
  i enlighet med artikel 28
  . | 8.   Presidiet ska fastställa riktlinjer för kvestorerna
  och kan begära att de utför vissa uppgifter
  . |
| 9.   Presidiet är det organ som godkänner utskottssammanträden utanför de vanliga arbetsorterna, utskottsutfrågningar samt studie- och informationsresor för föredragande. | 9.   Presidiet är det organ som godkänner utskottssammanträden
  eller utskottsresor
  utanför de vanliga arbetsorterna, utskottsutfrågningar samt studie- och informationsresor för föredragande. |
| När sådana sammanträden eller
  sammankomster
  godkänns ska det fastställas vilka språkregler som ska gälla med utgångspunkt i de
  officiella språk som ledamöterna och suppleanterna i utskottet i fråga använder och begär
  . | När sådana sammanträden eller
  resor
  godkänns ska det fastställas vilka språkregler som ska gälla med utgångspunkt i de
  riktlinjer för flerspråkighet som antagits av presidiet
  .
  Samma regel ska också gälla för delegationer. |
| Detsamma ska gälla för delegationerna, om inte berörda ledamöter och suppleanter kommer överens om något annat. | |
| 10.   Presidiet ska utse en generalsekreterare i enlighet med artikel 222. | 10.   Presidiet ska utse en generalsekreterare i enlighet med artikel 222. |
| 11.   Presidiet ska fastställa tillämpningsföreskrifter till
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003
  om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå.
  I samband med genomförandet av den förordningen ska presidiet utföra de uppgifter det tilldelas i arbetsordningen. | 11.   Presidiet ska fastställa tillämpningsföreskrifter till
  förordningarna
  om regler för och finansiering av politiska partier
  och stiftelser
  på europeisk nivå. |
| 12.   Presidiet ska fastställa regler för hur parlamentet och dess organ, befattningshavare samt andra ledamöter ska behandla sekretessbelagd information, med beaktande av eventuella interinstitutionella avtal på detta område. Dessa regler ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning
  och bifogas till arbetsordningen

   (7). | 12.   Presidiet ska fastställa regler för hur parlamentet och dess organ, befattningshavare samt andra ledamöter ska behandla sekretessbelagd information, med beaktande av eventuella interinstitutionella avtal på detta område. Dessa regler ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| 13.   Talmannen eller presidiet kan tilldela en eller flera medlemmar av presidiet allmänna eller specifika uppgifter som ligger inom talmannens eller presidiets ansvarsområde. Samtidigt ska det fastställas hur dessa uppgifter ska genomföras. | 13.   Talmannen eller presidiet kan tilldela en eller flera medlemmar av presidiet allmänna eller specifika uppgifter som ligger inom talmannens eller presidiets ansvarsområde. Samtidigt ska det fastställas hur dessa uppgifter ska genomföras. |
| 14.   Presidiet ska utse två vice talmän som ska ansvara för förbindelserna med de nationella parlamenten. | 14.   Presidiet ska utse två vice talmän som ska ansvara för förbindelserna med de nationella parlamenten. |
| Dessa ska regelbundet rapportera till talmanskonferensen om sin verksamhet i detta avseende. | |
| | 14a.
     
  Presidiet ska utse en vice talman som ska ansvara för genomförandet av strukturerade samråd med det civila samhället inom EU i frågor av större vikt. |
| | 14b.
     
  Presidiet ska ansvara för tillämpningen av ledamotsstadgan och besluta om anslagsfördelningen utgående från den årliga budgeten. |
| 15.
     
  Vid nyval till parlamentet ska det avgående presidiet ha kvar sina uppgifter fram till dess att det nya parlamentet sammanträder för första gången. | |
| |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 25

Artikel 25

Presidiets uppgifter

Presidiets uppgifter

1.   Presidiet ska utföra de uppgifter det tilldelas enligt arbetsordningen.

1.   Presidiet ska utföra de uppgifter det tilldelas enligt arbetsordningen.

2.   Presidiet ska avgöra ekonomiska, organisatoriska och administrativa ärenden som rör parlamentets interna organisation, dess sekretariat och dess organ.

2.   Presidiet ska avgöra ekonomiska, organisatoriska och administrativa ärenden som rör parlamentets interna organisation, dess sekretariat och dess organ.

3.   Presidiet ska fatta ekonomiska, organisatoriska och administrativa beslut i frågor som rör ledamöterna på förslag från generalsekreteraren eller en politisk grupp.

3.   Presidiet ska fatta ekonomiska, organisatoriska och administrativa beslut i frågor som rör ledamöterna på förslag från generalsekreteraren eller en politisk grupp.

4.   Presidiet ska avgöra frågor som rör sammanträdesordningen.

4.   Presidiet ska avgöra frågor som rör sammanträdesordningen.

Begreppet sammanträdesordning inbegriper frågor som rör ledamöternas uppträdande i parlamentets samtliga lokaler.

5.   Presidiet ska fastställa föreskrifter för grupplösa ledamöter i enlighet med artikel 35.

5.   Presidiet ska fastställa föreskrifter för grupplösa ledamöter i enlighet med artikel 35.

6.   Presidiet ska fastställa generalsekretariatets tjänsteförteckning samt föreskrifter för tjänstemäns och övriga anställdas administrativa och ekonomiska situation.

6.   Presidiet ska fastställa generalsekretariatets tjänsteförteckning samt föreskrifter för tjänstemäns och övriga anställdas administrativa och ekonomiska situation.

7.   Presidiet ska utarbeta parlamentets preliminära förslag till budgetberäkning.

7.   Presidiet ska utarbeta parlamentets preliminära förslag till budgetberäkning.

8.   Presidiet ska fastställa riktlinjer för kvestorerna
  i enlighet med artikel 28
  .

8.   Presidiet ska fastställa riktlinjer för kvestorerna
  och kan begära att de utför vissa uppgifter
  .

9.   Presidiet är det organ som godkänner utskottssammanträden utanför de vanliga arbetsorterna, utskottsutfrågningar samt studie- och informationsresor för föredragande.

9.   Presidiet är det organ som godkänner utskottssammanträden
  eller utskottsresor
  utanför de vanliga arbetsorterna, utskottsutfrågningar samt studie- och informationsresor för föredragande.

När sådana sammanträden eller
  sammankomster
  godkänns ska det fastställas vilka språkregler som ska gälla med utgångspunkt i de
  officiella språk som ledamöterna och suppleanterna i utskottet i fråga använder och begär
  .

När sådana sammanträden eller
  resor
  godkänns ska det fastställas vilka språkregler som ska gälla med utgångspunkt i de
  riktlinjer för flerspråkighet som antagits av presidiet
  .
  Samma regel ska också gälla för delegationer.

Detsamma ska gälla för delegationerna, om inte berörda ledamöter och suppleanter kommer överens om något annat.

10.   Presidiet ska utse en generalsekreterare i enlighet med artikel 222.

10.   Presidiet ska utse en generalsekreterare i enlighet med artikel 222.

11.   Presidiet ska fastställa tillämpningsföreskrifter till
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003
  om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå.
  I samband med genomförandet av den förordningen ska presidiet utföra de uppgifter det tilldelas i arbetsordningen.

11.   Presidiet ska fastställa tillämpningsföreskrifter till
  förordningarna
  om regler för och finansiering av politiska partier
  och stiftelser
  på europeisk nivå.

12.   Presidiet ska fastställa regler för hur parlamentet och dess organ, befattningshavare samt andra ledamöter ska behandla sekretessbelagd information, med beaktande av eventuella interinstitutionella avtal på detta område. Dessa regler ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning
  och bifogas till arbetsordningen

   (7).

12.   Presidiet ska fastställa regler för hur parlamentet och dess organ, befattningshavare samt andra ledamöter ska behandla sekretessbelagd information, med beaktande av eventuella interinstitutionella avtal på detta område. Dessa regler ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

13.   Talmannen eller presidiet kan tilldela en eller flera medlemmar av presidiet allmänna eller specifika uppgifter som ligger inom talmannens eller presidiets ansvarsområde. Samtidigt ska det fastställas hur dessa uppgifter ska genomföras.

13.   Talmannen eller presidiet kan tilldela en eller flera medlemmar av presidiet allmänna eller specifika uppgifter som ligger inom talmannens eller presidiets ansvarsområde. Samtidigt ska det fastställas hur dessa uppgifter ska genomföras.

14.   Presidiet ska utse två vice talmän som ska ansvara för förbindelserna med de nationella parlamenten.

14.   Presidiet ska utse två vice talmän som ska ansvara för förbindelserna med de nationella parlamenten.

Dessa ska regelbundet rapportera till talmanskonferensen om sin verksamhet i detta avseende.

14a.
     
  Presidiet ska utse en vice talman som ska ansvara för genomförandet av strukturerade samråd med det civila samhället inom EU i frågor av större vikt.

14b.
     
  Presidiet ska ansvara för tillämpningen av ledamotsstadgan och besluta om anslagsfördelningen utgående från den årliga budgeten.

15.
     
  Vid nyval till parlamentet ska det avgående presidiet ha kvar sina uppgifter fram till dess att det nya parlamentet sammanträder för första gången.

Ändring 22

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 26

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 26 | Artikel 26 |
| Talmanskonferensens sammansättning | Talmanskonferensens sammansättning |
| 1.   Talmanskonferensen består av talmannen och ordförandena i de politiska grupperna. En ordförande i en politisk grupp kan låta sig företrädas av en medlem av sin grupp. | 1.   Talmanskonferensen består av talmannen och ordförandena i de politiska grupperna. En ordförande i en politisk grupp kan låta sig företrädas av en medlem av sin grupp. |
| 2.   Parlamentets talman ska
  inbjuda en av
  de grupplösa ledamöterna
  att
  delta vid talmanskonferensens sammanträden
  . Denna ledamot har inte rösträtt
  . | 2.   Parlamentets talman ska
  , efter att ha låtit
  de grupplösa ledamöterna
  framföra sina åsikter, bjuda in en av dem till att utan rösträtt
  delta vid talmanskonferensens sammanträden. |
| 3.   Talmanskonferensen ska sträva efter att uppnå enighet om frågor som föreläggs den. | 3.   Talmanskonferensen ska sträva efter att uppnå enighet om frågor som föreläggs den. |
| I fall där enighet inte kan uppnås ska frågan gå till omröstning, varvid gruppernas röster ska räknas i förhållande till antalet medlemmar i respektive grupp. | I fall där enighet inte kan uppnås ska frågan gå till omröstning, varvid gruppernas röster ska räknas i förhållande till antalet medlemmar i respektive grupp. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 26

Artikel 26

Talmanskonferensens sammansättning

Talmanskonferensens sammansättning

1.   Talmanskonferensen består av talmannen och ordförandena i de politiska grupperna. En ordförande i en politisk grupp kan låta sig företrädas av en medlem av sin grupp.

1.   Talmanskonferensen består av talmannen och ordförandena i de politiska grupperna. En ordförande i en politisk grupp kan låta sig företrädas av en medlem av sin grupp.

2.   Parlamentets talman ska
  inbjuda en av
  de grupplösa ledamöterna
  att
  delta vid talmanskonferensens sammanträden
  . Denna ledamot har inte rösträtt
  .

2.   Parlamentets talman ska
  , efter att ha låtit
  de grupplösa ledamöterna
  framföra sina åsikter, bjuda in en av dem till att utan rösträtt
  delta vid talmanskonferensens sammanträden.

3.   Talmanskonferensen ska sträva efter att uppnå enighet om frågor som föreläggs den.

3.   Talmanskonferensen ska sträva efter att uppnå enighet om frågor som föreläggs den.

I fall där enighet inte kan uppnås ska frågan gå till omröstning, varvid gruppernas röster ska räknas i förhållande till antalet medlemmar i respektive grupp.

I fall där enighet inte kan uppnås ska frågan gå till omröstning, varvid gruppernas röster ska räknas i förhållande till antalet medlemmar i respektive grupp.

Ändringar 23 och 387

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 27

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 27 | Artikel 27 |
| Talmanskonferensens uppgifter | Talmanskonferensens uppgifter |
| 1.   Talmanskonferensen ska utföra de uppgifter den tilldelas enligt arbetsordningen. | 1.   Talmanskonferensen ska utföra de uppgifter den tilldelas enligt arbetsordningen. |
| 2.   Talmanskonferensen ska fatta beslut om parlamentets arbetsorganisation och frågor som rör planering av lagstiftningsarbete. | 2.   Talmanskonferensen ska fatta beslut om parlamentets arbetsorganisation och frågor som rör planering av lagstiftningsarbete. |
| 3.   Talmanskonferensen ska ansvara för frågor som rör förbindelserna med Europeiska unionens övriga institutioner och organ och med medlemsstaternas nationella parlament. | 3.   Talmanskonferensen ska ansvara för frågor som rör förbindelserna med Europeiska unionens övriga institutioner och organ och med medlemsstaternas nationella parlament.
  Beslut om mandatet för och sammansättningen av parlamentets delegation som ska delta i samråd inom rådet och andra EU-institutioner om grundläggande frågor som rör Europeiska unionens utveckling (den s.k. sherpa-processen) ska fattas på grundval av relevanta ståndpunkter som antagits av parlamentet och med hänsyn till mångfalden av politiska åsikter i parlamentet. De vice talmän som har getts ansvar för förbindelserna med de nationella parlamenten ska regelbundet rapportera till talmanskonferensen om sin verksamhet i det avseendet. |
| 4.   Talmanskonferensen ska ansvara för frågor som rör förbindelser med tredje land samt med institutioner och organisationer utanför Europeiska unionen. | 4.   Talmanskonferensen ska ansvara för frågor som rör förbindelser med tredje land samt med institutioner och organisationer utanför Europeiska unionen. |
| 5.   Talmanskonferensen ska ansvara för organisationen av strukturerade samråd med det europeiska civila samhället om viktiga ämnen. Detta kan inbegripa anordnande av offentliga debatter som rör frågor av allmänt europeiskt intresse, öppna för intresserade medborgares deltagande.
  Presidiet ska utse en
  vice
  ordförande
  som ska ansvara för genomförandet av sådana samråd
  och
  rapportera till talmanskonferensen. | 5.   Talmanskonferensen ska ansvara för organisationen av strukturerade samråd med det europeiska civila samhället om viktiga ämnen. Detta kan inbegripa anordnande av offentliga debatter som rör frågor av allmänt europeiskt intresse, öppna för intresserade medborgares deltagande.
  Den
  vice
  talman
  som ska ansvara för genomförandet av sådana samråd
  ska regelbundet
  rapportera till talmanskonferensen
  om sin verksamhet i det avseendet
  . |
| 6.   Talmanskonferensen ska utarbeta förslag till föredragningslista till parlamentets sammanträdesperioder. | 6.   Talmanskonferensen ska utarbeta förslag till föredragningslista till parlamentets sammanträdesperioder. |
| 7.   Talmanskonferensen ska
  ansvara
  för
  sammansättning
  av och
  ansvarsområden
  för utskott, undersökningskommittéer, gemensamma parlamentarikerkommittéer, ständiga delegationer
  och
  ad hoc-delegationer. | 7.   Talmanskonferensen ska
  lägga fram förslag
  för
  parlamentet angående sammansättningen
  av och
  ansvarsområdena
  för utskott, undersökningskommittéer, gemensamma parlamentarikerkommittéer
  och
  ständiga delegationer
  . Talmanskonferensen ska ansvara för att godkänna
  ad hoc-delegationer. |
| 8.   Talmanskonferensen ska i enlighet med artikel 36 avgöra platsfördelningen i plenisalen. | 8.   Talmanskonferensen ska i enlighet med artikel 36 avgöra platsfördelningen i plenisalen. |
| 9.   Talmanskonferensen är det organ som har behörighet att ge tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden. | 9.   Talmanskonferensen är det organ som har behörighet att ge tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden. |
| 10.   Talmanskonferensen ska lämna in förslag till presidiet om administrativa frågor och budgetfrågor som rör de politiska grupperna. | 10.   Talmanskonferensen ska lämna in förslag till presidiet om administrativa frågor och budgetfrågor som rör de politiska grupperna. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 27

Artikel 27

Talmanskonferensens uppgifter

Talmanskonferensens uppgifter

1.   Talmanskonferensen ska utföra de uppgifter den tilldelas enligt arbetsordningen.

1.   Talmanskonferensen ska utföra de uppgifter den tilldelas enligt arbetsordningen.

2.   Talmanskonferensen ska fatta beslut om parlamentets arbetsorganisation och frågor som rör planering av lagstiftningsarbete.

2.   Talmanskonferensen ska fatta beslut om parlamentets arbetsorganisation och frågor som rör planering av lagstiftningsarbete.

3.   Talmanskonferensen ska ansvara för frågor som rör förbindelserna med Europeiska unionens övriga institutioner och organ och med medlemsstaternas nationella parlament.

3.   Talmanskonferensen ska ansvara för frågor som rör förbindelserna med Europeiska unionens övriga institutioner och organ och med medlemsstaternas nationella parlament.
  Beslut om mandatet för och sammansättningen av parlamentets delegation som ska delta i samråd inom rådet och andra EU-institutioner om grundläggande frågor som rör Europeiska unionens utveckling (den s.k. sherpa-processen) ska fattas på grundval av relevanta ståndpunkter som antagits av parlamentet och med hänsyn till mångfalden av politiska åsikter i parlamentet. De vice talmän som har getts ansvar för förbindelserna med de nationella parlamenten ska regelbundet rapportera till talmanskonferensen om sin verksamhet i det avseendet.

4.   Talmanskonferensen ska ansvara för frågor som rör förbindelser med tredje land samt med institutioner och organisationer utanför Europeiska unionen.

4.   Talmanskonferensen ska ansvara för frågor som rör förbindelser med tredje land samt med institutioner och organisationer utanför Europeiska unionen.

5.   Talmanskonferensen ska ansvara för organisationen av strukturerade samråd med det europeiska civila samhället om viktiga ämnen. Detta kan inbegripa anordnande av offentliga debatter som rör frågor av allmänt europeiskt intresse, öppna för intresserade medborgares deltagande.
  Presidiet ska utse en
  vice
  ordförande
  som ska ansvara för genomförandet av sådana samråd
  och
  rapportera till talmanskonferensen.

5.   Talmanskonferensen ska ansvara för organisationen av strukturerade samråd med det europeiska civila samhället om viktiga ämnen. Detta kan inbegripa anordnande av offentliga debatter som rör frågor av allmänt europeiskt intresse, öppna för intresserade medborgares deltagande.
  Den
  vice
  talman
  som ska ansvara för genomförandet av sådana samråd
  ska regelbundet
  rapportera till talmanskonferensen
  om sin verksamhet i det avseendet
  .

6.   Talmanskonferensen ska utarbeta förslag till föredragningslista till parlamentets sammanträdesperioder.

6.   Talmanskonferensen ska utarbeta förslag till föredragningslista till parlamentets sammanträdesperioder.

7.   Talmanskonferensen ska
  ansvara
  för
  sammansättning
  av och
  ansvarsområden
  för utskott, undersökningskommittéer, gemensamma parlamentarikerkommittéer, ständiga delegationer
  och
  ad hoc-delegationer.

7.   Talmanskonferensen ska
  lägga fram förslag
  för
  parlamentet angående sammansättningen
  av och
  ansvarsområdena
  för utskott, undersökningskommittéer, gemensamma parlamentarikerkommittéer
  och
  ständiga delegationer
  . Talmanskonferensen ska ansvara för att godkänna
  ad hoc-delegationer.

8.   Talmanskonferensen ska i enlighet med artikel 36 avgöra platsfördelningen i plenisalen.

8.   Talmanskonferensen ska i enlighet med artikel 36 avgöra platsfördelningen i plenisalen.

9.   Talmanskonferensen är det organ som har behörighet att ge tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden.

9.   Talmanskonferensen är det organ som har behörighet att ge tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden.

10.   Talmanskonferensen ska lämna in förslag till presidiet om administrativa frågor och budgetfrågor som rör de politiska grupperna.

10.   Talmanskonferensen ska lämna in förslag till presidiet om administrativa frågor och budgetfrågor som rör de politiska grupperna.

Ändring 24

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 28

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 28 | Artikel 28 |
| Kvestorernas uppgifter | Kvestorernas uppgifter |
| Kvestorerna ska ha ansvaret för administrativa och ekonomiska frågor som direkt berör ledamöterna, i enlighet med riktlinjer fastställda av presidiet. | Kvestorerna ska ha ansvaret för administrativa och ekonomiska frågor som direkt berör ledamöterna, i enlighet med riktlinjer fastställda av presidiet
  , samt för andra uppgifter som tilldelas dem
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 28

Artikel 28

Kvestorernas uppgifter

Kvestorernas uppgifter

Kvestorerna ska ha ansvaret för administrativa och ekonomiska frågor som direkt berör ledamöterna, i enlighet med riktlinjer fastställda av presidiet.

Kvestorerna ska ha ansvaret för administrativa och ekonomiska frågor som direkt berör ledamöterna, i enlighet med riktlinjer fastställda av presidiet
  , samt för andra uppgifter som tilldelas dem
  .

Ändring 25

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 29

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 29 | Artikel 29 |
| Utskottsordförandekonferensen | Utskottsordförandekonferensen |
| 1.   Utskottsordförandekonferensen består av ordförandena i alla ständiga och särskilda utskott. Den ska välja en ordförande. | 1.   Utskottsordförandekonferensen består av ordförandena i alla ständiga och särskilda utskott. Den ska välja en ordförande. |
| I ordförandens frånvaro ska den äldsta
  ledamoten, eller i dennes frånvaro den äldsta
  närvarande ledamoten, leda sammanträdet. | 1a.
     I ordförandens frånvaro ska den äldsta närvarande ledamoten leda sammanträdet. |
| 2.   Utskottsordförandekonferensen kan utfärda rekommendationer till talmanskonferensen angående utskottens arbete och upprättandet av föredragningslista till sammanträdesperioderna. | 2.   Utskottsordförandekonferensen kan utfärda rekommendationer till talmanskonferensen angående utskottens arbete och upprättandet av föredragningslista till sammanträdesperioderna. |
| 3.   Presidiet och talmanskonferensen kan ge utskottsordförandekonferensen i uppdrag att utföra vissa uppgifter. | 3.   Presidiet och talmanskonferensen kan ge utskottsordförandekonferensen i uppdrag att utföra vissa uppgifter. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 29

Artikel 29

Utskottsordförandekonferensen

Utskottsordförandekonferensen

1.   Utskottsordförandekonferensen består av ordförandena i alla ständiga och särskilda utskott. Den ska välja en ordförande.

1.   Utskottsordförandekonferensen består av ordförandena i alla ständiga och särskilda utskott. Den ska välja en ordförande.

I ordförandens frånvaro ska den äldsta
  ledamoten, eller i dennes frånvaro den äldsta
  närvarande ledamoten, leda sammanträdet.

1a.
     I ordförandens frånvaro ska den äldsta närvarande ledamoten leda sammanträdet.

2.   Utskottsordförandekonferensen kan utfärda rekommendationer till talmanskonferensen angående utskottens arbete och upprättandet av föredragningslista till sammanträdesperioderna.

2.   Utskottsordförandekonferensen kan utfärda rekommendationer till talmanskonferensen angående utskottens arbete och upprättandet av föredragningslista till sammanträdesperioderna.

3.   Presidiet och talmanskonferensen kan ge utskottsordförandekonferensen i uppdrag att utföra vissa uppgifter.

3.   Presidiet och talmanskonferensen kan ge utskottsordförandekonferensen i uppdrag att utföra vissa uppgifter.

Ändring 26

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 30

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 30 | Artikel 30 |
| Delegationsordförandekonferensen | Delegationsordförandekonferensen |
| 1.   Delegationsordförandekonferensen består av ordförandena i alla ständiga interparlamentariska delegationer. Den ska välja en ordförande. | 1.   Delegationsordförandekonferensen består av ordförandena i alla ständiga interparlamentariska delegationer. Den ska välja en ordförande. |
| I ordförandens frånvaro ska den äldsta ledamoten
  , eller i dennes frånvaro den
  äldsta närvarande ledamoten, leda sammanträdet. | 1a.
     I ordförandens frånvaro ska den äldsta närvarande ledamoten leda sammanträdet. |
| 2.   Delegationsordförandekonferensen kan utfärda rekommendationer till talmanskonferensen angående delegationernas arbete. | 2.   Delegationsordförandekonferensen kan utfärda rekommendationer till talmanskonferensen angående delegationernas arbete. |
| 3.   Presidiet och talmanskonferensen kan ge delegationsordförandekonferensen i uppdrag att utföra vissa uppgifter. | 3.   Presidiet och talmanskonferensen kan ge delegationsordförandekonferensen i uppdrag att utföra vissa uppgifter. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 30

Artikel 30

Delegationsordförandekonferensen

Delegationsordförandekonferensen

1.   Delegationsordförandekonferensen består av ordförandena i alla ständiga interparlamentariska delegationer. Den ska välja en ordförande.

1.   Delegationsordförandekonferensen består av ordförandena i alla ständiga interparlamentariska delegationer. Den ska välja en ordförande.

I ordförandens frånvaro ska den äldsta ledamoten
  , eller i dennes frånvaro den
  äldsta närvarande ledamoten, leda sammanträdet.

1a.
     I ordförandens frånvaro ska den äldsta närvarande ledamoten leda sammanträdet.

2.   Delegationsordförandekonferensen kan utfärda rekommendationer till talmanskonferensen angående delegationernas arbete.

2.   Delegationsordförandekonferensen kan utfärda rekommendationer till talmanskonferensen angående delegationernas arbete.

3.   Presidiet och talmanskonferensen kan ge delegationsordförandekonferensen i uppdrag att utföra vissa uppgifter.

3.   Presidiet och talmanskonferensen kan ge delegationsordförandekonferensen i uppdrag att utföra vissa uppgifter.

Ändring 27

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 30a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 30a |
| | Fortsatt innehav av en befattning under valperioden |
| | Vid nyval till parlamentet ska alla organ och befattningshavare i det avgående parlamentet fortsätta att utöva sina arbetsuppgifter fram till dess att det nya parlamentet sammanträder för första gången. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 30a

Fortsatt innehav av en befattning under valperioden

Vid nyval till parlamentet ska alla organ och befattningshavare i det avgående parlamentet fortsätta att utöva sina arbetsuppgifter fram till dess att det nya parlamentet sammanträder för första gången.

Ändring 28

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 31

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 31 | Artikel 31 |
| Offentlighet när det gäller presidiet och talmanskonferensen | Offentlighet när det gäller presidiet och talmanskonferensen |
| 1.   Protokollen från presidiets och talmanskonferensens sammanträden ska översättas till de officiella språken
  , tryckas
  och delas ut till samtliga parlamentsledamöter och vara tillgängliga för allmänheten, såvida inte presidiet eller talmanskonferensen, av sekretesskäl enligt artikel 4.1–4.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001, undantagsvis beslutar annorlunda beträffande bestämda punkter i protokollen. | 1.   Protokollen från presidiets och talmanskonferensens sammanträden ska översättas till de officiella språken och delas ut till samtliga parlamentsledamöter och vara tillgängliga för allmänheten, såvida inte presidiet eller talmanskonferensen av sekretesskäl enligt artikel 4.1–4.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 undantagsvis beslutar annorlunda beträffande bestämda punkter i protokollen. |
| 2.   Varje ledamot kan ställa frågor som rör presidiets, talmanskonferensens eller kvestorernas
  arbete.
  Sådana frågor ska inges skriftligen till talmannen och tillsammans med de avgivna svaren meddelas ledamöterna och offentliggöras på parlamentets webbplats inom 30 dagar från det att de ingavs. | 2.   Varje ledamot kan ställa frågor som rör presidiets, talmanskonferensens eller kvestorernas
  utförande av sina respektive ämbeten
  . Sådana frågor ska inges skriftligen till talmannen och tillsammans med de avgivna svaren meddelas ledamöterna och offentliggöras på parlamentets webbplats inom 30 dagar från det att de ingavs. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 31

Artikel 31

Offentlighet när det gäller presidiet och talmanskonferensen

Offentlighet när det gäller presidiet och talmanskonferensen

1.   Protokollen från presidiets och talmanskonferensens sammanträden ska översättas till de officiella språken
  , tryckas
  och delas ut till samtliga parlamentsledamöter och vara tillgängliga för allmänheten, såvida inte presidiet eller talmanskonferensen, av sekretesskäl enligt artikel 4.1–4.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001, undantagsvis beslutar annorlunda beträffande bestämda punkter i protokollen.

1.   Protokollen från presidiets och talmanskonferensens sammanträden ska översättas till de officiella språken och delas ut till samtliga parlamentsledamöter och vara tillgängliga för allmänheten, såvida inte presidiet eller talmanskonferensen av sekretesskäl enligt artikel 4.1–4.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 undantagsvis beslutar annorlunda beträffande bestämda punkter i protokollen.

2.   Varje ledamot kan ställa frågor som rör presidiets, talmanskonferensens eller kvestorernas
  arbete.
  Sådana frågor ska inges skriftligen till talmannen och tillsammans med de avgivna svaren meddelas ledamöterna och offentliggöras på parlamentets webbplats inom 30 dagar från det att de ingavs.

2.   Varje ledamot kan ställa frågor som rör presidiets, talmanskonferensens eller kvestorernas
  utförande av sina respektive ämbeten
  . Sådana frågor ska inges skriftligen till talmannen och tillsammans med de avgivna svaren meddelas ledamöterna och offentliggöras på parlamentets webbplats inom 30 dagar från det att de ingavs.

Ändring 29

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 32

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 32 | Artikel 32 |
| Bildande
  av politiska grupper | Inrättande och upplösning
  av politiska grupper |
| 1.   Ledamöter får bilda grupper efter politisk samhörighet. | 1.   Ledamöter får bilda grupper efter politisk samhörighet. |
| Parlamentet behöver i normala fall inte bedöma gruppledamöters politiska samhörighet. Ledamöter som tillsammans bildar en grupp i enlighet med denna artikel accepterar per definition att de har politisk samhörighet. Endast då de berörda ledamöterna förnekar detta blir det nödvändigt för parlamentet att bedöma om gruppen har bildats i enlighet med arbetsordningens bestämmelser. | Parlamentet behöver i normala fall inte bedöma gruppledamöters politiska samhörighet. Ledamöter som tillsammans bildar en grupp i enlighet med denna artikel accepterar per definition att de har politisk samhörighet. Endast då de berörda ledamöterna förnekar detta blir det nödvändigt för parlamentet att bedöma om gruppen har bildats i enlighet med arbetsordningens bestämmelser. |
| 2.   En politisk grupp ska omfatta ledamöter som valts i minst en fjärdedel av medlemsstaterna. För att bilda en politisk grupp fordras minst 25 ledamöter. | 2.   En politisk grupp ska omfatta ledamöter som valts i minst en fjärdedel av medlemsstaterna. För att bilda en politisk grupp fordras minst 25 ledamöter. |
| 3.   Om antalet ledamöter i en grupp är mindre än
  tröskelvärdet
  kan talmannen efter medgivande av talmanskonferensen bevilja gruppen rätt att finnas kvar fram till parlamentets nästa konstituerande sammanträde, förutsatt att följande villkor uppfylls: | 3.   Om antalet ledamöter i en grupp är mindre än
  ett av de tröskelvärden som gäller
  kan talmannen efter medgivande av talmanskonferensen bevilja gruppen rätt att finnas kvar fram till parlamentets nästa konstituerande sammanträde, förutsatt att följande villkor uppfylls: |
| — | Ledamöterna företräder alltjämt minst en femtedel av medlemsstaterna. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 32

Artikel 32

Bildande
  av politiska grupper

Inrättande och upplösning
  av politiska grupper

1.   Ledamöter får bilda grupper efter politisk samhörighet.

1.   Ledamöter får bilda grupper efter politisk samhörighet.

Parlamentet behöver i normala fall inte bedöma gruppledamöters politiska samhörighet. Ledamöter som tillsammans bildar en grupp i enlighet med denna artikel accepterar per definition att de har politisk samhörighet. Endast då de berörda ledamöterna förnekar detta blir det nödvändigt för parlamentet att bedöma om gruppen har bildats i enlighet med arbetsordningens bestämmelser.

Parlamentet behöver i normala fall inte bedöma gruppledamöters politiska samhörighet. Ledamöter som tillsammans bildar en grupp i enlighet med denna artikel accepterar per definition att de har politisk samhörighet. Endast då de berörda ledamöterna förnekar detta blir det nödvändigt för parlamentet att bedöma om gruppen har bildats i enlighet med arbetsordningens bestämmelser.

2.   En politisk grupp ska omfatta ledamöter som valts i minst en fjärdedel av medlemsstaterna. För att bilda en politisk grupp fordras minst 25 ledamöter.

2.   En politisk grupp ska omfatta ledamöter som valts i minst en fjärdedel av medlemsstaterna. För att bilda en politisk grupp fordras minst 25 ledamöter.

3.   Om antalet ledamöter i en grupp är mindre än
  tröskelvärdet
  kan talmannen efter medgivande av talmanskonferensen bevilja gruppen rätt att finnas kvar fram till parlamentets nästa konstituerande sammanträde, förutsatt att följande villkor uppfylls:

3.   Om antalet ledamöter i en grupp är mindre än
  ett av de tröskelvärden som gäller
  kan talmannen efter medgivande av talmanskonferensen bevilja gruppen rätt att finnas kvar fram till parlamentets nästa konstituerande sammanträde, förutsatt att följande villkor uppfylls:

—

Ledamöterna företräder alltjämt minst en femtedel av medlemsstaterna.

| — | Ledamöterna företräder alltjämt minst en femtedel av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Ledamöterna företräder alltjämt minst en femtedel av medlemsstaterna.

| — | Gruppen har funnits i mer än ett år. |
| --- | --- |

—

Gruppen har funnits i mer än ett år.

| — | Gruppen har funnits i mer än ett år. |
| --- | --- |

—

Gruppen har funnits i mer än ett år.

Talmannen ska inte tillämpa det här undantaget om det finns tillräckliga bevis för att anta att det missbrukas.

Talmannen ska inte tillämpa det här undantaget om det finns tillräckliga bevis för att anta att det missbrukas.

4.   En ledamot får inte tillhöra flera än en politisk grupp.

4.   En ledamot får inte tillhöra flera än en politisk grupp.

5.   Bildandet av en politisk grupp ska anmälas till talmannen. Anmälan ska omfatta gruppens namn och namnen på dess medlemmar och dess ledning.

5.   Bildandet av en politisk grupp ska anmälas till talmannen. Anmälan ska omfatta gruppens namn och namnen på dess medlemmar och dess ledning.
  Anmälan ska undertecknas av gruppens samtliga medlemmar.

6.   Anmälan ska
  offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning
  .

6.   Anmälan ska
  fogas som bilaga till protokollet från den sammanträdesperiod då den politiska gruppens inrättande tillkännagavs
  .

6a.
     
  Talmannen ska i kammaren tillkännage inrättandet av politiska grupper. Sådana tillkännagivanden ska ha retroaktiv rättslig verkan och gälla från den tidpunkt då gruppen anmälde till talmannen att den inrättats i enlighet med bestämmelserna i denna artikel.

Talmannen ska även tillkännage upplösning av politiska grupper i kammaren. Sådana tillkännagivanden får rättslig verkan dagen efter det att förutsättningarna för den politiska gruppens existens upphört att föreligga.

Ändringar 30 och 461

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 33

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 33 | Artikel 33 |
| De politiska gruppernas verksamhet och rättsliga ställning | De politiska gruppernas verksamhet och rättsliga ställning |
| 1.   De politiska grupperna ska utföra sina uppgifter inom ramen för unionens verksamhet, även de arbetsuppgifter som tillkommer dem genom arbetsordningen. De politiska grupperna ska inom ramen för generalsekretariatets tjänsteförteckning förfoga över ett sekretariat, administrativa resurser och de anslag som förs in i parlamentets budget. | 1.   De politiska grupperna ska utföra sina uppgifter inom ramen för unionens verksamhet, även de arbetsuppgifter som tillkommer dem genom arbetsordningen. De politiska grupperna ska inom ramen för generalsekretariatets tjänsteförteckning förfoga över ett sekretariat, administrativa resurser och de anslag som förs in i parlamentets budget. |
| | 1a.
     
  Alltid då en ny valperiod inleds ska talmanskonferensen sträva efter att nå enighet om förfaranden för att återspegla parlamentets politiska mångfald i utskotten, delegationerna och de beslutsfattande organen. |
| 2.   Presidiet ska fastställa bestämmelser om hur dessa resurser och anslag ska tillhandahållas, utnyttjas och kontrolleras samt om de härtill hörande delegeringarna av befogenheter att genomföra budgeten. | 2.   Presidiet ska
  , med beaktande av eventuella förslag från talmanskonferensen,
  fastställa bestämmelser om hur dessa resurser och anslag ska tillhandahållas, utnyttjas och kontrolleras samt om de härtill hörande delegeringarna av befogenheter att genomföra budgeten
  och om konsekvenserna ifall reglerna inte respekteras
  . |
| 3.   I de bestämmelserna ska anges de administrativa och ekonomiska konsekvenserna i händelse av att en politisk grupp upplöses. | 3.   I de bestämmelserna ska anges de administrativa och ekonomiska konsekvenserna i händelse av att en politisk grupp upplöses. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 33

Artikel 33

De politiska gruppernas verksamhet och rättsliga ställning

De politiska gruppernas verksamhet och rättsliga ställning

1.   De politiska grupperna ska utföra sina uppgifter inom ramen för unionens verksamhet, även de arbetsuppgifter som tillkommer dem genom arbetsordningen. De politiska grupperna ska inom ramen för generalsekretariatets tjänsteförteckning förfoga över ett sekretariat, administrativa resurser och de anslag som förs in i parlamentets budget.

1.   De politiska grupperna ska utföra sina uppgifter inom ramen för unionens verksamhet, även de arbetsuppgifter som tillkommer dem genom arbetsordningen. De politiska grupperna ska inom ramen för generalsekretariatets tjänsteförteckning förfoga över ett sekretariat, administrativa resurser och de anslag som förs in i parlamentets budget.

1a.
     
  Alltid då en ny valperiod inleds ska talmanskonferensen sträva efter att nå enighet om förfaranden för att återspegla parlamentets politiska mångfald i utskotten, delegationerna och de beslutsfattande organen.

2.   Presidiet ska fastställa bestämmelser om hur dessa resurser och anslag ska tillhandahållas, utnyttjas och kontrolleras samt om de härtill hörande delegeringarna av befogenheter att genomföra budgeten.

2.   Presidiet ska
  , med beaktande av eventuella förslag från talmanskonferensen,
  fastställa bestämmelser om hur dessa resurser och anslag ska tillhandahållas, utnyttjas och kontrolleras samt om de härtill hörande delegeringarna av befogenheter att genomföra budgeten
  och om konsekvenserna ifall reglerna inte respekteras
  .

3.   I de bestämmelserna ska anges de administrativa och ekonomiska konsekvenserna i händelse av att en politisk grupp upplöses.

3.   I de bestämmelserna ska anges de administrativa och ekonomiska konsekvenserna i händelse av att en politisk grupp upplöses.

Ändring 31

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 34

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 34 | Artikel 34 |
| Tvärpolitiska grupper | Tvärpolitiska grupper |
| 1.   Enskilda ledamöter får bilda tvärpolitiska grupper eller andra inofficiella grupper med ledamöter, för att informellt utbyta åsikter om särskilda frågor mellan de olika politiska grupperna genom att locka till sig ledamöter från parlamentets olika utskott, och för att främja kontakten mellan ledamöterna och det civila samhället. | 1.   Enskilda ledamöter får bilda tvärpolitiska grupper eller andra inofficiella grupper med ledamöter, för att informellt utbyta åsikter om särskilda frågor mellan de olika politiska grupperna genom att locka till sig ledamöter från parlamentets olika utskott, och för att främja kontakten mellan ledamöterna och det civila samhället. |
| 2.   Sådana grupper får inte delta i verksamhet som skulle kunna leda till att förväxlingar sker med parlamentets eller dess organs officiella verksamhet. De politiska grupperna kan, under förutsättning att villkoren i de bestämmelser om inrättande av tvärpolitiska grupper eller andra inofficiella grupper som antagits av presidiet är uppfyllda, underlätta dessa gruppers verksamhet genom att förse dem med logistiskt stöd. | 2.   
  Full insyn ska medges i
  sådana
  gruppers verksamhet, och dessa
  grupper får inte delta i verksamhet som skulle kunna leda till att förväxlingar sker med parlamentets eller dess organs officiella verksamhet. De politiska grupperna kan, under förutsättning att villkoren i de bestämmelser om inrättande av tvärpolitiska grupper eller andra inofficiella grupper som antagits av presidiet är uppfyllda, underlätta dessa gruppers verksamhet genom att förse dem med logistiskt stöd. |
| Sådana grupper
  ska redogöra för alla bidrag, både ekonomiska och andra (exempelvis sekretariatshjälp), som, om de hade erbjudits ledamöterna personligen, skulle ha uppgetts i enlighet med bilaga I. | 3.
     
  De tvärpolitiska grupperna
  ska
  varje år
  redogöra för alla bidrag, både ekonomiska och andra (exempelvis sekretariatshjälp), som, om de hade erbjudits ledamöterna personligen, skulle ha uppgetts i enlighet med bilaga I. |
| Kvestorerna ska ansvara för att ett register förs över de redogörelser som avses i 
  andra stycket
  . Registret ska offentliggöras på Europaparlamentets webbplats. Kvestorerna ska fastställa närmare bestämmelser och villkor för redogörelserna. | 4.
     Kvestorerna ska ansvara för att ett register förs över de redogörelser som avses i 
  punkt 3
  . Registret ska offentliggöras på Europaparlamentets webbplats. Kvestorerna ska fastställa närmare bestämmelser och villkor för redogörelserna
  och säkerställa att denna artikel verkligen genomförs
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 34

Artikel 34

Tvärpolitiska grupper

Tvärpolitiska grupper

1.   Enskilda ledamöter får bilda tvärpolitiska grupper eller andra inofficiella grupper med ledamöter, för att informellt utbyta åsikter om särskilda frågor mellan de olika politiska grupperna genom att locka till sig ledamöter från parlamentets olika utskott, och för att främja kontakten mellan ledamöterna och det civila samhället.

1.   Enskilda ledamöter får bilda tvärpolitiska grupper eller andra inofficiella grupper med ledamöter, för att informellt utbyta åsikter om särskilda frågor mellan de olika politiska grupperna genom att locka till sig ledamöter från parlamentets olika utskott, och för att främja kontakten mellan ledamöterna och det civila samhället.

2.   Sådana grupper får inte delta i verksamhet som skulle kunna leda till att förväxlingar sker med parlamentets eller dess organs officiella verksamhet. De politiska grupperna kan, under förutsättning att villkoren i de bestämmelser om inrättande av tvärpolitiska grupper eller andra inofficiella grupper som antagits av presidiet är uppfyllda, underlätta dessa gruppers verksamhet genom att förse dem med logistiskt stöd.

2.   
  Full insyn ska medges i
  sådana
  gruppers verksamhet, och dessa
  grupper får inte delta i verksamhet som skulle kunna leda till att förväxlingar sker med parlamentets eller dess organs officiella verksamhet. De politiska grupperna kan, under förutsättning att villkoren i de bestämmelser om inrättande av tvärpolitiska grupper eller andra inofficiella grupper som antagits av presidiet är uppfyllda, underlätta dessa gruppers verksamhet genom att förse dem med logistiskt stöd.

Sådana grupper
  ska redogöra för alla bidrag, både ekonomiska och andra (exempelvis sekretariatshjälp), som, om de hade erbjudits ledamöterna personligen, skulle ha uppgetts i enlighet med bilaga I.

3.
     
  De tvärpolitiska grupperna
  ska
  varje år
  redogöra för alla bidrag, både ekonomiska och andra (exempelvis sekretariatshjälp), som, om de hade erbjudits ledamöterna personligen, skulle ha uppgetts i enlighet med bilaga I.

Kvestorerna ska ansvara för att ett register förs över de redogörelser som avses i 
  andra stycket
  . Registret ska offentliggöras på Europaparlamentets webbplats. Kvestorerna ska fastställa närmare bestämmelser och villkor för redogörelserna.

4.
     Kvestorerna ska ansvara för att ett register förs över de redogörelser som avses i 
  punkt 3
  . Registret ska offentliggöras på Europaparlamentets webbplats. Kvestorerna ska fastställa närmare bestämmelser och villkor för redogörelserna
  och säkerställa att denna artikel verkligen genomförs
  .

Ändring 32

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| LAGSTIFTNINGS- OCH BUDGETFÖRFARANDEN SAMT ANDRA FÖRFARANDEN | LAGSTIFTNINGS- OCH BUDGETFÖRFARANDEN
  , FÖRFARANDE FÖR ANSVARSFRIHETSBEVILJANDE
  SAMT ANDRA FÖRFARANDEN |

Nuvarande lydelse

Ändring

LAGSTIFTNINGS- OCH BUDGETFÖRFARANDEN SAMT ANDRA FÖRFARANDEN

LAGSTIFTNINGS- OCH BUDGETFÖRFARANDEN
  , FÖRFARANDE FÖR ANSVARSFRIHETSBEVILJANDE
  SAMT ANDRA FÖRFARANDEN

Ändring 33

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 37

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 37 | Artikel 37 |
| Kommissionens arbetsprogram | Årlig programplanering |
| 1.   Parlamentet ska tillsammans med kommissionen och rådet utforma Europeiska unionens lagstiftningsprogram. | 1.   Parlamentet ska tillsammans med kommissionen och rådet utforma Europeiska unionens lagstiftningsprogram. |
| Parlamentet och kommissionen ska samarbeta under förberedelserna av kommissionens arbetsprogram – som är kommissionens bidrag till unionens årliga och fleråriga programplanering – i enlighet med den tidsplan och de närmare föreskrifter som de två institutionerna kommit överens om
  och som fogas som bilaga till arbetsordningen

   (8). | Parlamentet och kommissionen ska samarbeta under förberedelserna av kommissionens arbetsprogram – som är kommissionens bidrag till unionens årliga och fleråriga programplanering – i enlighet med den tidsplan och de närmare föreskrifter som de två institutionerna kommit överens om (8). |
| | 1a.
     
  När kommissionens arbetsprogram har antagits kommer parlamentet, rådet och kommissionen att enligt punkt 7 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning

   (8a)

  föra en diskussion och enas om en gemensam förklaring om en årlig interinstitutionell programplanering med allmänna mål och prioriteringar. |
| | Innan förhandlingar inleds med rådet och kommissionen om den gemensamma förklaringen ska talmannen diskutera med talmanskonferensen och utskottsordförandekonferensen om parlamentets allmänna mål och prioriteringar. |
| | Talmanskonferensen ska ge sitt godkännande innan talmannen undertecknar den gemensamma förklaringen. |
| 2.
     
  Vid brådskande och oförutsedda omständigheter har en institution rätt att på eget initiativ, och i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i fördragen, föreslå lagstiftningsåtgärder utöver dem som föreslås i kommissionens arbetsprogram. | |
| 3.   Talmannen ska översända
  den
  av parlamentet antagna
  resolutionen
  till de andra institutionerna som deltar i Europeiska unionens lagstiftningsförfaranden och till medlemsstaternas parlament. | 3.   Talmannen ska översända
  alla
  av parlamentet antagna
  resolutioner om lagstiftningsplanering och lagstiftningsprioriteringar
  till de andra institutionerna som deltar i Europeiska unionens lagstiftningsförfaranden och till medlemsstaternas parlament. |
| Talmannen ska uppmana rådet att yttra sig över kommissionens arbetsprogram samt över parlamentets resolution. | |
| 4.
     
  Om en av institutionerna inte kan följa den fastställda tidsplanen ska den uppmanas att underrätta de andra institutionerna om skälen till förseningen och att föreslå en ny tidsplan. | |
| | 4a.
     
  Om kommissionen avser att dra tillbaka ett förslag ska ansvarig kommissionsledamot bjudas in av det ansvariga utskottet till ett möte för att diskutera denna avsikt. Rådets ordförandeskap kan också bjudas in till ett sådant möte. Om det ansvariga utskottet inte accepterar avsikten att dra tillbaka ett förslag, kan det uppmana kommissionen att göra ett uttalande till parlamentet. Artikel 123 ska tillämpas. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 37

Artikel 37

Kommissionens arbetsprogram

Årlig programplanering

1.   Parlamentet ska tillsammans med kommissionen och rådet utforma Europeiska unionens lagstiftningsprogram.

1.   Parlamentet ska tillsammans med kommissionen och rådet utforma Europeiska unionens lagstiftningsprogram.

Parlamentet och kommissionen ska samarbeta under förberedelserna av kommissionens arbetsprogram – som är kommissionens bidrag till unionens årliga och fleråriga programplanering – i enlighet med den tidsplan och de närmare föreskrifter som de två institutionerna kommit överens om
  och som fogas som bilaga till arbetsordningen

   (8).

Parlamentet och kommissionen ska samarbeta under förberedelserna av kommissionens arbetsprogram – som är kommissionens bidrag till unionens årliga och fleråriga programplanering – i enlighet med den tidsplan och de närmare föreskrifter som de två institutionerna kommit överens om (8).

1a.
     
  När kommissionens arbetsprogram har antagits kommer parlamentet, rådet och kommissionen att enligt punkt 7 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning

   (8a)

  föra en diskussion och enas om en gemensam förklaring om en årlig interinstitutionell programplanering med allmänna mål och prioriteringar.

Innan förhandlingar inleds med rådet och kommissionen om den gemensamma förklaringen ska talmannen diskutera med talmanskonferensen och utskottsordförandekonferensen om parlamentets allmänna mål och prioriteringar.

Talmanskonferensen ska ge sitt godkännande innan talmannen undertecknar den gemensamma förklaringen.

2.
     
  Vid brådskande och oförutsedda omständigheter har en institution rätt att på eget initiativ, och i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i fördragen, föreslå lagstiftningsåtgärder utöver dem som föreslås i kommissionens arbetsprogram.

3.   Talmannen ska översända
  den
  av parlamentet antagna
  resolutionen
  till de andra institutionerna som deltar i Europeiska unionens lagstiftningsförfaranden och till medlemsstaternas parlament.

3.   Talmannen ska översända
  alla
  av parlamentet antagna
  resolutioner om lagstiftningsplanering och lagstiftningsprioriteringar
  till de andra institutionerna som deltar i Europeiska unionens lagstiftningsförfaranden och till medlemsstaternas parlament.

Talmannen ska uppmana rådet att yttra sig över kommissionens arbetsprogram samt över parlamentets resolution.

4.
     
  Om en av institutionerna inte kan följa den fastställda tidsplanen ska den uppmanas att underrätta de andra institutionerna om skälen till förseningen och att föreslå en ny tidsplan.

4a.
     
  Om kommissionen avser att dra tillbaka ett förslag ska ansvarig kommissionsledamot bjudas in av det ansvariga utskottet till ett möte för att diskutera denna avsikt. Rådets ordförandeskap kan också bjudas in till ett sådant möte. Om det ansvariga utskottet inte accepterar avsikten att dra tillbaka ett förslag, kan det uppmana kommissionen att göra ett uttalande till parlamentet. Artikel 123 ska tillämpas.

Ändring 34

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 38

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 38 | Artikel 38 |
| Respekt för
  Europeiska unionens stadga om
  de grundläggande rättigheterna | Respekt för de grundläggande rättigheterna |
| 1.   Parlamentet ska i all sin verksamhet till fullo respektera de
  grundläggande rättigheterna i
  Europeiska
  unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  . | 1.   Parlamentet ska i all sin verksamhet till fullo respektera de
  rättigheter, friheter och principer som erkänns
  i 
  artikel 6 i fördraget om
  Europeiska
  unionen och de värden som stadfästs i artikel 2 i det fördraget
  . |
| Parlamentet ska även till fullo respektera rättigheterna och principerna i artiklarna 2, 6.2 och 6.3 i fördraget om Europeiska unionen. | |
| 2.   Om det utskott som är ansvarigt för ärendet, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter anser att ett förslag till lagstiftningsakt eller delar av det strider mot
  rättigheterna i
  Europeiska unionens
  stadga om de
  grundläggande
  rättigheterna
  ska ärendet på deras begäran hänvisas till utskottet med ansvar för
  tolkningen
  av
  stadgan. Yttrandet från det utskottet ska som bilaga bifogas betänkandet från det utskott som är ansvarigt för ärendet
  . | 2.   Om det utskott som är ansvarigt för ärendet, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter anser att ett förslag till lagstiftningsakt eller delar av det strider mot Europeiska unionens grundläggande
  rättigheter
  ska ärendet på deras begäran hänvisas till utskottet med ansvar för
  skydd
  av
  grundläggande rättigheter
  . |
| | 2a.
     
  Denna begäran ska lämnas in inom fyra arbetsveckor efter tillkännagivandet i kammaren av att ärendet hänvisats till ett utskott. |
| | 2b.
     
  Yttrandet från det utskott som ansvarar för skyddet av grundläggande rättigheter ska bifogas som bilaga till betänkandet från det utskott som är ansvarigt för ärendet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 38

Artikel 38

Respekt för
  Europeiska unionens stadga om
  de grundläggande rättigheterna

Respekt för de grundläggande rättigheterna

1.   Parlamentet ska i all sin verksamhet till fullo respektera de
  grundläggande rättigheterna i
  Europeiska
  unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  .

1.   Parlamentet ska i all sin verksamhet till fullo respektera de
  rättigheter, friheter och principer som erkänns
  i 
  artikel 6 i fördraget om
  Europeiska
  unionen och de värden som stadfästs i artikel 2 i det fördraget
  .

Parlamentet ska även till fullo respektera rättigheterna och principerna i artiklarna 2, 6.2 och 6.3 i fördraget om Europeiska unionen.

2.   Om det utskott som är ansvarigt för ärendet, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter anser att ett förslag till lagstiftningsakt eller delar av det strider mot
  rättigheterna i
  Europeiska unionens
  stadga om de
  grundläggande
  rättigheterna
  ska ärendet på deras begäran hänvisas till utskottet med ansvar för
  tolkningen
  av
  stadgan. Yttrandet från det utskottet ska som bilaga bifogas betänkandet från det utskott som är ansvarigt för ärendet
  .

2.   Om det utskott som är ansvarigt för ärendet, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter anser att ett förslag till lagstiftningsakt eller delar av det strider mot Europeiska unionens grundläggande
  rättigheter
  ska ärendet på deras begäran hänvisas till utskottet med ansvar för
  skydd
  av
  grundläggande rättigheter
  .

2a.
     
  Denna begäran ska lämnas in inom fyra arbetsveckor efter tillkännagivandet i kammaren av att ärendet hänvisats till ett utskott.

2b.
     
  Yttrandet från det utskott som ansvarar för skyddet av grundläggande rättigheter ska bifogas som bilaga till betänkandet från det utskott som är ansvarigt för ärendet.

Ändring 36

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 39

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 39 | Artikel 39 |
| Kontroll av den rättsliga grunden | Kontroll av den rättsliga grunden |
| 1.   Innan förslag till
  lagstiftningsakter och andra texter som avser lagstiftning
  behandlas, ska det utskott som är ansvarigt för ärendet först göra en kontroll av den rättsliga grund som valts. | 1.   Innan förslag till
  rättsligt bindande akter
  behandlas, ska det utskott som är ansvarigt för ärendet först göra en kontroll av den rättsliga grund som valts. |
| 2.   Om det utskottet anser att den rättsliga grunden är inkorrekt eller olämplig – inbegripet kontroll i enlighet med artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen – ska det begära att utskottet med ansvar för rättsliga frågor yttrar sig. | 2.   Om det utskottet anser att den rättsliga grunden är inkorrekt eller olämplig – inbegripet kontroll i enlighet med artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen – ska det begära att utskottet med ansvar för rättsliga frågor yttrar sig. |
| 3.   Utskottet med ansvar för rättsliga frågor kan också på eget initiativ behandla frågor som rör den rättsliga grunden
  för förslag till lagstiftningsakter
  . I så fall ska det utskott som är ansvarigt för ärendet underrättas. | 3.   Utskottet med ansvar för rättsliga frågor kan också på eget initiativ
  i varje skede av lagstiftningsförfarandet
  behandla frågor som rör den rättsliga grunden. I så fall ska det utskott som är ansvarigt för ärendet underrättas. |
| 4.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att den rättsliga grunden är inkorrekt eller olämplig, ska det underrätta parlamentet om sina slutsatser. Parlamentet ska rösta om dessa slutsatser innan det röstar om innehållet i förslaget. | 4.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor
  , om lämpligt efter att ha utbytt åsikter med rådet och kommissionen i enlighet med de förfaranden som överenskommits på interinstitutionell nivå

   (1a)

  ,
  anser att den rättsliga grunden är inkorrekt eller olämplig, ska det underrätta parlamentet om sina slutsatser. Parlamentet ska
  , utan att det påverkar tillämpningen av artikel 63,
  rösta om dessa slutsatser innan det röstar om innehållet i förslaget. |
| 5.   Ändringsförslag som läggs fram i parlamentet i syfte att ändra den rättsliga grunden
  för ett förslag till lagstiftningsakt
  är tillåtliga endast om det utskott som är ansvarigt för ärendet eller utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att den rättsliga grunden är inkorrekt eller olämplig. | 5.   Ändringsförslag som läggs fram i parlamentet i syfte att ändra den rättsliga grunden är tillåtliga endast om det utskott som är ansvarigt för ärendet eller utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att den rättsliga grunden är inkorrekt eller olämplig. |
| 6.
     
  Om kommissionen inte är villig att ändra sitt förslag i överensstämmelse med den rättsliga grund som parlamentet har godkänt, kan föredraganden eller ordföranden i utskottet med ansvar för rättsliga frågor eller i det utskott som är ansvarigt för ärendet föreslå att omröstningen om innehållet i förslaget ska skjutas upp till ett senare sammanträde. | |
| |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 39

Artikel 39

Kontroll av den rättsliga grunden

Kontroll av den rättsliga grunden

1.   Innan förslag till
  lagstiftningsakter och andra texter som avser lagstiftning
  behandlas, ska det utskott som är ansvarigt för ärendet först göra en kontroll av den rättsliga grund som valts.

1.   Innan förslag till
  rättsligt bindande akter
  behandlas, ska det utskott som är ansvarigt för ärendet först göra en kontroll av den rättsliga grund som valts.

2.   Om det utskottet anser att den rättsliga grunden är inkorrekt eller olämplig – inbegripet kontroll i enlighet med artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen – ska det begära att utskottet med ansvar för rättsliga frågor yttrar sig.

2.   Om det utskottet anser att den rättsliga grunden är inkorrekt eller olämplig – inbegripet kontroll i enlighet med artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen – ska det begära att utskottet med ansvar för rättsliga frågor yttrar sig.

3.   Utskottet med ansvar för rättsliga frågor kan också på eget initiativ behandla frågor som rör den rättsliga grunden
  för förslag till lagstiftningsakter
  . I så fall ska det utskott som är ansvarigt för ärendet underrättas.

3.   Utskottet med ansvar för rättsliga frågor kan också på eget initiativ
  i varje skede av lagstiftningsförfarandet
  behandla frågor som rör den rättsliga grunden. I så fall ska det utskott som är ansvarigt för ärendet underrättas.

4.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att den rättsliga grunden är inkorrekt eller olämplig, ska det underrätta parlamentet om sina slutsatser. Parlamentet ska rösta om dessa slutsatser innan det röstar om innehållet i förslaget.

4.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor
  , om lämpligt efter att ha utbytt åsikter med rådet och kommissionen i enlighet med de förfaranden som överenskommits på interinstitutionell nivå

   (1a)

  ,
  anser att den rättsliga grunden är inkorrekt eller olämplig, ska det underrätta parlamentet om sina slutsatser. Parlamentet ska
  , utan att det påverkar tillämpningen av artikel 63,
  rösta om dessa slutsatser innan det röstar om innehållet i förslaget.

5.   Ändringsförslag som läggs fram i parlamentet i syfte att ändra den rättsliga grunden
  för ett förslag till lagstiftningsakt
  är tillåtliga endast om det utskott som är ansvarigt för ärendet eller utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att den rättsliga grunden är inkorrekt eller olämplig.

5.   Ändringsförslag som läggs fram i parlamentet i syfte att ändra den rättsliga grunden är tillåtliga endast om det utskott som är ansvarigt för ärendet eller utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att den rättsliga grunden är inkorrekt eller olämplig.

6.
     
  Om kommissionen inte är villig att ändra sitt förslag i överensstämmelse med den rättsliga grund som parlamentet har godkänt, kan föredraganden eller ordföranden i utskottet med ansvar för rättsliga frågor eller i det utskott som är ansvarigt för ärendet föreslå att omröstningen om innehållet i förslaget ska skjutas upp till ett senare sammanträde.

Ändring 37

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 40

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 40 | Artikel 40 |
| Delegering av lagstiftningsbefogenhet | Delegering av lagstiftningsbefogenhet
  och tilldelning av genomförandebefogenheter |
| 1.   När parlamentet granskar ett förslag till lagstiftningsakt som delegerar befogenhet till kommissionen i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska det ägna särskild uppmärksamhet åt delegeringens mål, innehåll, omfattning och varaktighet samt åt de villkor som delegeringen omfattas av. | 1.   När parlamentet granskar ett förslag till lagstiftningsakt som delegerar befogenhet till kommissionen i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska det ägna särskild uppmärksamhet åt delegeringens mål, innehåll, omfattning och varaktighet samt åt de villkor som delegeringen omfattas av. |
| | 1a.
     
  När parlamentet granskar ett förslag till lagstiftningsakt som tilldelar genomförandebefogenheter enligt artikel 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ska parlamentet ägna särskild uppmärksamhet åt det faktum att kommissionen, när den utövar en genomförandebefogenhet, varken får ändra eller komplettera lagstiftningsakten, inte ens avseende icke väsentliga delar. |
| 2.   Det utskott som är ansvarigt för ärendet får när som helst begära ett yttrande av det utskott som ansvarar för tolkning och tillämpning av unionslagstiftningen. | 2.   Det utskott som är ansvarigt för ärendet får när som helst begära ett yttrande av det utskott som ansvarar för tolkning och tillämpning av unionslagstiftningen. |
| 3.   Det utskott som ansvarar för tolkning och tillämpning av unionslagstiftningen får också på eget initiativ ta upp frågor som rör delegering av lagstiftningsbefogenhet. I så fall ska det utskott som är ansvarigt för ärendet underrättas. | 3.   Det utskott som ansvarar för tolkning och tillämpning av unionslagstiftningen får också på eget initiativ ta upp frågor som rör delegering av lagstiftningsbefogenhet
  och tilldelning av genomförandebefogenheter
  . I så fall ska det utskott som är ansvarigt för ärendet underrättas. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 40

Artikel 40

Delegering av lagstiftningsbefogenhet

Delegering av lagstiftningsbefogenhet
  och tilldelning av genomförandebefogenheter

1.   När parlamentet granskar ett förslag till lagstiftningsakt som delegerar befogenhet till kommissionen i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska det ägna särskild uppmärksamhet åt delegeringens mål, innehåll, omfattning och varaktighet samt åt de villkor som delegeringen omfattas av.

1.   När parlamentet granskar ett förslag till lagstiftningsakt som delegerar befogenhet till kommissionen i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska det ägna särskild uppmärksamhet åt delegeringens mål, innehåll, omfattning och varaktighet samt åt de villkor som delegeringen omfattas av.

1a.
     
  När parlamentet granskar ett förslag till lagstiftningsakt som tilldelar genomförandebefogenheter enligt artikel 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ska parlamentet ägna särskild uppmärksamhet åt det faktum att kommissionen, när den utövar en genomförandebefogenhet, varken får ändra eller komplettera lagstiftningsakten, inte ens avseende icke väsentliga delar.

2.   Det utskott som är ansvarigt för ärendet får när som helst begära ett yttrande av det utskott som ansvarar för tolkning och tillämpning av unionslagstiftningen.

2.   Det utskott som är ansvarigt för ärendet får när som helst begära ett yttrande av det utskott som ansvarar för tolkning och tillämpning av unionslagstiftningen.

3.   Det utskott som ansvarar för tolkning och tillämpning av unionslagstiftningen får också på eget initiativ ta upp frågor som rör delegering av lagstiftningsbefogenhet. I så fall ska det utskott som är ansvarigt för ärendet underrättas.

3.   Det utskott som ansvarar för tolkning och tillämpning av unionslagstiftningen får också på eget initiativ ta upp frågor som rör delegering av lagstiftningsbefogenhet
  och tilldelning av genomförandebefogenheter
  . I så fall ska det utskott som är ansvarigt för ärendet underrättas.

Ändring 38

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 41

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 41 | Artikel 41 |
| Kontroll av ekonomisk förenlighet | Kontroll av ekonomisk förenlighet |
| 1.   
  Har
  ett förslag till
  lagstiftningsakt
  ekonomiska konsekvenser ska parlamentet fastställa om tillräckliga finansiella medel har föreslagits. | 1.   
  Om
  ett förslag till
  en rättsligt bindande akt har
  ekonomiska konsekvenser ska parlamentet fastställa om tillräckliga finansiella medel har föreslagits. |
| 2.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 47 ska det
  utskott som är ansvarigt för ärendet kontrollera
  om
  ett förslag till
  lagstiftningsakt och alla övriga handlingar som avser lagstiftning
  är ekonomiskt
  förenliga
  med den fleråriga budgetramen. | 2.   
  Det
  utskott som är ansvarigt för ärendet
  ska
  kontrollera
  att
  ett förslag till
  en rättsligt bindande akt
  är ekonomiskt
  förenligt
  med
  förordningen om
  den fleråriga budgetramen. |
| 3.   Om det utskott som är ansvarigt för ärendet ändrar några uppgifter i anslagstilldelningen i den berörda rättsakten ska det begära att utskottet med ansvar för budgetfrågor yttrar sig. | 3.   Om det utskott som är ansvarigt för ärendet ändrar några uppgifter i anslagstilldelningen i den berörda rättsakten ska det begära att utskottet med ansvar för budgetfrågor yttrar sig. |
| 4.   Utskottet med ansvar för budgetfrågor
  kan
  även på eget initiativ behandla frågor som rör den ekonomiska förenligheten av
  ett
  förslag till
  lagstiftningsakter
  . I så fall ska det utskott som är ansvarigt för ärendet underrättas. | 4.   Utskottet med ansvar för budgetfrågor kan även på eget initiativ behandla frågor som rör den ekonomiska förenligheten av förslag till
  rättsligt bindande akter
  . I så fall ska det utskott som är ansvarigt för ärendet underrättas. |
| 5.   Om utskottet med ansvar för budgetfrågor anser att förslaget inte är ekonomiskt förenligt, ska det översända sina slutsatser till parlamentet
  som ska låta dessa gå till omröstning
  . | 5.   Om utskottet med ansvar för budgetfrågor anser att förslaget inte är ekonomiskt förenligt, ska det översända sina slutsatser till parlamentet
  innan parlamentet röstar om förslaget
  . |
| 6.
     
  Parlamentet får med budgetmyndighetens medgivande anta en rättsakt som förklarats oförenlig. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 41

Artikel 41

Kontroll av ekonomisk förenlighet

Kontroll av ekonomisk förenlighet

1.   
  Har
  ett förslag till
  lagstiftningsakt
  ekonomiska konsekvenser ska parlamentet fastställa om tillräckliga finansiella medel har föreslagits.

1.   
  Om
  ett förslag till
  en rättsligt bindande akt har
  ekonomiska konsekvenser ska parlamentet fastställa om tillräckliga finansiella medel har föreslagits.

2.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 47 ska det
  utskott som är ansvarigt för ärendet kontrollera
  om
  ett förslag till
  lagstiftningsakt och alla övriga handlingar som avser lagstiftning
  är ekonomiskt
  förenliga
  med den fleråriga budgetramen.

2.   
  Det
  utskott som är ansvarigt för ärendet
  ska
  kontrollera
  att
  ett förslag till
  en rättsligt bindande akt
  är ekonomiskt
  förenligt
  med
  förordningen om
  den fleråriga budgetramen.

3.   Om det utskott som är ansvarigt för ärendet ändrar några uppgifter i anslagstilldelningen i den berörda rättsakten ska det begära att utskottet med ansvar för budgetfrågor yttrar sig.

3.   Om det utskott som är ansvarigt för ärendet ändrar några uppgifter i anslagstilldelningen i den berörda rättsakten ska det begära att utskottet med ansvar för budgetfrågor yttrar sig.

4.   Utskottet med ansvar för budgetfrågor
  kan
  även på eget initiativ behandla frågor som rör den ekonomiska förenligheten av
  ett
  förslag till
  lagstiftningsakter
  . I så fall ska det utskott som är ansvarigt för ärendet underrättas.

4.   Utskottet med ansvar för budgetfrågor kan även på eget initiativ behandla frågor som rör den ekonomiska förenligheten av förslag till
  rättsligt bindande akter
  . I så fall ska det utskott som är ansvarigt för ärendet underrättas.

5.   Om utskottet med ansvar för budgetfrågor anser att förslaget inte är ekonomiskt förenligt, ska det översända sina slutsatser till parlamentet
  som ska låta dessa gå till omröstning
  .

5.   Om utskottet med ansvar för budgetfrågor anser att förslaget inte är ekonomiskt förenligt, ska det översända sina slutsatser till parlamentet
  innan parlamentet röstar om förslaget
  .

6.
     
  Parlamentet får med budgetmyndighetens medgivande anta en rättsakt som förklarats oförenlig.

Ändring 39

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 42

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 42 | Artikel 42 |
| Kontroll av respekten för
  subsidiaritetsprincipen | Kontroll av respekten för
  subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna |
| 1.   Vid behandlingen av ett förslag till lagstiftningsakt ska parlamentet särskilt kontrollera att förslaget till rättsakt respekterar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. | 1.   Vid behandlingen av ett förslag till lagstiftningsakt ska parlamentet särskilt kontrollera att förslaget till rättsakt respekterar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| 2.   Utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen får besluta att utarbeta rekommendationer till det ansvariga utskottet avseende ett förslag till lagstiftningsakt. | 2.   
  Endast
  utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen får besluta att utarbeta rekommendationer till det ansvariga utskottet avseende ett förslag till lagstiftningsakt. |
| 3.
     
  Om ett nationellt parlament lämnar ett motiverat yttrande till talmannen i enlighet med artikel 3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen och artikel 6 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska detta yttrande hänvisas till det utskott som är ansvarigt för ärendet och för kännedom vidarebefordras till utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen. | |
| 4.   Utom i de brådskande fall som avses i artikel 4 i 
  protokollet
  om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen får det utskott som är ansvarigt för ärendet inte företa slutomröstning före utgången av den frist på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i 
  protokollet
  om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. | 4.   Utom i de brådskande fall som avses i artikel 4 i 
  protokoll nr 1
  om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen får det utskott som är ansvarigt för ärendet inte företa slutomröstning före utgången av den frist på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i 
  protokoll nr 2
  om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| | 4a.
     
  Om ett nationellt parlament lämnar ett motiverat yttrande till talmannen i enlighet med artikel 3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen ska detta yttrande hänvisas till det utskott som är ansvarigt för ärendet och för kännedom vidarebefordras till utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen. |
| 5.   Om minst en tredjedel av det totala antal röster som tilldelats de nationella parlamenten står bakom motiverade yttranden om att ett förslag till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen eller en fjärdedel för ett förslag till lagstiftningsakt som lagts fram på grundval av artikel 76 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, får parlamentet inte fatta beslut förrän förslagsställaren har redogjort för hur denne avser att gå vidare i ärendet. | 5.   Om minst en tredjedel av det totala antal röster som tilldelats de nationella parlamenten står bakom motiverade yttranden om att ett förslag till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen eller en fjärdedel för ett förslag till lagstiftningsakt som lagts fram på grundval av artikel 76 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, får parlamentet inte fatta beslut förrän förslagsställaren har redogjort för hur denne avser att gå vidare i ärendet. |
| 6.   Om, inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet, minst en enkel majoritet av de röster som tilldelats de nationella parlamenten står bakom motiverade yttranden om att ett förslag till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen får det utskott som är ansvarigt för ärendet, efter att ha beaktat de motiverade yttranden som inkommit från de nationella parlamenten och kommissionen och efter att ha hört utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen, antingen rekommendera att parlamentet förkastar förslaget på grund av åsidosättande av subsidiaritetsprincipen eller lägga fram andra rekommendationer för parlamentet, vilka kan inbegripa ändringsförslag som rör respekten för subsidiaritetsprincipen. Yttrandet från utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen ska fogas till dessa rekommendationer. | 6.   Om, inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet, minst en enkel majoritet av de röster som tilldelats de nationella parlamenten står bakom motiverade yttranden om att ett förslag till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen får det utskott som är ansvarigt för ärendet, efter att ha beaktat de motiverade yttranden som inkommit från de nationella parlamenten och kommissionen och efter att ha hört utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen, antingen rekommendera att parlamentet förkastar förslaget på grund av åsidosättande av subsidiaritetsprincipen eller lägga fram andra rekommendationer för parlamentet, vilka kan inbegripa ändringsförslag som rör respekten för subsidiaritetsprincipen. Yttrandet från utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen ska fogas till dessa rekommendationer. |
| Rekommendationen ska läggas fram för parlamentet för debatt och omröstning. Om en rekommendation om att förkasta förslaget antas med en majoritet av de avgivna rösterna ska talmannen förklara förfarandet avslutat. Om parlamentet inte förkastar förslaget ska förfarandet fullföljas, med beaktande av eventuella rekommendationer som antas av parlamentet. | Rekommendationen ska läggas fram för parlamentet för debatt och omröstning. Om en rekommendation om att förkasta förslaget antas med en majoritet av de avgivna rösterna ska talmannen förklara förfarandet avslutat. Om parlamentet inte förkastar förslaget ska förfarandet fullföljas, med beaktande av eventuella rekommendationer som antas av parlamentet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 42

Artikel 42

Kontroll av respekten för
  subsidiaritetsprincipen

Kontroll av respekten för
  subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna

1.   Vid behandlingen av ett förslag till lagstiftningsakt ska parlamentet särskilt kontrollera att förslaget till rättsakt respekterar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

1.   Vid behandlingen av ett förslag till lagstiftningsakt ska parlamentet särskilt kontrollera att förslaget till rättsakt respekterar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

2.   Utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen får besluta att utarbeta rekommendationer till det ansvariga utskottet avseende ett förslag till lagstiftningsakt.

2.   
  Endast
  utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen får besluta att utarbeta rekommendationer till det ansvariga utskottet avseende ett förslag till lagstiftningsakt.

3.
     
  Om ett nationellt parlament lämnar ett motiverat yttrande till talmannen i enlighet med artikel 3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen och artikel 6 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska detta yttrande hänvisas till det utskott som är ansvarigt för ärendet och för kännedom vidarebefordras till utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen.

4.   Utom i de brådskande fall som avses i artikel 4 i 
  protokollet
  om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen får det utskott som är ansvarigt för ärendet inte företa slutomröstning före utgången av den frist på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i 
  protokollet
  om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

4.   Utom i de brådskande fall som avses i artikel 4 i 
  protokoll nr 1
  om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen får det utskott som är ansvarigt för ärendet inte företa slutomröstning före utgången av den frist på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i 
  protokoll nr 2
  om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

4a.
     
  Om ett nationellt parlament lämnar ett motiverat yttrande till talmannen i enlighet med artikel 3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen ska detta yttrande hänvisas till det utskott som är ansvarigt för ärendet och för kännedom vidarebefordras till utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen.

5.   Om minst en tredjedel av det totala antal röster som tilldelats de nationella parlamenten står bakom motiverade yttranden om att ett förslag till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen eller en fjärdedel för ett förslag till lagstiftningsakt som lagts fram på grundval av artikel 76 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, får parlamentet inte fatta beslut förrän förslagsställaren har redogjort för hur denne avser att gå vidare i ärendet.

5.   Om minst en tredjedel av det totala antal röster som tilldelats de nationella parlamenten står bakom motiverade yttranden om att ett förslag till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen eller en fjärdedel för ett förslag till lagstiftningsakt som lagts fram på grundval av artikel 76 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, får parlamentet inte fatta beslut förrän förslagsställaren har redogjort för hur denne avser att gå vidare i ärendet.

6.   Om, inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet, minst en enkel majoritet av de röster som tilldelats de nationella parlamenten står bakom motiverade yttranden om att ett förslag till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen får det utskott som är ansvarigt för ärendet, efter att ha beaktat de motiverade yttranden som inkommit från de nationella parlamenten och kommissionen och efter att ha hört utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen, antingen rekommendera att parlamentet förkastar förslaget på grund av åsidosättande av subsidiaritetsprincipen eller lägga fram andra rekommendationer för parlamentet, vilka kan inbegripa ändringsförslag som rör respekten för subsidiaritetsprincipen. Yttrandet från utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen ska fogas till dessa rekommendationer.

6.   Om, inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet, minst en enkel majoritet av de röster som tilldelats de nationella parlamenten står bakom motiverade yttranden om att ett förslag till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen får det utskott som är ansvarigt för ärendet, efter att ha beaktat de motiverade yttranden som inkommit från de nationella parlamenten och kommissionen och efter att ha hört utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen, antingen rekommendera att parlamentet förkastar förslaget på grund av åsidosättande av subsidiaritetsprincipen eller lägga fram andra rekommendationer för parlamentet, vilka kan inbegripa ändringsförslag som rör respekten för subsidiaritetsprincipen. Yttrandet från utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen ska fogas till dessa rekommendationer.

Rekommendationen ska läggas fram för parlamentet för debatt och omröstning. Om en rekommendation om att förkasta förslaget antas med en majoritet av de avgivna rösterna ska talmannen förklara förfarandet avslutat. Om parlamentet inte förkastar förslaget ska förfarandet fullföljas, med beaktande av eventuella rekommendationer som antas av parlamentet.

Rekommendationen ska läggas fram för parlamentet för debatt och omröstning. Om en rekommendation om att förkasta förslaget antas med en majoritet av de avgivna rösterna ska talmannen förklara förfarandet avslutat. Om parlamentet inte förkastar förslaget ska förfarandet fullföljas, med beaktande av eventuella rekommendationer som antas av parlamentet.

Ändring 40

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 44

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 44 | Artikel 44 |
| Parlamentets företrädare vid rådsmöten | Parlamentets företrädare vid rådsmöten |
| När rådet inbjuder parlamentet att delta vid ett rådsmöte
  där rådet handlar i sin egenskap av lagstiftare,
  ska talmannen uppdra åt ordföranden för det
  ansvariga utskottet
  , föredraganden eller någon annan ledamot som utsetts av det ansvariga utskottet att företräda parlamentet. | När rådet inbjuder parlamentet att delta vid ett rådsmöte ska talmannen uppdra åt ordföranden för det
  utskott som ansvarar för ärendet
  , föredraganden eller någon annan ledamot som utsetts av det ansvariga utskottet att företräda parlamentet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 44

Artikel 44

Parlamentets företrädare vid rådsmöten

Parlamentets företrädare vid rådsmöten

När rådet inbjuder parlamentet att delta vid ett rådsmöte
  där rådet handlar i sin egenskap av lagstiftare,
  ska talmannen uppdra åt ordföranden för det
  ansvariga utskottet
  , föredraganden eller någon annan ledamot som utsetts av det ansvariga utskottet att företräda parlamentet.

När rådet inbjuder parlamentet att delta vid ett rådsmöte ska talmannen uppdra åt ordföranden för det
  utskott som ansvarar för ärendet
  , föredraganden eller någon annan ledamot som utsetts av det ansvariga utskottet att företräda parlamentet.

Ändring 41

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 45

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 45 | Artikel 45 |
| Parlamentets
  initiativrätt enligt fördragen | Parlamentets
  rätt att lägga fram förslag |
| I fall där fördragen ger parlamentet initiativrätt får det ansvariga utskottet besluta att utarbeta ett initiativbetänkande. | I fall där fördragen ger parlamentet initiativrätt får det ansvariga utskottet besluta att utarbeta ett initiativbetänkande
  i enlighet med artikel 52
  . |
| Betänkandet ska innehålla följande: | Betänkandet ska innehålla följande: |
| a) | Ett resolutionsförslag. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 45

Artikel 45

Parlamentets
  initiativrätt enligt fördragen

Parlamentets
  rätt att lägga fram förslag

I fall där fördragen ger parlamentet initiativrätt får det ansvariga utskottet besluta att utarbeta ett initiativbetänkande.

I fall där fördragen ger parlamentet initiativrätt får det ansvariga utskottet besluta att utarbeta ett initiativbetänkande
  i enlighet med artikel 52
  .

Betänkandet ska innehålla följande:

Betänkandet ska innehålla följande:

a)

Ett resolutionsförslag.

| a) | Ett resolutionsförslag. |
| --- | --- |

a)

Ett resolutionsförslag.

| b) | När det är lämpligt ett förslag till beslut eller
  ett utkast till förslag. |
| --- | --- |

b)

När det är lämpligt ett förslag till beslut eller
  ett utkast till förslag.

| b) | Ett utkast till förslag. |
| --- | --- |

b)

Ett utkast till förslag.

| c) | En motivering med, när det är lämpligt, en finansieringsöversikt. |
| --- | --- |

c)

En motivering med, när det är lämpligt, en finansieringsöversikt.

| c) | En motivering med, när det är lämpligt, en finansieringsöversikt. |
| --- | --- |

c)

En motivering med, när det är lämpligt, en finansieringsöversikt.

Om parlamentets antagande av en rättsakt kräver godkännande från rådet och yttrande eller godkännande från kommissionen får parlamentet, efter omröstningen om den föreslagna rättsakten och på förslag från föredraganden, besluta att skjuta upp omröstningen om resolutionsförslaget fram till det att rådet eller kommissionen har framfört sin ståndpunkt.

Om parlamentets antagande av en rättsakt kräver godkännande från rådet och yttrande eller godkännande från kommissionen får parlamentet, efter omröstningen om den föreslagna rättsakten och på förslag från föredraganden, besluta att skjuta upp omröstningen om resolutionsförslaget fram till det att rådet eller kommissionen har framfört sin ståndpunkt.

Ändring 42

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 46

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 46 | Artikel 46 |
| Initiativ enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt | Uppmaningar till kommissionen om att lägga fram förslag |
| 1.   Parlamentet får enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anmoda kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag om att anta nya eller ändra befintliga rättsakter genom att anta en resolution på grundval av det ansvariga utskottets initiativbetänkande som utarbetats i enlighet med artikel 52 i arbetsordningen. Resolutionen ska antas av en majoritet av parlamentets ledamöter vid slutomröstningen. Parlamentet kan samtidigt fastställa en frist för framläggandet av förslaget. | 1.   Parlamentet får enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anmoda kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag om att anta nya eller ändra befintliga rättsakter genom att anta en resolution på grundval av det ansvariga utskottets initiativbetänkande som utarbetats i enlighet med artikel 52 i arbetsordningen. Resolutionen ska antas av en majoritet av parlamentets ledamöter vid slutomröstningen. Parlamentet kan samtidigt fastställa en frist för framläggandet av förslaget. |
| 2.   En ledamot får lägga fram ett förslag till unionsrättsakt inom ramen för parlamentets initiativrätt enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. | 2.   En ledamot får lägga fram ett förslag till unionsrättsakt inom ramen för parlamentets initiativrätt enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| Ett sådant förslag får läggas fram av upp till tio ledamöter. Förslaget ska ange den rättsliga grunden och kan åtföljas av en motivering på högst 150 ord. | Ett sådant förslag får läggas fram
  gemensamt
  av upp till tio ledamöter. Förslaget ska ange den rättsliga grund
  som förslaget baseras på
  och kan åtföljas av en motivering på högst 150 ord. |
| | Förslaget ska inges till talmannen, som ska kontrollera om de rättsliga kraven är uppfyllda. Talmannen får hänvisa förslaget till det utskott som är ansvarigt för den aktuella kontrollen och begära att det avger ett yttrande om huruvida den rättsliga grunden är lämplig. Om talmannen förklarar att förslaget är tillåtligt ska han eller hon tillkännage detta i kammaren och hänvisa förslaget till ansvarigt utskott. |
| | Innan förslaget hänvisas till ansvarigt utskott ska det översättas till de officiella språk som utskottets ordförande bedömer som oundgängliga för en summarisk behandling. |
| | Det ansvariga utskottet ska besluta om den fortsatta behandlingen inom tre månader efter det att förslaget hänvisats till utskottet och efter att ha gett förslagets upphovsmän möjlighet att tala inför utskottet. |
| | Förslagets upphovsmän ska nämnas vid namn i betänkandets titel. |
| 3.
     
  Förslaget ska inges till talmannen, som ska kontrollera om de rättsliga kraven är uppfyllda. Talmannen får hänvisa förslaget till det utskott som är ansvarigt för den aktuella kontrollen och begära att det avger ett yttrande om huruvida den rättsliga grunden är lämplig. Om talmannen förklarar att förslaget är tillåtligt ska denne tillkännage detta i kammaren och hänvisa förslaget till ansvarigt utskott. | |
| Innan förslaget hänvisas till ansvarigt utskott ska det översättas till de officiella språk som utskottets ordförande bedömer som oundgängliga för en summarisk behandling. | |
| Utskottet kan rekommendera talmannen att förslaget ska kunna skrivas på av andra ledamöter som så vill, enligt de villkor och med de tidsfrister som föreskrivs i artikel 136.2, 136.3 och 136.7. | |
| Om förslaget undertecknats av en majoritet av parlamentets ledamöter ska betänkandet om förslaget anses som godkänt av talmanskonferensen. Utskottet ska utarbeta ett betänkande i enlighet med artikel 52 efter att ha hört förslagets upphovsmän. | |
| Om förslaget inte har kunnat undertecknas av andra ledamöter eller inte har undertecknats av en majoritet av parlamentets ledamöter ska det ansvariga utskottet besluta om den fortsatta behandlingen inom tre månader efter det att förslaget hänvisats till utskottet och efter att ha hört förslagets upphovsmän. | |
| Förslagets upphovsmän ska nämnas vid namn i betänkandets titel. | |
| 4.   Parlamentets resolutioner ska ange den relevanta rättsliga grunden och omfatta
  detaljerade
  rekommendationer angående innehållet i förslaget i fråga
  , vilket ska respektera de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen
  . | 4.   Parlamentets resolutioner ska ange den relevanta rättsliga grunden och omfatta rekommendationer angående innehållet i förslaget i fråga. |
| 5.   Om ett förslag har ekonomiska konsekvenser, ska parlamentet ange hur tillräcklig ekonomisk täckning kan garanteras. | 5.   Om ett förslag har ekonomiska konsekvenser, ska parlamentet ange hur tillräcklig ekonomisk täckning kan garanteras. |
| 6.   Ansvarigt utskott ska följa utvecklingen när det gäller varje förslag till
  lagstiftningsakt
  som utarbetas till följd av en särskild uppmaning från parlamentet. | 6.   Ansvarigt utskott ska följa utvecklingen när det gäller varje förslag till
  unionsrättsakt
  som utarbetas till följd av en särskild uppmaning från parlamentet. |
| | 6a.
     
  Utskottsordförandekonferensen ska regelbundet kontrollera huruvida kommissionen efterlever punkt 10 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning, enligt vilken kommissionen inom tre månader ska besvara uppmaningar om framläggande av förslag genom att anta ett särskilt meddelande där de planerade uppföljningsåtgärderna anges. Utskottsordförandekonferensen ska regelbundet rapportera om resultaten av denna kontroll till talmanskonferensen. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 46

Artikel 46

Initiativ enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Uppmaningar till kommissionen om att lägga fram förslag

1.   Parlamentet får enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anmoda kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag om att anta nya eller ändra befintliga rättsakter genom att anta en resolution på grundval av det ansvariga utskottets initiativbetänkande som utarbetats i enlighet med artikel 52 i arbetsordningen. Resolutionen ska antas av en majoritet av parlamentets ledamöter vid slutomröstningen. Parlamentet kan samtidigt fastställa en frist för framläggandet av förslaget.

1.   Parlamentet får enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anmoda kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag om att anta nya eller ändra befintliga rättsakter genom att anta en resolution på grundval av det ansvariga utskottets initiativbetänkande som utarbetats i enlighet med artikel 52 i arbetsordningen. Resolutionen ska antas av en majoritet av parlamentets ledamöter vid slutomröstningen. Parlamentet kan samtidigt fastställa en frist för framläggandet av förslaget.

2.   En ledamot får lägga fram ett förslag till unionsrättsakt inom ramen för parlamentets initiativrätt enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.   En ledamot får lägga fram ett förslag till unionsrättsakt inom ramen för parlamentets initiativrätt enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Ett sådant förslag får läggas fram av upp till tio ledamöter. Förslaget ska ange den rättsliga grunden och kan åtföljas av en motivering på högst 150 ord.

Ett sådant förslag får läggas fram
  gemensamt
  av upp till tio ledamöter. Förslaget ska ange den rättsliga grund
  som förslaget baseras på
  och kan åtföljas av en motivering på högst 150 ord.

Förslaget ska inges till talmannen, som ska kontrollera om de rättsliga kraven är uppfyllda. Talmannen får hänvisa förslaget till det utskott som är ansvarigt för den aktuella kontrollen och begära att det avger ett yttrande om huruvida den rättsliga grunden är lämplig. Om talmannen förklarar att förslaget är tillåtligt ska han eller hon tillkännage detta i kammaren och hänvisa förslaget till ansvarigt utskott.

Innan förslaget hänvisas till ansvarigt utskott ska det översättas till de officiella språk som utskottets ordförande bedömer som oundgängliga för en summarisk behandling.

Det ansvariga utskottet ska besluta om den fortsatta behandlingen inom tre månader efter det att förslaget hänvisats till utskottet och efter att ha gett förslagets upphovsmän möjlighet att tala inför utskottet.

Förslagets upphovsmän ska nämnas vid namn i betänkandets titel.

3.
     
  Förslaget ska inges till talmannen, som ska kontrollera om de rättsliga kraven är uppfyllda. Talmannen får hänvisa förslaget till det utskott som är ansvarigt för den aktuella kontrollen och begära att det avger ett yttrande om huruvida den rättsliga grunden är lämplig. Om talmannen förklarar att förslaget är tillåtligt ska denne tillkännage detta i kammaren och hänvisa förslaget till ansvarigt utskott.

Innan förslaget hänvisas till ansvarigt utskott ska det översättas till de officiella språk som utskottets ordförande bedömer som oundgängliga för en summarisk behandling.

Utskottet kan rekommendera talmannen att förslaget ska kunna skrivas på av andra ledamöter som så vill, enligt de villkor och med de tidsfrister som föreskrivs i artikel 136.2, 136.3 och 136.7.

Om förslaget undertecknats av en majoritet av parlamentets ledamöter ska betänkandet om förslaget anses som godkänt av talmanskonferensen. Utskottet ska utarbeta ett betänkande i enlighet med artikel 52 efter att ha hört förslagets upphovsmän.

Om förslaget inte har kunnat undertecknas av andra ledamöter eller inte har undertecknats av en majoritet av parlamentets ledamöter ska det ansvariga utskottet besluta om den fortsatta behandlingen inom tre månader efter det att förslaget hänvisats till utskottet och efter att ha hört förslagets upphovsmän.

Förslagets upphovsmän ska nämnas vid namn i betänkandets titel.

4.   Parlamentets resolutioner ska ange den relevanta rättsliga grunden och omfatta
  detaljerade
  rekommendationer angående innehållet i förslaget i fråga
  , vilket ska respektera de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen
  .

4.   Parlamentets resolutioner ska ange den relevanta rättsliga grunden och omfatta rekommendationer angående innehållet i förslaget i fråga.

5.   Om ett förslag har ekonomiska konsekvenser, ska parlamentet ange hur tillräcklig ekonomisk täckning kan garanteras.

5.   Om ett förslag har ekonomiska konsekvenser, ska parlamentet ange hur tillräcklig ekonomisk täckning kan garanteras.

6.   Ansvarigt utskott ska följa utvecklingen när det gäller varje förslag till
  lagstiftningsakt
  som utarbetas till följd av en särskild uppmaning från parlamentet.

6.   Ansvarigt utskott ska följa utvecklingen när det gäller varje förslag till
  unionsrättsakt
  som utarbetas till följd av en särskild uppmaning från parlamentet.

6a.
     
  Utskottsordförandekonferensen ska regelbundet kontrollera huruvida kommissionen efterlever punkt 10 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning, enligt vilken kommissionen inom tre månader ska besvara uppmaningar om framläggande av förslag genom att anta ett särskilt meddelande där de planerade uppföljningsåtgärderna anges. Utskottsordförandekonferensen ska regelbundet rapportera om resultaten av denna kontroll till talmanskonferensen.

Ändring 43

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 47

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 47 | Artikel 47 |
| Behandling av
  lagstiftningstexter | Behandling av
  rättsligt bindande akter |
| 1.   Förslag till
  lagstiftningsakter och andra texter som avser lagstiftning
  ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott för behandling. | 1.   Förslag till
  rättsligt bindande akter som mottagits från andra institutioner eller från medlemsstater
  ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott för behandling. |
| I tveksamma fall kan talmannen tillämpa artikel 201.2 innan han eller hon tillkännager i kammaren att texten hänvisats till ansvarigt utskott. | |
| När ett förslag är upptaget i kommissionens arbetsprogram, kan ansvarigt utskott besluta att utse en föredragande som ska följa utarbetandet av förslaget. | |
| När rådet eller kommissionen begär att parlamentet ska yttra sig, ska talmannen vidarebefordra denna begäran till det utskott som ansvarar för behandlingen av förslaget i fråga. | |
| Bestämmelserna om första behandlingen i artiklarna 38-46, 57-63 och 75 ska tillämpas på förslag till lagstiftningsakter, oavsett om det krävs en, två eller tre behandlingar. | |
| | 1a.
     
  I tveksamma fall kan talmannen innan han eller hon tillkännager i kammaren att texten hänvisats till ansvarigt utskott hänvisa frågan om ansvarsområden till talmanskonferensen. Talmanskonferensen ska anta sitt beslut på grundval av en rekommendation från utskottsordförandekonferensen, eller från dess ordförande, i enlighet med artikel 201a.2. |
| | 1b.
     
  Det ansvariga utskottet kan när som helst besluta att utse en föredragande för att följa utarbetandet av ett förslag. Det ska särskilt överväga att göra detta om förslaget finns med i kommissionens arbetsprogram. |
| 2.   
  Rådets ståndpunkter ska hänvisas för behandling till det utskott som var ansvarigt vid första behandlingen. | |
| Bestämmelserna om andra behandlingen i artiklarna 64-69 och 76 ska tillämpas på rådets ståndpunkter. | |
| 3.   
  Under det förlikningsförfarande mellan parlamentet och rådet som följer på andra behandlingen får ingen återförvisning till utskott äga rum. | |
| Bestämmelserna om tredje behandlingen i artiklarna 70, 71 och 72 ska tillämpas vid förlikningsförfarandet. | |
| 4.   
  Artiklarna 49, 50, 53, 59.1, 59.3, 60, 61 och 188 ska inte tillämpas vid andra och tredje behandlingen. | |
| 5.   Om en bestämmelse i arbetsordningen som rör andra och tredje behandlingen strider mot någon annan bestämmelse i arbetsordningen, ska de bestämmelser som rör andra och tredje behandlingen ha företräde. | 5.   Om en bestämmelse i arbetsordningen som rör andra och tredje behandlingen strider mot någon annan bestämmelse i arbetsordningen, ska de bestämmelser som rör andra och tredje behandlingen ha företräde. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 47

Artikel 47

Behandling av
  lagstiftningstexter

Behandling av
  rättsligt bindande akter

1.   Förslag till
  lagstiftningsakter och andra texter som avser lagstiftning
  ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott för behandling.

1.   Förslag till
  rättsligt bindande akter som mottagits från andra institutioner eller från medlemsstater
  ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott för behandling.

I tveksamma fall kan talmannen tillämpa artikel 201.2 innan han eller hon tillkännager i kammaren att texten hänvisats till ansvarigt utskott.

När ett förslag är upptaget i kommissionens arbetsprogram, kan ansvarigt utskott besluta att utse en föredragande som ska följa utarbetandet av förslaget.

När rådet eller kommissionen begär att parlamentet ska yttra sig, ska talmannen vidarebefordra denna begäran till det utskott som ansvarar för behandlingen av förslaget i fråga.

Bestämmelserna om första behandlingen i artiklarna 38-46, 57-63 och 75 ska tillämpas på förslag till lagstiftningsakter, oavsett om det krävs en, två eller tre behandlingar.

1a.
     
  I tveksamma fall kan talmannen innan han eller hon tillkännager i kammaren att texten hänvisats till ansvarigt utskott hänvisa frågan om ansvarsområden till talmanskonferensen. Talmanskonferensen ska anta sitt beslut på grundval av en rekommendation från utskottsordförandekonferensen, eller från dess ordförande, i enlighet med artikel 201a.2.

1b.
     
  Det ansvariga utskottet kan när som helst besluta att utse en föredragande för att följa utarbetandet av ett förslag. Det ska särskilt överväga att göra detta om förslaget finns med i kommissionens arbetsprogram.

2.   
  Rådets ståndpunkter ska hänvisas för behandling till det utskott som var ansvarigt vid första behandlingen.

Bestämmelserna om andra behandlingen i artiklarna 64-69 och 76 ska tillämpas på rådets ståndpunkter.

3.   
  Under det förlikningsförfarande mellan parlamentet och rådet som följer på andra behandlingen får ingen återförvisning till utskott äga rum.

Bestämmelserna om tredje behandlingen i artiklarna 70, 71 och 72 ska tillämpas vid förlikningsförfarandet.

4.   
  Artiklarna 49, 50, 53, 59.1, 59.3, 60, 61 och 188 ska inte tillämpas vid andra och tredje behandlingen.

5.   Om en bestämmelse i arbetsordningen som rör andra och tredje behandlingen strider mot någon annan bestämmelse i arbetsordningen, ska de bestämmelser som rör andra och tredje behandlingen ha företräde.

5.   Om en bestämmelse i arbetsordningen som rör andra och tredje behandlingen strider mot någon annan bestämmelse i arbetsordningen, ska de bestämmelser som rör andra och tredje behandlingen ha företräde.

Ändring 44

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 47a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 47a |
| | Påskyndande av lagstiftningsförfaranden |
| | Ansvarigt eller ansvariga utskott kan fatta beslut om att i samarbete med rådet och kommissionen påskynda lagstiftningsförfaranden avseende specifika förslag, utvalda särskilt bland sådana förslag som fastställs som prioriteringar i den gemensamma förklaringen om årlig interinstitutionell programplanering enligt artikel 37.1a. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 47a

Påskyndande av lagstiftningsförfaranden

Ansvarigt eller ansvariga utskott kan fatta beslut om att i samarbete med rådet och kommissionen påskynda lagstiftningsförfaranden avseende specifika förslag, utvalda särskilt bland sådana förslag som fastställs som prioriteringar i den gemensamma förklaringen om årlig interinstitutionell programplanering enligt artikel 37.1a.

Ändring 45

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 48

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 48 | Artikel 48 |
| Lagstiftningsförfaranden om initiativ som läggs fram av medlemsstater | Lagstiftningsförfaranden om initiativ som läggs fram av
  andra institutioner än kommissionen eller av
  medlemsstater |
| 1.   Initiativ som läggs fram av medlemsstater
  i enlighet med artikel 76 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska behandlas i enlighet med denna artikel och artiklarna 38 – 43, 47 och 59 i arbetsordningen
  . | 1.   
  När det ansvariga utskottet behandlar
  initiativ som läggs fram av
  andra institutioner än kommissionen eller av
  medlemsstater
  kan det bjuda in företrädare för dessa institutioner eller medlemsstater för att de ska redogöra för sina initiativ inför utskottet. De berörda medlemsstaternas företrädare kan åtföljas av rådets ordförandeskap
  . |
| 2.   
  Det ansvariga utskottet kan inbjuda företrädare för de medlemsstater som lagt fram initiativet till utskottet för att redogöra för initiativet. Företrädarna för medlemsstaterna kan åtföljas av företrädare för rådets ordförandeskap. | |
| 3.   Innan det ansvariga utskottet påbörjar sin omröstning ska det fråga kommissionen om den håller på att utarbeta ett yttrande om initiativet. Om så är fallet ska utskottet inte anta sitt betänkande förrän det har tagit emot kommissionens yttrande. | 3.   Innan det ansvariga utskottet påbörjar sin omröstning ska det fråga kommissionen om den håller på att utarbeta ett yttrande om initiativet
  eller om den inom kort avser att lägga fram ett alternativt förslag
  . Om
  kommissionen svarar att
  så är fallet ska utskottet inte anta sitt betänkande förrän det har tagit emot kommissionens yttrande
  eller alternativa förslag
  . |
| 4.   Om parlamentet samtidigt eller inom en kort tidsperiod föreläggs två eller flera förslag, med samma lagstiftningssyfte, från kommissionen och/eller medlemsstaterna, ska parlamentet behandla dessa i ett enda betänkande. Det ansvariga utskottet ska i betänkandet ange till vilken text det föreslår ändringar och i lagstiftningsresolutionen hänvisa till de övriga texterna. | 4.   Om parlamentet samtidigt eller inom en kort tidsperiod föreläggs två eller flera förslag med samma lagstiftningssyfte från kommissionen och/eller
  en annan institution och/eller
  medlemsstaterna, ska parlamentet behandla dessa
  förslag
  i ett enda betänkande. Det ansvariga utskottet ska i betänkandet ange till vilken text det föreslår ändringar och i lagstiftningsresolutionen hänvisa till de övriga texterna. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 48

Artikel 48

Lagstiftningsförfaranden om initiativ som läggs fram av medlemsstater

Lagstiftningsförfaranden om initiativ som läggs fram av
  andra institutioner än kommissionen eller av
  medlemsstater

1.   Initiativ som läggs fram av medlemsstater
  i enlighet med artikel 76 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska behandlas i enlighet med denna artikel och artiklarna 38 – 43, 47 och 59 i arbetsordningen
  .

1.   
  När det ansvariga utskottet behandlar
  initiativ som läggs fram av
  andra institutioner än kommissionen eller av
  medlemsstater
  kan det bjuda in företrädare för dessa institutioner eller medlemsstater för att de ska redogöra för sina initiativ inför utskottet. De berörda medlemsstaternas företrädare kan åtföljas av rådets ordförandeskap
  .

2.   
  Det ansvariga utskottet kan inbjuda företrädare för de medlemsstater som lagt fram initiativet till utskottet för att redogöra för initiativet. Företrädarna för medlemsstaterna kan åtföljas av företrädare för rådets ordförandeskap.

3.   Innan det ansvariga utskottet påbörjar sin omröstning ska det fråga kommissionen om den håller på att utarbeta ett yttrande om initiativet. Om så är fallet ska utskottet inte anta sitt betänkande förrän det har tagit emot kommissionens yttrande.

3.   Innan det ansvariga utskottet påbörjar sin omröstning ska det fråga kommissionen om den håller på att utarbeta ett yttrande om initiativet
  eller om den inom kort avser att lägga fram ett alternativt förslag
  . Om
  kommissionen svarar att
  så är fallet ska utskottet inte anta sitt betänkande förrän det har tagit emot kommissionens yttrande
  eller alternativa förslag
  .

4.   Om parlamentet samtidigt eller inom en kort tidsperiod föreläggs två eller flera förslag, med samma lagstiftningssyfte, från kommissionen och/eller medlemsstaterna, ska parlamentet behandla dessa i ett enda betänkande. Det ansvariga utskottet ska i betänkandet ange till vilken text det föreslår ändringar och i lagstiftningsresolutionen hänvisa till de övriga texterna.

4.   Om parlamentet samtidigt eller inom en kort tidsperiod föreläggs två eller flera förslag med samma lagstiftningssyfte från kommissionen och/eller
  en annan institution och/eller
  medlemsstaterna, ska parlamentet behandla dessa
  förslag
  i ett enda betänkande. Det ansvariga utskottet ska i betänkandet ange till vilken text det föreslår ändringar och i lagstiftningsresolutionen hänvisa till de övriga texterna.

Ändring 46

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 49

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 49 | Artikel 49 |
| Betänkanden som avser lagstiftning | Betänkanden som avser lagstiftning |
| 1.   Ordföranden för det utskott till vilket ett förslag till
  lagstiftningsakt
  har hänvisats ska föreslå utskottet vilket förfarande som ska tillämpas. | 1.   Ordföranden för det utskott till vilket ett förslag till
  rättsligt bindande akt
  har hänvisats ska föreslå utskottet vilket förfarande som ska tillämpas. |
| 2.   Efter ett beslut om vilket förfarande som ska följas, och när artikel 50 inte ska tillämpas, ska utskottet bland sina ledamöter eller ständiga suppleanter utse en föredragande för förslaget till lagstiftningsakt, om detta inte redan har skett på grundval av
  kommissionens arbetsprogram som överenskommits i enlighet med
  artikel
  37
  . | 2.   Efter ett beslut om vilket förfarande som ska följas, och när
  det förenklade förfarandet enligt
  artikel 50 inte ska tillämpas, ska utskottet bland sina ledamöter eller ständiga suppleanter utse en föredragande för förslaget till lagstiftningsakt, om detta inte redan har skett på grundval av artikel
  47.1b
  . |
| 3.   Utskottets betänkande ska omfatta följande delar: | 3.   Utskottets betänkande ska omfatta följande delar: |
| a) | Eventuella ändringsförslag till förslaget, vid behov försedda med korta motiveringar som
  föredraganden
  ska ha ansvaret för och som inte ska gå till omröstning. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 49

Artikel 49

Betänkanden som avser lagstiftning

Betänkanden som avser lagstiftning

1.   Ordföranden för det utskott till vilket ett förslag till
  lagstiftningsakt
  har hänvisats ska föreslå utskottet vilket förfarande som ska tillämpas.

1.   Ordföranden för det utskott till vilket ett förslag till
  rättsligt bindande akt
  har hänvisats ska föreslå utskottet vilket förfarande som ska tillämpas.

2.   Efter ett beslut om vilket förfarande som ska följas, och när artikel 50 inte ska tillämpas, ska utskottet bland sina ledamöter eller ständiga suppleanter utse en föredragande för förslaget till lagstiftningsakt, om detta inte redan har skett på grundval av
  kommissionens arbetsprogram som överenskommits i enlighet med
  artikel
  37
  .

2.   Efter ett beslut om vilket förfarande som ska följas, och när
  det förenklade förfarandet enligt
  artikel 50 inte ska tillämpas, ska utskottet bland sina ledamöter eller ständiga suppleanter utse en föredragande för förslaget till lagstiftningsakt, om detta inte redan har skett på grundval av artikel
  47.1b
  .

3.   Utskottets betänkande ska omfatta följande delar:

3.   Utskottets betänkande ska omfatta följande delar:

a)

Eventuella ändringsförslag till förslaget, vid behov försedda med korta motiveringar som
  föredraganden
  ska ha ansvaret för och som inte ska gå till omröstning.

| a) | Eventuella ändringsförslag till förslaget, vid behov försedda med korta motiveringar som
  förslagsställaren
  ska ha ansvaret för och som inte ska gå till omröstning. |
| --- | --- |

a)

Eventuella ändringsförslag till förslaget, vid behov försedda med korta motiveringar som
  förslagsställaren
  ska ha ansvaret för och som inte ska gå till omröstning.

| b) | Ett förslag till lagstiftningsresolution i enlighet med artikel 59.
  2
  . |
| --- | --- |

b)

Ett förslag till lagstiftningsresolution i enlighet med artikel 59.
  2
  .

| b) | Ett förslag till lagstiftningsresolution i enlighet med artikel 59.
  1c
  . |
| --- | --- |

b)

Ett förslag till lagstiftningsresolution i enlighet med artikel 59.
  1c
  .

| c) | Vid behov en motivering,
  inklusive
  en finansieringsöversikt som anger omfattningen av betänkandets eventuella ekonomiska konsekvenser och överensstämmelsen med den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

c)

Vid behov en motivering,
  inklusive
  en finansieringsöversikt som anger omfattningen av betänkandets eventuella ekonomiska konsekvenser och överensstämmelsen med den fleråriga budgetramen.

| c) | Vid behov en motivering,
  som om det behövs innehåller
  en finansieringsöversikt som anger omfattningen av betänkandets eventuella ekonomiska konsekvenser och överensstämmelsen med den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

c)

Vid behov en motivering,
  som om det behövs innehåller
  en finansieringsöversikt som anger omfattningen av betänkandets eventuella ekonomiska konsekvenser och överensstämmelsen med den fleråriga budgetramen.

| ca) | Om tillgänglig, parlamentets konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

ca)

Om tillgänglig, parlamentets konsekvensbedömning.

Ändring 47

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 50

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 50 | Artikel 50 |
| Förenklat förfarande | Förenklat förfarande |
| 1.   Efter en första diskussion om ett förslag till lagstiftningsakt får utskottsordföranden föreslå att förslaget godkänns utan ändringsförslag. Såvida inte minst en tiondel av utskottets ledamöter motsätter sig detta, ska utskottsordföranden lägga fram ett betänkande för parlamentet om godkännande av förslaget. Artikel 150.1 andra stycket, 150.2 och 150.4 ska tillämpas. | 1.   Efter en första diskussion om ett förslag till lagstiftningsakt får utskottsordföranden föreslå att förslaget godkänns utan ändringsförslag. Såvida inte minst en tiondel av utskottets ledamöter motsätter sig detta, ska
  det föreslagna förfarandet anses ha godkänts.
  Utskottsordföranden
  eller föredraganden, om en sådan har utsetts, ska
  lägga fram ett betänkande för parlamentet om godkännande av förslaget. Artikel 150.1 andra stycket, 150.2 och 150.4 ska tillämpas. |
| 2.   Ordföranden
  kan i stället
  föreslå att ordföranden själv eller föredraganden utarbetar ett antal ändringsförslag som återger diskussionen i utskottet.
  Om utskottet går med på detta, ska dessa ändringsförslag
  sändas till utskottets ledamöter. Betänkandet ska anses ha blivit antaget i utskottet såvida inte minst en tiondel av utskottets ledamöter har framfört invändningar före en fastställd tidpunkt, som inte får infalla tidigare än
  21 dagar
  efter det att förslaget sänts ut. I så fall ska förslaget till lagstiftningsresolution och Ändringen läggas fram för kammaren utan debatt i enlighet med artikel 150.1 andra stycket, 150.2 och 150.4. | 2.   
  Alternativt kan
  ordföranden föreslå att ordföranden själv eller föredraganden utarbetar ett antal ändringsförslag som återger diskussionen i utskottet.
  Såvida inte minst en tiondel av utskottets ledamöter motsätter sig detta, ska det föreslagna förfarandet anses ha godkänts och ändringsförslaget
  sändas till utskottets ledamöter. |
| | Betänkandet ska anses ha blivit antaget i utskottet såvida inte minst en tiondel av utskottets ledamöter har framfört invändningar
  mot Ändringen
  före en fastställd tidpunkt, som inte får infalla tidigare än
  10 arbetsdagar
  efter det att förslaget sänts ut. I så fall ska förslaget till lagstiftningsresolution och Ändringen läggas fram för kammaren utan debatt i enlighet med artikel 150.1 andra stycket, 150.2 och 150.4. |
| | Om minst en tiondel av utskottets ledamöter framför invändningar mot Ändringen ska dessa tas upp till omröstning vid nästföljande utskottssammanträde. |
| 3.   
  Om minst en tiondel av ledamöterna framför invändningar ska Ändringen tas upp till omröstning vid nästföljande utskottssammanträde. | |
| 4.   
  Punkterna 1 första och andra meningen, 2 första, andra och tredje meningen samt 3
  ska också gälla i tillämpliga delar på utskottsyttranden i den mening som avses i artikel 53. | 4.   
  Med undantag av bestämmelserna om framläggandet för parlamentet
  ska
  denna artikel
  också gälla i tillämpliga delar på utskottsyttranden i den mening som avses i artikel 53. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 50

Artikel 50

Förenklat förfarande

Förenklat förfarande

1.   Efter en första diskussion om ett förslag till lagstiftningsakt får utskottsordföranden föreslå att förslaget godkänns utan ändringsförslag. Såvida inte minst en tiondel av utskottets ledamöter motsätter sig detta, ska utskottsordföranden lägga fram ett betänkande för parlamentet om godkännande av förslaget. Artikel 150.1 andra stycket, 150.2 och 150.4 ska tillämpas.

1.   Efter en första diskussion om ett förslag till lagstiftningsakt får utskottsordföranden föreslå att förslaget godkänns utan ändringsförslag. Såvida inte minst en tiondel av utskottets ledamöter motsätter sig detta, ska
  det föreslagna förfarandet anses ha godkänts.
  Utskottsordföranden
  eller föredraganden, om en sådan har utsetts, ska
  lägga fram ett betänkande för parlamentet om godkännande av förslaget. Artikel 150.1 andra stycket, 150.2 och 150.4 ska tillämpas.

2.   Ordföranden
  kan i stället
  föreslå att ordföranden själv eller föredraganden utarbetar ett antal ändringsförslag som återger diskussionen i utskottet.
  Om utskottet går med på detta, ska dessa ändringsförslag
  sändas till utskottets ledamöter. Betänkandet ska anses ha blivit antaget i utskottet såvida inte minst en tiondel av utskottets ledamöter har framfört invändningar före en fastställd tidpunkt, som inte får infalla tidigare än
  21 dagar
  efter det att förslaget sänts ut. I så fall ska förslaget till lagstiftningsresolution och Ändringen läggas fram för kammaren utan debatt i enlighet med artikel 150.1 andra stycket, 150.2 och 150.4.

2.   
  Alternativt kan
  ordföranden föreslå att ordföranden själv eller föredraganden utarbetar ett antal ändringsförslag som återger diskussionen i utskottet.
  Såvida inte minst en tiondel av utskottets ledamöter motsätter sig detta, ska det föreslagna förfarandet anses ha godkänts och ändringsförslaget
  sändas till utskottets ledamöter.

Betänkandet ska anses ha blivit antaget i utskottet såvida inte minst en tiondel av utskottets ledamöter har framfört invändningar
  mot Ändringen
  före en fastställd tidpunkt, som inte får infalla tidigare än
  10 arbetsdagar
  efter det att förslaget sänts ut. I så fall ska förslaget till lagstiftningsresolution och Ändringen läggas fram för kammaren utan debatt i enlighet med artikel 150.1 andra stycket, 150.2 och 150.4.

Om minst en tiondel av utskottets ledamöter framför invändningar mot Ändringen ska dessa tas upp till omröstning vid nästföljande utskottssammanträde.

3.   
  Om minst en tiondel av ledamöterna framför invändningar ska Ändringen tas upp till omröstning vid nästföljande utskottssammanträde.

4.   
  Punkterna 1 första och andra meningen, 2 första, andra och tredje meningen samt 3
  ska också gälla i tillämpliga delar på utskottsyttranden i den mening som avses i artikel 53.

4.   
  Med undantag av bestämmelserna om framläggandet för parlamentet
  ska
  denna artikel
  också gälla i tillämpliga delar på utskottsyttranden i den mening som avses i artikel 53.

Ändring 48

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 51

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 51 | Artikel 51 |
| Betänkanden som inte avser lagstiftning | Betänkanden som inte avser lagstiftning |
| 1.   Om ett utskott utarbetar ett betänkande som inte avser lagstiftning, ska det bland sina ledamöter eller ständiga suppleanter utse en föredragande. | 1.   Om ett utskott utarbetar ett betänkande som inte avser lagstiftning, ska det bland sina ledamöter eller ständiga suppleanter utse en föredragande. |
| 2.   
  Utskottets föredragande är ansvarig för utarbetandet av utskottets betänkande och för att detta på utskottets vägnar läggs fram i kammaren. | |
| 3.   Utskottets betänkande ska omfatta följande delar: | 3.   Utskottets betänkande ska omfatta följande delar: |
| a) | Ett resolutionsförslag. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 51

Artikel 51

Betänkanden som inte avser lagstiftning

Betänkanden som inte avser lagstiftning

1.   Om ett utskott utarbetar ett betänkande som inte avser lagstiftning, ska det bland sina ledamöter eller ständiga suppleanter utse en föredragande.

1.   Om ett utskott utarbetar ett betänkande som inte avser lagstiftning, ska det bland sina ledamöter eller ständiga suppleanter utse en föredragande.

2.   
  Utskottets föredragande är ansvarig för utarbetandet av utskottets betänkande och för att detta på utskottets vägnar läggs fram i kammaren.

3.   Utskottets betänkande ska omfatta följande delar:

3.   Utskottets betänkande ska omfatta följande delar:

a)

Ett resolutionsförslag.

| a) | Ett resolutionsförslag. |
| --- | --- |

a)

Ett resolutionsförslag.

| b) | En motivering,
  inklusive
  en finansieringsöversikt som anger omfattningen av betänkandets eventuella ekonomiska konsekvenser och överensstämmelsen med den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

b)

En motivering,
  inklusive
  en finansieringsöversikt som anger omfattningen av betänkandets eventuella ekonomiska konsekvenser och överensstämmelsen med den fleråriga budgetramen.

| b) | En motivering,
  som om det behövs innehåller
  en finansieringsöversikt som anger omfattningen av betänkandets eventuella ekonomiska konsekvenser och överensstämmelsen med den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

b)

En motivering,
  som om det behövs innehåller
  en finansieringsöversikt som anger omfattningen av betänkandets eventuella ekonomiska konsekvenser och överensstämmelsen med den fleråriga budgetramen.

| c) | Alla resolutionsförslag som ska ingå i betänkandet i enlighet med artikel 133.4. |
| --- | --- |

c)

Alla resolutionsförslag som ska ingå i betänkandet i enlighet med artikel 133.4.

| c) | Alla resolutionsförslag som ska ingå i betänkandet i enlighet med artikel 133.4. |
| --- | --- |

c)

Alla resolutionsförslag som ska ingå i betänkandet i enlighet med artikel 133.4.

Ändring 49

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 52

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 52 | Artikel 52 |
| Initiativbetänkanden | Initiativbetänkanden |
| 1.   Ett utskott som har för avsikt att utarbeta ett betänkande
  och förelägga parlamentet
  ett
  resolutionsförslag i
  ett ämne som hör till utskottets ansvarsområde, utan att
  det har fått sig hänvisat vare sig en begäran om samråd eller en begäran om yttrande i enlighet med artikel 201.1
  , får endast göra detta med ett i förväg inhämtat medgivande från talmanskonferensen.
  Ett eventuellt avslag på en sådan begäran ska alltid åtföljas av en motivering. Om betänkandet rör ett förslag som lagts fram av en ledamot i enlighet med artikel 46.2 får medgivandet nekas endast om villkoren i artikel 5 i ledamotsstadgan och i artikel 225 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt inte är uppfyllda. | 1.   Ett utskott som har för avsikt att utarbeta ett betänkande
  som inte avser lagstiftning eller
  ett
  betänkande enligt artikel 45 eller 46 om
  ett ämne som hör till utskottets ansvarsområde, utan att
  något hänvisningsförfarande har ägt rum
  , får endast göra detta med ett i förväg inhämtat medgivande från talmanskonferensen. |
| | Talmanskonferensen ska fatta beslut om en begäran om tillstånd att utarbeta ett betänkande enligt första stycket på grundval av tillämpningsföreskrifter som talmanskonferensen själv fastställer. |
| Talmanskonferensen ska fatta beslut om en begäran om tillstånd att utarbeta ett betänkande enligt punkt 1 på grundval av bestämmelser som talmanskonferensen själv fastställer. Om ett utskotts befogenhet att utarbeta ett betänkande för vilket tillstånd har begärts ifrågasätts, ska talmanskonferensen inom sex veckor fatta ett beslut på grundval av en rekommendation från utskottsordförandekonferensen, eller, om ingen sådan rekommendation föreligger, från utskottsordförandekonferensens ordförande. Om inget beslut har fattats av talmanskonferensen inom denna period, ska rekommendationen anses ha blivit godkänd. | |
| | 1a.
     
  Ett avslag på en sådan begäran ska alltid åtföljas av en motivering till avslaget. |
| | Om ämnet för betänkandet omfattas av den initiativrätt som avses i artikel 45 får medgivande nekas endast om villkoren i fördragen inte är uppfyllda. |
| | 1b.
     
  I de fall som avses i artiklarna 45 och 46 ska talmanskonferensen fatta ett beslut inom två månader. |
| 2.   Resolutionsförslag
  i initiativbetänkanden ska behandlas av
  parlamentet i enlighet med det förfarande för kortfattad redogörelse som fastställs i artikel 151. Ändringsförslag till dessa texter ska behandlas i kammaren endast om de lagts fram av föredraganden för att beakta ny information eller av minst en tiondel av parlamentets ledamöter. Alternativa förslag till resolution får inges av de politiska grupperna i enlighet med artikel 170.4.
  Artiklarna 176 och
  180 ska tillämpas på utskottets resolutionsförslag och ändringsförslag till detta. Artikel 180 ska också tillämpas på den enda omröstningen om ett alternativt förslag till resolution. | 2.   Resolutionsförslag
  som läggs fram för
  parlamentet
  ska behandlas
  i enlighet med det förfarande för kortfattad redogörelse som fastställs i artikel 151. Ändringsförslag till dessa texter
  och begäranden om delad omröstning eller särskild omröstning
  ska behandlas i kammaren endast om de
  har
  lagts fram
  antingen
  av föredraganden för att beakta ny information eller av minst en tiondel av parlamentets ledamöter. Alternativa förslag till resolution får inges av de politiska grupperna i enlighet med artikel 170.4.
  Artikel
  180 ska tillämpas på utskottets resolutionsförslag och ändringsförslag till detta. Artikel 180 ska också tillämpas på den enda omröstningen om ett alternativt förslag till resolution. |
| Det första stycket ska inte tillämpas när ämnet för betänkandet kan bli föremål för en prioriterad debatt i kammaren, när betänkandet utarbetas i enlighet med den initiativrätt som avses i artiklarna 45 eller 46 eller när betänkandet har godkänts som strategiskt betänkande

   (9)

  . | |
| | 2a.
     
  Punkt 2 ska inte tillämpas när ämnet för betänkandet kan bli föremål för en prioriterad debatt i kammaren, när betänkandet utarbetas enligt den initiativrätt som avses i artiklarna 45 och 46 eller när betänkandet har godkänts som strategiskt betänkande

   (9a)

  . |
| 3.   
  Om ämnet för betänkandet omfattas av den initiativrätt som avses i artikel 45 får medgivande nekas endast om villkoren i fördragen inte är uppfyllda. | |
| 4.   
  I de fall som avses i artiklarna 45 och 46 ska talmanskonferensen fatta ett beslut inom två månader. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 52

Artikel 52

Initiativbetänkanden

Initiativbetänkanden

1.   Ett utskott som har för avsikt att utarbeta ett betänkande
  och förelägga parlamentet
  ett
  resolutionsförslag i
  ett ämne som hör till utskottets ansvarsområde, utan att
  det har fått sig hänvisat vare sig en begäran om samråd eller en begäran om yttrande i enlighet med artikel 201.1
  , får endast göra detta med ett i förväg inhämtat medgivande från talmanskonferensen.
  Ett eventuellt avslag på en sådan begäran ska alltid åtföljas av en motivering. Om betänkandet rör ett förslag som lagts fram av en ledamot i enlighet med artikel 46.2 får medgivandet nekas endast om villkoren i artikel 5 i ledamotsstadgan och i artikel 225 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt inte är uppfyllda.

1.   Ett utskott som har för avsikt att utarbeta ett betänkande
  som inte avser lagstiftning eller
  ett
  betänkande enligt artikel 45 eller 46 om
  ett ämne som hör till utskottets ansvarsområde, utan att
  något hänvisningsförfarande har ägt rum
  , får endast göra detta med ett i förväg inhämtat medgivande från talmanskonferensen.

Talmanskonferensen ska fatta beslut om en begäran om tillstånd att utarbeta ett betänkande enligt första stycket på grundval av tillämpningsföreskrifter som talmanskonferensen själv fastställer.

Talmanskonferensen ska fatta beslut om en begäran om tillstånd att utarbeta ett betänkande enligt punkt 1 på grundval av bestämmelser som talmanskonferensen själv fastställer. Om ett utskotts befogenhet att utarbeta ett betänkande för vilket tillstånd har begärts ifrågasätts, ska talmanskonferensen inom sex veckor fatta ett beslut på grundval av en rekommendation från utskottsordförandekonferensen, eller, om ingen sådan rekommendation föreligger, från utskottsordförandekonferensens ordförande. Om inget beslut har fattats av talmanskonferensen inom denna period, ska rekommendationen anses ha blivit godkänd.

1a.
     
  Ett avslag på en sådan begäran ska alltid åtföljas av en motivering till avslaget.

Om ämnet för betänkandet omfattas av den initiativrätt som avses i artikel 45 får medgivande nekas endast om villkoren i fördragen inte är uppfyllda.

1b.
     
  I de fall som avses i artiklarna 45 och 46 ska talmanskonferensen fatta ett beslut inom två månader.

2.   Resolutionsförslag
  i initiativbetänkanden ska behandlas av
  parlamentet i enlighet med det förfarande för kortfattad redogörelse som fastställs i artikel 151. Ändringsförslag till dessa texter ska behandlas i kammaren endast om de lagts fram av föredraganden för att beakta ny information eller av minst en tiondel av parlamentets ledamöter. Alternativa förslag till resolution får inges av de politiska grupperna i enlighet med artikel 170.4.
  Artiklarna 176 och
  180 ska tillämpas på utskottets resolutionsförslag och ändringsförslag till detta. Artikel 180 ska också tillämpas på den enda omröstningen om ett alternativt förslag till resolution.

2.   Resolutionsförslag
  som läggs fram för
  parlamentet
  ska behandlas
  i enlighet med det förfarande för kortfattad redogörelse som fastställs i artikel 151. Ändringsförslag till dessa texter
  och begäranden om delad omröstning eller särskild omröstning
  ska behandlas i kammaren endast om de
  har
  lagts fram
  antingen
  av föredraganden för att beakta ny information eller av minst en tiondel av parlamentets ledamöter. Alternativa förslag till resolution får inges av de politiska grupperna i enlighet med artikel 170.4.
  Artikel
  180 ska tillämpas på utskottets resolutionsförslag och ändringsförslag till detta. Artikel 180 ska också tillämpas på den enda omröstningen om ett alternativt förslag till resolution.

Det första stycket ska inte tillämpas när ämnet för betänkandet kan bli föremål för en prioriterad debatt i kammaren, när betänkandet utarbetas i enlighet med den initiativrätt som avses i artiklarna 45 eller 46 eller när betänkandet har godkänts som strategiskt betänkande

   (9)

  .

2a.
     
  Punkt 2 ska inte tillämpas när ämnet för betänkandet kan bli föremål för en prioriterad debatt i kammaren, när betänkandet utarbetas enligt den initiativrätt som avses i artiklarna 45 och 46 eller när betänkandet har godkänts som strategiskt betänkande

   (9a)

  .

3.   
  Om ämnet för betänkandet omfattas av den initiativrätt som avses i artikel 45 får medgivande nekas endast om villkoren i fördragen inte är uppfyllda.

4.   
  I de fall som avses i artiklarna 45 och 46 ska talmanskonferensen fatta ett beslut inom två månader.

Ändring 50

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 53

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 53 | Artikel 53 |
| Utskottsyttranden | Utskottsyttranden |
| 1.   Om det utskott till vilket ett ärende först hänvisades önskar höra ett annat utskott, eller om ett annat utskott önskar yttra sig
  över
  det
  förstnämnda utskottets betänkande
  , kan utskotten begära att talmannen i enlighet med artikel 201.3 utser det ena utskottet till ansvarigt utskott och det andra till rådgivande utskott. | 1.   Om det utskott till vilket ett ärende först hänvisades önskar höra ett annat utskott, eller om ett annat utskott önskar yttra sig
  till
  det
  utskott till vilket ett ärende först hänvisades
  , kan utskotten begära att talmannen i enlighet med artikel 201.3 utser det ena utskottet till ansvarigt utskott och det andra till rådgivande utskott. |
| | Det rådgivande utskottet kan bland sina ledamöter eller ständiga suppleanter utse en föredragande av yttrande, eller lämna sina åsikter i form av en skrivelse från utskottets ordförande. |
| 2.   När
  det rör sig om handlingar som avser lagstiftning enligt artikel 47.1
  ska yttrandet från det rådgivande utskottet innehålla ändringsförslag till den text som har hänvisats till utskottet, vilka vid behov kan vara försedda med korta motiveringar.
  Föredraganden
  ska ha ansvaret för
  motiveringarna
  ,
  vilka inte
  ska gå till omröstning. Om det behövs kan det rådgivande utskottet lämna in en kortfattad skriftlig motivering som omfattar hela yttrandet. | 2.   När
  yttrandet avser ett förslag till en rättsligt bindande akt
  ska yttrandet från det rådgivande utskottet innehålla ändringsförslag till den text som har hänvisats till utskottet, vilka vid behov kan vara försedda med korta motiveringar.
  Den som inger motiveringar
  ska ha ansvaret för
  dem
  ,
  och de
  ska
  inte
  gå till omröstning. Om det behövs kan det rådgivande utskottet lämna in en kortfattad skriftlig motivering som omfattar hela yttrandet.
  Föredraganden ska ha ansvaret för en sådan kortfattad skriftlig motivering. |
| När
  det rör sig om texter som inte avser lagstiftning
  ska yttrandet innehålla förslag till delar av det ansvariga utskottets resolutionsförslag. | När
  yttrandet inte avser ett förslag till en rättsligt bindande akt
  ska yttrandet innehålla förslag till delar av det ansvariga utskottets resolutionsförslag. |
| Det ansvariga utskottet ska rösta om dessa ändringsförslag eller förslag till delar av resolutionsförslaget. | Det ansvariga utskottet ska rösta om dessa ändringsförslag eller förslag till delar av resolutionsförslaget. |
| Yttrandet ska enbart omfatta sådana frågor som hör till det rådgivande utskottets ansvarsområde. | Yttrandet ska enbart omfatta sådana frågor som hör till det rådgivande utskottets ansvarsområde. |
| 3.   Det ansvariga utskottet ska fastställa när det rådgivande utskottet måste avge sitt yttrande för att det ansvariga utskottet ska kunna ta hänsyn till det. Det ansvariga utskottet ska omedelbart meddela rådgivande utskott alla ändringar av denna frist. Ansvarigt utskott ska inte fatta beslut innan tidsfristen har löpt ut. | 3.   Det ansvariga utskottet ska fastställa när det rådgivande utskottet måste avge sitt yttrande för att det ansvariga utskottet ska kunna ta hänsyn till det. Det ansvariga utskottet ska omedelbart meddela rådgivande utskott alla ändringar av denna frist. Ansvarigt utskott ska inte fatta beslut innan tidsfristen har löpt ut. |
| | 3a.
     
  Alternativt kan det rådgivande utskottet besluta att lämna sina synpunkter i form av ändringsförslag som så snart de antagits ska läggas fram i det ansvariga utskottet. Dessa ändringsförslag ska läggas fram av ordföranden eller av föredraganden på utskottets vägnar. |
| | 3b.
     
  Det rådgivande utskottet ska lägga fram de ändringsförslag som avses i punkt 3a inom den tidsfrist som fastställts av det ansvariga utskottet. |
| 4.   Alla
  antagna
  yttranden ska återges i det ansvariga utskottets betänkande. | 4.   Alla yttranden
  och ändringsförslag som antagits av det rådgivande utskottet
  ska återges i det ansvariga utskottets betänkande. |
| 5.   
  Endast det ansvariga utskottet har rätt att
  lägga fram ändringsförslag
  i kammaren
  . | 5.   
  Rådgivande utskott i den mening som avses i arbetsordningen får inte
  lägga fram ändringsförslag
  för behandling i parlamentet
  . |
| 6.   Ordföranden och föredraganden i det rådgivande utskottet ska inbjudas att i en rådgivande roll delta i det ansvariga utskottets sammanträden om det rör sig om ett ärende av gemensamt intresse. | 6.   Ordföranden och föredraganden i det rådgivande utskottet ska inbjudas att i en rådgivande roll delta i det ansvariga utskottets sammanträden om det rör sig om ett ärende av gemensamt intresse. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 53

Artikel 53

Utskottsyttranden

Utskottsyttranden

1.   Om det utskott till vilket ett ärende först hänvisades önskar höra ett annat utskott, eller om ett annat utskott önskar yttra sig
  över
  det
  förstnämnda utskottets betänkande
  , kan utskotten begära att talmannen i enlighet med artikel 201.3 utser det ena utskottet till ansvarigt utskott och det andra till rådgivande utskott.

1.   Om det utskott till vilket ett ärende först hänvisades önskar höra ett annat utskott, eller om ett annat utskott önskar yttra sig
  till
  det
  utskott till vilket ett ärende först hänvisades
  , kan utskotten begära att talmannen i enlighet med artikel 201.3 utser det ena utskottet till ansvarigt utskott och det andra till rådgivande utskott.

Det rådgivande utskottet kan bland sina ledamöter eller ständiga suppleanter utse en föredragande av yttrande, eller lämna sina åsikter i form av en skrivelse från utskottets ordförande.

2.   När
  det rör sig om handlingar som avser lagstiftning enligt artikel 47.1
  ska yttrandet från det rådgivande utskottet innehålla ändringsförslag till den text som har hänvisats till utskottet, vilka vid behov kan vara försedda med korta motiveringar.
  Föredraganden
  ska ha ansvaret för
  motiveringarna
  ,
  vilka inte
  ska gå till omröstning. Om det behövs kan det rådgivande utskottet lämna in en kortfattad skriftlig motivering som omfattar hela yttrandet.

2.   När
  yttrandet avser ett förslag till en rättsligt bindande akt
  ska yttrandet från det rådgivande utskottet innehålla ändringsförslag till den text som har hänvisats till utskottet, vilka vid behov kan vara försedda med korta motiveringar.
  Den som inger motiveringar
  ska ha ansvaret för
  dem
  ,
  och de
  ska
  inte
  gå till omröstning. Om det behövs kan det rådgivande utskottet lämna in en kortfattad skriftlig motivering som omfattar hela yttrandet.
  Föredraganden ska ha ansvaret för en sådan kortfattad skriftlig motivering.

När
  det rör sig om texter som inte avser lagstiftning
  ska yttrandet innehålla förslag till delar av det ansvariga utskottets resolutionsförslag.

När
  yttrandet inte avser ett förslag till en rättsligt bindande akt
  ska yttrandet innehålla förslag till delar av det ansvariga utskottets resolutionsförslag.

Det ansvariga utskottet ska rösta om dessa ändringsförslag eller förslag till delar av resolutionsförslaget.

Det ansvariga utskottet ska rösta om dessa ändringsförslag eller förslag till delar av resolutionsförslaget.

Yttrandet ska enbart omfatta sådana frågor som hör till det rådgivande utskottets ansvarsområde.

Yttrandet ska enbart omfatta sådana frågor som hör till det rådgivande utskottets ansvarsområde.

3.   Det ansvariga utskottet ska fastställa när det rådgivande utskottet måste avge sitt yttrande för att det ansvariga utskottet ska kunna ta hänsyn till det. Det ansvariga utskottet ska omedelbart meddela rådgivande utskott alla ändringar av denna frist. Ansvarigt utskott ska inte fatta beslut innan tidsfristen har löpt ut.

3.   Det ansvariga utskottet ska fastställa när det rådgivande utskottet måste avge sitt yttrande för att det ansvariga utskottet ska kunna ta hänsyn till det. Det ansvariga utskottet ska omedelbart meddela rådgivande utskott alla ändringar av denna frist. Ansvarigt utskott ska inte fatta beslut innan tidsfristen har löpt ut.

3a.
     
  Alternativt kan det rådgivande utskottet besluta att lämna sina synpunkter i form av ändringsförslag som så snart de antagits ska läggas fram i det ansvariga utskottet. Dessa ändringsförslag ska läggas fram av ordföranden eller av föredraganden på utskottets vägnar.

3b.
     
  Det rådgivande utskottet ska lägga fram de ändringsförslag som avses i punkt 3a inom den tidsfrist som fastställts av det ansvariga utskottet.

4.   Alla
  antagna
  yttranden ska återges i det ansvariga utskottets betänkande.

4.   Alla yttranden
  och ändringsförslag som antagits av det rådgivande utskottet
  ska återges i det ansvariga utskottets betänkande.

5.   
  Endast det ansvariga utskottet har rätt att
  lägga fram ändringsförslag
  i kammaren
  .

5.   
  Rådgivande utskott i den mening som avses i arbetsordningen får inte
  lägga fram ändringsförslag
  för behandling i parlamentet
  .

6.   Ordföranden och föredraganden i det rådgivande utskottet ska inbjudas att i en rådgivande roll delta i det ansvariga utskottets sammanträden om det rör sig om ett ärende av gemensamt intresse.

6.   Ordföranden och föredraganden i det rådgivande utskottet ska inbjudas att i en rådgivande roll delta i det ansvariga utskottets sammanträden om det rör sig om ett ärende av gemensamt intresse.

Ändring 51

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 54

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 54 | Artikel 54 |
| Förfarande med
  associerade
  utskott | Förfarande med
  associerat
  utskott |
| När en fråga om ansvarsområden
  hänskjutits
  till talmanskonferensen i enlighet med artikel
  201.2 eller 52
  och talmanskonferensen, på grundval av bilaga VI, anser att ärendet faller i stort sett lika mycket inom två eller flera utskotts ansvarsområde, eller att olika delar av ärendet faller inom två eller flera utskotts ansvarsområde, ska artikel 53 tillämpas med följande tillägg: | 1.   När en fråga om ansvarsområden
  har hänvisats
  till talmanskonferensen i enlighet med artikel
  201a
  och talmanskonferensen, på grundval av bilaga VI, anser att ärendet faller i stort sett lika mycket inom två eller flera utskotts ansvarsområde, eller att olika delar av ärendet faller inom två eller flera utskotts ansvarsområde, ska artikel 53 tillämpas med följande tillägg: |
| — | De berörda utskotten ska gemensamt komma överens om tidsplanen. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 54

Artikel 54

Förfarande med
  associerade
  utskott

Förfarande med
  associerat
  utskott

När en fråga om ansvarsområden
  hänskjutits
  till talmanskonferensen i enlighet med artikel
  201.2 eller 52
  och talmanskonferensen, på grundval av bilaga VI, anser att ärendet faller i stort sett lika mycket inom två eller flera utskotts ansvarsområde, eller att olika delar av ärendet faller inom två eller flera utskotts ansvarsområde, ska artikel 53 tillämpas med följande tillägg:

1.   När en fråga om ansvarsområden
  har hänvisats
  till talmanskonferensen i enlighet med artikel
  201a
  och talmanskonferensen, på grundval av bilaga VI, anser att ärendet faller i stort sett lika mycket inom två eller flera utskotts ansvarsområde, eller att olika delar av ärendet faller inom två eller flera utskotts ansvarsområde, ska artikel 53 tillämpas med följande tillägg:

—

De berörda utskotten ska gemensamt komma överens om tidsplanen.

| — | De berörda utskotten ska gemensamt komma överens om tidsplanen. |
| --- | --- |

—

De berörda utskotten ska gemensamt komma överens om tidsplanen.

| — | De berörda föredragandena ska hålla varandra underrättade och sträva efter att komma överens om den text de lägger fram för sina respektive utskott och hur de ställer sig till eventuella ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

De berörda föredragandena ska hålla varandra underrättade och sträva efter att komma överens om den text de lägger fram för sina respektive utskott och hur de ställer sig till eventuella ändringsförslag.

| — | De berörda föredragandena ska hålla varandra underrättade och sträva efter att komma överens om den text de lägger fram för sina respektive utskott och hur de ställer sig till eventuella ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

De berörda föredragandena ska hålla varandra underrättade och sträva efter att komma överens om den text de lägger fram för sina respektive utskott och hur de ställer sig till eventuella ändringsförslag.

| — | De ordförande och föredragande som berörs ska tillsammans fastställa vilka delar av texten som hör till respektive utskotts exklusiva ansvarsområde och vilka delar av texten som hör till ett
  gemensamt
  ansvarsområde samt komma överens om hur samarbetet dem emellan ska bedrivas. Om det uppstår oenighet om ansvarsområdenas gränser ska frågan, på begäran av ett av de berörda utskotten, läggas fram för talmanskonferensen, som kan besluta i frågan om de olika ansvarsområdena eller besluta att förfarandet med gemensamma utskottssammanträden enligt artikel 55 ska tillämpas.
  Artikel 201.2 andra stycket ska gälla
  i 
  tillämpliga delar
  . |
| --- | --- |

—

De ordförande och föredragande som berörs ska tillsammans fastställa vilka delar av texten som hör till respektive utskotts exklusiva ansvarsområde och vilka delar av texten som hör till ett
  gemensamt
  ansvarsområde samt komma överens om hur samarbetet dem emellan ska bedrivas. Om det uppstår oenighet om ansvarsområdenas gränser ska frågan, på begäran av ett av de berörda utskotten, läggas fram för talmanskonferensen, som kan besluta i frågan om de olika ansvarsområdena eller besluta att förfarandet med gemensamma utskottssammanträden enligt artikel 55 ska tillämpas.
  Artikel 201.2 andra stycket ska gälla
  i 
  tillämpliga delar
  .

| — | De ordförande och föredragande som berörs
  är bundna av principen om gott och lojalt samarbete och
  ska tillsammans fastställa vilka delar av texten som hör till respektive utskotts exklusiva ansvarsområde och vilka delar av texten som hör till ett
  delat
  ansvarsområde samt komma överens om hur samarbetet dem emellan ska bedrivas. Om det uppstår oenighet om ansvarsområdenas gränser ska frågan, på begäran av ett av de berörda utskotten, läggas fram för talmanskonferensen, som kan besluta i frågan om de olika ansvarsområdena eller besluta att förfarandet med gemensamma utskottssammanträden enligt artikel 55 ska tillämpas.
  Det beslutet ska fattas i enlighet med det förfarande och den tidsfrist som fastställs
  i 
  artikel 201a
  . |
| --- | --- |

—

De ordförande och föredragande som berörs
  är bundna av principen om gott och lojalt samarbete och
  ska tillsammans fastställa vilka delar av texten som hör till respektive utskotts exklusiva ansvarsområde och vilka delar av texten som hör till ett
  delat
  ansvarsområde samt komma överens om hur samarbetet dem emellan ska bedrivas. Om det uppstår oenighet om ansvarsområdenas gränser ska frågan, på begäran av ett av de berörda utskotten, läggas fram för talmanskonferensen, som kan besluta i frågan om de olika ansvarsområdena eller besluta att förfarandet med gemensamma utskottssammanträden enligt artikel 55 ska tillämpas.
  Det beslutet ska fattas i enlighet med det förfarande och den tidsfrist som fastställs
  i 
  artikel 201a
  .

| — | Det ansvariga utskottet ska utan omröstning godta ändringsförslag från ett associerat utskott om förslagen rör frågor som hör till det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde. Om ändringsförslag om frågor som hör till det ansvariga utskottets och ett associerat utskotts
  gemensamma
  ansvarsområde
  avvisas
  av det ansvariga utskottet får det associerade utskottet lägga fram dessa ändringsförslag direkt för behandling i kammaren. |
| --- | --- |

—

Det ansvariga utskottet ska utan omröstning godta ändringsförslag från ett associerat utskott om förslagen rör frågor som hör till det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde. Om ändringsförslag om frågor som hör till det ansvariga utskottets och ett associerat utskotts
  gemensamma
  ansvarsområde
  avvisas
  av det ansvariga utskottet får det associerade utskottet lägga fram dessa ändringsförslag direkt för behandling i kammaren.

| — | Det ansvariga utskottet ska utan omröstning godta ändringsförslag från ett associerat utskott om förslagen rör frågor som hör till det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde.
  Om det ansvariga utskottet inte respekterar det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde får det associerade utskottet lägga fram ändringsförslag direkt i kammaren. Om
  ändringsförslag om frågor som hör till det ansvariga utskottets och ett associerat utskotts
  delade
  ansvarsområde
  inte antas
  av det ansvariga utskottet får det associerade utskottet lägga fram dessa ändringsförslag direkt för behandling i kammaren. |
| --- | --- |

—

Det ansvariga utskottet ska utan omröstning godta ändringsförslag från ett associerat utskott om förslagen rör frågor som hör till det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde.
  Om det ansvariga utskottet inte respekterar det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde får det associerade utskottet lägga fram ändringsförslag direkt i kammaren. Om
  ändringsförslag om frågor som hör till det ansvariga utskottets och ett associerat utskotts
  delade
  ansvarsområde
  inte antas
  av det ansvariga utskottet får det associerade utskottet lägga fram dessa ändringsförslag direkt för behandling i kammaren.

| — | Om ett förlikningsförfarande inleds om förslaget ska de associerade utskottens föredragande ingå i parlamentets delegation. |
| --- | --- |

—

Om ett förlikningsförfarande inleds om förslaget ska de associerade utskottens föredragande ingå i parlamentets delegation.

| — | Om ett förlikningsförfarande inleds om förslaget ska de associerade utskottens föredragande ingå i parlamentets delegation. |
| --- | --- |

—

Om ett förlikningsförfarande inleds om förslaget ska de associerade utskottens föredragande ingå i parlamentets delegation.

I denna artikel föreskrivs ingen begränsning av tillämpningsområdet. Det får begäras att förfarandet med associerade utskott ska tillämpas på betänkanden som inte avser lagstiftning och som utarbetats i enlighet med artiklarna 52.1 samt 132.1 och 132.2.

Det förfarande med associerade utskott som avses i den här artikeln får inte tillämpas på den rekommendation som ska antas av det ansvariga utskottet enligt artikel 99.

Talmanskonferensens beslut att tillämpa förfarandet med associerade utskott gäller samtliga skeden av förfarandet i fråga.

Talmanskonferensens beslut att tillämpa förfarandet med associerade utskott gäller samtliga skeden av förfarandet i fråga.

De rättigheter som hänger samman med ställningen som ”ansvarigt utskott” utövas av det utskott som har huvudansvaret för ärendet. Vid utövandet av dessa rättigheter ska det ansvariga utskottet respektera det associerade utskottets befogenheter, särskilt skyldigheten till lojalt samarbete när det gäller fastställande av tidsplanen och det associerade utskottets rätt att bestämma vilka ändringsförslag som ska föreläggas parlamentet inom ramen för dess exklusiva ansvarsområde.

De rättigheter som hänger samman med ställningen som ”ansvarigt utskott” utövas av det utskott som har huvudansvaret för ärendet. Vid utövandet av dessa rättigheter ska det ansvariga utskottet respektera det associerade utskottets befogenheter, särskilt skyldigheten till lojalt samarbete när det gäller fastställande av tidsplanen och det associerade utskottets rätt att bestämma vilka ändringsförslag som ska föreläggas parlamentet inom ramen för dess exklusiva ansvarsområde.

Om det ansvariga utskottet åsidosätter det associerade utskottets befogenheter, ska de beslut som fattats av det ansvariga utskottet fortsätta att gälla, men det associerade utskottet får inom gränserna för sitt exklusiva ansvarsområde lägga fram ändringsförslag direkt i kammaren.

1a.
     
  Det förfarande som fastställs i denna artikel ska inte tillämpas på de rekommendationer som ska antas av det ansvariga utskottet enligt artikel 99.

Ändring 52

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 55

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 55 | Artikel 55 |
| Förfarande med gemensamma utskottssammanträden | Gemensamt utskottsförfarande |
| 1.   När talmanskonferensen behandlar en ansvarsfråga i enlighet med artikel
  201.2
  kan den besluta att förfarandet med gemensamma utskottssammanträden och en gemensam omröstning ska tillämpas, om | 1.   När talmanskonferensen behandlar en fråga om ansvarsområden i enlighet med artikel
  201a
  kan den besluta att förfarandet med gemensamma utskottssammanträden och en gemensam omröstning ska tillämpas, om |
| — | ämnet i enlighet med bilaga VI på ett oskiljaktigt sätt hör till flera utskotts ansvarsområden, and |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 55

Artikel 55

Förfarande med gemensamma utskottssammanträden

Gemensamt utskottsförfarande

1.   När talmanskonferensen behandlar en ansvarsfråga i enlighet med artikel
  201.2
  kan den besluta att förfarandet med gemensamma utskottssammanträden och en gemensam omröstning ska tillämpas, om

1.   När talmanskonferensen behandlar en fråga om ansvarsområden i enlighet med artikel
  201a
  kan den besluta att förfarandet med gemensamma utskottssammanträden och en gemensam omröstning ska tillämpas, om

—

ämnet i enlighet med bilaga VI på ett oskiljaktigt sätt hör till flera utskotts ansvarsområden, and

| — | ämnet i enlighet med bilaga VI på ett oskiljaktigt sätt hör till flera utskotts ansvarsområden, och |
| --- | --- |

—

ämnet i enlighet med bilaga VI på ett oskiljaktigt sätt hör till flera utskotts ansvarsområden, och

| — | talmanskonferensen anser att frågan är av större vikt. |
| --- | --- |

—

talmanskonferensen anser att frågan är av större vikt.

| — | talmanskonferensen anser att frågan är av större vikt. |
| --- | --- |

—

talmanskonferensen anser att frågan är av större vikt.

2.   I sådana fall ska de respektive föredragandena utarbeta ett gemensamt förslag till betänkande som ska behandlas och bli föremål för omröstning i de berörda utskotten vid gemensamma sammanträden som hålls inom ramen för de berörda utskottsordförandenas gemensamma ordförandeskap.

2.   I sådana fall ska de respektive föredragandena utarbeta ett gemensamt förslag till betänkande som ska behandlas och bli föremål för omröstning i de berörda utskotten vid gemensamma sammanträden som hålls inom ramen för de berörda utskottsordförandenas gemensamma ordförandeskap.

De rättigheter som sammanhänger med det ansvariga utskottets ställning kan, i samtliga skeden av detta förfarande, utövas av de berörda utskotten endast om dessa handlar gemensamt. De berörda utskotten kan inrätta arbetsgrupper som förbereder sammanträdena och omröstningarna.

De rättigheter som sammanhänger med det ansvariga utskottets ställning kan, i samtliga skeden av detta förfarande, utövas av de berörda utskotten endast om dessa handlar gemensamt. De berörda utskotten kan inrätta arbetsgrupper som förbereder sammanträdena och omröstningarna.

3.   Vid andra behandlingen i det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska rådets ståndpunkt behandlas vid ett gemensamt sammanträde mellan de berörda utskotten, vilket – om ordförandena för dessa utskott inte kommer överens om annat – ska hållas på onsdagen i den första vecka som avsatts för sammanträden mellan de parlamentariska organen efter att rådets ståndpunkt har tillkännagetts för parlamentet. Om ingen överenskommelse nås om att kalla till ytterligare ett sammanträde ska utskottsordförandekonferensens ordförande kalla till ett sådant sammanträde. Andrabehandlingsrekommendationen ska bli föremål för omröstning vid ett gemensamt sammanträde på grundval av ett gemensamt förslag som utarbetats av de respektive föredragandena från de berörda utskotten eller, om det inte finns något sådant gemensamt förslag, på grundval av de ändringsförslag som lagts fram av de berörda utskotten.

3.   Vid andra behandlingen i det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska rådets ståndpunkt behandlas vid ett gemensamt sammanträde mellan de berörda utskotten, vilket – om ordförandena för dessa utskott inte kommer överens om annat – ska hållas på onsdagen i den första vecka som avsatts för sammanträden mellan de parlamentariska organen efter att rådets ståndpunkt har tillkännagetts för parlamentet. Om ingen överenskommelse nås om att kalla till ytterligare ett sammanträde ska utskottsordförandekonferensens ordförande kalla till ett sådant sammanträde. Andrabehandlingsrekommendationen ska bli föremål för omröstning vid ett gemensamt sammanträde på grundval av ett gemensamt förslag som utarbetats av de respektive föredragandena från de berörda utskotten eller, om det inte finns något sådant gemensamt förslag, på grundval av de ändringsförslag som lagts fram av de berörda utskotten.

Vid tredje behandlingen i det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska ordförandena och föredragandena för de berörda utskotten automatiskt vara medlemmar i delegationen till förlikningskommittén.

Vid tredje behandlingen i det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska ordförandena och föredragandena för de berörda utskotten automatiskt vara medlemmar i delegationen till förlikningskommittén.

Denna artikel kan tillämpas på det förfarande som leder till rekommendationen att godkänna eller förkasta ingåendet av ett internationellt avtal enligt artiklarna 108.5 och 99.1, förutsatt att villkoren i artikeln är uppfyllda.

Ändring 53

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 56

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel
  56 | Artikel
  52a |
| Utarbetande av betänkanden | Utarbetande av betänkanden |
| | -1.
     
  Utskottets föredragande är ansvarig för utarbetandet av utskottets betänkande och för att detta på utskottets vägnar läggs fram i kammaren. |
| 1.   Utskottets föredragande är ansvarig för utarbetandet av motiveringen, vilken inte ska gå till omröstning. Motiveringen får inte strida mot det resolutionsförslag som antagits och eventuella ändringsförslag från utskottet. Om så är fallet kan utskottets ordförande stryka motiveringen. | 1.   Utskottets föredragande är ansvarig för utarbetandet av motiveringen, vilken inte ska gå till omröstning. Motiveringen får inte strida mot det resolutionsförslag som antagits och eventuella ändringsförslag från utskottet. Om så är fallet kan utskottets ordförande stryka motiveringen. |
| 2.   I betänkandet ska resultatet från omröstningen om betänkandet i dess helhet anges. I 
  betänkandet
  ska
  dessutom
  anges hur varje enskild ledamot röstade
  , om minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna begär detta vid omröstningen
  . | 2.   I betänkandet ska resultatet från omröstningen om betänkandet i dess helhet anges
  , och
  i 
  linje med artikel 208.3
  ska
  det
  anges hur varje enskild ledamot röstade. |
| 3.   
  Uppnås inte enhällighet i utskottet ska även
  minoritetens
  uppfattning redovisas i betänkandet. Denna ska
  anmälas i samband med omröstningen om hela texten och kan på författarnas begäran utgöra en skriftlig reservation på högst 200 ord, som fogas som bilaga till motiveringen. | 3.   Minoritetens
  uppfattningar kan
  anmälas i samband med omröstningen om hela texten och kan, på författarnas begäran, utgöra en skriftlig reservation på högst 200 ord som fogas som bilaga till motiveringen. |
| Utskottsordföranden ska avgöra alla tvister som kan uppkomma till följd av
  dessa bestämmelser
  . | Utskottsordföranden ska avgöra alla tvister som kan uppkomma till följd av
  denna punkt
  . |
| 4.   Ett utskott kan på förslag av
  sitt presidium
  fastställa en tidsfrist för när utskottets föredragande ska lägga fram sitt förslag till betänkande. Tidsfristen kan förlängas, och en ny föredragande kan även utses. | 4.   Ett utskott kan på förslag av
  sin ordförande
  fastställa en tidsfrist för när utskottets föredragande ska lägga fram sitt förslag till betänkande. Tidsfristen kan förlängas, och en ny föredragande kan även utses. |
| 5.   När tidsfristen har löpt ut kan utskottet ålägga sin ordförande att begära att det ärende som hänvisats till utskottet ska tas upp på föredragningslistan till ett av parlamentets följande sammanträden. Debatter kan i så fall äga rum på grundval av en muntlig rapport från utskottet i fråga. | 5.   När tidsfristen har löpt ut kan utskottet ålägga sin ordförande att begära att det ärende som hänvisats till utskottet ska tas upp på föredragningslistan till ett av parlamentets följande sammanträden. Debatter
  och omröstningar
  kan i så fall äga rum på grundval av en muntlig rapport från utskottet i fråga. |
| | (Denna artikel i ändrad lydelse ska placeras före artikel 53) |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel
  56

Artikel
  52a

Utarbetande av betänkanden

Utarbetande av betänkanden

-1.
     
  Utskottets föredragande är ansvarig för utarbetandet av utskottets betänkande och för att detta på utskottets vägnar läggs fram i kammaren.

1.   Utskottets föredragande är ansvarig för utarbetandet av motiveringen, vilken inte ska gå till omröstning. Motiveringen får inte strida mot det resolutionsförslag som antagits och eventuella ändringsförslag från utskottet. Om så är fallet kan utskottets ordförande stryka motiveringen.

1.   Utskottets föredragande är ansvarig för utarbetandet av motiveringen, vilken inte ska gå till omröstning. Motiveringen får inte strida mot det resolutionsförslag som antagits och eventuella ändringsförslag från utskottet. Om så är fallet kan utskottets ordförande stryka motiveringen.

2.   I betänkandet ska resultatet från omröstningen om betänkandet i dess helhet anges. I 
  betänkandet
  ska
  dessutom
  anges hur varje enskild ledamot röstade
  , om minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna begär detta vid omröstningen
  .

2.   I betänkandet ska resultatet från omröstningen om betänkandet i dess helhet anges
  , och
  i 
  linje med artikel 208.3
  ska
  det
  anges hur varje enskild ledamot röstade.

3.   
  Uppnås inte enhällighet i utskottet ska även
  minoritetens
  uppfattning redovisas i betänkandet. Denna ska
  anmälas i samband med omröstningen om hela texten och kan på författarnas begäran utgöra en skriftlig reservation på högst 200 ord, som fogas som bilaga till motiveringen.

3.   Minoritetens
  uppfattningar kan
  anmälas i samband med omröstningen om hela texten och kan, på författarnas begäran, utgöra en skriftlig reservation på högst 200 ord som fogas som bilaga till motiveringen.

Utskottsordföranden ska avgöra alla tvister som kan uppkomma till följd av
  dessa bestämmelser
  .

Utskottsordföranden ska avgöra alla tvister som kan uppkomma till följd av
  denna punkt
  .

4.   Ett utskott kan på förslag av
  sitt presidium
  fastställa en tidsfrist för när utskottets föredragande ska lägga fram sitt förslag till betänkande. Tidsfristen kan förlängas, och en ny föredragande kan även utses.

4.   Ett utskott kan på förslag av
  sin ordförande
  fastställa en tidsfrist för när utskottets föredragande ska lägga fram sitt förslag till betänkande. Tidsfristen kan förlängas, och en ny föredragande kan även utses.

5.   När tidsfristen har löpt ut kan utskottet ålägga sin ordförande att begära att det ärende som hänvisats till utskottet ska tas upp på föredragningslistan till ett av parlamentets följande sammanträden. Debatter kan i så fall äga rum på grundval av en muntlig rapport från utskottet i fråga.

5.   När tidsfristen har löpt ut kan utskottet ålägga sin ordförande att begära att det ärende som hänvisats till utskottet ska tas upp på föredragningslistan till ett av parlamentets följande sammanträden. Debatter
  och omröstningar
  kan i så fall äga rum på grundval av en muntlig rapport från utskottet i fråga.

(Denna artikel i ändrad lydelse ska placeras före artikel 53)

Ändring 54

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 3 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| KAPITEL 3 | KAPITEL 3 |
| FÖRSTA BEHANDLINGEN | ORDINARIE LAGSTIFTNINGSFÖRFARANDE |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL 3

KAPITEL 3

FÖRSTA BEHANDLINGEN

ORDINARIE LAGSTIFTNINGSFÖRFARANDE

Ändring 55

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 3 – Avsnitt - 1 (nytt)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | AVSNITT 1 |
| | FÖRSTA BEHANDLINGEN |

Nuvarande lydelse

Ändring

AVSNITT 1

FÖRSTA BEHANDLINGEN

Ändring 56

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 3 – Del 1 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| I utskotten | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

I utskotten

utgår

Ändring 57

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 57

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 57 | utgår |
| Ändring av ett förslag till lagstiftningsakt | |
| 1.   
  Om kommissionen underrättar parlamentet om att den har för avsikt att ändra sitt förslag, eller om det ansvariga utskottet på annat sätt får kännedom om detta, ska detta utskott skjuta upp sin behandling av ärendet till dess att utskottet har mottagit det nya förslaget eller kommissionens ändringar. | |
| 2.   
  Om rådet väsentligt ändrar förslaget till lagstiftningsakt, ska bestämmelserna i artikel 63 tillämpas. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 57

utgår

Ändring av ett förslag till lagstiftningsakt

1.   
  Om kommissionen underrättar parlamentet om att den har för avsikt att ändra sitt förslag, eller om det ansvariga utskottet på annat sätt får kännedom om detta, ska detta utskott skjuta upp sin behandling av ärendet till dess att utskottet har mottagit det nya förslaget eller kommissionens ändringar.

2.   
  Om rådet väsentligt ändrar förslaget till lagstiftningsakt, ska bestämmelserna i artikel 63 tillämpas.

Ändring 58

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 58

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 58 | utgår |
| Kommissionens och rådets ståndpunkt vid ändringsförslag | |
| 1.   
  Innan ansvarigt utskott övergår till slutomröstning om ett förslag till lagstiftningsakt, ska det uppmana kommissionen att tillkännage sin ståndpunkt angående alla de ändringsförslag till föreslaget som utskottet antagit, och rådet ska uppmanas att ge en kommentar. | |
| 2.   
  Utskottet kan skjuta upp slutomröstningen om kommissionen inte har möjlighet att tillkännage sin ståndpunkt, eller om kommissionen förklarar att den inte är beredd att godta alla de ändringsförslag som utskottet antagit. | |
| 3.   
  Kommissionens ståndpunkt ska vid behov ingå i betänkandet. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 58

utgår

Kommissionens och rådets ståndpunkt vid ändringsförslag

1.   
  Innan ansvarigt utskott övergår till slutomröstning om ett förslag till lagstiftningsakt, ska det uppmana kommissionen att tillkännage sin ståndpunkt angående alla de ändringsförslag till föreslaget som utskottet antagit, och rådet ska uppmanas att ge en kommentar.

2.   
  Utskottet kan skjuta upp slutomröstningen om kommissionen inte har möjlighet att tillkännage sin ståndpunkt, eller om kommissionen förklarar att den inte är beredd att godta alla de ändringsförslag som utskottet antagit.

3.   
  Kommissionens ståndpunkt ska vid behov ingå i betänkandet.

Ändring 59

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 3 – Del 2 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| I kammaren | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

I kammaren

utgår

Ändring 60

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 59

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 59 | Artikel 59 |
| Avslutande av
  första behandlingen | Omröstning i kammaren –
  första behandlingen |
| | -1.
     
  Parlamentet kan godkänna, ändra eller förkasta förslaget till lagstiftningsakt. |
| 1.   Parlamentet ska
  behandla ett
  förslag till lagstiftningsakt
  på grundval av ett betänkande som
  det ansvariga utskottet
  utarbetat i enlighet med artikel 49
  . | 1.   Parlamentet ska
  först rösta om alla förslag om att omedelbart förkasta det
  förslag till lagstiftningsakt
  som skriftligen har lämnats in av
  det ansvariga utskottet
  , en politisk grupp eller minst 40 ledamöter
  . |
| | Om förslaget om förkastande antas ska talmannen uppmana den institution som lagt fram förslaget till lagstiftningsakt att dra tillbaka sitt förslag. |
| | Om den institution som lagt fram förslaget följer denna uppmaning ska talmannen förklara förfarandet för avslutat. |
| | Om den institution som lagt fram förslaget inte drar tillbaka förslaget till lagstiftningsakt ska talmannen tillkännage att parlamentets första behandling är avslutad, om inte parlamentet på förslag av det ansvariga utskottets ordförande eller föredragande, eller av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter, beslutar att återförvisa ärendet till det ansvariga utskottet för ny behandling. |
| | Om förslaget om förkastande inte antas ska parlamentet fortsätta förfarandet i enlighet med punkterna 1a–1c. |
| | 1a.
     
  Varje preliminär överenskommelse som läggs fram av det ansvariga utskottet enligt artikel 73d.4 ska ges omröstningsprioritet och gå till omröstning i en enda omröstning, om inte parlamentet på förslag av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter i stället beslutar att gå vidare med omröstningen om ändringsförslag i enlighet med punkt 1b. I sådana fall ska parlamentet också besluta huruvida omröstningen om ändringsförslaget ska hållas omedelbart. Om den inte ska hållas omedelbart ska parlamentet fastställa en ny tidsfrist för ingivande av ändringsförslag, och omröstningen ska hållas vid ett senare sammanträde. |
| | Om den preliminära överenskommelsen antas vid en enda omröstning ska talmannen tillkännage att parlamentets första behandling är avslutad. |
| | Om den preliminära överenskommelsen inte får en majoritet av de avgivna rösterna i den enda omröstningen, ska talmannen fastställa en ny tidsfrist för ingivande av ändringsförslag till förslaget till lagstiftningsakt. Sådana ändringsförslag ska sedan gå till omröstning vid ett senare sammanträde så att parlamentet kan avsluta sin första behandling. |
| | 1b.
     
  Utom i de fall då ett förslag om förkastande har antagits i enlighet med punkt 1 eller en preliminär överenskommelse har antagits i enlighet med punkt 1a, ska därefter alla ändringsförslag till lagstiftningsakten gå till omröstning, och eventuellt också enskilda delar av den preliminära överenskommelsen, om någon har begärt delad eller särskild omröstning eller lagt fram konkurrerande ändringsförslag. |
| | Innan ändringsförslaget går till omröstning kan talmannen uppmana kommissionen att tillkännage sin ståndpunkt och rådet att ge en kommentar. |
| | Efter omröstningen om dessa ändringsförslag ska parlamentet rösta om hela förslaget till lagstiftningsakt, oavsett om detta ändrats eller inte. |
| | Om hela förslaget till lagstiftningsakt, oavsett om detta ändrats eller inte, antas ska talmannen tillkännage att parlamentets första behandling är avslutad, om inte parlamentet på förslag av det ansvariga utskottets ordförande eller föredragande, eller av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter, beslutar att återförvisa ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar i enlighet med artiklarna 59a, 73a och 73d. |
| | Om hela det ändrade förslaget till lagstiftningsakt eller någon annan form av förslaget inte får någon majoritet av de avgivna rösterna ska talmannen tillkännage att parlamentets första behandling är avslutad, om inte parlamentet på förslag av det ansvariga utskottets ordförande eller föredragande, eller av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter, beslutar att återförvisa ärendet till det ansvariga utskottet för ny behandling. |
| | 1c.
     
  Efter omröstningarna enligt punkterna 1–1b, och efter de omröstningar som därefter hålls om ändringsförslag till förslaget till lagstiftningsresolution avseende eventuella framställningar som rör förfarandet, ska lagstiftningsresolutionen anses ha antagits. Vid behov ska lagstiftningsresolutionen ändras i enlighet med artikel 193.2 för att återge resultaten av omröstningarna enligt punkterna 1–1b. |
| | Texten till lagstiftningsresolutionen och parlamentets ståndpunkt ska talmannen översända till rådet och kommissionen samt till en grupp medlemsstater, domstolen eller Europeiska centralbanken om förslaget till lagstiftningsakt inkommer från dessa. |
| 2.   
  Parlamentet ska först rösta om ändringsförslag till det förslag som ligger till grund för det ansvariga utskottets betänkande, därefter om det eventuellt ändrade förslaget, därefter om ändringsförslag till förslaget till lagstiftningsresolution och därefter om förslaget till lagstiftningsresolution i sin helhet, vilket endast ska innehålla ett tillkännagivande av huruvida parlamentet godkänner, förkastar eller föreslår ändringar till föreslaget till lagstiftningsakt samt eventuella framställningar som rör förfarandet. | |
| Första behandlingen är avslutad om förslaget till lagstiftningsresolution antas. Om parlamentet inte antar lagstiftningsresolutionen, ska förslaget återförvisas till det ansvariga utskottet. | |
| Alla betänkanden som läggs fram i enlighet med lagstiftningsförfarandet måste vara förenliga med artiklarna 39, 47 och 49. Ett utskott måste lägga fram sådana resolutionsförslag som inte avser lagstiftning i enlighet med de särskilda förfaranden som anges i artikel 52 eller 201. | |
| 3.   
  Förslaget, så som det godkänts av parlamentet, och tillhörande resolution ska översändas till rådet och kommissionen av talmannen såsom parlamentets ståndpunkt. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 59

Artikel 59

Avslutande av
  första behandlingen

Omröstning i kammaren –
  första behandlingen

-1.
     
  Parlamentet kan godkänna, ändra eller förkasta förslaget till lagstiftningsakt.

1.   Parlamentet ska
  behandla ett
  förslag till lagstiftningsakt
  på grundval av ett betänkande som
  det ansvariga utskottet
  utarbetat i enlighet med artikel 49
  .

1.   Parlamentet ska
  först rösta om alla förslag om att omedelbart förkasta det
  förslag till lagstiftningsakt
  som skriftligen har lämnats in av
  det ansvariga utskottet
  , en politisk grupp eller minst 40 ledamöter
  .

Om förslaget om förkastande antas ska talmannen uppmana den institution som lagt fram förslaget till lagstiftningsakt att dra tillbaka sitt förslag.

Om den institution som lagt fram förslaget följer denna uppmaning ska talmannen förklara förfarandet för avslutat.

Om den institution som lagt fram förslaget inte drar tillbaka förslaget till lagstiftningsakt ska talmannen tillkännage att parlamentets första behandling är avslutad, om inte parlamentet på förslag av det ansvariga utskottets ordförande eller föredragande, eller av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter, beslutar att återförvisa ärendet till det ansvariga utskottet för ny behandling.

Om förslaget om förkastande inte antas ska parlamentet fortsätta förfarandet i enlighet med punkterna 1a–1c.

1a.
     
  Varje preliminär överenskommelse som läggs fram av det ansvariga utskottet enligt artikel 73d.4 ska ges omröstningsprioritet och gå till omröstning i en enda omröstning, om inte parlamentet på förslag av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter i stället beslutar att gå vidare med omröstningen om ändringsförslag i enlighet med punkt 1b. I sådana fall ska parlamentet också besluta huruvida omröstningen om ändringsförslaget ska hållas omedelbart. Om den inte ska hållas omedelbart ska parlamentet fastställa en ny tidsfrist för ingivande av ändringsförslag, och omröstningen ska hållas vid ett senare sammanträde.

Om den preliminära överenskommelsen antas vid en enda omröstning ska talmannen tillkännage att parlamentets första behandling är avslutad.

Om den preliminära överenskommelsen inte får en majoritet av de avgivna rösterna i den enda omröstningen, ska talmannen fastställa en ny tidsfrist för ingivande av ändringsförslag till förslaget till lagstiftningsakt. Sådana ändringsförslag ska sedan gå till omröstning vid ett senare sammanträde så att parlamentet kan avsluta sin första behandling.

1b.
     
  Utom i de fall då ett förslag om förkastande har antagits i enlighet med punkt 1 eller en preliminär överenskommelse har antagits i enlighet med punkt 1a, ska därefter alla ändringsförslag till lagstiftningsakten gå till omröstning, och eventuellt också enskilda delar av den preliminära överenskommelsen, om någon har begärt delad eller särskild omröstning eller lagt fram konkurrerande ändringsförslag.

Innan ändringsförslaget går till omröstning kan talmannen uppmana kommissionen att tillkännage sin ståndpunkt och rådet att ge en kommentar.

Efter omröstningen om dessa ändringsförslag ska parlamentet rösta om hela förslaget till lagstiftningsakt, oavsett om detta ändrats eller inte.

Om hela förslaget till lagstiftningsakt, oavsett om detta ändrats eller inte, antas ska talmannen tillkännage att parlamentets första behandling är avslutad, om inte parlamentet på förslag av det ansvariga utskottets ordförande eller föredragande, eller av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter, beslutar att återförvisa ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar i enlighet med artiklarna 59a, 73a och 73d.

Om hela det ändrade förslaget till lagstiftningsakt eller någon annan form av förslaget inte får någon majoritet av de avgivna rösterna ska talmannen tillkännage att parlamentets första behandling är avslutad, om inte parlamentet på förslag av det ansvariga utskottets ordförande eller föredragande, eller av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter, beslutar att återförvisa ärendet till det ansvariga utskottet för ny behandling.

1c.
     
  Efter omröstningarna enligt punkterna 1–1b, och efter de omröstningar som därefter hålls om ändringsförslag till förslaget till lagstiftningsresolution avseende eventuella framställningar som rör förfarandet, ska lagstiftningsresolutionen anses ha antagits. Vid behov ska lagstiftningsresolutionen ändras i enlighet med artikel 193.2 för att återge resultaten av omröstningarna enligt punkterna 1–1b.

Texten till lagstiftningsresolutionen och parlamentets ståndpunkt ska talmannen översända till rådet och kommissionen samt till en grupp medlemsstater, domstolen eller Europeiska centralbanken om förslaget till lagstiftningsakt inkommer från dessa.

2.   
  Parlamentet ska först rösta om ändringsförslag till det förslag som ligger till grund för det ansvariga utskottets betänkande, därefter om det eventuellt ändrade förslaget, därefter om ändringsförslag till förslaget till lagstiftningsresolution och därefter om förslaget till lagstiftningsresolution i sin helhet, vilket endast ska innehålla ett tillkännagivande av huruvida parlamentet godkänner, förkastar eller föreslår ändringar till föreslaget till lagstiftningsakt samt eventuella framställningar som rör förfarandet.

Första behandlingen är avslutad om förslaget till lagstiftningsresolution antas. Om parlamentet inte antar lagstiftningsresolutionen, ska förslaget återförvisas till det ansvariga utskottet.

Alla betänkanden som läggs fram i enlighet med lagstiftningsförfarandet måste vara förenliga med artiklarna 39, 47 och 49. Ett utskott måste lägga fram sådana resolutionsförslag som inte avser lagstiftning i enlighet med de särskilda förfaranden som anges i artikel 52 eller 201.

3.   
  Förslaget, så som det godkänts av parlamentet, och tillhörande resolution ska översändas till rådet och kommissionen av talmannen såsom parlamentets ståndpunkt.

Ändring 61

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 59a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 59a |
| | Återförvisning till det ansvariga utskottet |
| | Om ett ärende i enlighet med artikel 59 återförvisas till det ansvariga utskottet för ny behandling eller för interinstitutionella förhandlingar i enlighet med artiklarna 73a och 73d ska det ansvariga utskottet, muntligen eller skriftligen, rapportera till parlamentet inom fyra månader. Denna period kan förlängas av talmanskonferensen. |
| | Efter återförvisande till utskottet måste det ansvariga utskottet, innan det fattar beslut om förfarandet, ge ett associerat utskott enligt artikel 54 möjlighet att göra sina val beträffande de ändringsförslag som omfattas av det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde, i synnerhet valet av de ändringsförslag som ska föreläggas parlamentet på nytt. |
| | Inget hindrar parlamentet från att, om det är lämpligt, besluta att hålla en avslutande debatt efter det att det ansvariga utskott till vilket ärendet har återförvisats har rapporterat. |
| | (De två sista styckena ska införas som tolkningar.) |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 59a

Återförvisning till det ansvariga utskottet

Om ett ärende i enlighet med artikel 59 återförvisas till det ansvariga utskottet för ny behandling eller för interinstitutionella förhandlingar i enlighet med artiklarna 73a och 73d ska det ansvariga utskottet, muntligen eller skriftligen, rapportera till parlamentet inom fyra månader. Denna period kan förlängas av talmanskonferensen.

Efter återförvisande till utskottet måste det ansvariga utskottet, innan det fattar beslut om förfarandet, ge ett associerat utskott enligt artikel 54 möjlighet att göra sina val beträffande de ändringsförslag som omfattas av det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde, i synnerhet valet av de ändringsförslag som ska föreläggas parlamentet på nytt.

Inget hindrar parlamentet från att, om det är lämpligt, besluta att hålla en avslutande debatt efter det att det ansvariga utskott till vilket ärendet har återförvisats har rapporterat.

(De två sista styckena ska införas som tolkningar.)

Ändring 62

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 60

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 60 | utgår |
| Förkastande av kommissionsförslag | |
| 1.   
  Om ett kommissionsförslag inte får en majoritet av de avgivna rösterna eller om kammaren antagit ett förslag om förkastande, vilket kan läggas fram av det ansvariga utskottet eller minst 40 ledamöter, ska talmannen, innan parlamentet röstar om förslaget till lagstiftningsresolution, uppmana kommissionen att dra tillbaka förslaget. | |
| 2.   
  Om kommissionen drar tillbaka sitt förslag, ska talmannen förklara förfarandet avslutat och underrätta rådet om detta. | |
| 3.   
  Om kommissionen inte drar tillbaka sitt förslag, ska parlamentet återförvisa frågan till ansvarigt utskott utan att rösta om förslaget till lagstiftningsresolution, såvida inte parlamentet, på förslag av ordföranden eller föredraganden för det ansvariga utskottet, av en politisk grupp eller av minst 40 ledamöter, väljer att rösta om förslaget till lagstiftningsresolution. | |
| I fall av återförvisande ska ansvarigt utskott besluta om vilket förfarande som ska tillämpas och, muntligen eller skriftligen, rapportera till parlamentet före utgången av en av parlamentet fastställd tidsfrist som inte får överstiga två månader. | |
| Efter återförvisande till utskottet i enlighet med punkt 3, ska det ansvariga utskottet, innan det fattar sitt beslut om förfarandet, ge ett associerat utskott enligt artikel 54 möjlighet att göra sina val beträffande de ändringsförslag som omfattas av det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde, i synnerhet valet av de ändringsförslag som ska föreläggas parlamentet på nytt. | |
| Den tidsfrist som fastställs i enlighet med punkt 3 andra stycket hänför sig till det skriftliga ingivandet eller det muntliga framställandet av det ansvariga utskottets rapport. Den påverkar inte parlamentets fastställande av den lämpliga tidpunkten för att återuppta behandlingen av ärendet. | |
| 4.   
  Om det ansvariga utskottet inte kan hålla tidsfristen ska det begära återförvisning till utskott i enlighet med artikel 188.1. Parlamentet kan vid behov fastställa en ny tidsfrist i enlighet med artikel 188.5. Om utskottets begäran inte bifalls ska parlamentet rösta om förslaget till lagstiftningsresolution. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 60

utgår

Förkastande av kommissionsförslag

1.   
  Om ett kommissionsförslag inte får en majoritet av de avgivna rösterna eller om kammaren antagit ett förslag om förkastande, vilket kan läggas fram av det ansvariga utskottet eller minst 40 ledamöter, ska talmannen, innan parlamentet röstar om förslaget till lagstiftningsresolution, uppmana kommissionen att dra tillbaka förslaget.

2.   
  Om kommissionen drar tillbaka sitt förslag, ska talmannen förklara förfarandet avslutat och underrätta rådet om detta.

3.   
  Om kommissionen inte drar tillbaka sitt förslag, ska parlamentet återförvisa frågan till ansvarigt utskott utan att rösta om förslaget till lagstiftningsresolution, såvida inte parlamentet, på förslag av ordföranden eller föredraganden för det ansvariga utskottet, av en politisk grupp eller av minst 40 ledamöter, väljer att rösta om förslaget till lagstiftningsresolution.

I fall av återförvisande ska ansvarigt utskott besluta om vilket förfarande som ska tillämpas och, muntligen eller skriftligen, rapportera till parlamentet före utgången av en av parlamentet fastställd tidsfrist som inte får överstiga två månader.

Efter återförvisande till utskottet i enlighet med punkt 3, ska det ansvariga utskottet, innan det fattar sitt beslut om förfarandet, ge ett associerat utskott enligt artikel 54 möjlighet att göra sina val beträffande de ändringsförslag som omfattas av det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde, i synnerhet valet av de ändringsförslag som ska föreläggas parlamentet på nytt.

Den tidsfrist som fastställs i enlighet med punkt 3 andra stycket hänför sig till det skriftliga ingivandet eller det muntliga framställandet av det ansvariga utskottets rapport. Den påverkar inte parlamentets fastställande av den lämpliga tidpunkten för att återuppta behandlingen av ärendet.

4.   
  Om det ansvariga utskottet inte kan hålla tidsfristen ska det begära återförvisning till utskott i enlighet med artikel 188.1. Parlamentet kan vid behov fastställa en ny tidsfrist i enlighet med artikel 188.5. Om utskottets begäran inte bifalls ska parlamentet rösta om förslaget till lagstiftningsresolution.

Ändring 63

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 61

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 61 | utgår |
| Antagande av ändringar till ett kommissionsförslag | |
| 1.   
  Om kommissionens förslag godkänns i sin helhet, men med antagna ändringar, ska omröstningen om förslaget till lagstiftningsresolution skjutas upp till dess att kommissionen redogjort för sin ståndpunkt beträffande var och en av parlamentets ändringar. | |
| Om kommissionen inte har möjlighet att lämna en sådan redogörelse när parlamentets omröstning om kommissionens förslag avslutas, ska kommissionen meddela talmannen eller ansvarigt utskott när den kommer att kunna göra detta. Förslaget ska därefter tas upp på förslaget till föredragningslista till den sammanträdesperiod som följer därefter. | |
| 2.   
  Om kommissionen meddelar att den inte har för avsikt att godta alla parlamentets ändringar, ska det ansvariga utskottets föredragande eller, om föredraganden inte är närvarande, utskottets ordförande lägga fram ett formellt förslag till parlamentet om huruvida förslaget till lagstiftningsresolution ska gå till omröstning. Utskottets föredragande eller ordförande kan före framläggandet av det formella förslaget begära att talmannen avbryter ärendets behandling. | |
| Om parlamentet beslutar att skjuta upp omröstningen, ska ärendet anses återförvisat till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling. | |
| I sådana fall ska det ansvariga utskottet, muntligen eller skriftligen, rapportera till parlamentet före utgången av en av parlamentet fastställd tidsfrist som inte får överstiga två månader. | |
| Om det ansvariga utskottet inte kan respektera denna tidsfrist, ska förfarandet i artikel 60.4 tillämpas. | |
| Endast ändringsförslag som ingetts av det ansvariga utskottet, och som syftar till att få till stånd en kompromiss med kommissionen, ska tillåtas i detta skede. | |
| Inget hindrar parlamentet från att, om det är lämpligt, besluta att hålla en avslutande debatt efter det att det ansvariga utskott till vilket ärendet har återförvisats har rapporterat. | |
| 3.   
  Vad som sägs i punkt 2 utesluter inte att andra ledamöter kan begära återförvisning i enlighet med artikel 188. | |
| Om ett ärende återförvisas i enlighet med punkt 2, är ansvarigt utskott i enlighet med vad som fastställs vid återförvisningen skyldigt att lägga fram ett nytt betänkande före utgången av den fastställda tidsfristen och att vid behov inge ändringsförslag i syfte att få till stånd en kompromiss med kommissionen, men det är inte skyldigt att på nytt behandla de delar av förslaget som redan godkänts av parlamentet. | |
| Eftersom återförvisningen därmed innebär att behandlingen skjuts upp har utskottet emellertid större handlingsfrihet och kan, när det är nödvändigt för att få till stånd en kompromiss, föreslå en ny behandling av de delar av förslaget som redan godkänts av parlamentet. | |
| Eftersom endast kompromissändringsförslag från utskottet är tillåtliga, och för att parlamentets suveränitet ska bevaras, måste det i sådana fall i det betänkande som avses i punkt 2 klart och tydligt framgå vilka redan godkända delar av förslaget som bortfaller om ändringsförslagen antas. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 61

utgår

Antagande av ändringar till ett kommissionsförslag

1.   
  Om kommissionens förslag godkänns i sin helhet, men med antagna ändringar, ska omröstningen om förslaget till lagstiftningsresolution skjutas upp till dess att kommissionen redogjort för sin ståndpunkt beträffande var och en av parlamentets ändringar.

Om kommissionen inte har möjlighet att lämna en sådan redogörelse när parlamentets omröstning om kommissionens förslag avslutas, ska kommissionen meddela talmannen eller ansvarigt utskott när den kommer att kunna göra detta. Förslaget ska därefter tas upp på förslaget till föredragningslista till den sammanträdesperiod som följer därefter.

2.   
  Om kommissionen meddelar att den inte har för avsikt att godta alla parlamentets ändringar, ska det ansvariga utskottets föredragande eller, om föredraganden inte är närvarande, utskottets ordförande lägga fram ett formellt förslag till parlamentet om huruvida förslaget till lagstiftningsresolution ska gå till omröstning. Utskottets föredragande eller ordförande kan före framläggandet av det formella förslaget begära att talmannen avbryter ärendets behandling.

Om parlamentet beslutar att skjuta upp omröstningen, ska ärendet anses återförvisat till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling.

I sådana fall ska det ansvariga utskottet, muntligen eller skriftligen, rapportera till parlamentet före utgången av en av parlamentet fastställd tidsfrist som inte får överstiga två månader.

Om det ansvariga utskottet inte kan respektera denna tidsfrist, ska förfarandet i artikel 60.4 tillämpas.

Endast ändringsförslag som ingetts av det ansvariga utskottet, och som syftar till att få till stånd en kompromiss med kommissionen, ska tillåtas i detta skede.

Inget hindrar parlamentet från att, om det är lämpligt, besluta att hålla en avslutande debatt efter det att det ansvariga utskott till vilket ärendet har återförvisats har rapporterat.

3.   
  Vad som sägs i punkt 2 utesluter inte att andra ledamöter kan begära återförvisning i enlighet med artikel 188.

Om ett ärende återförvisas i enlighet med punkt 2, är ansvarigt utskott i enlighet med vad som fastställs vid återförvisningen skyldigt att lägga fram ett nytt betänkande före utgången av den fastställda tidsfristen och att vid behov inge ändringsförslag i syfte att få till stånd en kompromiss med kommissionen, men det är inte skyldigt att på nytt behandla de delar av förslaget som redan godkänts av parlamentet.

Eftersom återförvisningen därmed innebär att behandlingen skjuts upp har utskottet emellertid större handlingsfrihet och kan, när det är nödvändigt för att få till stånd en kompromiss, föreslå en ny behandling av de delar av förslaget som redan godkänts av parlamentet.

Eftersom endast kompromissändringsförslag från utskottet är tillåtliga, och för att parlamentets suveränitet ska bevaras, måste det i sådana fall i det betänkande som avses i punkt 2 klart och tydligt framgå vilka redan godkända delar av förslaget som bortfaller om ändringsförslagen antas.

Ändring 64

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 3 – Del 3 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Uppföljning | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

Uppföljning

utgår

Ändring 65

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 62

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 62 | utgår |
| Uppföljning av parlamentets ståndpunkt | |
| 1.   
  När parlamentet har antagit en ståndpunkt om ett kommissionsförslag, ska det ansvariga utskottets ordförande och föredragande följa hur arbetet med förslaget fortskrider till dess att det har antagits av rådet, särskilt för att försäkra sig om att rådets och kommissionen verkligen respekterar sina åtaganden gentemot parlamentet när det gäller parlamentets ståndpunkt. | |
| 2.   
  Det ansvariga utskottet kan bjuda in kommissionen och rådet för att diskutera ärendet med utskottet. | |
| 3.   
  Det ansvariga utskottet kan enligt denna artikel, om det anser det nödvändigt, när som helst under uppföljningsförfarandet lägga fram ett resolutionsförslag i vilket det rekommenderas att parlamentet | |
| — | uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag, |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 62

utgår

Uppföljning av parlamentets ståndpunkt

1.   
  När parlamentet har antagit en ståndpunkt om ett kommissionsförslag, ska det ansvariga utskottets ordförande och föredragande följa hur arbetet med förslaget fortskrider till dess att det har antagits av rådet, särskilt för att försäkra sig om att rådets och kommissionen verkligen respekterar sina åtaganden gentemot parlamentet när det gäller parlamentets ståndpunkt.

2.   
  Det ansvariga utskottet kan bjuda in kommissionen och rådet för att diskutera ärendet med utskottet.

3.   
  Det ansvariga utskottet kan enligt denna artikel, om det anser det nödvändigt, när som helst under uppföljningsförfarandet lägga fram ett resolutionsförslag i vilket det rekommenderas att parlamentet

—

uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag,

| — | uppmanar kommissionen eller rådet att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet i enlighet med artikel 63 eller uppmanar kommissionen att lägga fram ett nytt förslag, eller |
| --- | --- |

—

uppmanar kommissionen eller rådet att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet i enlighet med artikel 63 eller uppmanar kommissionen att lägga fram ett nytt förslag, eller

| — | beslutar att vidta andra åtgärder som det finner lämpligt. |
| --- | --- |

—

beslutar att vidta andra åtgärder som det finner lämpligt.

Detta förslag ska tas upp på förslaget till föredragningslista till den sammanträdesperiod som följer på utskottets beslut.

Ändring 66

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 63

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 63 | Artikel 63 |
| Nytt hörande av parlamentet | Nytt hörande av parlamentet |
| Det ordinarie lagstiftningsförfarandet | |
| 1.   Talmannen ska på begäran av ansvarigt utskott uppmana kommissionen att på nytt lägga fram
  ärendet
  för parlamentet om
  förslaget | 1.   Talmannen ska på begäran av ansvarigt utskott uppmana kommissionen att på nytt lägga fram
  förslaget
  för parlamentet om |
| — | om kommissionen, efter det att parlamentet har antagit sin ståndpunkt, drar tillbaka sitt ursprungliga förslag för att ersätta det, såvida detta inte sker för att beakta parlamentets ståndpunkt, |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 63

Artikel 63

Nytt hörande av parlamentet

Nytt hörande av parlamentet

Det ordinarie lagstiftningsförfarandet

1.   Talmannen ska på begäran av ansvarigt utskott uppmana kommissionen att på nytt lägga fram
  ärendet
  för parlamentet om
  förslaget

1.   Talmannen ska på begäran av ansvarigt utskott uppmana kommissionen att på nytt lägga fram
  förslaget
  för parlamentet om

—

om kommissionen, efter det att parlamentet har antagit sin ståndpunkt, drar tillbaka sitt ursprungliga förslag för att ersätta det, såvida detta inte sker för att beakta parlamentets ståndpunkt,

| — | om kommissionen
  väsentligt ändrar eller har för avsikt att ändra sitt ursprungliga förslag, såvida detta inte sker för att beakta parlamentets ståndpunkt, |
| --- | --- |

—

om kommissionen
  väsentligt ändrar eller har för avsikt att ändra sitt ursprungliga förslag, såvida detta inte sker för att beakta parlamentets ståndpunkt,

| — | kommissionen, efter det att parlamentet har antagit sin ståndpunkt, ersätter,
  väsentligt ändrar eller har för avsikt att
  väsentligt
  ändra sitt ursprungliga förslag, såvida detta inte sker för att beakta parlamentets ståndpunkt, |
| --- | --- |

—

kommissionen, efter det att parlamentet har antagit sin ståndpunkt, ersätter,
  väsentligt ändrar eller har för avsikt att
  väsentligt
  ändra sitt ursprungliga förslag, såvida detta inte sker för att beakta parlamentets ståndpunkt,

| — | om
  problemställningen som förslaget avser väsentligt har förändrats på grund av tidens gång eller ändrade förhållanden, |
| --- | --- |

—

om
  problemställningen som förslaget avser väsentligt har förändrats på grund av tidens gång eller ändrade förhållanden,

| — | problemställningen som förslaget avser väsentligt har förändrats på grund av tidens gång eller ändrade förhållanden, |
| --- | --- |

—

problemställningen som förslaget avser väsentligt har förändrats på grund av tidens gång eller ändrade förhållanden,

| — | om
  ett nytt val till parlamentet har ägt rum sedan parlamentet antog sin ståndpunkt och om talmanskonferensen anser att så är önskvärt. |
| --- | --- |

—

om
  ett nytt val till parlamentet har ägt rum sedan parlamentet antog sin ståndpunkt och om talmanskonferensen anser att så är önskvärt.

| — | ett nytt val till parlamentet har ägt rum sedan parlamentet antog sin ståndpunkt och om talmanskonferensen anser att så är önskvärt. |
| --- | --- |

—

ett nytt val till parlamentet har ägt rum sedan parlamentet antog sin ståndpunkt och om talmanskonferensen anser att så är önskvärt.

1a.
     
  När det planeras en ändring av den rättsliga grunden för ett förslag, och denna ändring skulle få till följd att det ordinarie lagstiftningsförfarandet inte längre vore tillämpligt på detta förslag, kommer parlamentet, rådet och kommissionen enligt punkt 25 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning att föra en diskussion om detta genom talmannen respektive ordförandena eller genom företrädare för dessa.

2.   
  Parlamentet
  ska på det ansvariga utskottets begäran uppmana rådet att på nytt lägga fram
  ärendet för parlamentet om ett förslag som kommissionen lagt fram i enlighet med artikel 294 i fördraget
  om
  Europeiska unionens funktionssätt, om
  rådet har för avsikt att ändra
  förslagets
  rättsliga grund och det
  får
  till följd att det ordinarie lagstiftningsförfarandet inte längre
  är
  tillämpligt.

2.   
  Efter den diskussion som avses i punkt 1a
  ska
  talmannen
  på det ansvariga utskottets begäran uppmana rådet att på nytt lägga fram
  förslaget till rättsligt bindande akt för parlamentet,
  om
  kommissionen eller
  rådet har för avsikt att ändra
  den
  rättsliga grund
  som anges i parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen
  och det
  skulle få
  till följd att det ordinarie lagstiftningsförfarandet inte längre
  vore
  tillämpligt.

Andra förfaranden

3.   
  På begäran av ansvarigt utskott ska talmannen uppmana rådet att höra parlamentet på nytt under samma förutsättningar och på samma villkor som anges i punkt 1, och dessutom om rådet väsentligen ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra det ursprungliga förslag som parlamentet har yttrat sig över, såvida detta inte sker i syfte att föra in parlamentets ändringar.

4.   
  Talmannen ska även begära att parlamentet hörs på nytt om ett förslag till rättsakt under de förutsättningar som fastställs i denna artikel, om parlamentet så beslutar på förslag av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter.

Ändring 67

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 4 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| KAPITEL 4 | AVSNITT 2 |
| ANDRA BEHANDLINGEN | ANDRA BEHANDLINGEN |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL 4

AVSNITT 2

ANDRA BEHANDLINGEN

ANDRA BEHANDLINGEN

Ändring 68

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 4 – Del 1 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| I utskotten | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

I utskotten

utgår

Ändring 69

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 64

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 64 | Artikel 64 |
| Översändande av rådets ståndpunkt | Översändande av rådets ståndpunkt |
| 1.   Rådets ståndpunkt ska anses ha blivit översänd till parlamentet i enlighet med artikel 294 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när talmannen tillkännager i kammaren att så har skett. Talmannen ska tillkännage detta efter att ha mottagit de handlingar som innehåller ståndpunkten, alla förklaringar som fogats till rådets protokoll när det antog ståndpunkten, skälen till antagandet av denna samt kommissionens ståndpunkt, allt vederbörligen översatt till Europeiska unionens officiella språk. Tillkännagivandet ska göras vid den sammanträdesperiod som följer på mottagandet av dessa handlingar. | 1.   Rådets ståndpunkt ska anses ha blivit översänd till parlamentet i enlighet med artikel 294 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när talmannen tillkännager i kammaren att så har skett. Talmannen ska tillkännage detta efter att ha mottagit de handlingar som innehåller ståndpunkten, alla förklaringar som fogats till rådets protokoll när det antog ståndpunkten, skälen till antagandet av denna samt kommissionens ståndpunkt, allt vederbörligen översatt till Europeiska unionens officiella språk. Tillkännagivandet ska göras vid den sammanträdesperiod som följer på mottagandet av dessa handlingar. |
| Före tillkännagivandet, men efter att ha hört det ansvariga utskottets ordförande och/eller föredragande, ska talmannen fastställa att den mottagna texten verkligen är rådets ståndpunkt vid första behandlingen och att sådana omständigheter som avses i artikel 63 inte föreligger. Om detta inte kan fastställas ska talmannen tillsammans med det ansvariga utskottet och om möjligt i samförstånd med rådet försöka hitta en lämplig lösning. | Före tillkännagivandet, men efter att ha hört det ansvariga utskottets ordförande och/eller föredragande, ska talmannen fastställa att den mottagna texten verkligen är rådets ståndpunkt vid första behandlingen och att sådana omständigheter som avses i artikel 63 inte föreligger. Om detta inte kan fastställas ska talmannen tillsammans med det ansvariga utskottet och om möjligt i samförstånd med rådet försöka hitta en lämplig lösning. |
| | 1a.
     
  Rådets ståndpunkt ska, samma dag som den tillkännagivits i kammaren, utan föregående beslut anses ha blivit automatiskt hänvisad till det utskott som var ansvarigt utskott vid första behandlingen. |
| 2.   En förteckning över sådana översända handlingar ska tillsammans med namnet på ansvarigt utskott offentliggöras i sammanträdesprotokollet. | 2.   En förteckning över sådana översända handlingar ska tillsammans med namnet på ansvarigt utskott offentliggöras i sammanträdesprotokollet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 64

Artikel 64

Översändande av rådets ståndpunkt

Översändande av rådets ståndpunkt

1.   Rådets ståndpunkt ska anses ha blivit översänd till parlamentet i enlighet med artikel 294 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när talmannen tillkännager i kammaren att så har skett. Talmannen ska tillkännage detta efter att ha mottagit de handlingar som innehåller ståndpunkten, alla förklaringar som fogats till rådets protokoll när det antog ståndpunkten, skälen till antagandet av denna samt kommissionens ståndpunkt, allt vederbörligen översatt till Europeiska unionens officiella språk. Tillkännagivandet ska göras vid den sammanträdesperiod som följer på mottagandet av dessa handlingar.

1.   Rådets ståndpunkt ska anses ha blivit översänd till parlamentet i enlighet med artikel 294 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när talmannen tillkännager i kammaren att så har skett. Talmannen ska tillkännage detta efter att ha mottagit de handlingar som innehåller ståndpunkten, alla förklaringar som fogats till rådets protokoll när det antog ståndpunkten, skälen till antagandet av denna samt kommissionens ståndpunkt, allt vederbörligen översatt till Europeiska unionens officiella språk. Tillkännagivandet ska göras vid den sammanträdesperiod som följer på mottagandet av dessa handlingar.

Före tillkännagivandet, men efter att ha hört det ansvariga utskottets ordförande och/eller föredragande, ska talmannen fastställa att den mottagna texten verkligen är rådets ståndpunkt vid första behandlingen och att sådana omständigheter som avses i artikel 63 inte föreligger. Om detta inte kan fastställas ska talmannen tillsammans med det ansvariga utskottet och om möjligt i samförstånd med rådet försöka hitta en lämplig lösning.

Före tillkännagivandet, men efter att ha hört det ansvariga utskottets ordförande och/eller föredragande, ska talmannen fastställa att den mottagna texten verkligen är rådets ståndpunkt vid första behandlingen och att sådana omständigheter som avses i artikel 63 inte föreligger. Om detta inte kan fastställas ska talmannen tillsammans med det ansvariga utskottet och om möjligt i samförstånd med rådet försöka hitta en lämplig lösning.

1a.
     
  Rådets ståndpunkt ska, samma dag som den tillkännagivits i kammaren, utan föregående beslut anses ha blivit automatiskt hänvisad till det utskott som var ansvarigt utskott vid första behandlingen.

2.   En förteckning över sådana översända handlingar ska tillsammans med namnet på ansvarigt utskott offentliggöras i sammanträdesprotokollet.

2.   En förteckning över sådana översända handlingar ska tillsammans med namnet på ansvarigt utskott offentliggöras i sammanträdesprotokollet.

Ändring 70

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 65

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 65 | Artikel 65 |
| Förlängning av tidsfrister | Förlängning av tidsfrister |
| 1.   På uppmaning av det ansvariga utskottets ordförande
  , när det gäller
  de tidsfrister som fastställts för andra behandlingen,
  eller på begäran av parlamentets delegation till förlikningskommittén, när det gäller de tidsfrister som fastställts för förlikningen, ska talmannen förlänga tidsfristerna i fråga
  i enlighet med artikel 294.14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. | 1.   På uppmaning av det ansvariga utskottets ordförande
  ska talmannen förlänga
  de tidsfrister som fastställts för andra behandlingen, i enlighet med artikel 294.14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| 2.   Talmannen ska underrätta parlamentet om alla förlängningar av tidsfristerna enligt artikel 294.14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, oavsett om dessa tillkommit på parlamentets eller rådets initiativ. | 2.   Talmannen ska underrätta parlamentet om alla förlängningar av tidsfristerna enligt artikel 294.14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, oavsett om dessa tillkommit på parlamentets eller rådets initiativ. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 65

Artikel 65

Förlängning av tidsfrister

Förlängning av tidsfrister

1.   På uppmaning av det ansvariga utskottets ordförande
  , när det gäller
  de tidsfrister som fastställts för andra behandlingen,
  eller på begäran av parlamentets delegation till förlikningskommittén, när det gäller de tidsfrister som fastställts för förlikningen, ska talmannen förlänga tidsfristerna i fråga
  i enlighet med artikel 294.14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

1.   På uppmaning av det ansvariga utskottets ordförande
  ska talmannen förlänga
  de tidsfrister som fastställts för andra behandlingen, i enlighet med artikel 294.14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.   Talmannen ska underrätta parlamentet om alla förlängningar av tidsfristerna enligt artikel 294.14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, oavsett om dessa tillkommit på parlamentets eller rådets initiativ.

2.   Talmannen ska underrätta parlamentet om alla förlängningar av tidsfristerna enligt artikel 294.14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, oavsett om dessa tillkommit på parlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 71

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 66

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 66 | Artikel 66 |
| Hänvisning till och
  förfarande i 
  ansvarigt utskott | Förfarande i 
  det ansvariga utskottet |
| 1.   
  Rådets ståndpunkt ska samma dag den mottagits i enlighet med artikel 64.1 utan föregående beslut anses ha blivit hänvisad till de utskott som var ansvarigt respektive rådgivande utskott vid den första behandlingen. | |
| 2.   Rådets ståndpunkt ska tas upp som
  första
  punkt på föredragningslistan till ansvarigt utskotts första sammanträde efter tidpunkten för mottagandet. Rådet kan uppmanas att redogöra för sin ståndpunkt. | 2.   Rådets ståndpunkt ska tas upp som
  prioriterad
  punkt på föredragningslistan till ansvarigt utskotts första sammanträde efter tidpunkten för mottagandet. Rådet kan uppmanas att redogöra för sin ståndpunkt. |
| 3.   Beslutas inte annorlunda ska föredraganden vid andra behandlingen vara densamme som vid första behandlingen. | 3.   Beslutas inte annorlunda ska föredraganden vid andra behandlingen vara densamme som vid första behandlingen. |
| 4.   Bestämmelserna i artikel 69.2, 69.3
  och 69.5 om parlamentets andra behandling
  ska tillämpas vid behandlingen i ansvarigt utskott. Endast detta utskotts ledamöter eller ständiga suppleanter har rätt att lägga fram förslag om avvisning eller ändringsförslag. Utskottets beslut ska fattas med en majoritet av de avgivna rösterna. | 4.   Bestämmelserna i artikel 69.2
  och
  69.3
  om tillåtligheten av ändringsförslag till rådets ståndpunkt
  ska tillämpas vid behandlingen i ansvarigt utskott. Endast detta utskotts ledamöter eller ständiga suppleanter har rätt att lägga fram förslag om avvisning eller ändringsförslag. Utskottets beslut ska fattas med en majoritet av de avgivna rösterna. |
| 5.   
  Utskottet kan före omröstningen begära att utskottsordföranden och föredraganden tillsammans med rådets ordförande eller företrädaren för rådets ordförande och i närvaro av ansvarig kommissionsledamot diskuterar ändringsförslag som lagts fram i utskottet. Föredraganden kan lägga fram kompromissändringsförslag till följd av en sådan diskussion. | |
| 6.   Ansvarigt utskott ska avge en andrabehandlingsrekommendation där det föreslås att rådets ståndpunkt godkänns, ändras eller avvisas. Rekommendationen ska innehålla en kort motivering till det beslut som föreslagits. | 6.   Ansvarigt utskott ska avge en andrabehandlingsrekommendation där det föreslås att rådets ståndpunkt godkänns, ändras eller avvisas. Rekommendationen ska innehålla en kort motivering till det beslut som föreslagits. |
| | 6a.
     
  Artiklarna 49, 50, 53 och 188 ska inte tillämpas vid andra behandlingen. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 66

Artikel 66

Hänvisning till och
  förfarande i 
  ansvarigt utskott

Förfarande i 
  det ansvariga utskottet

1.   
  Rådets ståndpunkt ska samma dag den mottagits i enlighet med artikel 64.1 utan föregående beslut anses ha blivit hänvisad till de utskott som var ansvarigt respektive rådgivande utskott vid den första behandlingen.

2.   Rådets ståndpunkt ska tas upp som
  första
  punkt på föredragningslistan till ansvarigt utskotts första sammanträde efter tidpunkten för mottagandet. Rådet kan uppmanas att redogöra för sin ståndpunkt.

2.   Rådets ståndpunkt ska tas upp som
  prioriterad
  punkt på föredragningslistan till ansvarigt utskotts första sammanträde efter tidpunkten för mottagandet. Rådet kan uppmanas att redogöra för sin ståndpunkt.

3.   Beslutas inte annorlunda ska föredraganden vid andra behandlingen vara densamme som vid första behandlingen.

3.   Beslutas inte annorlunda ska föredraganden vid andra behandlingen vara densamme som vid första behandlingen.

4.   Bestämmelserna i artikel 69.2, 69.3
  och 69.5 om parlamentets andra behandling
  ska tillämpas vid behandlingen i ansvarigt utskott. Endast detta utskotts ledamöter eller ständiga suppleanter har rätt att lägga fram förslag om avvisning eller ändringsförslag. Utskottets beslut ska fattas med en majoritet av de avgivna rösterna.

4.   Bestämmelserna i artikel 69.2
  och
  69.3
  om tillåtligheten av ändringsförslag till rådets ståndpunkt
  ska tillämpas vid behandlingen i ansvarigt utskott. Endast detta utskotts ledamöter eller ständiga suppleanter har rätt att lägga fram förslag om avvisning eller ändringsförslag. Utskottets beslut ska fattas med en majoritet av de avgivna rösterna.

5.   
  Utskottet kan före omröstningen begära att utskottsordföranden och föredraganden tillsammans med rådets ordförande eller företrädaren för rådets ordförande och i närvaro av ansvarig kommissionsledamot diskuterar ändringsförslag som lagts fram i utskottet. Föredraganden kan lägga fram kompromissändringsförslag till följd av en sådan diskussion.

6.   Ansvarigt utskott ska avge en andrabehandlingsrekommendation där det föreslås att rådets ståndpunkt godkänns, ändras eller avvisas. Rekommendationen ska innehålla en kort motivering till det beslut som föreslagits.

6.   Ansvarigt utskott ska avge en andrabehandlingsrekommendation där det föreslås att rådets ståndpunkt godkänns, ändras eller avvisas. Rekommendationen ska innehålla en kort motivering till det beslut som föreslagits.

6a.
     
  Artiklarna 49, 50, 53 och 188 ska inte tillämpas vid andra behandlingen.

Ändring 72

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 4 – Del 2 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| I kammaren | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

I kammaren

utgår

Ändring 73

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 67

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 67 | Artikel 67 |
| Avslutande av andra behandlingen | Framläggande för parlamentet |
| 1.   Rådets ståndpunkt, och i förekommande fall det ansvariga utskottets andrabehandlingsrekommendation, ska utan föregående beslut tas upp på förslaget till föredragningslista till den sammanträdesperiod vars onsdag infaller närmast före utgången av tidsfristen på tre eller, om denna förlängts i enlighet med artikel 65, fyra månader, såvida inte ärendet har behandlats vid en tidigare sammanträdesperiod. | Rådets ståndpunkt, och i förekommande fall det ansvariga utskottets andrabehandlingsrekommendation, ska utan föregående beslut tas upp på förslaget till föredragningslista till den sammanträdesperiod vars onsdag infaller närmast före utgången av tidsfristen på tre eller, om denna förlängts i enlighet med artikel 65, fyra månader, såvida inte ärendet har behandlats vid en tidigare sammanträdesperiod. |
| Utskottens andrabehandlingsrekommendationer är likvärdiga med en motivering i vilken utskottet redogör för sin ståndpunkt i förhållande till rådets ståndpunkt. Andrabehandlingsrekommendationer ska därför inte gå till omröstning. | |
| 2.   
  Andra behandlingen avslutas när parlamentet, inom de tidsfrister och i enlighet med de villkor som fastställs i artikel 294 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, godkänner, avvisar eller ändrar den ståndpunkten. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 67

Artikel 67

Avslutande av andra behandlingen

Framläggande för parlamentet

1.   Rådets ståndpunkt, och i förekommande fall det ansvariga utskottets andrabehandlingsrekommendation, ska utan föregående beslut tas upp på förslaget till föredragningslista till den sammanträdesperiod vars onsdag infaller närmast före utgången av tidsfristen på tre eller, om denna förlängts i enlighet med artikel 65, fyra månader, såvida inte ärendet har behandlats vid en tidigare sammanträdesperiod.

Rådets ståndpunkt, och i förekommande fall det ansvariga utskottets andrabehandlingsrekommendation, ska utan föregående beslut tas upp på förslaget till föredragningslista till den sammanträdesperiod vars onsdag infaller närmast före utgången av tidsfristen på tre eller, om denna förlängts i enlighet med artikel 65, fyra månader, såvida inte ärendet har behandlats vid en tidigare sammanträdesperiod.

Utskottens andrabehandlingsrekommendationer är likvärdiga med en motivering i vilken utskottet redogör för sin ståndpunkt i förhållande till rådets ståndpunkt. Andrabehandlingsrekommendationer ska därför inte gå till omröstning.

2.   
  Andra behandlingen avslutas när parlamentet, inom de tidsfrister och i enlighet med de villkor som fastställs i artikel 294 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, godkänner, avvisar eller ändrar den ståndpunkten.

Ändring 74

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 67a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 67a |
| | Omröstning i kammaren – andra behandlingen |
| | 1.   
  Parlamentet ska först rösta om alla förslag om att omedelbart avvisa rådets ståndpunkt som skriftligen har lämnats in av det ansvariga utskottet, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter. Ett sådant förslag kan antas endast med en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter. |
| | Om rådets ståndpunkt avvisas ska talmannen tillkännage i kammaren att lagstiftningsförfarandet är avslutat. |
| | Om förslaget om avvisning inte antas ska parlamentet fortsätta förfarandet enligt punkterna 2–5. |
| | 2.   
  Varje preliminär överenskommelse som enligt artikel 73d.4 läggs fram av det ansvariga utskottet ska ges omröstningsprioritet och gå till omröstning i en enda omröstning, om inte parlamentet på förslag av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter beslutar att omedelbart gå vidare med omröstningen om ändringsförslag i enlighet med punkt 3. |
| | Om den preliminära överenskommelsen antas genom en enda omröstning med en majoritet av parlamentets ledamöter, ska talmannen tillkännage att parlamentets andra behandling är avslutad. |
| | Om den preliminära överenskommelsen inte antas genom en enda omröstning med en majoritet av parlamentets ledamöter, ska parlamentet därefter tillämpa punkterna 3–5. |
| | 3.   
  Om inte ett förslag om avvisning har antagits i enlighet med punkt 1 eller en preliminär överenskommelse har antagits i enlighet med punkt 2, ska därefter alla eventuella ändringsförslag till rådets ståndpunkt gå till omröstning, även de som ingår i den preliminära överenskommelse som lagts fram av det ansvariga utskottet i enlighet med artikel 73d.4. Ett ändringsförslag till rådets ståndpunkt kan antas endast om det får en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter. |
| | Innan ändringsförslaget går till omröstning kan talmannen uppmana kommissionen att tillkännage sin ståndpunkt och rådet att ge en kommentar. |
| | 4.   
  Även om parlamentet röstat ned det ursprungliga förslaget om avvisning av rådets ståndpunkt enligt punkt 1 kan det, på förslag av det ansvariga utskottets ordförande eller föredragande, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter, ta ytterligare ett förslag om avvisning under övervägande efter omröstningen om ändringsförslag enligt punkterna 2 och 3. Ett sådant förslag kan antas endast med en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter. |
| | Om rådets ståndpunkt avvisas ska talmannen tillkännage i kammaren att lagstiftningsförfarandet är avslutat. |
| | 5.   
  Efter omröstningarna enligt punkterna 1–4, och efter de omröstningar som därefter hålls om ändringsförslag till förslaget till lagstiftningsresolution i samband med framställningar som rör förfarandet, ska talmannen tillkännage att parlamentets andra behandling är avslutad, och lagstiftningsresolutionen ska anses ha antagits. Vid behov ska lagstiftningsresolutionen ändras i enlighet med artikel 193.2 för att återge resultaten av omröstningarna enligt punkterna 1–4 eller tillämpningen av artikel 76. |
| | Texten till lagstiftningsresolutionen och, i förekommande fall, parlamentets ståndpunkt ska talmannen översända till rådet och kommissionen. |
| | Om inget förslag om att avvisa eller ändra rådets ståndpunkt har lagts fram ska den anses godkänd. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 67a

Omröstning i kammaren – andra behandlingen

1.   
  Parlamentet ska först rösta om alla förslag om att omedelbart avvisa rådets ståndpunkt som skriftligen har lämnats in av det ansvariga utskottet, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter. Ett sådant förslag kan antas endast med en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter.

Om rådets ståndpunkt avvisas ska talmannen tillkännage i kammaren att lagstiftningsförfarandet är avslutat.

Om förslaget om avvisning inte antas ska parlamentet fortsätta förfarandet enligt punkterna 2–5.

2.   
  Varje preliminär överenskommelse som enligt artikel 73d.4 läggs fram av det ansvariga utskottet ska ges omröstningsprioritet och gå till omröstning i en enda omröstning, om inte parlamentet på förslag av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter beslutar att omedelbart gå vidare med omröstningen om ändringsförslag i enlighet med punkt 3.

Om den preliminära överenskommelsen antas genom en enda omröstning med en majoritet av parlamentets ledamöter, ska talmannen tillkännage att parlamentets andra behandling är avslutad.

Om den preliminära överenskommelsen inte antas genom en enda omröstning med en majoritet av parlamentets ledamöter, ska parlamentet därefter tillämpa punkterna 3–5.

3.   
  Om inte ett förslag om avvisning har antagits i enlighet med punkt 1 eller en preliminär överenskommelse har antagits i enlighet med punkt 2, ska därefter alla eventuella ändringsförslag till rådets ståndpunkt gå till omröstning, även de som ingår i den preliminära överenskommelse som lagts fram av det ansvariga utskottet i enlighet med artikel 73d.4. Ett ändringsförslag till rådets ståndpunkt kan antas endast om det får en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter.

Innan ändringsförslaget går till omröstning kan talmannen uppmana kommissionen att tillkännage sin ståndpunkt och rådet att ge en kommentar.

4.   
  Även om parlamentet röstat ned det ursprungliga förslaget om avvisning av rådets ståndpunkt enligt punkt 1 kan det, på förslag av det ansvariga utskottets ordförande eller föredragande, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter, ta ytterligare ett förslag om avvisning under övervägande efter omröstningen om ändringsförslag enligt punkterna 2 och 3. Ett sådant förslag kan antas endast med en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter.

Om rådets ståndpunkt avvisas ska talmannen tillkännage i kammaren att lagstiftningsförfarandet är avslutat.

5.   
  Efter omröstningarna enligt punkterna 1–4, och efter de omröstningar som därefter hålls om ändringsförslag till förslaget till lagstiftningsresolution i samband med framställningar som rör förfarandet, ska talmannen tillkännage att parlamentets andra behandling är avslutad, och lagstiftningsresolutionen ska anses ha antagits. Vid behov ska lagstiftningsresolutionen ändras i enlighet med artikel 193.2 för att återge resultaten av omröstningarna enligt punkterna 1–4 eller tillämpningen av artikel 76.

Texten till lagstiftningsresolutionen och, i förekommande fall, parlamentets ståndpunkt ska talmannen översända till rådet och kommissionen.

Om inget förslag om att avvisa eller ändra rådets ståndpunkt har lagts fram ska den anses godkänd.

Ändring 75

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 68

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 68 | utgår |
| Avvisning av rådets ståndpunkt | |
| 1.   
  Ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan skriftligen och före utgången av en av talmannen fastställd tidsfrist lägga fram ett förslag om avvisning av rådets ståndpunkt. För att ett sådant förslag ska antas krävs en majoritet av parlamentets ledamöter. Omröstningen om förslag till avvisning av rådets ståndpunkt ska äga rum före omröstningen om eventuella ändringsförslag. | |
| 2.   
  Även om parlamentet röstat ned det första förslaget om avvisning av rådets ståndpunkt, kan det på rekommendation av föredraganden ta ytterligare ett förslag till avvisning under övervägande, efter att ha röstat om ändringsförslag och hört kommissionens uttalande i enlighet med artikel 69.5. | |
| 3.   
  Om rådets ståndpunkt avvisas ska talmannen tillkännage i kammaren att lagstiftningsförfarandet är avslutat. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 68

utgår

Avvisning av rådets ståndpunkt

1.   
  Ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan skriftligen och före utgången av en av talmannen fastställd tidsfrist lägga fram ett förslag om avvisning av rådets ståndpunkt. För att ett sådant förslag ska antas krävs en majoritet av parlamentets ledamöter. Omröstningen om förslag till avvisning av rådets ståndpunkt ska äga rum före omröstningen om eventuella ändringsförslag.

2.   
  Även om parlamentet röstat ned det första förslaget om avvisning av rådets ståndpunkt, kan det på rekommendation av föredraganden ta ytterligare ett förslag till avvisning under övervägande, efter att ha röstat om ändringsförslag och hört kommissionens uttalande i enlighet med artikel 69.5.

3.   
  Om rådets ståndpunkt avvisas ska talmannen tillkännage i kammaren att lagstiftningsförfarandet är avslutat.

Ändring 76

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 69

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 69 | Artikel 69 |
| Ändringsförslag till rådets ståndpunkt | Tillåtlighet av
  ändringsförslag till rådets ståndpunkt |
| 1.   Ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter har rätt att inge ändringsförslag till rådets ståndpunkt för behandling i kammaren. | 1.   Ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter har rätt att inge ändringsförslag till rådets ståndpunkt för behandling i kammaren. |
| 2.   Ett ändringsförslag till rådets ståndpunkt är tillåtligt endast om det är förenligt med artiklarna 169 och 170 samt om det syftar till att | 2.   Ett ändringsförslag till rådets ståndpunkt är tillåtligt endast om det är förenligt med artiklarna 169 och 170 samt om det syftar till att |
| a) | helt eller delvis återinföra den ståndpunkt som parlamentet intog vid första behandlingen, |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 69

Artikel 69

Ändringsförslag till rådets ståndpunkt

Tillåtlighet av
  ändringsförslag till rådets ståndpunkt

1.   Ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter har rätt att inge ändringsförslag till rådets ståndpunkt för behandling i kammaren.

1.   Ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter har rätt att inge ändringsförslag till rådets ståndpunkt för behandling i kammaren.

2.   Ett ändringsförslag till rådets ståndpunkt är tillåtligt endast om det är förenligt med artiklarna 169 och 170 samt om det syftar till att

2.   Ett ändringsförslag till rådets ståndpunkt är tillåtligt endast om det är förenligt med artiklarna 169 och 170 samt om det syftar till att

a)

helt eller delvis återinföra den ståndpunkt som parlamentet intog vid första behandlingen,

| a) | helt eller delvis återinföra den ståndpunkt som parlamentet intog vid första behandlingen, |
| --- | --- |

a)

helt eller delvis återinföra den ståndpunkt som parlamentet intog vid första behandlingen,

| b) | nå en kompromiss mellan rådet och parlamentet, |
| --- | --- |

b)

nå en kompromiss mellan rådet och parlamentet,

| b) | nå en kompromiss mellan rådet och parlamentet, |
| --- | --- |

b)

nå en kompromiss mellan rådet och parlamentet,

| c) | ändra sådana delar av rådets ståndpunkt som inte ingick i eller som innehållsmässigt skiljer sig från det vid första behandlingen framlagda förslaget,
  och som inte medför en väsentlig förändring av förslaget enligt vad som avses i artikel 63, |
| --- | --- |

c)

ändra sådana delar av rådets ståndpunkt som inte ingick i eller som innehållsmässigt skiljer sig från det vid första behandlingen framlagda förslaget,
  och som inte medför en väsentlig förändring av förslaget enligt vad som avses i artikel 63,

| c) | ändra sådana delar av rådets ståndpunkt som inte ingick i eller som innehållsmässigt skiljer sig från det vid första behandlingen framlagda förslaget, |
| --- | --- |

c)

ändra sådana delar av rådets ståndpunkt som inte ingick i eller som innehållsmässigt skiljer sig från det vid första behandlingen framlagda förslaget,

| d) | beakta en ny omständighet eller ett nytt rättsligt läge som uppstått sedan första behandlingen. |
| --- | --- |

d)

beakta en ny omständighet eller ett nytt rättsligt läge som uppstått sedan första behandlingen.

| d) | beakta en ny omständighet eller ett nytt rättsligt läge som uppstått sedan
  parlamentet antog sin ståndpunkt vid
  första behandlingen. |
| --- | --- |

d)

beakta en ny omständighet eller ett nytt rättsligt läge som uppstått sedan
  parlamentet antog sin ståndpunkt vid
  första behandlingen.

Talmannens beslut om huruvida ett ändringsförslag är tillåtligt eller otillåtligt är slutgiltigt.

Talmannens beslut om huruvida ett ändringsförslag är tillåtligt eller otillåtligt är slutgiltigt.

3.   Om ett nytt val har ägt rum sedan första behandlingen och artikel 63 inte har åberopats kan talmannen besluta att göra undantag från begränsningarna beträffande tillåtlighet i punkt 2.

3.   Om ett nytt val har ägt rum sedan första behandlingen och artikel 63 inte har åberopats kan talmannen besluta att göra undantag från begränsningarna beträffande tillåtlighet i punkt 2.

4.   
  Ett ändringsförslag kan antas endast om det får en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter.

5.   
  Innan ändringsförslagen går till omröstning kan talmannen uppmana kommissionen att tillkännage sin ståndpunkt och rådet att ge en kommentar.

Ändring 77

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 5 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| KAPITEL 5 | AVSNITT 4 |
| TREDJE BEHANDLINGEN | FÖRLIKNING OCH
  TREDJE BEHANDLINGEN |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL 5

AVSNITT 4

TREDJE BEHANDLINGEN

FÖRLIKNING OCH
  TREDJE BEHANDLINGEN

Ändring 78

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 5 – Del 1 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Förlikning | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

Förlikning

utgår

Ändring 79

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 69b (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 69b |
| | Förlängning av tidsfrister |
| | 1.   
  På begäran av parlamentets delegation till förlikningskommittén ska talmannen förlänga de tidsfrister som fastställts för tredje behandlingen, i enlighet med artikel 294.14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| | 2.   
  Talmannen ska underrätta parlamentet om alla förlängningar av tidsfristerna enligt artikel 294.14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, oavsett om dessa tillkommit på parlamentets eller rådets initiativ. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 69b

Förlängning av tidsfrister

1.   
  På begäran av parlamentets delegation till förlikningskommittén ska talmannen förlänga de tidsfrister som fastställts för tredje behandlingen, i enlighet med artikel 294.14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.   
  Talmannen ska underrätta parlamentet om alla förlängningar av tidsfristerna enligt artikel 294.14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, oavsett om dessa tillkommit på parlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 80

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 71

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 71 | Artikel 71 |
| Delegationen till förlikningskommittén | Delegationen till förlikningskommittén |
| 1.   Parlamentets delegation till förlikningskommittén ska bestå av samma antal ledamöter som rådets delegation. | 1.   Parlamentets delegation till förlikningskommittén ska bestå av samma antal ledamöter som rådets delegation. |
| 2.   Delegationens politiska sammansättning ska motsvara parlamentets sammansättning av politiska grupper. Talmanskonferensen ska fastställa det exakta antalet ledamöter från varje politisk grupp. | 2.   Delegationens politiska sammansättning ska motsvara parlamentets sammansättning av politiska grupper. Talmanskonferensen ska fastställa det exakta antalet ledamöter från varje politisk grupp. |
| 3.   Delegationens ledamöter ska utses av de politiska grupperna för varje enskild förlikning, företrädesvis bland
  de berörda utskottens
  ledamöter, med undantag av tre ledamöter som ska utses som ständiga ledamöter för en tid av tolv månader. De tre ständiga ledamöterna ska utses av de politiska grupperna bland de vice talmännen och ska företräda minst två olika politiska grupper. Det ansvariga utskottets ordförande och föredragande ska alltid ingå i delegationen. | 3.   Delegationens ledamöter ska utses av de politiska grupperna för varje enskild förlikning, företrädesvis bland
  det ansvariga utskottets
  ledamöter, med undantag av tre ledamöter som ska utses som ständiga ledamöter för en tid av tolv månader. De tre ständiga ledamöterna ska utses av de politiska grupperna bland de vice talmännen och ska företräda minst två olika politiska grupper. Det ansvariga utskottets ordförande och föredragande
  vid andra behandlingen, samt eventuella associerade utskotts föredragande,
  ska alltid ingå i delegationen. |
| 4.   De i delegationen företrädda politiska grupperna ska utse suppleanter. | 4.   De i delegationen företrädda politiska grupperna ska utse suppleanter. |
| 5.   Politiska grupper
  och grupplösa ledamöter
  som inte är företrädda i delegationen har rätt att sända var sin företrädare till alla delegationens interna förberedande sammanträden. | 5.   Politiska grupper som inte är företrädda i delegationen har rätt att sända var sin företrädare till alla delegationens interna förberedande sammanträden.
  Om ingen grupplös ledamot ingår i delegationen får en grupplös ledamot närvara vid delegationens alla interna förberedande sammanträden. |
| 6.   Delegationen leds av talmannen eller en av de tre ständiga ledamöterna. | 6.   Delegationen leds av talmannen eller en av de tre ständiga ledamöterna. |
| 7.   Delegationen ska fatta beslut med en majoritet av sina ledamöter. Delegationens överläggningar är inte offentliga. | 7.   Delegationen ska fatta beslut med en majoritet av sina ledamöter. Delegationens överläggningar är inte offentliga. |
| Talmanskonferensen ska fastställa ytterligare procedurregler för arbetet i delegationen till förlikningskommittén. | Talmanskonferensen ska fastställa ytterligare procedurregler för arbetet i delegationen till förlikningskommittén. |
| 8.   Delegationen ska meddela parlamentet resultatet av förlikningen. | 8.   Delegationen ska meddela parlamentet resultatet av förlikningen. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 71

Artikel 71

Delegationen till förlikningskommittén

Delegationen till förlikningskommittén

1.   Parlamentets delegation till förlikningskommittén ska bestå av samma antal ledamöter som rådets delegation.

1.   Parlamentets delegation till förlikningskommittén ska bestå av samma antal ledamöter som rådets delegation.

2.   Delegationens politiska sammansättning ska motsvara parlamentets sammansättning av politiska grupper. Talmanskonferensen ska fastställa det exakta antalet ledamöter från varje politisk grupp.

2.   Delegationens politiska sammansättning ska motsvara parlamentets sammansättning av politiska grupper. Talmanskonferensen ska fastställa det exakta antalet ledamöter från varje politisk grupp.

3.   Delegationens ledamöter ska utses av de politiska grupperna för varje enskild förlikning, företrädesvis bland
  de berörda utskottens
  ledamöter, med undantag av tre ledamöter som ska utses som ständiga ledamöter för en tid av tolv månader. De tre ständiga ledamöterna ska utses av de politiska grupperna bland de vice talmännen och ska företräda minst två olika politiska grupper. Det ansvariga utskottets ordförande och föredragande ska alltid ingå i delegationen.

3.   Delegationens ledamöter ska utses av de politiska grupperna för varje enskild förlikning, företrädesvis bland
  det ansvariga utskottets
  ledamöter, med undantag av tre ledamöter som ska utses som ständiga ledamöter för en tid av tolv månader. De tre ständiga ledamöterna ska utses av de politiska grupperna bland de vice talmännen och ska företräda minst två olika politiska grupper. Det ansvariga utskottets ordförande och föredragande
  vid andra behandlingen, samt eventuella associerade utskotts föredragande,
  ska alltid ingå i delegationen.

4.   De i delegationen företrädda politiska grupperna ska utse suppleanter.

4.   De i delegationen företrädda politiska grupperna ska utse suppleanter.

5.   Politiska grupper
  och grupplösa ledamöter
  som inte är företrädda i delegationen har rätt att sända var sin företrädare till alla delegationens interna förberedande sammanträden.

5.   Politiska grupper som inte är företrädda i delegationen har rätt att sända var sin företrädare till alla delegationens interna förberedande sammanträden.
  Om ingen grupplös ledamot ingår i delegationen får en grupplös ledamot närvara vid delegationens alla interna förberedande sammanträden.

6.   Delegationen leds av talmannen eller en av de tre ständiga ledamöterna.

6.   Delegationen leds av talmannen eller en av de tre ständiga ledamöterna.

7.   Delegationen ska fatta beslut med en majoritet av sina ledamöter. Delegationens överläggningar är inte offentliga.

7.   Delegationen ska fatta beslut med en majoritet av sina ledamöter. Delegationens överläggningar är inte offentliga.

Talmanskonferensen ska fastställa ytterligare procedurregler för arbetet i delegationen till förlikningskommittén.

Talmanskonferensen ska fastställa ytterligare procedurregler för arbetet i delegationen till förlikningskommittén.

8.   Delegationen ska meddela parlamentet resultatet av förlikningen.

8.   Delegationen ska meddela parlamentet resultatet av förlikningen.

Ändring 81

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 5 – Del 2 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| I kammaren | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

I kammaren

utgår

Ändring 82

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 72

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 72 | Artikel 72 |
| Gemensamt utkast | Gemensamt utkast |
| 1.   Om enighet uppnås i förlikningskommittén om ett gemensamt utkast, ska ärendet tas upp på föredragningslistan i så god tid att det kan behandlas i kammaren inom sex eller, vid en förlängning av tidsfristen, åtta veckor från dagen för förlikningskommitténs godkännande av det gemensamma utkastet. | 1.   Om enighet uppnås i förlikningskommittén om ett gemensamt utkast, ska ärendet tas upp på föredragningslistan i så god tid att det kan behandlas i kammaren inom sex eller, vid en förlängning av tidsfristen, åtta veckor från dagen för förlikningskommitténs godkännande av det gemensamma utkastet. |
| 2.   Ordföranden eller någon annan utsedd medlem av parlamentets delegation till förlikningskommittén ska göra ett uttalande om det gemensamma utkastet, vilket ska åtföljas av ett betänkande. | 2.   Ordföranden eller någon annan utsedd medlem av parlamentets delegation till förlikningskommittén ska göra ett uttalande om det gemensamma utkastet, vilket ska åtföljas av ett betänkande. |
| 3.   Inga ändringsförslag får läggas fram till det gemensamma utkastet. | 3.   Inga ändringsförslag får läggas fram till det gemensamma utkastet. |
| 4.   Det gemensamma utkastet i sin helhet ska vara föremål för en enda omröstning. Det gemensamma utkastet godkänns om det får en majoritet av de avgivna rösterna. | 4.   Det gemensamma utkastet i sin helhet ska vara föremål för en enda omröstning. Det gemensamma utkastet godkänns om det får en majoritet av de avgivna rösterna. |
| 5.   Om det inte uppnås enighet om ett gemensamt utkast i förlikningskommittén, ska ordföranden eller någon annan utsedd medlem av parlamentets delegation till förlikningskommittén göra ett uttalande. Detta uttalande ska följas av en debatt. | 5.   Om det inte uppnås enighet om ett gemensamt utkast i förlikningskommittén, ska ordföranden eller någon annan utsedd medlem av parlamentets delegation till förlikningskommittén göra ett uttalande. Detta uttalande ska följas av en debatt. |
| | 5a.
     
  Under det förlikningsförfarande mellan parlamentet och rådet som följer på andra behandlingen får ingen återförvisning till utskott äga rum. |
| | 5b.
     
  Artiklarna 49, 50 och 53 ska inte tillämpas vid tredje behandlingen. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 72

Artikel 72

Gemensamt utkast

Gemensamt utkast

1.   Om enighet uppnås i förlikningskommittén om ett gemensamt utkast, ska ärendet tas upp på föredragningslistan i så god tid att det kan behandlas i kammaren inom sex eller, vid en förlängning av tidsfristen, åtta veckor från dagen för förlikningskommitténs godkännande av det gemensamma utkastet.

1.   Om enighet uppnås i förlikningskommittén om ett gemensamt utkast, ska ärendet tas upp på föredragningslistan i så god tid att det kan behandlas i kammaren inom sex eller, vid en förlängning av tidsfristen, åtta veckor från dagen för förlikningskommitténs godkännande av det gemensamma utkastet.

2.   Ordföranden eller någon annan utsedd medlem av parlamentets delegation till förlikningskommittén ska göra ett uttalande om det gemensamma utkastet, vilket ska åtföljas av ett betänkande.

2.   Ordföranden eller någon annan utsedd medlem av parlamentets delegation till förlikningskommittén ska göra ett uttalande om det gemensamma utkastet, vilket ska åtföljas av ett betänkande.

3.   Inga ändringsförslag får läggas fram till det gemensamma utkastet.

3.   Inga ändringsförslag får läggas fram till det gemensamma utkastet.

4.   Det gemensamma utkastet i sin helhet ska vara föremål för en enda omröstning. Det gemensamma utkastet godkänns om det får en majoritet av de avgivna rösterna.

4.   Det gemensamma utkastet i sin helhet ska vara föremål för en enda omröstning. Det gemensamma utkastet godkänns om det får en majoritet av de avgivna rösterna.

5.   Om det inte uppnås enighet om ett gemensamt utkast i förlikningskommittén, ska ordföranden eller någon annan utsedd medlem av parlamentets delegation till förlikningskommittén göra ett uttalande. Detta uttalande ska följas av en debatt.

5.   Om det inte uppnås enighet om ett gemensamt utkast i förlikningskommittén, ska ordföranden eller någon annan utsedd medlem av parlamentets delegation till förlikningskommittén göra ett uttalande. Detta uttalande ska följas av en debatt.

5a.
     
  Under det förlikningsförfarande mellan parlamentet och rådet som följer på andra behandlingen får ingen återförvisning till utskott äga rum.

5b.
     
  Artiklarna 49, 50 och 53 ska inte tillämpas vid tredje behandlingen.

Ändring 83

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 6 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| KAPITEL 6 | AVSNITT 5 |
| LAGSTIFTNINGSFÖRFARANDET
   – AVSLUTANDE | FÖRFARANDET
   – AVSLUTANDE |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL 6

AVSNITT 5

LAGSTIFTNINGSFÖRFARANDET
   – AVSLUTANDE

FÖRFARANDET
   – AVSLUTANDE

Ändring 84

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 3 – Avsnitt 3a (nytt)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | AVSNITT 3 |
| | INTERINSTITUTIONELLA FÖRHANDLINGAR UNDER DET ORDINARIE LAGSTIFTNINGSFÖRFARANDET |
| | (Avsnitt 3 ska införas före avsnitt 4 om förlikning och tredje behandlingen samt innehålla den ändrade artikel 73 och artiklarna 73a–73d.) |

Nuvarande lydelse

Ändring

AVSNITT 3

INTERINSTITUTIONELLA FÖRHANDLINGAR UNDER DET ORDINARIE LAGSTIFTNINGSFÖRFARANDET

(Avsnitt 3 ska införas före avsnitt 4 om förlikning och tredje behandlingen samt innehålla den ändrade artikel 73 och artiklarna 73a–73d.)

Ändring 85

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 73

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 73 | Artikel 73 |
| Interinstitutionella förhandlingar i lagstiftningsförfaranden | Allmänna bestämmelser |
| 1.   Förhandlingar med övriga institutioner som syftar till att få till stånd överenskommelser inom ramen för ett lagstiftningsförfarande ska föras i enlighet med den uppförandekod som fastställts av talmanskonferensen (10). | Förhandlingar med övriga institutioner som syftar till att få till stånd överenskommelser inom ramen för ett lagstiftningsförfarande
  får inledas endast efter ett beslut som fattats i överensstämmelse med artiklarna 73a–73c eller efter det att parlamentet återförvisat ärendet för interinstitutionella förhandlingar. Sådana förhandlingar
  ska föras i enlighet med den uppförandekod som fastställts av talmanskonferensen (10). |
| 2.   
  Sådana förhandlingar ska inte inledas innan det ansvariga utskottet, från fall till fall och för varje berört lagstiftningsförfarande samt med en majoritet av sina ledamöter, har fattat ett beslut om att inleda förhandlingar. Detta beslut ska fastställa förhandlingsgruppens mandat och sammansättning. Sådana beslut ska meddelas talmannen, som regelbundet ska informera talmanskonferensen. | |
| Mandatet ska utgöras av ett betänkande som antagits i utskottet och ingetts för senare behandling av parlamentet. I undantagsfall, när det ansvariga utskottet anser det tillräckligt motiverat att påbörja förhandlingar innan utskottet antagit ett betänkande, får mandatet bestå av en uppsättning ändringsförslag eller en uppsättning tydligt definierade mål, prioriteringar eller riktlinjer. | |
| 3.   
  Förhandlingsgruppen ska ledas av föredraganden och det ansvariga utskottets ordförande, eller en av utskottets vice ordförande som utsetts av utskottsordföranden, ska fungera som ordförande för gruppen. Gruppen ska omfatta åtminstone skuggföredragandena från varje politisk grupp. | |
| 4.   
  Alla handlingar som är avsedda att diskuteras vid ett möte med rådet och kommissionen (trepartsmöte) ska utformas som handlingar som anger de berörda institutionernas respektive ståndpunkter och eventuella kompromisslösningar och översändas till förhandlingsgruppen minst 48 timmar, eller i brådskande fall minst 24 timmar, före det berörda trepartsmötet. | |
| Efter varje trepartsmöte ska förhandlingsgruppen avlägga rapport vid det ansvariga utskottets nästföljande sammanträde. Handlingar som återspeglar resultatet av det senaste trepartsmötet ska ställas till utskottets förfogande. | |
| Om det visar sig vara omöjligt att sammankalla ett utskottssammanträde inom lämplig tid ska förhandlingsgruppen rapportera till utskottets ordförande, skuggföredragande och samordnare, enligt vad som är lämpligt. | |
| Det ansvariga utskottet får uppdatera mandatet i ljuset av framstegen i förhandlingarna. | |
| 5.   
  Om förhandlingarna leder till en kompromiss ska det ansvariga utskottet omedelbart informeras. Den överenskomna texten ska läggas fram för det ansvariga utskottet för behandling. Om texten godkänns genom omröstning i utskottet ska den inges för behandling av parlamentet i lämplig form, däribland i form av kompromissändringsförslag. Den får inges i form av en konsoliderad text, förutsatt att denna tydligt visar vilka ändringar som gjorts i det förslag till lagstiftningsakt som är föremål för behandling. | |
| 6.   
  När förfarandet omfattar associerade utskott eller gemensamma utskottssammanträden ska artiklarna 54 och 55 tillämpas på beslutet om att inleda förhandlingar och på förhandlingarnas genomförande. | |
| Om de berörda utskotten inte kan enas ska villkoren för inledandet av förhandlingar och genomförandet av sådana förhandlingar fastställas av utskottsordförandekonferensens ordförande i enlighet med de principer som anges i dessa artiklar. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 73

Artikel 73

Interinstitutionella förhandlingar i lagstiftningsförfaranden

Allmänna bestämmelser

1.   Förhandlingar med övriga institutioner som syftar till att få till stånd överenskommelser inom ramen för ett lagstiftningsförfarande ska föras i enlighet med den uppförandekod som fastställts av talmanskonferensen (10).

Förhandlingar med övriga institutioner som syftar till att få till stånd överenskommelser inom ramen för ett lagstiftningsförfarande
  får inledas endast efter ett beslut som fattats i överensstämmelse med artiklarna 73a–73c eller efter det att parlamentet återförvisat ärendet för interinstitutionella förhandlingar. Sådana förhandlingar
  ska föras i enlighet med den uppförandekod som fastställts av talmanskonferensen (10).

2.   
  Sådana förhandlingar ska inte inledas innan det ansvariga utskottet, från fall till fall och för varje berört lagstiftningsförfarande samt med en majoritet av sina ledamöter, har fattat ett beslut om att inleda förhandlingar. Detta beslut ska fastställa förhandlingsgruppens mandat och sammansättning. Sådana beslut ska meddelas talmannen, som regelbundet ska informera talmanskonferensen.

Mandatet ska utgöras av ett betänkande som antagits i utskottet och ingetts för senare behandling av parlamentet. I undantagsfall, när det ansvariga utskottet anser det tillräckligt motiverat att påbörja förhandlingar innan utskottet antagit ett betänkande, får mandatet bestå av en uppsättning ändringsförslag eller en uppsättning tydligt definierade mål, prioriteringar eller riktlinjer.

3.   
  Förhandlingsgruppen ska ledas av föredraganden och det ansvariga utskottets ordförande, eller en av utskottets vice ordförande som utsetts av utskottsordföranden, ska fungera som ordförande för gruppen. Gruppen ska omfatta åtminstone skuggföredragandena från varje politisk grupp.

4.   
  Alla handlingar som är avsedda att diskuteras vid ett möte med rådet och kommissionen (trepartsmöte) ska utformas som handlingar som anger de berörda institutionernas respektive ståndpunkter och eventuella kompromisslösningar och översändas till förhandlingsgruppen minst 48 timmar, eller i brådskande fall minst 24 timmar, före det berörda trepartsmötet.

Efter varje trepartsmöte ska förhandlingsgruppen avlägga rapport vid det ansvariga utskottets nästföljande sammanträde. Handlingar som återspeglar resultatet av det senaste trepartsmötet ska ställas till utskottets förfogande.

Om det visar sig vara omöjligt att sammankalla ett utskottssammanträde inom lämplig tid ska förhandlingsgruppen rapportera till utskottets ordförande, skuggföredragande och samordnare, enligt vad som är lämpligt.

Det ansvariga utskottet får uppdatera mandatet i ljuset av framstegen i förhandlingarna.

5.   
  Om förhandlingarna leder till en kompromiss ska det ansvariga utskottet omedelbart informeras. Den överenskomna texten ska läggas fram för det ansvariga utskottet för behandling. Om texten godkänns genom omröstning i utskottet ska den inges för behandling av parlamentet i lämplig form, däribland i form av kompromissändringsförslag. Den får inges i form av en konsoliderad text, förutsatt att denna tydligt visar vilka ändringar som gjorts i det förslag till lagstiftningsakt som är föremål för behandling.

6.   
  När förfarandet omfattar associerade utskott eller gemensamma utskottssammanträden ska artiklarna 54 och 55 tillämpas på beslutet om att inleda förhandlingar och på förhandlingarnas genomförande.

Om de berörda utskotten inte kan enas ska villkoren för inledandet av förhandlingar och genomförandet av sådana förhandlingar fastställas av utskottsordförandekonferensens ordförande i enlighet med de principer som anges i dessa artiklar.

Ändring 86

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 73a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 73a |
| | Förhandlingar inför parlamentets första behandling |
| | 1.   
  När ett utskott har antagit ett lagstiftningsbetänkande i enlighet med artikel 49 kan det med en majoritet av sina ledamöter besluta att inleda förhandlingar på grundval av detta betänkande. |
| | 2.   
  Beslut om att inleda förhandlingar ska tillkännages i början av den sammanträdesperiod som följer på utskottets beslut. Senast vid slutet av den dag som följer på tillkännagivandet i kammaren kan politiska grupper eller enskilda ledamöter som tillsammans utgör minst en tiondel av parlamentets ledamöter skriftligen begära omröstning om ett utskottsbeslut om att inleda förhandlingar. Parlamentet ska rösta om en sådan begäran under samma sammanträdesperiod. |
| | Om ingen sådan begäran inkommit när den tidsfrist som anges i första stycket har löpt ut, ska talmannen informera parlamentet om att så är fallet. Om en begäran inkommer kan talmannen, omedelbart före omröstningen, ge ordet till en talare som stöder begäran och till en talare som är emot den. Båda talare får göra var sitt uttalande på högst två minuter. |
| | 3.   
  Om parlamentet avvisar utskottets beslut om att inleda förhandlingar ska förslaget till lagstiftningsakt och betänkandet från det ansvariga utskottet föras upp på föredragningslistan för följande sammanträdesperiod, och talmannen ska fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag. Artikel 59.1b ska tillämpas. |
| | 4.   
  Förhandlingar kan inledas när som helst efter det att den tidsfrist som anges i punkt 2 första stycket har löpt ut och ingen begäran om omröstning i parlamentet om beslutet att inleda förhandlingar har inkommit. Om en sådan begäran har inkommit kan förhandlingar inledas när som helst efter det att utskottets beslut om att inleda förhandlingar har godkänts av parlamentet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 73a

Förhandlingar inför parlamentets första behandling

1.   
  När ett utskott har antagit ett lagstiftningsbetänkande i enlighet med artikel 49 kan det med en majoritet av sina ledamöter besluta att inleda förhandlingar på grundval av detta betänkande.

2.   
  Beslut om att inleda förhandlingar ska tillkännages i början av den sammanträdesperiod som följer på utskottets beslut. Senast vid slutet av den dag som följer på tillkännagivandet i kammaren kan politiska grupper eller enskilda ledamöter som tillsammans utgör minst en tiondel av parlamentets ledamöter skriftligen begära omröstning om ett utskottsbeslut om att inleda förhandlingar. Parlamentet ska rösta om en sådan begäran under samma sammanträdesperiod.

Om ingen sådan begäran inkommit när den tidsfrist som anges i första stycket har löpt ut, ska talmannen informera parlamentet om att så är fallet. Om en begäran inkommer kan talmannen, omedelbart före omröstningen, ge ordet till en talare som stöder begäran och till en talare som är emot den. Båda talare får göra var sitt uttalande på högst två minuter.

3.   
  Om parlamentet avvisar utskottets beslut om att inleda förhandlingar ska förslaget till lagstiftningsakt och betänkandet från det ansvariga utskottet föras upp på föredragningslistan för följande sammanträdesperiod, och talmannen ska fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag. Artikel 59.1b ska tillämpas.

4.   
  Förhandlingar kan inledas när som helst efter det att den tidsfrist som anges i punkt 2 första stycket har löpt ut och ingen begäran om omröstning i parlamentet om beslutet att inleda förhandlingar har inkommit. Om en sådan begäran har inkommit kan förhandlingar inledas när som helst efter det att utskottets beslut om att inleda förhandlingar har godkänts av parlamentet.

Ändring 87

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 73b (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 73b |
| | Förhandlingar inför rådets första behandling |
| | När parlamentet har antagit sin ståndpunkt vid första behandlingen ska denna utgöra mandat för samtliga förhandlingar med andra institutioner. Härefter kan det ansvariga utskottet med en majoritet av sina ledamöter besluta att inleda förhandlingar när som helst. Ett sådant beslut ska tillkännages i kammaren under sammanträdesperioden efter utskottets omröstning, och en hänvisning till beslutet ska tas till protokollet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 73b

Förhandlingar inför rådets första behandling

När parlamentet har antagit sin ståndpunkt vid första behandlingen ska denna utgöra mandat för samtliga förhandlingar med andra institutioner. Härefter kan det ansvariga utskottet med en majoritet av sina ledamöter besluta att inleda förhandlingar när som helst. Ett sådant beslut ska tillkännages i kammaren under sammanträdesperioden efter utskottets omröstning, och en hänvisning till beslutet ska tas till protokollet.

Ändring 88

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 73c (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 73c |
| | Förhandlingar inför parlamentets andra behandling |
| | När rådets ståndpunkt vid första behandlingen har hänvisats till det ansvariga utskottet ska parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen, med förbehåll för artikel 69, utgöra mandat för eventuella förhandlingar med andra institutioner. Det ansvariga utskottet kan därefter besluta att när som helst inleda förhandlingar. |
| | När rådets ståndpunkt innehåller delar som inte omfattas av förslaget till lagstiftningsakt eller av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen kan utskottet anta riktlinjer för förhandlingsgruppen, vilka kan innehålla ändringsförslag till rådets ståndpunkt. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 73c

Förhandlingar inför parlamentets andra behandling

När rådets ståndpunkt vid första behandlingen har hänvisats till det ansvariga utskottet ska parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen, med förbehåll för artikel 69, utgöra mandat för eventuella förhandlingar med andra institutioner. Det ansvariga utskottet kan därefter besluta att när som helst inleda förhandlingar.

När rådets ståndpunkt innehåller delar som inte omfattas av förslaget till lagstiftningsakt eller av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen kan utskottet anta riktlinjer för förhandlingsgruppen, vilka kan innehålla ändringsförslag till rådets ståndpunkt.

Ändring 305

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 73d (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 73d |
| | Genomförande av förhandlingar |
| | 1.   
  Parlamentets förhandlingsgrupp ska ledas av föredraganden, och det ansvariga utskottets ordförande eller en av dess vice ordförande som ordföranden utsett ska fungera som ordförande för gruppen. Gruppen ska omfatta åtminstone skuggföredragandena från varje politisk grupp som önskar delta. |
| | 2.   
  Alla handlingar som avses diskuteras vid ett möte med rådet och kommissionen (trepartsmöte) ska översändas till förhandlingsgruppen minst 48 timmar, eller i brådskande fall minst 24 timmar, före trepartsmötet. |
| | 3.   
  Efter varje trepartsmöte ska förhandlingsgruppens ordförande och föredraganden på förhandlingsgruppens vägnar avlägga rapport vid det ansvariga utskottets nästföljande sammanträde. |
| | Om det visar sig vara omöjligt att sammankalla ett utskottssammanträde inom lämplig tid ska förhandlingsgruppens ordförande och föredraganden på förhandlingsgruppens vägnar avlägga rapport vid ett möte med utskottets samordnare. |
| | 4.   
  Om förhandlingarna leder till en preliminär överenskommelse ska det ansvariga utskottet underrättas utan dröjsmål. Handlingar som återspeglar resultatet av det avslutande trepartsmötet ska ställas till utskottets förfogande och offentliggöras. Den preliminära överenskommelsen ska läggas fram för det ansvariga utskottet, som ska besluta genom en enda omröstning med en majoritet av de avgivna rösterna. Om överenskommelsen godkänns ska den inges till parlamentet för behandling, med tydlig markering av de ändringar som gjorts i utkastet till lagstiftningsakt. |
| | 5.   
  Om de utskott som enligt artiklarna 54 och 55 är berörda inte kan enas, ska de närmare bestämmelserna om inledandet av förhandlingar och genomförandet av sådana förhandlingar fastställas av utskottsordförandekonferensens ordförande i enlighet med de principer som anges i de artiklarna. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 73d

Genomförande av förhandlingar

1.   
  Parlamentets förhandlingsgrupp ska ledas av föredraganden, och det ansvariga utskottets ordförande eller en av dess vice ordförande som ordföranden utsett ska fungera som ordförande för gruppen. Gruppen ska omfatta åtminstone skuggföredragandena från varje politisk grupp som önskar delta.

2.   
  Alla handlingar som avses diskuteras vid ett möte med rådet och kommissionen (trepartsmöte) ska översändas till förhandlingsgruppen minst 48 timmar, eller i brådskande fall minst 24 timmar, före trepartsmötet.

3.   
  Efter varje trepartsmöte ska förhandlingsgruppens ordförande och föredraganden på förhandlingsgruppens vägnar avlägga rapport vid det ansvariga utskottets nästföljande sammanträde.

Om det visar sig vara omöjligt att sammankalla ett utskottssammanträde inom lämplig tid ska förhandlingsgruppens ordförande och föredraganden på förhandlingsgruppens vägnar avlägga rapport vid ett möte med utskottets samordnare.

4.   
  Om förhandlingarna leder till en preliminär överenskommelse ska det ansvariga utskottet underrättas utan dröjsmål. Handlingar som återspeglar resultatet av det avslutande trepartsmötet ska ställas till utskottets förfogande och offentliggöras. Den preliminära överenskommelsen ska läggas fram för det ansvariga utskottet, som ska besluta genom en enda omröstning med en majoritet av de avgivna rösterna. Om överenskommelsen godkänns ska den inges till parlamentet för behandling, med tydlig markering av de ändringar som gjorts i utkastet till lagstiftningsakt.

5.   
  Om de utskott som enligt artiklarna 54 och 55 är berörda inte kan enas, ska de närmare bestämmelserna om inledandet av förhandlingar och genomförandet av sådana förhandlingar fastställas av utskottsordförandekonferensens ordförande i enlighet med de principer som anges i de artiklarna.

Ändring 90

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 74

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 74 | utgår |
| Godkännande av ett beslut om att inleda interinstitutionella förhandlingar innan utskottet antar ett betänkande | |
| 1.   
  Varje beslut av ett utskott om att inleda förhandlingar innan utskottet antar ett betänkande ska översättas till alla officiella språk, delas ut till samtliga parlamentsledamöter och översändas till talmanskonferensen. | |
| På begäran av en politisk grupp får talmanskonferensen besluta att, för behandling med debatt och omröstning, ta med punkten i förslaget till föredragningslista för den sammanträdesperiod som följer på utdelandet; i detta fall ska talmannen fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag. | |
| Om talmanskonferensen inte fattar något beslut om att ta med punkten i förslaget till föredragningslista för denna sammanträdesperiod, ska beslutet om att inleda förhandlingar tillkännages av talmannen i början av denna sammanträdesperiod. | |
| 2.   
  Punkten ska skrivas in på parlamentets förslag till föredragningslista för den sammanträdesperiod som följer på tillkännagivandet, för behandling med debatt och omröstning, och om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter så begär inom 48 timmar efter tillkännagivandet ska talmannen fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag. | |
| I övriga fall ska beslutet om att inleda förhandlingar anses godkänt. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 74

utgår

Godkännande av ett beslut om att inleda interinstitutionella förhandlingar innan utskottet antar ett betänkande

1.   
  Varje beslut av ett utskott om att inleda förhandlingar innan utskottet antar ett betänkande ska översättas till alla officiella språk, delas ut till samtliga parlamentsledamöter och översändas till talmanskonferensen.

På begäran av en politisk grupp får talmanskonferensen besluta att, för behandling med debatt och omröstning, ta med punkten i förslaget till föredragningslista för den sammanträdesperiod som följer på utdelandet; i detta fall ska talmannen fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag.

Om talmanskonferensen inte fattar något beslut om att ta med punkten i förslaget till föredragningslista för denna sammanträdesperiod, ska beslutet om att inleda förhandlingar tillkännages av talmannen i början av denna sammanträdesperiod.

2.   
  Punkten ska skrivas in på parlamentets förslag till föredragningslista för den sammanträdesperiod som följer på tillkännagivandet, för behandling med debatt och omröstning, och om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter så begär inom 48 timmar efter tillkännagivandet ska talmannen fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag.

I övriga fall ska beslutet om att inleda förhandlingar anses godkänt.

Ändring 91

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 75

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel
  75 | Artikel
  63a |
| Överenskommelse vid första behandlingen | Överenskommelse vid första behandlingen |
| Om rådet i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har underrättat parlamentet om att det har godkänt parlamentets ståndpunkt ska talmannen, sedan slutgranskning har skett i enlighet med artikel 193, tillkännage i kammaren att
  förslaget
  är
  antaget
  i den version som motsvarar parlamentets ståndpunkt. | Om rådet i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har underrättat parlamentet om att det har godkänt parlamentets ståndpunkt ska talmannen, sedan slutgranskning har skett i enlighet med artikel 193, tillkännage i kammaren att
  lagstiftningsakten
  är
  antagen
  i den version som motsvarar parlamentets ståndpunkt. |
| | (Denna artikel ska flyttas till slutet av avsnitt 1 om första behandlingen.) |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel
  75

Artikel
  63a

Överenskommelse vid första behandlingen

Överenskommelse vid första behandlingen

Om rådet i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har underrättat parlamentet om att det har godkänt parlamentets ståndpunkt ska talmannen, sedan slutgranskning har skett i enlighet med artikel 193, tillkännage i kammaren att
  förslaget
  är
  antaget
  i den version som motsvarar parlamentets ståndpunkt.

Om rådet i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har underrättat parlamentet om att det har godkänt parlamentets ståndpunkt ska talmannen, sedan slutgranskning har skett i enlighet med artikel 193, tillkännage i kammaren att
  lagstiftningsakten
  är
  antagen
  i den version som motsvarar parlamentets ståndpunkt.

(Denna artikel ska flyttas till slutet av avsnitt 1 om första behandlingen.)

Ändring 92

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 76

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel
  76 | Artikel
  69a |
| Överenskommelse vid andra behandlingen | Överenskommelse vid andra behandlingen |
| Om inte något förslag om avvisning av rådets ståndpunkt eller något ändringsförslag enligt artiklarna
  68
  och 69
  antas
  före utgången av tidsfristen för att inge och rösta om ändringsförslag eller förslag om avvisning, ska talmannen tillkännage i kammaren att den föreslagna rättsakten är slutgiltigt antagen.
  Talmannen ska tillsammans med rådets ordförande, och i enlighet med artikel 78, underteckna den föreslagna rättsakten samt se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. | Om inte något förslag om avvisning av rådets ståndpunkt eller något ändringsförslag enligt artiklarna 
  67a
  och 69
  inges
  före utgången av tidsfristen för att inge och rösta om ändringsförslag eller förslag om avvisning, ska talmannen tillkännage i kammaren att den föreslagna rättsakten är slutgiltigt antagen. |
| | (Denna artikel ska flyttas till slutet av avsnitt 2 om andra behandlingen.) |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel
  76

Artikel
  69a

Överenskommelse vid andra behandlingen

Överenskommelse vid andra behandlingen

Om inte något förslag om avvisning av rådets ståndpunkt eller något ändringsförslag enligt artiklarna
  68
  och 69
  antas
  före utgången av tidsfristen för att inge och rösta om ändringsförslag eller förslag om avvisning, ska talmannen tillkännage i kammaren att den föreslagna rättsakten är slutgiltigt antagen.
  Talmannen ska tillsammans med rådets ordförande, och i enlighet med artikel 78, underteckna den föreslagna rättsakten samt se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Om inte något förslag om avvisning av rådets ståndpunkt eller något ändringsförslag enligt artiklarna 
  67a
  och 69
  inges
  före utgången av tidsfristen för att inge och rösta om ändringsförslag eller förslag om avvisning, ska talmannen tillkännage i kammaren att den föreslagna rättsakten är slutgiltigt antagen.

(Denna artikel ska flyttas till slutet av avsnitt 2 om andra behandlingen.)

Ändring 93

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 77

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 77 | utgår |
| Krav i samband med utarbetande av lagstiftningsakter | |
| 1.   
  I rättsakter som antas av parlamentet och rådet gemensamt inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska anges vilken typ av rättsakt det rör sig om, ordningsnumret, dagen för dess antagande och en uppgift om innehållet. | |
| 2.   
  Rättsakter som antas av parlamentet och rådet gemensamt ska innehålla följande: | |
| a) | Formuleringen ”Europaparlamentet och Europeiska unionens råd har antagit denna förordning” eller ”Europaparlamentet och Europeiska unionens råd har antagit detta direktiv” eller ”Europaparlamentet och Europeiska unionens råd har antagit detta beslut”. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 77

utgår

Krav i samband med utarbetande av lagstiftningsakter

1.   
  I rättsakter som antas av parlamentet och rådet gemensamt inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska anges vilken typ av rättsakt det rör sig om, ordningsnumret, dagen för dess antagande och en uppgift om innehållet.

2.   
  Rättsakter som antas av parlamentet och rådet gemensamt ska innehålla följande:

a)

Formuleringen ”Europaparlamentet och Europeiska unionens råd har antagit denna förordning” eller ”Europaparlamentet och Europeiska unionens råd har antagit detta direktiv” eller ”Europaparlamentet och Europeiska unionens råd har antagit detta beslut”.

| b) | Efter orden ”med beaktande av” en uppgift om de bestämmelser på grundval av vilka rättsakten antas. |
| --- | --- |

b)

Efter orden ”med beaktande av” en uppgift om de bestämmelser på grundval av vilka rättsakten antas.

| c) | En hänvisning till framlagda förslag, avgivna yttranden och hållna samråd. |
| --- | --- |

c)

En hänvisning till framlagda förslag, avgivna yttranden och hållna samråd.

| d) | Skälen till rättsakten. |
| --- | --- |

d)

Skälen till rättsakten.

| e) | En formulering såsom ”härigenom föreskrivs följande” eller ”har beslutat följande” följd av bestämmelserna i rättsakten. |
| --- | --- |

e)

En formulering såsom ”härigenom föreskrivs följande” eller ”har beslutat följande” följd av bestämmelserna i rättsakten.

3.   
  Rättsakter ska delas in i artiklar som får grupperas i kapitel och avsnitt.

4.   
  Sista artikeln i en rättsakt ska bestämma dagen för ikraftträdandet, om denna dag inträffar före eller efter den tjugonde dagen efter det att rättsakten offentliggjorts.

5.   
  Sista artikeln i en rättsakt ska följas av

| — | En lämplig slutformulering, i enlighet med relevant artikel i fördragen, beträffande rättsaktens tillämplighet. |
| --- | --- |

—

En lämplig slutformulering, i enlighet med relevant artikel i fördragen, beträffande rättsaktens tillämplighet.

| — | ”Utfärdad i/Utfärdat i...” följt av dagen för antagandet av rättsakten. |
| --- | --- |

—

”Utfärdad i/Utfärdat i...” följt av dagen för antagandet av rättsakten.

| — | Formuleringen ”På Europaparlamentets vägnar Ordförande”, ”På rådets vägnar Ordförande” med namnet på talmannen och namnet på ordföranden i rådet vid tidpunkten för antagandet av rättsakten infört före ordet ”Ordförande”. |
| --- | --- |

—

Formuleringen ”På Europaparlamentets vägnar Ordförande”, ”På rådets vägnar Ordförande” med namnet på talmannen och namnet på ordföranden i rådet vid tidpunkten för antagandet av rättsakten infört före ordet ”Ordförande”.

Ändring 94

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 78

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 78 | Artikel 78 |
| Undertecknande av antagna rättsakter | Undertecknande
  och offentliggörande
  av antagna rättsakter |
| Efter slutgranskning av den text som antagits i enlighet med artikel 193, och efter det att det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, ska rättsakter som antagits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet undertecknas av talmannen och av generalsekreteraren
  , och
  parlamentets och rådets generalsekreterare
  ska
  se till att
  de
  offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. | Efter slutgranskning av den text som antagits i enlighet med artikel 193
  och bilaga XVIa
  , och efter det att det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, ska rättsakter som antagits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet undertecknas av talmannen och av generalsekreteraren. |
| | Därefter ska
  parlamentets och rådets
  respektive
  generalsekreterare se till att
  rättsakten
  offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 78

Artikel 78

Undertecknande av antagna rättsakter

Undertecknande
  och offentliggörande
  av antagna rättsakter

Efter slutgranskning av den text som antagits i enlighet med artikel 193, och efter det att det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, ska rättsakter som antagits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet undertecknas av talmannen och av generalsekreteraren
  , och
  parlamentets och rådets generalsekreterare
  ska
  se till att
  de
  offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Efter slutgranskning av den text som antagits i enlighet med artikel 193
  och bilaga XVIa
  , och efter det att det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, ska rättsakter som antagits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet undertecknas av talmannen och av generalsekreteraren.

Därefter ska
  parlamentets och rådets
  respektive
  generalsekreterare se till att
  rättsakten
  offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Ändring 95

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 4 (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | KAPITEL 4 |
| | SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SAMRÅDSFÖRFARANDET |
| | (Detta ska införas efter artikel 78.) |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL 4

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SAMRÅDSFÖRFARANDET

(Detta ska införas efter artikel 78.)

Ändring 96

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 78a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 78a |
| | Ändrat förslag till rättsligt bindande akt |
| | Om kommissionen har för avsikt att ersätta eller ändra sitt förslag till rättsligt bindande akt kan det ansvariga utskottet skjuta upp sin behandling av ärendet till dess att det har mottagit det nya förslaget eller kommissionens ändringar. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 78a

Ändrat förslag till rättsligt bindande akt

Om kommissionen har för avsikt att ersätta eller ändra sitt förslag till rättsligt bindande akt kan det ansvariga utskottet skjuta upp sin behandling av ärendet till dess att det har mottagit det nya förslaget eller kommissionens ändringar.

Ändring 97

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 78b (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 78b |
| | Kommissionens ståndpunkt angående ändringsförslag |
| | Innan det ansvariga utskottet går vidare med slutomröstning om ett förslag till rättsligt bindande akt kan det uppmana kommissionen att meddela sin ståndpunkt angående alla de ändringsförslag till förslaget som utskottet antagit. |
| | Om så är lämpligt ska ståndpunkten ingå i betänkandet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 78b

Kommissionens ståndpunkt angående ändringsförslag

Innan det ansvariga utskottet går vidare med slutomröstning om ett förslag till rättsligt bindande akt kan det uppmana kommissionen att meddela sin ståndpunkt angående alla de ändringsförslag till förslaget som utskottet antagit.

Om så är lämpligt ska ståndpunkten ingå i betänkandet.

Ändring 98

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 78c (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 78c |
| | Omröstning i parlamentet |
| | Artikel 59.-1, 59.1, 59.1b och 59.1c ska gälla i tillämpliga delar. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 78c

Omröstning i parlamentet

Artikel 59.-1, 59.1, 59.1b och 59.1c ska gälla i tillämpliga delar.

Ändring 99

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 78d (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 78d |
| | Uppföljning av parlamentets ståndpunkt |
| | 1.   
  När parlamentet har antagit en ståndpunkt om ett förslag till rättsligt bindande akt ska det ansvariga utskottets ordförande och föredragande följa hur arbetet med förslaget till akt fortskrider till dess att det har antagits av rådet, i synnerhet för att försäkra sig om att rådet och kommissionen vederbörligen fullgör alla åtaganden gentemot parlamentet i fråga om parlamentets ståndpunkt. De ska regelbundet rapportera om detta till utskottet. |
| | 2.   
  Det ansvariga utskottet kan bjuda in kommissionen och rådet för att diskutera ärendet. |
| | 3.   
  Det ansvariga utskottet kan, om det anser det nödvändigt, när som helst under uppföljningsförfarandet lägga fram ett resolutionsförslag i vilket det rekommenderas att parlamentet |
| | — | uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag, |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 78d

Uppföljning av parlamentets ståndpunkt

1.   
  När parlamentet har antagit en ståndpunkt om ett förslag till rättsligt bindande akt ska det ansvariga utskottets ordförande och föredragande följa hur arbetet med förslaget till akt fortskrider till dess att det har antagits av rådet, i synnerhet för att försäkra sig om att rådet och kommissionen vederbörligen fullgör alla åtaganden gentemot parlamentet i fråga om parlamentets ståndpunkt. De ska regelbundet rapportera om detta till utskottet.

2.   
  Det ansvariga utskottet kan bjuda in kommissionen och rådet för att diskutera ärendet.

3.   
  Det ansvariga utskottet kan, om det anser det nödvändigt, när som helst under uppföljningsförfarandet lägga fram ett resolutionsförslag i vilket det rekommenderas att parlamentet

—

uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag,

| — | uppmanar kommissionen eller rådet att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet i enlighet med artikel 78e eller uppmanar kommissionen att lägga fram ett nytt förslag, eller |
| --- | --- |

—

uppmanar kommissionen eller rådet att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet i enlighet med artikel 78e eller uppmanar kommissionen att lägga fram ett nytt förslag, eller

| — | beslutar att vidta andra åtgärder som det finner lämpligt. |
| --- | --- |

—

beslutar att vidta andra åtgärder som det finner lämpligt.

Detta förslag ska föras upp på förslaget till föredragningslista till den sammanträdesperiod som följer på utskottets antagande av förslaget.

Ändring 100

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 78e (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 78e |
| | Nytt hörande av parlamentet |
| | 1.   
  På begäran av det ansvariga utskottet ska talmannen uppmana rådet att höra parlamentet på nytt under samma förutsättningar och på samma villkor som anges i artikel 63.1, och dessutom om rådet väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra det förslag till rättsligt bindande akt som parlamentet ursprungligen avgav sin ståndpunkt om, förutom när detta görs i syfte att införliva parlamentets ändringar. |
| | 2.   
  Talmannen ska även begära att ett förslag till rättsligt bindande akt på nytt hänvisas till parlamentet under de omständigheter som beskrivs i denna artikel, om parlamentet så beslutar på förslag av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 78e

Nytt hörande av parlamentet

1.   
  På begäran av det ansvariga utskottet ska talmannen uppmana rådet att höra parlamentet på nytt under samma förutsättningar och på samma villkor som anges i artikel 63.1, och dessutom om rådet väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra det förslag till rättsligt bindande akt som parlamentet ursprungligen avgav sin ståndpunkt om, förutom när detta görs i syfte att införliva parlamentets ändringar.

2.   
  Talmannen ska även begära att ett förslag till rättsligt bindande akt på nytt hänvisas till parlamentet under de omständigheter som beskrivs i denna artikel, om parlamentet så beslutar på förslag av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter.

Ändring 101

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 7 – numrering

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| KAPITEL
  7 | KAPITEL
  5 |
| KONSTITUTIONELLA FRÅGOR | KONSTITUTIONELLA FRÅGOR |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL
  7

KAPITEL
  5

KONSTITUTIONELLA FRÅGOR

KONSTITUTIONELLA FRÅGOR

Ändring 102

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 81

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 81 | Artikel 81 |
| Anslutningsfördrag | Anslutningsfördrag |
| 1.   Varje ansökan från en europeisk stat om medlemskap i Europeiska unionen ska hänvisas till det ansvariga utskottet för behandling. | 1.   Varje ansökan från en europeisk stat om medlemskap i Europeiska unionen
  i enlighet med artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen
  ska hänvisas till det ansvariga utskottet för behandling. |
| 2.   Parlamentet kan på förslag av det ansvariga utskottet, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter besluta att uppmana kommissionen och rådet att delta i en debatt innan förhandlingarna med den ansökande staten inleds. | 2.   Parlamentet kan på förslag av det ansvariga utskottet, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter besluta att uppmana kommissionen och rådet att delta i en debatt innan förhandlingarna med den ansökande staten inleds. |
| 3.   
  Under förhandlingarna
  ska kommissionen och rådet
  regelbundet och utförligt informera det ansvariga utskottet
  om hur förhandlingarna fortskrider och om nödvändigt ska sekretess gälla. | 3.   
  Det ansvariga utskottet
  ska
  uppmana
  kommissionen och rådet
  att förse det med fullständig och regelbunden information
  om hur förhandlingarna fortskrider, och om nödvändigt ska sekretess gälla. |
| 4.   Parlamentet har rätt att när som helst under förhandlingarna, på grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet, anta rekommendationer och kräva att dessa beaktas innan ett fördrag om en ansökande stats anslutning till Europeiska unionen ingås. | 4.   Parlamentet har rätt att när som helst under förhandlingarna, på grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet, anta rekommendationer och kräva att dessa beaktas innan ett fördrag om en ansökande stats anslutning till Europeiska unionen ingås. |
| 5.   När förhandlingarna slutförts, men innan något avtal undertecknas, ska förslaget till fördrag föreläggas parlamentet för godkännande i enlighet med artikel 99. | 5.   När förhandlingarna slutförts, men innan något avtal undertecknas, ska förslaget till fördrag föreläggas parlamentet för godkännande i enlighet med artikel 99.
  I enlighet med artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen ska det för parlamentets godkännande krävas att en majoritet av dess ledamöter röstar för det. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 81

Artikel 81

Anslutningsfördrag

Anslutningsfördrag

1.   Varje ansökan från en europeisk stat om medlemskap i Europeiska unionen ska hänvisas till det ansvariga utskottet för behandling.

1.   Varje ansökan från en europeisk stat om medlemskap i Europeiska unionen
  i enlighet med artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen
  ska hänvisas till det ansvariga utskottet för behandling.

2.   Parlamentet kan på förslag av det ansvariga utskottet, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter besluta att uppmana kommissionen och rådet att delta i en debatt innan förhandlingarna med den ansökande staten inleds.

2.   Parlamentet kan på förslag av det ansvariga utskottet, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter besluta att uppmana kommissionen och rådet att delta i en debatt innan förhandlingarna med den ansökande staten inleds.

3.   
  Under förhandlingarna
  ska kommissionen och rådet
  regelbundet och utförligt informera det ansvariga utskottet
  om hur förhandlingarna fortskrider och om nödvändigt ska sekretess gälla.

3.   
  Det ansvariga utskottet
  ska
  uppmana
  kommissionen och rådet
  att förse det med fullständig och regelbunden information
  om hur förhandlingarna fortskrider, och om nödvändigt ska sekretess gälla.

4.   Parlamentet har rätt att när som helst under förhandlingarna, på grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet, anta rekommendationer och kräva att dessa beaktas innan ett fördrag om en ansökande stats anslutning till Europeiska unionen ingås.

4.   Parlamentet har rätt att när som helst under förhandlingarna, på grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet, anta rekommendationer och kräva att dessa beaktas innan ett fördrag om en ansökande stats anslutning till Europeiska unionen ingås.

5.   När förhandlingarna slutförts, men innan något avtal undertecknas, ska förslaget till fördrag föreläggas parlamentet för godkännande i enlighet med artikel 99.

5.   När förhandlingarna slutförts, men innan något avtal undertecknas, ska förslaget till fördrag föreläggas parlamentet för godkännande i enlighet med artikel 99.
  I enlighet med artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen ska det för parlamentets godkännande krävas att en majoritet av dess ledamöter röstar för det.

Ändring 103

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 83

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 83 | Artikel 83 |
| En medlemsstats åsidosättande av grundläggande principer | En medlemsstats åsidosättande av grundläggande principer
  och värden |
| 1.   Parlamentet kan, på grundval av ett särskilt betänkande som det ansvariga utskottet utarbetat i enlighet med artiklarna 45 och 52, | 1.   Parlamentet kan, på grundval av ett särskilt betänkande som det ansvariga utskottet utarbetat i enlighet med artiklarna 45 och 52, |
| a) | rösta om ett motiverat förslag i vilket rådet uppmanas att handla i enlighet med artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen, |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 83

Artikel 83

En medlemsstats åsidosättande av grundläggande principer

En medlemsstats åsidosättande av grundläggande principer
  och värden

1.   Parlamentet kan, på grundval av ett särskilt betänkande som det ansvariga utskottet utarbetat i enlighet med artiklarna 45 och 52,

1.   Parlamentet kan, på grundval av ett särskilt betänkande som det ansvariga utskottet utarbetat i enlighet med artiklarna 45 och 52,

a)

rösta om ett motiverat förslag i vilket rådet uppmanas att handla i enlighet med artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen,

| a) | rösta om ett motiverat förslag i vilket rådet uppmanas att handla i enlighet med artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

a)

rösta om ett motiverat förslag i vilket rådet uppmanas att handla i enlighet med artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen,

| b) | rösta om ett förslag i vilket kommissionen eller medlemsstaterna uppmanas att lägga fram ett förslag i enlighet med artikel 7.2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

b)

rösta om ett förslag i vilket kommissionen eller medlemsstaterna uppmanas att lägga fram ett förslag i enlighet med artikel 7.2 i fördraget om Europeiska unionen,

| b) | rösta om ett förslag i vilket kommissionen eller medlemsstaterna uppmanas att lägga fram ett förslag i enlighet med artikel 7.2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

b)

rösta om ett förslag i vilket kommissionen eller medlemsstaterna uppmanas att lägga fram ett förslag i enlighet med artikel 7.2 i fördraget om Europeiska unionen,

| c) | rösta om ett förslag i vilket rådet uppmanas att handla i enlighet med artikel 7.3 eller, i ett senare skede, artikel 7.4 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

c)

rösta om ett förslag i vilket rådet uppmanas att handla i enlighet med artikel 7.3 eller, i ett senare skede, artikel 7.4 i fördraget om Europeiska unionen.

| c) | rösta om ett förslag i vilket rådet uppmanas att handla i enlighet med artikel 7.3 eller, i ett senare skede, artikel 7.4 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

c)

rösta om ett förslag i vilket rådet uppmanas att handla i enlighet med artikel 7.3 eller, i ett senare skede, artikel 7.4 i fördraget om Europeiska unionen.

2.   En begäran från rådet om parlamentets godkännande av ett förslag som lagts fram i enlighet med artikel 7.1 och 7.2 i fördraget om Europeiska unionen ska tillkännages i kammaren, tillsammans med den aktuella medlemsstatens synpunkter, och hänvisas till det ansvariga utskottet i enlighet med artikel 99. Parlamentet ska fatta beslut på grundval av ett förslag från det ansvariga utskottet, utom i brådskande fall och om det finns goda skäl.

2.   En begäran från rådet om parlamentets godkännande av ett förslag som lagts fram i enlighet med artikel 7.1 och 7.2 i fördraget om Europeiska unionen ska tillkännages i kammaren, tillsammans med den aktuella medlemsstatens synpunkter, och hänvisas till det ansvariga utskottet i enlighet med artikel 99. Parlamentet ska fatta beslut på grundval av ett förslag från det ansvariga utskottet, utom i brådskande fall och om det finns goda skäl.

3.   Beslut i enlighet med punkterna 1 och 2
  kräver
  två tredjedelars majoritet av de avgivna rösterna och en majoritet av parlamentets ledamöter.

3.   
  I enlighet med artikel 354 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska
  beslut i enlighet med punkterna 1 och 2
  kräva
  två tredjedelars majoritet av de avgivna rösterna och en majoritet av parlamentets ledamöter.

4.   Det ansvariga utskottet kan, med talmanskonferensens medgivande, lägga fram ett kompletterande resolutionsförslag. Ett sådant resolutionsförslag ska innehålla parlamentets synpunkter på en medlemsstats allvarliga åsidosättande, på lämpliga
  påföljder
  och på förutsättningarna för att ändra eller upphöra med dessa åtgärder.

4.   Det ansvariga utskottet kan, med talmanskonferensens medgivande, lägga fram ett kompletterande resolutionsförslag. Ett sådant resolutionsförslag ska innehålla parlamentets synpunkter på en medlemsstats allvarliga åsidosättande, på lämpliga
  åtgärder
  och på förutsättningarna för att ändra eller upphöra med dessa åtgärder.

5.   Det ansvariga utskottet ska se till att parlamentet hålls fullständigt informerat, och vid behov hörs, om alla åtgärder som vidtas efter det att parlamentet gett sitt godkännande i enlighet med punkt 3. Rådet ska uppmanas att informera om utvecklingen på lämpligt sätt. På grundval av ett förslag från det ansvariga utskottet, utarbetat med talmanskonferensens medgivande, kan parlamentet anta rekommendationer till rådet.

5.   Det ansvariga utskottet ska se till att parlamentet hålls fullständigt informerat, och vid behov hörs, om alla åtgärder som vidtas efter det att parlamentet gett sitt godkännande i enlighet med punkt 3. Rådet ska uppmanas att informera om utvecklingen på lämpligt sätt. På grundval av ett förslag från det ansvariga utskottet, utarbetat med talmanskonferensens medgivande, kan parlamentet anta rekommendationer till rådet.

Ändring 104

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 84

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 84 | Artikel 84 |
| Parlamentets sammansättning | Parlamentets sammansättning |
| I god tid före utgången av en valperiod kan parlamentet, på grundval av ett betänkande som utarbetats av det ansvariga utskottet i enlighet med artikel 45 lägga fram ett förslag om ändring av sin sammansättning. Europeiska rådets förslag till beslut om parlamentets sammansättning ska behandlas i enlighet med artikel 99. | I god tid före utgången av en valperiod kan parlamentet, på grundval av ett betänkande som utarbetats av det ansvariga utskottet i enlighet med artikel 
  14.2 i fördraget om Europeiska unionen samt artiklarna
   45
  och 52 i arbetsordningen
  lägga fram ett förslag om ändring av sin sammansättning. Europeiska rådets förslag till beslut om parlamentets sammansättning ska behandlas i enlighet med artikel 99. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 84

Artikel 84

Parlamentets sammansättning

Parlamentets sammansättning

I god tid före utgången av en valperiod kan parlamentet, på grundval av ett betänkande som utarbetats av det ansvariga utskottet i enlighet med artikel 45 lägga fram ett förslag om ändring av sin sammansättning. Europeiska rådets förslag till beslut om parlamentets sammansättning ska behandlas i enlighet med artikel 99.

I god tid före utgången av en valperiod kan parlamentet, på grundval av ett betänkande som utarbetats av det ansvariga utskottet i enlighet med artikel 
  14.2 i fördraget om Europeiska unionen samt artiklarna
   45
  och 52 i arbetsordningen
  lägga fram ett förslag om ändring av sin sammansättning. Europeiska rådets förslag till beslut om parlamentets sammansättning ska behandlas i enlighet med artikel 99.

Ändring 105

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 85

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 85 | Artikel 85 |
| Fördjupat samarbete mellan medlemsstater | Fördjupat samarbete mellan medlemsstater |
| 1.   En begäran om att upprätta ett fördjupat samarbete mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 20 i fördraget om Europeiska unionen ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott för behandling.
  Artiklarna 39, 41, 43, 47, 57–63 och
  99 i arbetsordningen ska tillämpas
  på lämpligt sätt
  . | 1.   En begäran om att upprätta ett fördjupat samarbete mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 20 i fördraget om Europeiska unionen ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott för behandling.
  Artikel
   99 i arbetsordningen ska tillämpas. |
| 2.   Det ansvariga utskottet ska kontrollera om förslaget är förenligt med artikel 20 i fördraget om Europeiska unionen och med artiklarna 326–334 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. | 2.   Det ansvariga utskottet ska kontrollera om förslaget är förenligt med artikel 20 i fördraget om Europeiska unionen och med artiklarna 326–334 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| 3.   Förslag till rättsakter som därefter läggs fram inom ramen för det fördjupade samarbetet, när detta väl upprättats, ska behandlas i parlamentet på samma sätt som när det inte förekommer något fördjupat samarbete. Artikel 47 ska tillämpas. | 3.   Förslag till rättsakter som därefter läggs fram inom ramen för det fördjupade samarbetet, när detta väl upprättats, ska behandlas i parlamentet på samma sätt som när det inte förekommer något fördjupat samarbete. Artikel 47 ska tillämpas. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 85

Artikel 85

Fördjupat samarbete mellan medlemsstater

Fördjupat samarbete mellan medlemsstater

1.   En begäran om att upprätta ett fördjupat samarbete mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 20 i fördraget om Europeiska unionen ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott för behandling.
  Artiklarna 39, 41, 43, 47, 57–63 och
  99 i arbetsordningen ska tillämpas
  på lämpligt sätt
  .

1.   En begäran om att upprätta ett fördjupat samarbete mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 20 i fördraget om Europeiska unionen ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott för behandling.
  Artikel
   99 i arbetsordningen ska tillämpas.

2.   Det ansvariga utskottet ska kontrollera om förslaget är förenligt med artikel 20 i fördraget om Europeiska unionen och med artiklarna 326–334 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.   Det ansvariga utskottet ska kontrollera om förslaget är förenligt med artikel 20 i fördraget om Europeiska unionen och med artiklarna 326–334 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

3.   Förslag till rättsakter som därefter läggs fram inom ramen för det fördjupade samarbetet, när detta väl upprättats, ska behandlas i parlamentet på samma sätt som när det inte förekommer något fördjupat samarbete. Artikel 47 ska tillämpas.

3.   Förslag till rättsakter som därefter läggs fram inom ramen för det fördjupade samarbetet, när detta väl upprättats, ska behandlas i parlamentet på samma sätt som när det inte förekommer något fördjupat samarbete. Artikel 47 ska tillämpas.

Ändring 106

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 8 – numrering

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| KAPITEL
  8 | KAPITEL
  6 |
| BUDGETFÖRFARANDEN | BUDGETFÖRFARANDEN |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL
  8

KAPITEL
  6

BUDGETFÖRFARANDEN

BUDGETFÖRFARANDEN

Ändring 107

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 86

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 86 | Artikel 86 |
| Flerårig budgetram | Flerårig budgetram |
| När rådet begär parlamentets godkännande av ett förslag till förordning om den fleråriga budgetramen ska ärendet
  hänvisas till det ansvariga utskottet
  i enlighet med
  förfarandet i
  artikel 99. Parlamentet
  ska
  fatta beslut om godkännande med en majoritet av sina ledamöter. | När rådet begär parlamentets godkännande av ett förslag till förordning om den fleråriga budgetramen ska ärendet
  hanteras
  i enlighet med artikel 99.
  I enlighet med artikel 312.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska
  parlamentet fatta beslut om godkännande med en majoritet av sina ledamöter. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 86

Artikel 86

Flerårig budgetram

Flerårig budgetram

När rådet begär parlamentets godkännande av ett förslag till förordning om den fleråriga budgetramen ska ärendet
  hänvisas till det ansvariga utskottet
  i enlighet med
  förfarandet i
  artikel 99. Parlamentet
  ska
  fatta beslut om godkännande med en majoritet av sina ledamöter.

När rådet begär parlamentets godkännande av ett förslag till förordning om den fleråriga budgetramen ska ärendet
  hanteras
  i enlighet med artikel 99.
  I enlighet med artikel 312.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska
  parlamentet fatta beslut om godkännande med en majoritet av sina ledamöter.

Ändring 108

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 86a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 86a |
| | Det årliga budgetförfarandet |
| | Det ansvariga utskottet kan besluta att utarbeta ett betänkande om budgeten som det finner lämpligt, med beaktande av bilagan till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning

   (1a)

  . |
| | Alla andra utskott kan avge ett yttrande inom den tidsfrist som fastställts av det ansvariga utskottet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 86a

Det årliga budgetförfarandet

Det ansvariga utskottet kan besluta att utarbeta ett betänkande om budgeten som det finner lämpligt, med beaktande av bilagan till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning

   (1a)

  .

Alla andra utskott kan avge ett yttrande inom den tidsfrist som fastställts av det ansvariga utskottet.

Ändring 109

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 87

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 87 | utgår |
| Sammanträdeshandlingar | |
| 1.   
  Följande handlingar ska göras tillgängliga för ledamöterna: | |
| a) | Budgetförslaget som läggs fram av kommissionen. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 87

utgår

Sammanträdeshandlingar

1.   
  Följande handlingar ska göras tillgängliga för ledamöterna:

a)

Budgetförslaget som läggs fram av kommissionen.

| b) | En sammanfattning av rådet om dess överläggningar om budgetförslaget. |
| --- | --- |

b)

En sammanfattning av rådet om dess överläggningar om budgetförslaget.

| c) | Rådets ståndpunkt beträffande budgetförslaget, upprättad i enlighet med artikel 314.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

c)

Rådets ståndpunkt beträffande budgetförslaget, upprättad i enlighet med artikel 314.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| d) | Förslag till beslut om de provisoriska tolftedelar som avses i artikel 315 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

d)

Förslag till beslut om de provisoriska tolftedelar som avses i artikel 315 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.   
  Dessa handlingar ska hänvisas till det ansvariga utskottet. Alla berörda utskott har rätt att yttra sig.

3.   
  Om andra utskott önskar yttra sig ska talmannen fastställa när dessa yttranden ska ha inkommit till det ansvariga utskottet.

Ändring 110

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 88

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 88 | Artikel 88 |
| Behandling av
  budgetförslaget
  – första etappen | Parlamentets ståndpunkt om
  budgetförslaget |
| 1.   
  Varje ledamot kan, på de villkor som anges nedan, inge och muntligen motivera förslag till ändringar av
  budgetförslaget. | 1.   
  Ändringsförslag till rådets ståndpunkt om
  budgetförslaget
  kan inges till det ansvariga utskottet
  av
  enskilda ledamöter
  . |
| | Ändringsförslag till rådets ståndpunkt kan inges till kammaren av minst 40 ledamöter eller på ett utskotts eller en politisk grupps vägnar. |
| 2.   
  Förslag till ändringar
  ska
  , för att vara tillåtliga,
  inges skriftligen, vara undertecknade av
  minst 40 ledamöter eller ingivna på en politisk grupps eller ett utskotts vägnar,
  ange den
  punkt i budgeten
  som de avser
  och respektera upprätthållandet av en balans mellan inkomster och utgifter
  .
  Förslagen till ändringar ska omfatta alla relevanta uppgifter vad gäller de anmärkningar som berör den avsedda punkten i budgeten. | 2.   
  Ändringsförslagen
  ska inges
  och motiveras
  skriftligen, vara undertecknade av
  sina författare och
  ange den
  budgetpost
  som de avser. |
| Alla förslag till ändringar av budgetförslaget ska åtföljas av en skriftlig motivering. | |
| 3.   Talmannen ska fastställa en tidsfrist för ingivande av
  förslag till ändringar
  . | 3.   Talmannen ska fastställa en tidsfrist för ingivande av
  ändringsförslag
  . |
| 4.   Det ansvariga utskottet ska
  yttra sig över de ingivna förslagen
  innan de behandlas i kammaren. | 4.   Det ansvariga utskottet ska
  rösta om ändringsförslagen
  innan de behandlas i kammaren. |
| Förslag till ändringar som ansvarigt utskott har förkastat ska inte
  gå till omröstning
  i kammaren,
  om
  inte
  ett utskott eller minst 40 ledamöter skriftligen begär det före en tidpunkt som fastställs av talmannen. Denna tidsfrist får under inga omständigheter löpa ut senare än 24 timmar innan omröstningen inleds. | 4a.
     
  Ändringsförslag som ingetts till kammaren och som förkastats i det ansvariga utskottet får
  gå till omröstning
  endast
  om ett utskott eller minst 40 ledamöter skriftligen begär det före en tidpunkt som fastställs av talmannen. Denna tidsfrist får under inga omständigheter löpa ut senare än 24 timmar innan omröstningen inleds. |
| 5.   
  Förslag
  till
  ändringar av
  parlamentets budgetberäkning vars innehåll liknar de förslag som parlamentet förkastade redan när budgetberäkningen upprättades ska behandlas endast om det ansvariga utskottet ger sitt samtycke till detta. | 5.   
  Ändringsförslag
  till parlamentets budgetberäkning vars innehåll liknar de förslag som parlamentet förkastade redan när budgetberäkningen upprättades ska behandlas endast om det ansvariga utskottet ger sitt samtycke till detta. |
| 6.   
  Trots vad som anges i artikel 59.2 ska
  parlamentet förrätta
  särskilda och
  på varandra följande omröstningar om | 6.   Parlamentet
  ska
  förrätta på varandra följande omröstningar om |
| — | varje förslag till ändring
  , |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 88

Artikel 88

Behandling av
  budgetförslaget
  – första etappen

Parlamentets ståndpunkt om
  budgetförslaget

1.   
  Varje ledamot kan, på de villkor som anges nedan, inge och muntligen motivera förslag till ändringar av
  budgetförslaget.

1.   
  Ändringsförslag till rådets ståndpunkt om
  budgetförslaget
  kan inges till det ansvariga utskottet
  av
  enskilda ledamöter
  .

Ändringsförslag till rådets ståndpunkt kan inges till kammaren av minst 40 ledamöter eller på ett utskotts eller en politisk grupps vägnar.

2.   
  Förslag till ändringar
  ska
  , för att vara tillåtliga,
  inges skriftligen, vara undertecknade av
  minst 40 ledamöter eller ingivna på en politisk grupps eller ett utskotts vägnar,
  ange den
  punkt i budgeten
  som de avser
  och respektera upprätthållandet av en balans mellan inkomster och utgifter
  .
  Förslagen till ändringar ska omfatta alla relevanta uppgifter vad gäller de anmärkningar som berör den avsedda punkten i budgeten.

2.   
  Ändringsförslagen
  ska inges
  och motiveras
  skriftligen, vara undertecknade av
  sina författare och
  ange den
  budgetpost
  som de avser.

Alla förslag till ändringar av budgetförslaget ska åtföljas av en skriftlig motivering.

3.   Talmannen ska fastställa en tidsfrist för ingivande av
  förslag till ändringar
  .

3.   Talmannen ska fastställa en tidsfrist för ingivande av
  ändringsförslag
  .

4.   Det ansvariga utskottet ska
  yttra sig över de ingivna förslagen
  innan de behandlas i kammaren.

4.   Det ansvariga utskottet ska
  rösta om ändringsförslagen
  innan de behandlas i kammaren.

Förslag till ändringar som ansvarigt utskott har förkastat ska inte
  gå till omröstning
  i kammaren,
  om
  inte
  ett utskott eller minst 40 ledamöter skriftligen begär det före en tidpunkt som fastställs av talmannen. Denna tidsfrist får under inga omständigheter löpa ut senare än 24 timmar innan omröstningen inleds.

4a.
     
  Ändringsförslag som ingetts till kammaren och som förkastats i det ansvariga utskottet får
  gå till omröstning
  endast
  om ett utskott eller minst 40 ledamöter skriftligen begär det före en tidpunkt som fastställs av talmannen. Denna tidsfrist får under inga omständigheter löpa ut senare än 24 timmar innan omröstningen inleds.

5.   
  Förslag
  till
  ändringar av
  parlamentets budgetberäkning vars innehåll liknar de förslag som parlamentet förkastade redan när budgetberäkningen upprättades ska behandlas endast om det ansvariga utskottet ger sitt samtycke till detta.

5.   
  Ändringsförslag
  till parlamentets budgetberäkning vars innehåll liknar de förslag som parlamentet förkastade redan när budgetberäkningen upprättades ska behandlas endast om det ansvariga utskottet ger sitt samtycke till detta.

6.   
  Trots vad som anges i artikel 59.2 ska
  parlamentet förrätta
  särskilda och
  på varandra följande omröstningar om

6.   Parlamentet
  ska
  förrätta på varandra följande omröstningar om

—

varje förslag till ändring
  ,

| — | ändringsförslagen till rådets ståndpunkt om budgetförslaget, avsnittsvis
  , |
| --- | --- |

—

ändringsförslagen till rådets ståndpunkt om budgetförslaget, avsnittsvis
  ,

| — | varje avsnitt av budgetförslaget, |
| --- | --- |

—

varje avsnitt av budgetförslaget,

| — | ett resolutionsförslag om detta budgetförslag. |
| --- | --- |

—

ett resolutionsförslag om detta budgetförslag.

| — | ett resolutionsförslag om detta budgetförslag. |
| --- | --- |

—

ett resolutionsförslag om detta budgetförslag.

Artikel 174.4–174.8 ska dock tillämpas.

Artikel 174.4–174.8
  a
  ska dock tillämpas.

7.   De artiklar, kapitel, avdelningar och avsnitt i budgetförslaget till vilka inga
  förslag till ändringar
  har ingetts ska anses antagna.

7.   De artiklar, kapitel, avdelningar och avsnitt i budgetförslaget till vilka inga
  ändringsförslag
  har ingetts ska anses antagna.

8.   
  För att godkännas
  måste ett
  förslag till ändring
  erhålla en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter.

8.   
  I enlighet med artikel 314.4 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  måste ett
  ändringsförslag för att godkännas
  erhålla en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter.

9.   Om parlamentet har gjort ändringar av budgetförslaget ska
  det
  ändrade
  budgetförslaget
  översändas till rådet och kommissionen tillsammans med motiveringarna.

9.   Om parlamentet har gjort ändringar av
  rådets ståndpunkt om
  budgetförslaget ska
  den
  ändrade
  ståndpunkten
  översändas till rådet och kommissionen tillsammans med motiveringarna
  samt protokollet från det sammanträde vid vilket ändringsförslagen antogs
  .

10.   
  Protokollet från det sammanträde vid vilket parlamentet yttrade sig över budgetförslaget ska översändas till rådet och kommissionen.

Ändring 111

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 89

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel
  89 | Artikel
  95a |
| Finanspolitiskt trepartsmöte | Interinstitutionellt samarbete |
| Talmannen
  ska
  medverka i regelbundna möten mellan Europaparlamentets talman samt rådets och kommissionens ordförande, vilka sammankallats på kommissionens initiativ, inom ramen för de budgetförfaranden som avses i avdelning II i sjätte delen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Talmannen ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja samråd och närma institutionernas ståndpunkter till varandra för att underlätta genomförandet av de ovannämnda förfarandena. | I enlighet med artikel 324 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska
  talmannen medverka i regelbundna möten mellan Europaparlamentets talman samt rådets och kommissionens ordförande, vilka sammankallats på kommissionens initiativ, inom ramen för de budgetförfaranden som avses i avdelning II i sjätte delen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Talmannen ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja samråd och närma institutionernas ståndpunkter till varandra för att underlätta genomförandet av de ovannämnda förfarandena. |
| Parlamentets talman kan delegera denna uppgift till en vice talman som har erfarenhet av budgetfrågor eller till ordföranden för utskottet med ansvar för budgetfrågor. | Parlamentets talman kan delegera denna uppgift till en vice talman som har erfarenhet av budgetfrågor eller till ordföranden för utskottet med ansvar för budgetfrågor. |
| | (Denna artikel bör i sin ändrade lydelse flyttas till slutet av kapitlet om budgetförfarandena, efter artikel 95.) |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel
  89

Artikel
  95a

Finanspolitiskt trepartsmöte

Interinstitutionellt samarbete

Talmannen
  ska
  medverka i regelbundna möten mellan Europaparlamentets talman samt rådets och kommissionens ordförande, vilka sammankallats på kommissionens initiativ, inom ramen för de budgetförfaranden som avses i avdelning II i sjätte delen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Talmannen ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja samråd och närma institutionernas ståndpunkter till varandra för att underlätta genomförandet av de ovannämnda förfarandena.

I enlighet med artikel 324 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska
  talmannen medverka i regelbundna möten mellan Europaparlamentets talman samt rådets och kommissionens ordförande, vilka sammankallats på kommissionens initiativ, inom ramen för de budgetförfaranden som avses i avdelning II i sjätte delen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Talmannen ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja samråd och närma institutionernas ståndpunkter till varandra för att underlätta genomförandet av de ovannämnda förfarandena.

Parlamentets talman kan delegera denna uppgift till en vice talman som har erfarenhet av budgetfrågor eller till ordföranden för utskottet med ansvar för budgetfrågor.

Parlamentets talman kan delegera denna uppgift till en vice talman som har erfarenhet av budgetfrågor eller till ordföranden för utskottet med ansvar för budgetfrågor.

(Denna artikel bör i sin ändrade lydelse flyttas till slutet av kapitlet om budgetförfarandena, efter artikel 95.)

Ändring 112

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 91

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 91 | Artikel 91 |
| Slutgiltigt antagande av budgeten | Slutgiltigt antagande av budgeten |
| Om talmannen
  har kunnat fastställa
  att budgeten har antagits i enlighet med bestämmelserna i artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska han eller hon inför parlamentet förklara att budgeten är slutgiltigt antagen. Talmannen ska även se till att budgeten offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. | Om talmannen
  anser
  att budgeten har antagits i enlighet med bestämmelserna i artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska han eller hon inför parlamentet förklara att budgeten är slutgiltigt antagen. Talmannen ska även se till att budgeten offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 91

Artikel 91

Slutgiltigt antagande av budgeten

Slutgiltigt antagande av budgeten

Om talmannen
  har kunnat fastställa
  att budgeten har antagits i enlighet med bestämmelserna i artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska han eller hon inför parlamentet förklara att budgeten är slutgiltigt antagen. Talmannen ska även se till att budgeten offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Om talmannen
  anser
  att budgeten har antagits i enlighet med bestämmelserna i artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska han eller hon inför parlamentet förklara att budgeten är slutgiltigt antagen. Talmannen ska även se till att budgeten offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Ändring 113

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 93

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 93 | Artikel 93 |
| Ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten | Ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten |
| Bestämmelser för beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten, i enlighet med de finansiella bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och budgetförordningen, ska fogas som bilaga till arbetsordningen (11).
  Denna bilaga ska antas i enlighet med artikel 227.2. | Bestämmelser för beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten, i enlighet med de finansiella bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och budgetförordningen, ska fogas som bilaga till arbetsordningen (11). |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 93

Artikel 93

Ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten

Ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten

Bestämmelser för beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten, i enlighet med de finansiella bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och budgetförordningen, ska fogas som bilaga till arbetsordningen (11).
  Denna bilaga ska antas i enlighet med artikel 227.2.

Bestämmelser för beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten, i enlighet med de finansiella bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och budgetförordningen, ska fogas som bilaga till arbetsordningen (11).

Ändring 114

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 94

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 94 | Artikel 94 |
| Andra förfaranden för beviljande av ansvarsfrihet | Andra förfaranden för beviljande av ansvarsfrihet |
| Bestämmelserna angående förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen vad gäller genomförandet av budgeten ska på motsvarande sätt gälla för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för följande: | Bestämmelserna angående förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen
  i enlighet med artikel 319 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  vad gäller genomförandet av budgeten ska på motsvarande sätt gälla för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för följande: |
| — | Europaparlamentets talman vad gäller genomförandet av Europaparlamentets budget. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 94

Artikel 94

Andra förfaranden för beviljande av ansvarsfrihet

Andra förfaranden för beviljande av ansvarsfrihet

Bestämmelserna angående förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen vad gäller genomförandet av budgeten ska på motsvarande sätt gälla för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för följande:

Bestämmelserna angående förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen
  i enlighet med artikel 319 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  vad gäller genomförandet av budgeten ska på motsvarande sätt gälla för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för följande:

—

Europaparlamentets talman vad gäller genomförandet av Europaparlamentets budget.

| — | Europaparlamentets talman vad gäller genomförandet av Europaparlamentets budget. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets talman vad gäller genomförandet av Europaparlamentets budget.

| — | De personer som är ansvariga för genomförandet av budgetarna för Europeiska unionens övriga institutioner och organ, exempelvis rådet
  (i fråga om rådets verkställande verksamhet)
  , Europeiska unionens domstol, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |
| --- | --- |

—

De personer som är ansvariga för genomförandet av budgetarna för Europeiska unionens övriga institutioner och organ, exempelvis rådet
  (i fråga om rådets verkställande verksamhet)
  , Europeiska unionens domstol, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

| — | De personer som är ansvariga för genomförandet av budgetarna för Europeiska unionens övriga institutioner och organ, exempelvis rådet, Europeiska unionens domstol, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |
| --- | --- |

—

De personer som är ansvariga för genomförandet av budgetarna för Europeiska unionens övriga institutioner och organ, exempelvis rådet, Europeiska unionens domstol, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

| — | Kommissionen vad gäller genomförandet av Europeiska utvecklingsfondens budget. |
| --- | --- |

—

Kommissionen vad gäller genomförandet av Europeiska utvecklingsfondens budget.

| — | Kommissionen vad gäller genomförandet av Europeiska utvecklingsfondens budget. |
| --- | --- |

—

Kommissionen vad gäller genomförandet av Europeiska utvecklingsfondens budget.

| — | De organ som ansvarar för genomförandet av budgeten för juridiskt oberoende enheter vilka sköter uppgifter åt unionen, i den mån de bestämmelser som reglerar deras verksamhet föreskriver att ansvarsfrihet ska beviljas av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

De organ som ansvarar för genomförandet av budgeten för juridiskt oberoende enheter vilka sköter uppgifter åt unionen, i den mån de bestämmelser som reglerar deras verksamhet föreskriver att ansvarsfrihet ska beviljas av Europaparlamentet.

| — | De organ som ansvarar för genomförandet av budgeten för juridiskt oberoende enheter vilka sköter uppgifter åt unionen, i den mån de bestämmelser som reglerar deras verksamhet föreskriver att ansvarsfrihet ska beviljas av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

De organ som ansvarar för genomförandet av budgeten för juridiskt oberoende enheter vilka sköter uppgifter åt unionen, i den mån de bestämmelser som reglerar deras verksamhet föreskriver att ansvarsfrihet ska beviljas av Europaparlamentet.

Ändring 115

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 95

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel
  95 | Artikel
  92a |
| Parlamentets kontroll över
  genomförandet av budgeten | Genomförandet av budgeten |
| 1.   Parlamentet ska övervaka genomförandet av den löpande budgeten. Parlamentet ska överlåta denna uppgift till utskotten som är ansvariga för frågor som rör budget och budgetkontroll samt övriga berörda utskott. | 1.   Parlamentet ska övervaka genomförandet av den löpande budgeten. Parlamentet ska överlåta denna uppgift till utskotten som är ansvariga för frågor som rör budget och budgetkontroll samt övriga berörda utskott. |
| 2.   Varje år ska parlamentet, före
  första behandlingen
  av budgetförslaget för det följande budgetåret, behandla problem i samband med genomförandet av den löpande budgeten, eventuellt på grundval av ett resolutionsförslag från ansvarigt utskott. | 2.   Varje år ska parlamentet, före
  sin behandling
  av budgetförslaget för det följande budgetåret, behandla problem i samband med genomförandet av den löpande budgeten, eventuellt på grundval av ett resolutionsförslag från ansvarigt utskott. |
| | (Denna artikel ska i sin ändrade lydelse flyttas och placeras före artikel 93.) |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel
  95

Artikel
  92a

Parlamentets kontroll över
  genomförandet av budgeten

Genomförandet av budgeten

1.   Parlamentet ska övervaka genomförandet av den löpande budgeten. Parlamentet ska överlåta denna uppgift till utskotten som är ansvariga för frågor som rör budget och budgetkontroll samt övriga berörda utskott.

1.   Parlamentet ska övervaka genomförandet av den löpande budgeten. Parlamentet ska överlåta denna uppgift till utskotten som är ansvariga för frågor som rör budget och budgetkontroll samt övriga berörda utskott.

2.   Varje år ska parlamentet, före
  första behandlingen
  av budgetförslaget för det följande budgetåret, behandla problem i samband med genomförandet av den löpande budgeten, eventuellt på grundval av ett resolutionsförslag från ansvarigt utskott.

2.   Varje år ska parlamentet, före
  sin behandling
  av budgetförslaget för det följande budgetåret, behandla problem i samband med genomförandet av den löpande budgeten, eventuellt på grundval av ett resolutionsförslag från ansvarigt utskott.

(Denna artikel ska i sin ändrade lydelse flyttas och placeras före artikel 93.)

Ändring 116

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 9 – numrering

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| KAPITEL
  9 | KAPITEL
  7 |
| INTERNA BUDGETFÖRFARANDEN | INTERNA BUDGETFÖRFARANDEN |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL
  9

KAPITEL
  7

INTERNA BUDGETFÖRFARANDEN

INTERNA BUDGETFÖRFARANDEN

Ändring 117

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 98

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 98 | Artikel 98 |
| Ekonomiska åtaganden
  och
  reglering av utgifter | Ekonomiska åtaganden, reglering av utgifter
  , godkännande av räkenskaper och beviljande av ansvarsfrihet |
| 1.   Talmannen ska göra de ekonomiska åtaganden och reglera de utgifter – eller se till att så sker – som omfattas av de interna finansbestämmelser som presidiet fastställt efter att ha hört ansvarigt utskott. | 1.   Talmannen ska göra de ekonomiska åtaganden och reglera de utgifter – eller se till att så sker – som omfattas av de interna finansbestämmelser som presidiet fastställt efter att ha hört ansvarigt utskott. |
| 2.   Talmannen ska översända förslaget till avslutning av räkenskaperna till det ansvariga utskottet. | 2.   Talmannen ska översända förslaget till avslutning av räkenskaperna till det ansvariga utskottet. |
| 3.   På grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet ska parlamentet avsluta räkenskaperna och besluta om beviljande av ansvarsfrihet. | 3.   På grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet ska parlamentet avsluta räkenskaperna och besluta om beviljande av ansvarsfrihet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 98

Artikel 98

Ekonomiska åtaganden
  och
  reglering av utgifter

Ekonomiska åtaganden, reglering av utgifter
  , godkännande av räkenskaper och beviljande av ansvarsfrihet

1.   Talmannen ska göra de ekonomiska åtaganden och reglera de utgifter – eller se till att så sker – som omfattas av de interna finansbestämmelser som presidiet fastställt efter att ha hört ansvarigt utskott.

1.   Talmannen ska göra de ekonomiska åtaganden och reglera de utgifter – eller se till att så sker – som omfattas av de interna finansbestämmelser som presidiet fastställt efter att ha hört ansvarigt utskott.

2.   Talmannen ska översända förslaget till avslutning av räkenskaperna till det ansvariga utskottet.

2.   Talmannen ska översända förslaget till avslutning av räkenskaperna till det ansvariga utskottet.

3.   På grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet ska parlamentet avsluta räkenskaperna och besluta om beviljande av ansvarsfrihet.

3.   På grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet ska parlamentet avsluta räkenskaperna och besluta om beviljande av ansvarsfrihet.

Ändring 118

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 10 – numrering

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| KAPITEL
  10 | KAPITEL
  8 |
| GODKÄNNANDEFÖRFARANDET | GODKÄNNANDEFÖRFARANDET |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL
  10

KAPITEL
  8

GODKÄNNANDEFÖRFARANDET

GODKÄNNANDEFÖRFARANDET

Ändring 119

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 99

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 99 | Artikel 99 |
| Godkännandeförfarandet | Godkännandeförfarandet |
| 1.   När parlamentet uppmanas att ge sitt godkännande
  av ett förslag till rättsakt
  ska det
  anta sitt beslut med beaktande av
  en rekommendation
  från det ansvariga utskottet
  om att godkänna eller förkasta rättsakten. Rekommendationen ska innehålla beaktandeled men inga skäl.
  Den
  får
  innehålla
  en kort motivering, som föredraganden ska vara ansvarig för och som inte ska gå till omröstning. Artikel 56.1 ska gälla i tillämpliga delar.
  Ändringsförslag som lagts fram i utskottet ska vara tillåtliga endast om de syftar till att avge en annan rekommendation än den som föreslagits av föredraganden. | 1.   När parlamentet uppmanas att ge sitt godkännande
  till en rättsligt bindande akt
  ska det
  ansvariga utskottet lägga fram
  en rekommendation
  för parlamentet
  om att godkänna eller förkasta
  den föreslagna
  rättsakten. |
| | Rekommendationen ska innehålla beaktandeled men inga skäl.
  Ändringsförslag som ingetts till utskottet ska vara tillåtliga endast om de syftar till att avge en annan rekommendation än den som föreslagits av föredraganden. |
| | Rekommendationen
  får
  åtföljas av
  en kort motivering, som föredraganden ska vara ansvarig för och som inte ska gå till omröstning. Artikel 56.1 ska gälla i tillämpliga delar. |
| Det ansvariga utskottet
  får
  lägga fram ett resolutionsförslag som inte avser lagstiftning.
  Andra utskott får delta i arbetet med att utarbeta resolutionen i enlighet med artikel 201.3 jämförd med artikel 53, 54 eller 55. | 1a.
     
  Vid behov får
  det ansvariga utskottet
  även
  lägga fram ett
  betänkande med ett
  resolutionsförslag som inte avser lagstiftning
  , med angivande av skälen till att parlamentet bör ge sitt godkännande eller inte och där så är lämpligt med rekommendationer för genomförandet av den föreslagna rättsakten
  . |
| | 1b.
     
  Det ansvariga utskottet ska hantera begäran om godkännande utan onödigt dröjsmål. Om det ansvariga utskottet inte har antagit sin rekommendation inom sex månader efter det att begäran om godkännande hänvisades till det, får talmanskonferensen antingen föra upp frågan på föredragningslistan för behandling vid en kommande sammanträdesperiod eller, i välgrundade fall, besluta att förlänga sexmånadersperioden. |
| Parlamentet ska i en enda omröstning om godkännande, oavsett om det ansvariga utskottets rekommendation är att godkänna eller förkasta rättsakten, yttra sig över den
  rättsakt för vilken fördraget om Europeiska unionen eller fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kräver parlamentets godkännande
  , varvid inga ändringsförslag får läggas fram.
  Den för godkännande nödvändiga majoriteten ska vara den majoritet som anges i den artikel i fördraget om Europeiska unionen eller fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som utgör den rättsliga grunden för förslaget till rättsakt eller, om ingen majoritet anges i den aktuella artikeln, majoriteten av de avgivna rösterna.
  Om den nödvändiga majoriteten inte uppnås ska den föreslagna rättsakten anses ha förkastats. | 1c.
     Parlamentet ska i en enda omröstning om godkännande, oavsett om det ansvariga utskottets rekommendation är att godkänna eller förkasta rättsakten, yttra sig över den
  föreslagna rättsakten
  , varvid inga ändringsförslag får läggas fram. Om den nödvändiga majoriteten inte uppnås ska den föreslagna rättsakten anses ha förkastats. |
| 2.   
  Vid internationella avtal, anslutningsfördrag, fastslående av att en medlemsstat allvarligt och ihållande åsidosätter grundläggande principer, fastställande av parlamentets sammansättning, upprättande av fördjupat samarbete mellan medlemsstater eller antagande av den fleråriga budgetramen ska dessutom artiklarna 108, 81, 83, 84, 85 respektive 86 i arbetsordningen tillämpas. | |
| 3.   När parlamentets godkännande krävs
  i samband med ett förslag till lagstiftningsakt eller ett tilltänkt internationellt avtal
  kan det ansvariga utskottet förelägga parlamentet ett interimsbetänkande med ett resolutionsförslag som innehåller rekommendationer om ändring eller genomförande av den föreslagna
  lagstiftningsakten eller det tilltänkta internationella avtalet
  . | 3.   När parlamentets godkännande krävs kan det ansvariga utskottet
  när som helst
  förelägga parlamentet ett interimsbetänkande med ett resolutionsförslag som innehåller rekommendationer om ändring eller genomförande av den föreslagna
  rättsakten
  . |
| 4.   
  Det ansvariga utskottet ska hantera begäran om godkännande utan onödigt dröjsmål. Om det ansvariga utskottet beslutar att inte avge en rekommendation eller om det inte har antagit en rekommendation inom sex månader efter det att begäran om godkännande hänvisats till utskottet, får talmanskonferensen antingen föra upp frågan på föredragningslistan för en senare sammanträdesperiod för behandling eller, i välgrundade fall, besluta att förlänga sexmånadersperioden. | |
| När parlamentets godkännande krävs för ett tilltänkt internationellt avtal får parlamentet, på grundval av en rekommendation från det ansvariga utskottet, besluta att under högst ett år avbryta godkännandeförfarandet. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 99

Artikel 99

Godkännandeförfarandet

Godkännandeförfarandet

1.   När parlamentet uppmanas att ge sitt godkännande
  av ett förslag till rättsakt
  ska det
  anta sitt beslut med beaktande av
  en rekommendation
  från det ansvariga utskottet
  om att godkänna eller förkasta rättsakten. Rekommendationen ska innehålla beaktandeled men inga skäl.
  Den
  får
  innehålla
  en kort motivering, som föredraganden ska vara ansvarig för och som inte ska gå till omröstning. Artikel 56.1 ska gälla i tillämpliga delar.
  Ändringsförslag som lagts fram i utskottet ska vara tillåtliga endast om de syftar till att avge en annan rekommendation än den som föreslagits av föredraganden.

1.   När parlamentet uppmanas att ge sitt godkännande
  till en rättsligt bindande akt
  ska det
  ansvariga utskottet lägga fram
  en rekommendation
  för parlamentet
  om att godkänna eller förkasta
  den föreslagna
  rättsakten.

Rekommendationen ska innehålla beaktandeled men inga skäl.
  Ändringsförslag som ingetts till utskottet ska vara tillåtliga endast om de syftar till att avge en annan rekommendation än den som föreslagits av föredraganden.

Rekommendationen
  får
  åtföljas av
  en kort motivering, som föredraganden ska vara ansvarig för och som inte ska gå till omröstning. Artikel 56.1 ska gälla i tillämpliga delar.

Det ansvariga utskottet
  får
  lägga fram ett resolutionsförslag som inte avser lagstiftning.
  Andra utskott får delta i arbetet med att utarbeta resolutionen i enlighet med artikel 201.3 jämförd med artikel 53, 54 eller 55.

1a.
     
  Vid behov får
  det ansvariga utskottet
  även
  lägga fram ett
  betänkande med ett
  resolutionsförslag som inte avser lagstiftning
  , med angivande av skälen till att parlamentet bör ge sitt godkännande eller inte och där så är lämpligt med rekommendationer för genomförandet av den föreslagna rättsakten
  .

1b.
     
  Det ansvariga utskottet ska hantera begäran om godkännande utan onödigt dröjsmål. Om det ansvariga utskottet inte har antagit sin rekommendation inom sex månader efter det att begäran om godkännande hänvisades till det, får talmanskonferensen antingen föra upp frågan på föredragningslistan för behandling vid en kommande sammanträdesperiod eller, i välgrundade fall, besluta att förlänga sexmånadersperioden.

Parlamentet ska i en enda omröstning om godkännande, oavsett om det ansvariga utskottets rekommendation är att godkänna eller förkasta rättsakten, yttra sig över den
  rättsakt för vilken fördraget om Europeiska unionen eller fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kräver parlamentets godkännande
  , varvid inga ändringsförslag får läggas fram.
  Den för godkännande nödvändiga majoriteten ska vara den majoritet som anges i den artikel i fördraget om Europeiska unionen eller fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som utgör den rättsliga grunden för förslaget till rättsakt eller, om ingen majoritet anges i den aktuella artikeln, majoriteten av de avgivna rösterna.
  Om den nödvändiga majoriteten inte uppnås ska den föreslagna rättsakten anses ha förkastats.

1c.
     Parlamentet ska i en enda omröstning om godkännande, oavsett om det ansvariga utskottets rekommendation är att godkänna eller förkasta rättsakten, yttra sig över den
  föreslagna rättsakten
  , varvid inga ändringsförslag får läggas fram. Om den nödvändiga majoriteten inte uppnås ska den föreslagna rättsakten anses ha förkastats.

2.   
  Vid internationella avtal, anslutningsfördrag, fastslående av att en medlemsstat allvarligt och ihållande åsidosätter grundläggande principer, fastställande av parlamentets sammansättning, upprättande av fördjupat samarbete mellan medlemsstater eller antagande av den fleråriga budgetramen ska dessutom artiklarna 108, 81, 83, 84, 85 respektive 86 i arbetsordningen tillämpas.

3.   När parlamentets godkännande krävs
  i samband med ett förslag till lagstiftningsakt eller ett tilltänkt internationellt avtal
  kan det ansvariga utskottet förelägga parlamentet ett interimsbetänkande med ett resolutionsförslag som innehåller rekommendationer om ändring eller genomförande av den föreslagna
  lagstiftningsakten eller det tilltänkta internationella avtalet
  .

3.   När parlamentets godkännande krävs kan det ansvariga utskottet
  när som helst
  förelägga parlamentet ett interimsbetänkande med ett resolutionsförslag som innehåller rekommendationer om ändring eller genomförande av den föreslagna
  rättsakten
  .

4.   
  Det ansvariga utskottet ska hantera begäran om godkännande utan onödigt dröjsmål. Om det ansvariga utskottet beslutar att inte avge en rekommendation eller om det inte har antagit en rekommendation inom sex månader efter det att begäran om godkännande hänvisats till utskottet, får talmanskonferensen antingen föra upp frågan på föredragningslistan för en senare sammanträdesperiod för behandling eller, i välgrundade fall, besluta att förlänga sexmånadersperioden.

När parlamentets godkännande krävs för ett tilltänkt internationellt avtal får parlamentet, på grundval av en rekommendation från det ansvariga utskottet, besluta att under högst ett år avbryta godkännandeförfarandet.

Ändring 120

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 11 – numrering

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| KAPITEL
  11 | KAPITEL
  9 |
| ÖVRIGA FÖRFARANDEN | ÖVRIGA FÖRFARANDEN |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL
  11

KAPITEL
  9

ÖVRIGA FÖRFARANDEN

ÖVRIGA FÖRFARANDEN

Ändring 121

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 100

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 100 | Artikel 100 |
| Yttranden
  i enlighet med artikel 140 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt | Yttranden
  över undantag från att införa euron |
| 1.   När parlamentet uppmanas att yttra sig
  över rekommendationer som utarbetats av rådet
  i enlighet med artikel 140.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska
  parlamentet, efter
  det
  att rådet har redogjort för dessa rekommendationer vid ett plenarsammanträde,
  hålla överläggningar med utgångspunkt i ett
  muntligt eller skriftligt förslag
  från det ansvariga utskottet om att godkänna eller förkasta
  de rekommendationer som samrådet avser
  . | 1.   När parlamentet uppmanas att yttra sig i enlighet med artikel 140.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska det hålla överläggningar med utgångspunkt i ett
  betänkande
  från det ansvariga utskottet om att godkänna eller förkasta
  den föreslagna rättsakten
  . |
| 2.   Parlamentet ska sedan
  vid ett och samma tillfälle
  rösta om
  dessa rekommendationer
  , varvid inga ändringsförslag får inges. | 2.   Parlamentet ska sedan
  i en enda omröstning
  rösta om
  den föreslagna rättsakten
  , varvid inga ändringsförslag får inges. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 100

Artikel 100

Yttranden
  i enlighet med artikel 140 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Yttranden
  över undantag från att införa euron

1.   När parlamentet uppmanas att yttra sig
  över rekommendationer som utarbetats av rådet
  i enlighet med artikel 140.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska
  parlamentet, efter
  det
  att rådet har redogjort för dessa rekommendationer vid ett plenarsammanträde,
  hålla överläggningar med utgångspunkt i ett
  muntligt eller skriftligt förslag
  från det ansvariga utskottet om att godkänna eller förkasta
  de rekommendationer som samrådet avser
  .

1.   När parlamentet uppmanas att yttra sig i enlighet med artikel 140.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska det hålla överläggningar med utgångspunkt i ett
  betänkande
  från det ansvariga utskottet om att godkänna eller förkasta
  den föreslagna rättsakten
  .

2.   Parlamentet ska sedan
  vid ett och samma tillfälle
  rösta om
  dessa rekommendationer
  , varvid inga ändringsförslag får inges.

2.   Parlamentet ska sedan
  i en enda omröstning
  rösta om
  den föreslagna rättsakten
  , varvid inga ändringsförslag får inges.

Ändring 122

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 102

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 102 | Artikel 102 |
| Förfaranden för kontroll av frivilliga överenskommelser | Förfaranden för kontroll av
  tilltänkta
  frivilliga överenskommelser |
| 1.   Om kommissionen meddelar parlamentet att den avser att undersöka möjligheten att som ett alternativ till lagstiftning använda sig av frivilliga överenskommelser, får det ansvariga utskottet utarbeta ett betänkande om den aktuella sakfrågan i enlighet med artikel 52. | 1.   Om kommissionen meddelar parlamentet att den avser att undersöka möjligheten att som ett alternativ till lagstiftning använda sig av frivilliga överenskommelser, får det ansvariga utskottet utarbeta ett betänkande om den aktuella sakfrågan i enlighet med artikel 52. |
| 2.   När kommissionen uppger att den har för avsikt att ingå en frivillig överenskommelse, ska det ansvariga utskottet inge ett förslag till resolution som rekommenderar huruvida förslaget ska antas eller förkastas, och på vilka villkor. | 2.   När kommissionen uppger att den har för avsikt att ingå en frivillig överenskommelse, ska det ansvariga utskottet inge ett förslag till resolution som rekommenderar huruvida förslaget ska antas eller förkastas, och på vilka villkor. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 102

Artikel 102

Förfaranden för kontroll av frivilliga överenskommelser

Förfaranden för kontroll av
  tilltänkta
  frivilliga överenskommelser

1.   Om kommissionen meddelar parlamentet att den avser att undersöka möjligheten att som ett alternativ till lagstiftning använda sig av frivilliga överenskommelser, får det ansvariga utskottet utarbeta ett betänkande om den aktuella sakfrågan i enlighet med artikel 52.

1.   Om kommissionen meddelar parlamentet att den avser att undersöka möjligheten att som ett alternativ till lagstiftning använda sig av frivilliga överenskommelser, får det ansvariga utskottet utarbeta ett betänkande om den aktuella sakfrågan i enlighet med artikel 52.

2.   När kommissionen uppger att den har för avsikt att ingå en frivillig överenskommelse, ska det ansvariga utskottet inge ett förslag till resolution som rekommenderar huruvida förslaget ska antas eller förkastas, och på vilka villkor.

2.   När kommissionen uppger att den har för avsikt att ingå en frivillig överenskommelse, ska det ansvariga utskottet inge ett förslag till resolution som rekommenderar huruvida förslaget ska antas eller förkastas, och på vilka villkor.

Ändring 123

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 103

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 103 | Artikel 103 |
| Kodifiering | Kodifiering |
| 1.   När ett förslag om kodifiering av unionslagstiftning föreläggs parlamentet, ska det hänvisas till utskottet med ansvar för rättsliga frågor. Utskottet ska behandla förslaget i enlighet med de förfaranden som överenskommits på interinstitutionell nivå (12) för att se till att förslaget inskränker sig till en enkel kodifiering som inte i sak ändrar innehållet. | 1.   När ett förslag om kodifiering av unionslagstiftning föreläggs parlamentet, ska det hänvisas till utskottet med ansvar för rättsliga frågor. Utskottet ska behandla förslaget i enlighet med de förfaranden som överenskommits på interinstitutionell nivå (12) för att se till att förslaget inskränker sig till en enkel kodifiering som inte i sak ändrar innehållet. |
| 2.   Det utskott som var ansvarigt för behandlingen av de rättsakter som ska kodifieras, får på egen begäran eller på begäran av utskottet med ansvar för rättsliga frågor, uppmanas att yttra sig över huruvida det är lämpligt att kodifiera. | 2.   Det utskott som var ansvarigt för behandlingen av de rättsakter som ska kodifieras, får på egen begäran eller på begäran av utskottet med ansvar för rättsliga frågor, uppmanas att yttra sig över huruvida det är lämpligt att kodifiera. |
| 3.   Förslag till ändringar av texten i förslaget är inte tillåtna. | 3.   Förslag till ändringar av texten i förslaget är inte tillåtna. |
| På begäran av föredraganden kan ordföranden i utskottet med ansvar för rättsliga frågor emellertid förelägga sitt utskott
  ändringsförslag med
  tekniska anpassningar, förutsatt att dessa anpassningar är nödvändiga för att se till att förslaget överensstämmer med kodifieringsreglerna och att de inte innebär någon ändring i sak av förslaget. | På begäran av föredraganden kan ordföranden i utskottet med ansvar för rättsliga frågor emellertid förelägga sitt utskott tekniska anpassningar, förutsatt att dessa anpassningar är nödvändiga för att se till att förslaget överensstämmer med kodifieringsreglerna och att de inte innebär någon ändring i sak av förslaget. |
| 4.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att förslaget inte innebär någon ändring i sak av unionslagstiftningen ska det förelägga parlamentet förslaget för godkännande. | 4.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att förslaget inte innebär någon ändring i sak av unionslagstiftningen ska det förelägga parlamentet förslaget för godkännande. |
| Om utskottet anser att förslaget innebär en ändring i sak, ska det föreslå att parlamentet förkastar förslaget. | Om utskottet anser att förslaget innebär en ändring i sak, ska det föreslå att parlamentet förkastar förslaget. |
| I båda dessa fall ska kammaren fatta beslut genom en enkel omröstning utan vare sig ändringsförslag eller debatt. | I båda dessa fall ska kammaren fatta beslut genom en enkel omröstning utan vare sig ändringsförslag eller debatt. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 103

Artikel 103

Kodifiering

Kodifiering

1.   När ett förslag om kodifiering av unionslagstiftning föreläggs parlamentet, ska det hänvisas till utskottet med ansvar för rättsliga frågor. Utskottet ska behandla förslaget i enlighet med de förfaranden som överenskommits på interinstitutionell nivå (12) för att se till att förslaget inskränker sig till en enkel kodifiering som inte i sak ändrar innehållet.

1.   När ett förslag om kodifiering av unionslagstiftning föreläggs parlamentet, ska det hänvisas till utskottet med ansvar för rättsliga frågor. Utskottet ska behandla förslaget i enlighet med de förfaranden som överenskommits på interinstitutionell nivå (12) för att se till att förslaget inskränker sig till en enkel kodifiering som inte i sak ändrar innehållet.

2.   Det utskott som var ansvarigt för behandlingen av de rättsakter som ska kodifieras, får på egen begäran eller på begäran av utskottet med ansvar för rättsliga frågor, uppmanas att yttra sig över huruvida det är lämpligt att kodifiera.

2.   Det utskott som var ansvarigt för behandlingen av de rättsakter som ska kodifieras, får på egen begäran eller på begäran av utskottet med ansvar för rättsliga frågor, uppmanas att yttra sig över huruvida det är lämpligt att kodifiera.

3.   Förslag till ändringar av texten i förslaget är inte tillåtna.

3.   Förslag till ändringar av texten i förslaget är inte tillåtna.

På begäran av föredraganden kan ordföranden i utskottet med ansvar för rättsliga frågor emellertid förelägga sitt utskott
  ändringsförslag med
  tekniska anpassningar, förutsatt att dessa anpassningar är nödvändiga för att se till att förslaget överensstämmer med kodifieringsreglerna och att de inte innebär någon ändring i sak av förslaget.

På begäran av föredraganden kan ordföranden i utskottet med ansvar för rättsliga frågor emellertid förelägga sitt utskott tekniska anpassningar, förutsatt att dessa anpassningar är nödvändiga för att se till att förslaget överensstämmer med kodifieringsreglerna och att de inte innebär någon ändring i sak av förslaget.

4.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att förslaget inte innebär någon ändring i sak av unionslagstiftningen ska det förelägga parlamentet förslaget för godkännande.

4.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att förslaget inte innebär någon ändring i sak av unionslagstiftningen ska det förelägga parlamentet förslaget för godkännande.

Om utskottet anser att förslaget innebär en ändring i sak, ska det föreslå att parlamentet förkastar förslaget.

Om utskottet anser att förslaget innebär en ändring i sak, ska det föreslå att parlamentet förkastar förslaget.

I båda dessa fall ska kammaren fatta beslut genom en enkel omröstning utan vare sig ändringsförslag eller debatt.

I båda dessa fall ska kammaren fatta beslut genom en enkel omröstning utan vare sig ändringsförslag eller debatt.

Ändring 124

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 104

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 104 | Artikel 104 |
| Omarbetning | Omarbetning |
| 1.   När ett förslag om omarbetning av unionslagstiftning föreläggs parlamentet, ska förslaget hänvisas till utskottet med ansvar för rättsliga frågor och till det utskott som är ansvarigt för ärendet. | 1.   När ett förslag om omarbetning av unionslagstiftning föreläggs parlamentet, ska förslaget hänvisas till utskottet med ansvar för rättsliga frågor och till det utskott som är ansvarigt för ärendet. |
| 2.   Utskottet med ansvar för rättsliga frågor ska behandla förslaget i enlighet med de förfaranden som överenskommits på interinstitutionell nivå (13) för att se till att förslaget inte innebär några andra ändringar i sak än dem som angetts som sådana. | 2.   Utskottet med ansvar för rättsliga frågor ska behandla förslaget i enlighet med de förfaranden som överenskommits på interinstitutionell nivå (13) för att se till att förslaget inte innebär några andra ändringar i sak än dem som angetts som sådana. |
| Inom ramen för denna behandling är det inte tillåtet att lägga fram förslag till ändringar av texten i förslaget. Artikel 103.3 andra stycket ska emellertid tillämpas när det gäller de oförändrade bestämmelserna i förslaget till omarbetning. | Inom ramen för denna behandling är det inte tillåtet att lägga fram förslag till ändringar av texten i förslaget. Artikel 103.3 andra stycket ska emellertid tillämpas när det gäller de oförändrade bestämmelserna i förslaget till omarbetning. |
| 3.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att förslaget inte innebär några andra ändringar i sak än dem som angetts som sådana, ska det informera det ansvariga utskottet om detta. | 3.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att förslaget inte innebär några andra ändringar i sak än dem som angetts som sådana, ska det informera det ansvariga utskottet om detta. |
| Det utskott som är ansvarigt för ärendet får i så fall bara behandla ändringsförslag om de berör de delar av förslaget som innehåller ändringar och uppfyller villkoren i artiklarna 169 och 170. | Det utskott som är ansvarigt för ärendet får i så fall bara behandla ändringsförslag om de berör de delar av förslaget som innehåller ändringar och uppfyller villkoren i artiklarna 169 och 170. |
| Om
  emellertid
  det ansvariga utskottet i enlighet med punkt 8 i det interinstitutionella avtalet avser att även lägga fram
  ändringsförslag
  till de kodifierade delarna av förslaget, ska det omedelbart meddela rådet och kommissionen sin avsikt, och kommissionen bör före omröstningen i enlighet med artikel 58 meddela utskottet hur den ställer sig till ändringsförslagen och huruvida den avser att dra tillbaka sitt förslag till omarbetning eller inte
  . | Ändringsförslag till delar av förslaget som inte har ändrats får
  emellertid
  , undantagsvis och från fall till fall, godtas av ordföranden i det utskott som ansvarar för ämnet, om han eller hon anser det nödvändigt av tvingande skäl som har att göra med textens följdriktighet eller på grund av att ändringsförslagen oupplösligt hör samman med andra tillåtliga
  ändringsförslag.
  Sådana skäl måste anföras i en skriftlig motivering till ändringsförslagen. |
| 4.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att förslaget innebär andra ändringar i sak än dem som har angetts som sådana, ska det föreslå att parlamentet förkastar förslaget och underrätta det utskott som är ansvarigt för ärendet om detta. | 4.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att förslaget innebär andra ändringar i sak än dem som har angetts som sådana, ska det föreslå att parlamentet förkastar förslaget och underrätta det utskott som är ansvarigt för ärendet om detta. |
| I detta fall ska talmannen uppmana kommissionen att dra tillbaka sitt förslag. Om kommissionen drar tillbaka sitt förslag ska talmannen slå fast att förfarandet är överflödigt och underrätta rådet om detta. Om kommissionen inte drar tillbaka sitt förslag ska parlamentet hänvisa det till det ansvariga utskottet, som ska ta upp det till förnyad behandling i enlighet med det gängse förfarandet. | I detta fall ska talmannen uppmana kommissionen att dra tillbaka sitt förslag. Om kommissionen drar tillbaka sitt förslag ska talmannen slå fast att förfarandet är överflödigt och underrätta rådet om detta. Om kommissionen inte drar tillbaka sitt förslag ska parlamentet hänvisa det till det ansvariga utskottet, som ska ta upp det till förnyad behandling i enlighet med det gängse förfarandet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 104

Artikel 104

Omarbetning

Omarbetning

1.   När ett förslag om omarbetning av unionslagstiftning föreläggs parlamentet, ska förslaget hänvisas till utskottet med ansvar för rättsliga frågor och till det utskott som är ansvarigt för ärendet.

1.   När ett förslag om omarbetning av unionslagstiftning föreläggs parlamentet, ska förslaget hänvisas till utskottet med ansvar för rättsliga frågor och till det utskott som är ansvarigt för ärendet.

2.   Utskottet med ansvar för rättsliga frågor ska behandla förslaget i enlighet med de förfaranden som överenskommits på interinstitutionell nivå (13) för att se till att förslaget inte innebär några andra ändringar i sak än dem som angetts som sådana.

2.   Utskottet med ansvar för rättsliga frågor ska behandla förslaget i enlighet med de förfaranden som överenskommits på interinstitutionell nivå (13) för att se till att förslaget inte innebär några andra ändringar i sak än dem som angetts som sådana.

Inom ramen för denna behandling är det inte tillåtet att lägga fram förslag till ändringar av texten i förslaget. Artikel 103.3 andra stycket ska emellertid tillämpas när det gäller de oförändrade bestämmelserna i förslaget till omarbetning.

Inom ramen för denna behandling är det inte tillåtet att lägga fram förslag till ändringar av texten i förslaget. Artikel 103.3 andra stycket ska emellertid tillämpas när det gäller de oförändrade bestämmelserna i förslaget till omarbetning.

3.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att förslaget inte innebär några andra ändringar i sak än dem som angetts som sådana, ska det informera det ansvariga utskottet om detta.

3.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att förslaget inte innebär några andra ändringar i sak än dem som angetts som sådana, ska det informera det ansvariga utskottet om detta.

Det utskott som är ansvarigt för ärendet får i så fall bara behandla ändringsförslag om de berör de delar av förslaget som innehåller ändringar och uppfyller villkoren i artiklarna 169 och 170.

Det utskott som är ansvarigt för ärendet får i så fall bara behandla ändringsförslag om de berör de delar av förslaget som innehåller ändringar och uppfyller villkoren i artiklarna 169 och 170.

Om
  emellertid
  det ansvariga utskottet i enlighet med punkt 8 i det interinstitutionella avtalet avser att även lägga fram
  ändringsförslag
  till de kodifierade delarna av förslaget, ska det omedelbart meddela rådet och kommissionen sin avsikt, och kommissionen bör före omröstningen i enlighet med artikel 58 meddela utskottet hur den ställer sig till ändringsförslagen och huruvida den avser att dra tillbaka sitt förslag till omarbetning eller inte
  .

Ändringsförslag till delar av förslaget som inte har ändrats får
  emellertid
  , undantagsvis och från fall till fall, godtas av ordföranden i det utskott som ansvarar för ämnet, om han eller hon anser det nödvändigt av tvingande skäl som har att göra med textens följdriktighet eller på grund av att ändringsförslagen oupplösligt hör samman med andra tillåtliga
  ändringsförslag.
  Sådana skäl måste anföras i en skriftlig motivering till ändringsförslagen.

4.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att förslaget innebär andra ändringar i sak än dem som har angetts som sådana, ska det föreslå att parlamentet förkastar förslaget och underrätta det utskott som är ansvarigt för ärendet om detta.

4.   Om utskottet med ansvar för rättsliga frågor anser att förslaget innebär andra ändringar i sak än dem som har angetts som sådana, ska det föreslå att parlamentet förkastar förslaget och underrätta det utskott som är ansvarigt för ärendet om detta.

I detta fall ska talmannen uppmana kommissionen att dra tillbaka sitt förslag. Om kommissionen drar tillbaka sitt förslag ska talmannen slå fast att förfarandet är överflödigt och underrätta rådet om detta. Om kommissionen inte drar tillbaka sitt förslag ska parlamentet hänvisa det till det ansvariga utskottet, som ska ta upp det till förnyad behandling i enlighet med det gängse förfarandet.

I detta fall ska talmannen uppmana kommissionen att dra tillbaka sitt förslag. Om kommissionen drar tillbaka sitt förslag ska talmannen slå fast att förfarandet är överflödigt och underrätta rådet om detta. Om kommissionen inte drar tillbaka sitt förslag ska parlamentet hänvisa det till det ansvariga utskottet, som ska ta upp det till förnyad behandling i enlighet med det gängse förfarandet.

Ändring 125

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 9a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | KAPITEL 9A |
| | DELEGERADE AKTER OCH GENOMFÖRANDEAKTER |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL 9A

DELEGERADE AKTER OCH GENOMFÖRANDEAKTER

Ändring 126

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 105

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 105 | Artikel 105 |
| Delegerade akter | Delegerade akter |
| 1.   När kommissionen översänder en delegerad akt till parlamentet, ska talmannen hänvisa den till det utskott som är ansvarigt för den grundläggande rättsakten, varvid detta utskott kan besluta att utse en
  föredragande för behandlingen av
  en eller flera delegerade akter. | 1.   När kommissionen översänder en delegerad akt till parlamentet, ska talmannen hänvisa den till det utskott som är ansvarigt för den grundläggande rättsakten, varvid detta utskott kan besluta att utse en
  av sina ledamöter att behandla
  en eller flera delegerade akter. |
| 2.   Talmannen
  ska
  inför parlamentet tillkännage det datum då den delegerade akten mottagits på alla officiella språk och tidsfristen för eventuella invändningar. Tidsfristen ska börja löpa från det
  datumet
  . | 2.   
  Under den sammanträdesperiod som följer på mottagandet ska
  talmannen inför parlamentet tillkännage det datum då den delegerade akten mottagits på alla officiella språk och tidsfristen för eventuella invändningar. Tidsfristen ska börja löpa från det
  datum då akten mottogs
  . |
| Tillkännagivandet ska tillsammans med namnet på ansvarigt utskott offentliggöras i sammanträdesprotokollet. | Tillkännagivandet ska tillsammans med namnet på ansvarigt utskott offentliggöras i sammanträdesprotokollet. |
| 3.   Det ansvariga utskottet kan, inom ramen för bestämmelserna i den grundläggande rättsakten och, om det anser det vara lämpligt, efter att ha hört de berörda utskotten, förelägga parlamentet ett motiverat resolutionsförslag.
  Skälen till invändningen ska anges i resolutionsförslaget, som också kan innehålla en begäran till kommissionen om att lägga fram en ny delegerad akt med hänsyn tagen till parlamentets rekommendationer. | 3.   Det ansvariga utskottet kan, inom ramen för bestämmelserna i den grundläggande rättsakten och, om det anser det vara lämpligt, efter att ha hört de berörda utskotten, förelägga parlamentet ett motiverat resolutionsförslag
  om invändning mot den delegerade akten
  .
  Om det ansvariga utskottet inte lagt fram något sådant resolutionsförslag tio arbetsdagar före inledningen av den sammanträdesperiod vars onsdag infaller närmast före den dag då den tidsfrist som avses i punkt 5 löper ut, kan en politisk grupp eller minst 40 ledamöter lägga fram ett resolutionsförslag i ämnet och få det uppfört på föredragningslistan för den ovannämnda sammanträdesperioden. |
| 4.   
  Om det ansvariga utskottet inte lagt fram något resolutionsförslag senast tio arbetsdagar före inledningen av den sammanträdesperiod vars onsdag infaller närmast före den dag då den tidsfrist som avses i punkt 1d löper ut, kan en politisk grupp eller minst 40 ledamöter lägga fram ett resolutionsförslag i ärendet och få det uppfört på föredragningslistan för ovannämnda sammanträdesperiod. | |
| | 4a.
     
  I varje resolutionsförslag som läggs fram i enlighet med punkt 3 ska skälen till parlamentets invändningar anföras, och det får också innehålla en begäran till kommissionen om att lägga fram en ny delegerad akt med hänsyn tagen till parlamentets rekommendationer. |
| 5.   Parlamentet ska
  fatta beslut om varje resolutionsförslag som lagts fram, vilket ska ske
  inom den tidsfrist som anges i den grundläggande rättsakten och
  med den majoritet som föreskrivs i
  artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. | 5.   Parlamentet ska
  godkänna ett sådant förslag
  inom den tidsfrist som anges i den grundläggande rättsakten och
  , i enlighet med
  artikel 290
  .2
  i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  , med en majoritet av sina ledamöter
  . |
| Om det ansvariga utskottet anser det lämpligt att i enlighet med den grundläggande rättsakten förlänga tidsfristen för invändningar mot den delegerade akten ska det ansvariga utskottets ordförande på parlamentets vägnar informera rådet och kommissionen om detta. | Om det ansvariga utskottet anser det lämpligt att i enlighet med
  bestämmelserna i
  den grundläggande rättsakten förlänga tidsfristen för invändningar mot den delegerade akten ska det ansvariga utskottets ordförande på parlamentets vägnar informera rådet och kommissionen om detta. |
| 6.   Om det ansvariga utskottet rekommenderar att parlamentet, före utgången av den tidsfrist som föreskrivs i den grundläggande rättsakten, ska tillkännage att det inte invänder mot den delegerade akten gäller följande: | 6.   Om det ansvariga utskottet rekommenderar att parlamentet, före utgången av den tidsfrist som föreskrivs i den grundläggande rättsakten, ska tillkännage att det inte invänder mot den delegerade akten gäller följande: |
| — | Utskottet ska informera utskottsordförandekonferensens ordförande genom en motiverad skrivelse och lägga fram en rekommendation om detta. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 105

Artikel 105

Delegerade akter

Delegerade akter

1.   När kommissionen översänder en delegerad akt till parlamentet, ska talmannen hänvisa den till det utskott som är ansvarigt för den grundläggande rättsakten, varvid detta utskott kan besluta att utse en
  föredragande för behandlingen av
  en eller flera delegerade akter.

1.   När kommissionen översänder en delegerad akt till parlamentet, ska talmannen hänvisa den till det utskott som är ansvarigt för den grundläggande rättsakten, varvid detta utskott kan besluta att utse en
  av sina ledamöter att behandla
  en eller flera delegerade akter.

2.   Talmannen
  ska
  inför parlamentet tillkännage det datum då den delegerade akten mottagits på alla officiella språk och tidsfristen för eventuella invändningar. Tidsfristen ska börja löpa från det
  datumet
  .

2.   
  Under den sammanträdesperiod som följer på mottagandet ska
  talmannen inför parlamentet tillkännage det datum då den delegerade akten mottagits på alla officiella språk och tidsfristen för eventuella invändningar. Tidsfristen ska börja löpa från det
  datum då akten mottogs
  .

Tillkännagivandet ska tillsammans med namnet på ansvarigt utskott offentliggöras i sammanträdesprotokollet.

Tillkännagivandet ska tillsammans med namnet på ansvarigt utskott offentliggöras i sammanträdesprotokollet.

3.   Det ansvariga utskottet kan, inom ramen för bestämmelserna i den grundläggande rättsakten och, om det anser det vara lämpligt, efter att ha hört de berörda utskotten, förelägga parlamentet ett motiverat resolutionsförslag.
  Skälen till invändningen ska anges i resolutionsförslaget, som också kan innehålla en begäran till kommissionen om att lägga fram en ny delegerad akt med hänsyn tagen till parlamentets rekommendationer.

3.   Det ansvariga utskottet kan, inom ramen för bestämmelserna i den grundläggande rättsakten och, om det anser det vara lämpligt, efter att ha hört de berörda utskotten, förelägga parlamentet ett motiverat resolutionsförslag
  om invändning mot den delegerade akten
  .
  Om det ansvariga utskottet inte lagt fram något sådant resolutionsförslag tio arbetsdagar före inledningen av den sammanträdesperiod vars onsdag infaller närmast före den dag då den tidsfrist som avses i punkt 5 löper ut, kan en politisk grupp eller minst 40 ledamöter lägga fram ett resolutionsförslag i ämnet och få det uppfört på föredragningslistan för den ovannämnda sammanträdesperioden.

4.   
  Om det ansvariga utskottet inte lagt fram något resolutionsförslag senast tio arbetsdagar före inledningen av den sammanträdesperiod vars onsdag infaller närmast före den dag då den tidsfrist som avses i punkt 1d löper ut, kan en politisk grupp eller minst 40 ledamöter lägga fram ett resolutionsförslag i ärendet och få det uppfört på föredragningslistan för ovannämnda sammanträdesperiod.

4a.
     
  I varje resolutionsförslag som läggs fram i enlighet med punkt 3 ska skälen till parlamentets invändningar anföras, och det får också innehålla en begäran till kommissionen om att lägga fram en ny delegerad akt med hänsyn tagen till parlamentets rekommendationer.

5.   Parlamentet ska
  fatta beslut om varje resolutionsförslag som lagts fram, vilket ska ske
  inom den tidsfrist som anges i den grundläggande rättsakten och
  med den majoritet som föreskrivs i
  artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

5.   Parlamentet ska
  godkänna ett sådant förslag
  inom den tidsfrist som anges i den grundläggande rättsakten och
  , i enlighet med
  artikel 290
  .2
  i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  , med en majoritet av sina ledamöter
  .

Om det ansvariga utskottet anser det lämpligt att i enlighet med den grundläggande rättsakten förlänga tidsfristen för invändningar mot den delegerade akten ska det ansvariga utskottets ordförande på parlamentets vägnar informera rådet och kommissionen om detta.

Om det ansvariga utskottet anser det lämpligt att i enlighet med
  bestämmelserna i
  den grundläggande rättsakten förlänga tidsfristen för invändningar mot den delegerade akten ska det ansvariga utskottets ordförande på parlamentets vägnar informera rådet och kommissionen om detta.

6.   Om det ansvariga utskottet rekommenderar att parlamentet, före utgången av den tidsfrist som föreskrivs i den grundläggande rättsakten, ska tillkännage att det inte invänder mot den delegerade akten gäller följande:

6.   Om det ansvariga utskottet rekommenderar att parlamentet, före utgången av den tidsfrist som föreskrivs i den grundläggande rättsakten, ska tillkännage att det inte invänder mot den delegerade akten gäller följande:

—

Utskottet ska informera utskottsordförandekonferensens ordförande genom en motiverad skrivelse och lägga fram en rekommendation om detta.

| — | Utskottet ska informera utskottsordförandekonferensens ordförande genom en motiverad skrivelse och lägga fram en rekommendation om detta. |
| --- | --- |

—

Utskottet ska informera utskottsordförandekonferensens ordförande genom en motiverad skrivelse och lägga fram en rekommendation om detta.

| — | Om ingen invändning görs antingen under utskottsordförandekonferensens nästföljande sammanträde eller, i brådskande fall, skriftligen, ska dess ordförande informera talmannen om detta, och talmannen ska i sin tur informera ledamöterna i kammaren så snart som möjligt. |
| --- | --- |

—

Om ingen invändning görs antingen under utskottsordförandekonferensens nästföljande sammanträde eller, i brådskande fall, skriftligen, ska dess ordförande informera talmannen om detta, och talmannen ska i sin tur informera ledamöterna i kammaren så snart som möjligt.

| — | Om ingen invändning görs antingen under utskottsordförandekonferensens nästföljande sammanträde eller, i brådskande fall, skriftligen, ska dess ordförande informera talmannen om detta, och talmannen ska i sin tur informera ledamöterna i kammaren så snart som möjligt. |
| --- | --- |

—

Om ingen invändning görs antingen under utskottsordförandekonferensens nästföljande sammanträde eller, i brådskande fall, skriftligen, ska dess ordförande informera talmannen om detta, och talmannen ska i sin tur informera ledamöterna i kammaren så snart som möjligt.

| — | Om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter invänder mot rekommendationen inom 24 timmar efter tillkännagivandet i kammaren ska rekommendationen tas upp till omröstning. |
| --- | --- |

—

Om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter invänder mot rekommendationen inom 24 timmar efter tillkännagivandet i kammaren ska rekommendationen tas upp till omröstning.

| — | Om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter invänder mot rekommendationen inom 24 timmar efter tillkännagivandet i kammaren ska rekommendationen tas upp till omröstning. |
| --- | --- |

—

Om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter invänder mot rekommendationen inom 24 timmar efter tillkännagivandet i kammaren ska rekommendationen tas upp till omröstning.

| — | Om det under denna tidsfrist inte görs någon invändning ska den föreslagna rekommendationen anses godkänd. |
| --- | --- |

—

Om det under denna tidsfrist inte görs någon invändning ska den föreslagna rekommendationen anses godkänd.

| — | Om det under denna tidsfrist inte görs någon invändning ska den föreslagna rekommendationen anses godkänd. |
| --- | --- |

—

Om det under denna tidsfrist inte görs någon invändning ska den föreslagna rekommendationen anses godkänd.

| — | Antagandet av en sådan rekommendation innebär att alla ytterligare förslag till invändningar mot den delegerade akten blir otillåtliga. |
| --- | --- |

—

Antagandet av en sådan rekommendation innebär att alla ytterligare förslag till invändningar mot den delegerade akten blir otillåtliga.

| — | Antagandet av en sådan rekommendation innebär att alla ytterligare förslag till invändningar mot den delegerade akten blir otillåtliga. |
| --- | --- |

—

Antagandet av en sådan rekommendation innebär att alla ytterligare förslag till invändningar mot den delegerade akten blir otillåtliga.

7.   Det ansvariga utskottet kan, inom ramen för bestämmelserna i den grundläggande rättsakten, ta initiativ till att för parlamentet lägga fram ett
  motiverat
  resolutionsförslag varigenom
  den delegering
  av befogenhet
  som avses i rättsakten
  återkallas helt eller delvis.
  Parlamentet ska fatta sitt beslut med den majoritet som föreskrivs i artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

7.   Det ansvariga utskottet kan, inom ramen för bestämmelserna i den grundläggande rättsakten, ta initiativ till att för parlamentet lägga fram ett resolutionsförslag varigenom
  delegeringen
  av befogenhet återkallas helt eller delvis
  eller varigenom parlamentet motsätter sig förlängningen genom tyst medgivande av den delegering av befogenhet som avses i rättsakten
  .

I enlighet med artikel 290.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska ett beslut om att återkalla delegeringen av befogenhet kräva att en majoritet av parlamentets ledamöter röstar för det.

8.   Talmannen ska informera rådet och kommissionen om de ståndpunkter som antagits i enlighet med denna artikel.

8.   Talmannen ska informera rådet och kommissionen om de ståndpunkter som antagits i enlighet med denna artikel.

Ändring 127

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 106

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 106 | Artikel 106 |
| Genomförandeakter och genomförandeåtgärder | Genomförandeakter och genomförandeåtgärder |
| 1.   Om kommissionen översänder ett förslag till genomförandeakt eller genomförandeåtgärd till parlamentet ska talmannen hänvisa förslaget till det utskott som är ansvarigt för den grundläggande rättsakten, varvid detta utskott kan besluta att utse en
  föredragande för behandlingen av
  ett eller flera förslag till genomförandeakter eller genomförandeåtgärder. | 1.   Om kommissionen översänder ett förslag till genomförandeakt eller genomförandeåtgärd till parlamentet ska talmannen hänvisa förslaget till det utskott som är ansvarigt för den grundläggande rättsakten, varvid detta utskott kan besluta att utse en
  av sina ledamöter att behandla
  ett eller flera förslag till genomförandeakter eller genomförandeåtgärder. |
| 2.   Det ansvariga utskottet kan för parlamentet lägga fram ett motiverat resolutionsförslag som anger att ett förslag till genomförandeakt eller genomförandeåtgärd överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i den grundläggande rättsakten eller att förslaget inte överensstämmer med unionslagstiftningen av andra skäl. | 2.   Det ansvariga utskottet kan för parlamentet lägga fram ett motiverat resolutionsförslag som anger att ett förslag till genomförandeakt eller genomförandeåtgärd överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i den grundläggande rättsakten eller att förslaget inte överensstämmer med unionslagstiftningen av andra skäl. |
| 3.   Resolutionsförslaget kan innehålla en begäran till kommissionen om att dra tillbaka
  akten, åtgärden eller
  förslaget till
  akt
  eller
  åtgärd
  , göra ändringar i enlighet med parlamentets invändningar eller lägga fram ett nytt lagstiftningsförslag. Talmannen ska underrätta rådet och kommissionen om parlamentets ståndpunkt. | 3.   Resolutionsförslaget kan innehålla en begäran till kommissionen om att dra tillbaka förslaget till
  genomförandeakt
  eller
  genomförandeåtgärd
  , göra ändringar i enlighet med parlamentets invändningar eller lägga fram ett nytt lagstiftningsförslag. Talmannen ska underrätta rådet och kommissionen om parlamentets ståndpunkt. |
| 4.   Om genomförandeåtgärderna i en föreslagen lagstiftningsakt omfattas av det föreskrivande förfarandet med kontroll, som föreskrivs i rådets beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, ska följande kompletterande bestämmelser gälla: | 4.   Om genomförandeåtgärderna i en föreslagen lagstiftningsakt omfattas av det föreskrivande förfarandet med kontroll, som föreskrivs i rådets beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, ska följande kompletterande bestämmelser gälla: |
| a) | Kontrolltiden ska börja löpa när förslaget till
  åtgärder
  har överlämnats till parlamentet på alla officiella språk. När den förkortade kontrolltiden är tillämplig i enlighet med artikel 5a.5 b i beslut 1999/468/EG och om ärendet är brådskande i enlighet med artikel 5a.6 i beslut 1999/468/EG ska kontrolltiden, om utskottsordföranden inte motsätter sig detta, börja löpa den dag då parlamentet tar emot det slutgiltiga förslaget till genomförandeåtgärder i de språkversioner som lagts fram för medlemmarna i den kommitté som inrättats i enlighet med beslut 1999/468/EG. I 
  detta
  fall ska artikel 158 inte tillämpas. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 106

Artikel 106

Genomförandeakter och genomförandeåtgärder

Genomförandeakter och genomförandeåtgärder

1.   Om kommissionen översänder ett förslag till genomförandeakt eller genomförandeåtgärd till parlamentet ska talmannen hänvisa förslaget till det utskott som är ansvarigt för den grundläggande rättsakten, varvid detta utskott kan besluta att utse en
  föredragande för behandlingen av
  ett eller flera förslag till genomförandeakter eller genomförandeåtgärder.

1.   Om kommissionen översänder ett förslag till genomförandeakt eller genomförandeåtgärd till parlamentet ska talmannen hänvisa förslaget till det utskott som är ansvarigt för den grundläggande rättsakten, varvid detta utskott kan besluta att utse en
  av sina ledamöter att behandla
  ett eller flera förslag till genomförandeakter eller genomförandeåtgärder.

2.   Det ansvariga utskottet kan för parlamentet lägga fram ett motiverat resolutionsförslag som anger att ett förslag till genomförandeakt eller genomförandeåtgärd överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i den grundläggande rättsakten eller att förslaget inte överensstämmer med unionslagstiftningen av andra skäl.

2.   Det ansvariga utskottet kan för parlamentet lägga fram ett motiverat resolutionsförslag som anger att ett förslag till genomförandeakt eller genomförandeåtgärd överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i den grundläggande rättsakten eller att förslaget inte överensstämmer med unionslagstiftningen av andra skäl.

3.   Resolutionsförslaget kan innehålla en begäran till kommissionen om att dra tillbaka
  akten, åtgärden eller
  förslaget till
  akt
  eller
  åtgärd
  , göra ändringar i enlighet med parlamentets invändningar eller lägga fram ett nytt lagstiftningsförslag. Talmannen ska underrätta rådet och kommissionen om parlamentets ståndpunkt.

3.   Resolutionsförslaget kan innehålla en begäran till kommissionen om att dra tillbaka förslaget till
  genomförandeakt
  eller
  genomförandeåtgärd
  , göra ändringar i enlighet med parlamentets invändningar eller lägga fram ett nytt lagstiftningsförslag. Talmannen ska underrätta rådet och kommissionen om parlamentets ståndpunkt.

4.   Om genomförandeåtgärderna i en föreslagen lagstiftningsakt omfattas av det föreskrivande förfarandet med kontroll, som föreskrivs i rådets beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, ska följande kompletterande bestämmelser gälla:

4.   Om genomförandeåtgärderna i en föreslagen lagstiftningsakt omfattas av det föreskrivande förfarandet med kontroll, som föreskrivs i rådets beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, ska följande kompletterande bestämmelser gälla:

a)

Kontrolltiden ska börja löpa när förslaget till
  åtgärder
  har överlämnats till parlamentet på alla officiella språk. När den förkortade kontrolltiden är tillämplig i enlighet med artikel 5a.5 b i beslut 1999/468/EG och om ärendet är brådskande i enlighet med artikel 5a.6 i beslut 1999/468/EG ska kontrolltiden, om utskottsordföranden inte motsätter sig detta, börja löpa den dag då parlamentet tar emot det slutgiltiga förslaget till genomförandeåtgärder i de språkversioner som lagts fram för medlemmarna i den kommitté som inrättats i enlighet med beslut 1999/468/EG. I 
  detta
  fall ska artikel 158 inte tillämpas.

| a) | Kontrolltiden ska börja löpa när förslaget till
  genomförandeåtgärd
  har överlämnats till parlamentet på alla officiella språk. När den förkortade kontrolltiden är tillämplig i enlighet med artikel 5a.5 b i beslut 1999/468/EG och om ärendet är brådskande i enlighet med artikel 5a.6 i beslut 1999/468/EG ska kontrolltiden, om utskottsordföranden inte motsätter sig detta, börja löpa den dag då parlamentet tar emot det slutgiltiga förslaget till genomförandeåtgärder i de språkversioner som lagts fram för medlemmarna i den kommitté som inrättats i enlighet med beslut 1999/468/EG. I 
  de båda
  fall
  som nämns i den föregående meningen
  ska artikel 158 inte tillämpas. |
| --- | --- |

a)

Kontrolltiden ska börja löpa när förslaget till
  genomförandeåtgärd
  har överlämnats till parlamentet på alla officiella språk. När den förkortade kontrolltiden är tillämplig i enlighet med artikel 5a.5 b i beslut 1999/468/EG och om ärendet är brådskande i enlighet med artikel 5a.6 i beslut 1999/468/EG ska kontrolltiden, om utskottsordföranden inte motsätter sig detta, börja löpa den dag då parlamentet tar emot det slutgiltiga förslaget till genomförandeåtgärder i de språkversioner som lagts fram för medlemmarna i den kommitté som inrättats i enlighet med beslut 1999/468/EG. I 
  de båda
  fall
  som nämns i den föregående meningen
  ska artikel 158 inte tillämpas.

| b) | Om förslaget till genomförandeåtgärd grundas sig på artikel 5a.5 eller 5a.6 i beslut 1999/468/EG, i vilken det föreskrivs förkortade tidsfrister inom vilka parlamentet kan motsätta sig ett förslag, kan ett resolutionsförslag med invändningar mot antagandet av förslaget till genomförandeåtgärd läggas fram av det ansvariga utskottets ordförande om utskottet inte har kunnat sammanträda inom den tid som stått till förfogande. |
| --- | --- |

b)

Om förslaget till genomförandeåtgärd grundas sig på artikel 5a.5 eller 5a.6 i beslut 1999/468/EG, i vilken det föreskrivs förkortade tidsfrister inom vilka parlamentet kan motsätta sig ett förslag, kan ett resolutionsförslag med invändningar mot antagandet av förslaget till genomförandeåtgärd läggas fram av det ansvariga utskottets ordförande om utskottet inte har kunnat sammanträda inom den tid som stått till förfogande.

| b) | Om förslaget till genomförandeåtgärd grundas sig på artikel 5a.5 eller 5a.6 i beslut 1999/468/EG, i vilken det föreskrivs förkortade tidsfrister inom vilka parlamentet kan motsätta sig ett förslag, kan ett resolutionsförslag med invändningar mot antagandet av förslaget till genomförandeåtgärd läggas fram av det ansvariga utskottets ordförande om utskottet inte har kunnat sammanträda inom den tid som stått till förfogande. |
| --- | --- |

b)

Om förslaget till genomförandeåtgärd grundas sig på artikel 5a.5 eller 5a.6 i beslut 1999/468/EG, i vilken det föreskrivs förkortade tidsfrister inom vilka parlamentet kan motsätta sig ett förslag, kan ett resolutionsförslag med invändningar mot antagandet av förslaget till genomförandeåtgärd läggas fram av det ansvariga utskottets ordförande om utskottet inte har kunnat sammanträda inom den tid som stått till förfogande.

| c) | Parlamentet kan med en majoritet av sina ledamöter
  motsätta
  sig att ett förslag till genomförandeåtgärd antas
  , genom att ange
  att förslaget överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i den grundläggande rättsakten eller att utkastet inte är förenligt med syftet med eller innehållet i den grundläggande rättsakten eller att det inte respekterar subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

c)

Parlamentet kan med en majoritet av sina ledamöter
  motsätta
  sig att ett förslag till genomförandeåtgärd antas
  , genom att ange
  att förslaget överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i den grundläggande rättsakten eller att utkastet inte är förenligt med syftet med eller innehållet i den grundläggande rättsakten eller att det inte respekterar subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen.

| c) | Parlamentet kan med en majoritet av sina ledamöter
  anta en resolution i vilken det motsätter
  sig att ett förslag till genomförandeåtgärd antas
  och anger
  att förslaget överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i den grundläggande rättsakten eller att utkastet inte är förenligt med syftet med eller innehållet i den grundläggande rättsakten eller att det inte respekterar subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

c)

Parlamentet kan med en majoritet av sina ledamöter
  anta en resolution i vilken det motsätter
  sig att ett förslag till genomförandeåtgärd antas
  och anger
  att förslaget överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i den grundläggande rättsakten eller att utkastet inte är förenligt med syftet med eller innehållet i den grundläggande rättsakten eller att det inte respekterar subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen.

Om det ansvariga utskottet inte lagt fram något förslag till en sådan resolution tio arbetsdagar före inledningen av den sammanträdesperiod vars onsdag infaller närmast före den dag då tidsfristen för att motsätta sig antagandet av förslaget till genomförandeåtgärd löper ut, kan en politisk grupp eller minst 40 ledamöter lägga fram ett resolutionsförslag i ämnet och få det uppfört på föredragningslistan för den ovannämnda sammanträdesperioden.

| d) | Om det ansvariga utskottet
  , till följd av en vederbörligen motiverad begäran från kommissionen,
  i en motiverad skrivelse till utskottsordförandekonferensens ordförande rekommenderar att parlamentet ska tillkännage att det inte har några invändningar mot den föreslagna åtgärden, vilket ska ske före utgången av den normala tidsfrist som föreskrivs i artikel 5a.3 c och/eller 5a.4 e i beslut 1999/468/EG, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 105.6 tillämpas. |
| --- | --- |

d)

Om det ansvariga utskottet
  , till följd av en vederbörligen motiverad begäran från kommissionen,
  i en motiverad skrivelse till utskottsordförandekonferensens ordförande rekommenderar att parlamentet ska tillkännage att det inte har några invändningar mot den föreslagna åtgärden, vilket ska ske före utgången av den normala tidsfrist som föreskrivs i artikel 5a.3 c och/eller 5a.4 e i beslut 1999/468/EG, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 105.6 tillämpas.

| d) | Om det ansvariga utskottet i en motiverad skrivelse till utskottsordförandekonferensens ordförande rekommenderar att parlamentet ska tillkännage att det inte har några invändningar mot den föreslagna åtgärden, vilket ska ske före utgången av den normala tidsfrist som föreskrivs i artikel 5a.3 c och/eller 5a.4 e i beslut 1999/468/EG, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 105.6 tillämpas. |
| --- | --- |

d)

Om det ansvariga utskottet i en motiverad skrivelse till utskottsordförandekonferensens ordförande rekommenderar att parlamentet ska tillkännage att det inte har några invändningar mot den föreslagna åtgärden, vilket ska ske före utgången av den normala tidsfrist som föreskrivs i artikel 5a.3 c och/eller 5a.4 e i beslut 1999/468/EG, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 105.6 tillämpas.

Ändring 128

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 108

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 108 | Artikel 108 |
| Internationella avtal | Internationella avtal |
| 1.   Om avsikten är att inleda förhandlingar om ingående, förnyande eller ändring av internationella avtal kan det ansvariga utskottet besluta att utarbeta ett betänkande eller på annat sätt övervaka
  förfarandet och
  informera utskottsordförandekonferensen om det beslutet.
  Om lämpligt kan andra utskott uppmanas att avge yttranden i enlighet med artikel 53.1. Artiklarna 201.2, 54 eller 55 ska tillämpas i lämpliga fall. | 1.   Om avsikten är att inleda förhandlingar om ingående, förnyande eller ändring av internationella avtal kan det ansvariga utskottet besluta att utarbeta ett betänkande eller på annat sätt övervaka
  detta inledande skede. Det ska
  informera utskottsordförandekonferensen om det beslutet. |
| Ordförandena och föredragandena för det ansvariga utskottet och eventuella associerade utskott ska gemensamt vidta lämpliga åtgärder för att se till att parlamentet förses med omedelbar, regelbunden och heltäckande information, vid behov med beaktande av sekretess, i alla skeden av förhandlingarna om och ingåendet av internationella avtal, även när det gäller förslagna och antagna förhandlingsdirektiv, samt den information som avses i punkt 3 | |
| — | av kommissionen i enlighet med dess skyldigheter enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och dess åtaganden enligt ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen, samt |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 108

Artikel 108

Internationella avtal

Internationella avtal

1.   Om avsikten är att inleda förhandlingar om ingående, förnyande eller ändring av internationella avtal kan det ansvariga utskottet besluta att utarbeta ett betänkande eller på annat sätt övervaka
  förfarandet och
  informera utskottsordförandekonferensen om det beslutet.
  Om lämpligt kan andra utskott uppmanas att avge yttranden i enlighet med artikel 53.1. Artiklarna 201.2, 54 eller 55 ska tillämpas i lämpliga fall.

1.   Om avsikten är att inleda förhandlingar om ingående, förnyande eller ändring av internationella avtal kan det ansvariga utskottet besluta att utarbeta ett betänkande eller på annat sätt övervaka
  detta inledande skede. Det ska
  informera utskottsordförandekonferensen om det beslutet.

Ordförandena och föredragandena för det ansvariga utskottet och eventuella associerade utskott ska gemensamt vidta lämpliga åtgärder för att se till att parlamentet förses med omedelbar, regelbunden och heltäckande information, vid behov med beaktande av sekretess, i alla skeden av förhandlingarna om och ingåendet av internationella avtal, även när det gäller förslagna och antagna förhandlingsdirektiv, samt den information som avses i punkt 3

—

av kommissionen i enlighet med dess skyldigheter enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och dess åtaganden enligt ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen, samt

| — | av rådet i enlighet med dess skyldigheter enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

—

av rådet i enlighet med dess skyldigheter enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

1a.
     
  Det ansvariga utskottet ska så snart som möjligt få bekräftat från kommissionen vilken rättslig grund som valts för att ingå de internationella avtal som avses i punkt 1. Det ansvariga utskottet ska kontrollera den valda rättsliga grunden i enlighet med artikel 39.

2.   Parlamentet kan på förslag av ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter uppmana rådet att inte tillåta att förhandlingar inleds förrän parlamentet, med ett betänkande från det ansvariga utskottet som grund, har yttrat sig om det föreslagna förhandlingsmandatet.

2.   Parlamentet kan på förslag av ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter uppmana rådet att inte tillåta att förhandlingar inleds förrän parlamentet, med ett betänkande från det ansvariga utskottet som grund, har yttrat sig om det föreslagna förhandlingsmandatet.

3.   
  När förhandlingarna ska inledas, ska det ansvariga utskottet se till att kommissionen angett en rättslig grund för att ingå de internationella avtal som avses i punkt 1. Det ansvariga utskottet ska kontrollera den valda rättsliga grunden i enlighet med artikel 39. Om kommissionen inte har angett en rättslig grund eller om den rättsliga grundens lämplighet kan ifrågasättas, ska artikel 39 tillämpas.

4.   Parlamentet har rätt att när som helst under förhandlingarna och från det att förhandlingarna slutförts till det att det internationella avtalet ingås, på grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet
  och
  efter att ha prövat eventuella förslag som lagts fram
  i enlighet med artikel 134
  , anta rekommendationer och begära att dessa beaktas innan avtalet i fråga ingås.

4.   Parlamentet har rätt att, när som helst under förhandlingarna och från det att förhandlingarna slutförts till det att det internationella avtalet ingås, på grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet
  på dess egna initiativ, eller
  efter att ha prövat eventuella förslag som lagts fram
  av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter
  , anta rekommendationer
  riktade till rådet, kommissionen eller vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik
  och begära att dessa beaktas innan avtalet i fråga ingås.

5.   En begäran från rådet om parlamentets godkännande eller yttrande ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott för behandling i enlighet med artikel 99 eller artikel 47.1.

5.   En begäran från rådet om parlamentets godkännande eller yttrande ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott för behandling i enlighet med artikel 99 eller artikel 47.1.

6.   
  Före omröstningen får ansvarigt utskott, en politisk grupp
  eller minst en tiondel av
  ledamöterna
  föreslå att parlamentet ska inhämta yttrande från domstolen över huruvida ett internationellt avtal är förenligt med fördragen. Om parlamentet godkänner
  ett sådant förslag
  ska omröstningen skjutas upp till dess att domstolen har avgett sitt yttrande (14).

6.   
  När som helst innan parlamentet röstar om en begäran om godkännande eller yttrande får det ansvariga utskottet
  eller minst en tiondel av
  parlamentets ledamöter
  föreslå att parlamentet ska inhämta yttrande från domstolen över huruvida ett internationellt avtal är förenligt med fördragen.

Innan parlamentet röstar om detta förslag kan talmannen begära ett yttrande från utskottet med ansvar för rättsliga frågor, vilket ska underrätta parlamentet om sina slutsatser.

Om parlamentet godkänner
  förslaget att inhämta ett yttrande från domstolen
  ska omröstningen
  om en begäran om godkännande eller yttrande
  skjutas upp till dess att domstolen har avgett sitt yttrande.

7.   Parlamentet
  ska i en enda omröstning med en majoritet av de avgivna rösterna avge ett yttrande eller
  ge sitt godkännande till ingående, förnyande eller ändring av ett internationellt avtal
  eller ett finansprotokoll som ingåtts av Europeiska unionen
  .
  Ändringsförslag till avtals- eller protokolltexten är inte tillåtliga.

7.   
  När
  parlamentet
  uppmanas att
  ge sitt godkännande till ingående, förnyande eller ändring av ett internationellt avtal
  ska det besluta genom en enda omröstning i enlighet med artikel 99
  .

Om parlamentet inte ger sitt godkännande ska talmannen meddela rådet att det berörda avtalet inte kan ingås, förnyas eller ändras.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 99.1b får parlamentet, på grundval av en rekommendation från det ansvariga utskottet, besluta att skjuta upp sitt beslut om godkännandeförfarandet i högst ett år.

8.   Om parlamentet avstyrker, ska talmannen uppmana rådet att inte ingå avtalet i fråga.

8.   
  När parlamentet uppmanas att avge ett yttrande över ingående, förnyande eller ändring av ett internationellt avtal ska inga ändringsförslag till avtalstexten vara tillåtliga. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 170.1 ska ändringsförslag till utkastet till rådets beslut vara tillåtliga.

Om parlamentet avstyrker, ska talmannen uppmana rådet att inte ingå avtalet i fråga.

9.   
  Om parlamentet med en majoritet av de avgivna rösterna inte ger sitt godkännande till ett internationellt avtal, ska talmannen meddela rådet att avtalet inte kan ingås.

9a.
     
  Ordförandena och föredragandena för det ansvariga utskottet och eventuella associerade utskott ska gemensamt kontrollera att rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i enlighet med artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt förser parlamentet med omedelbar, regelbunden och fullständig information, vid behov med beaktande av sekretess, i alla skeden av förhandlingsförberedelserna och förhandlingarna om och ingåendet av internationella avtal, inbegripet information om utkast till och slutligt antagna förhandlingsdirektiv, liksom information om genomförandet av dessa avtal.

Ändring 129

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 109

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 109 | Artikel 109 |
| Förfaranden enligt artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när det gäller
  provisorisk tillämpning eller tillfälligt upphävande av internationella avtal eller fastställande av unionens ståndpunkt i ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal | Provisorisk tillämpning eller tillfälligt upphävande
  av tillämpningen
  av internationella avtal eller fastställande av unionens ståndpunkt i ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal |
| När kommissionen
  , i enlighet med sina skyldigheter enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen,
  informerar parlamentet och rådet om sin avsikt att föreslå provisorisk tillämpning eller
  ett
  tillfälligt upphävande av ett internationellt avtal
  ska detta ske genom
  ett uttalande
  i kammaren
  som ska följas av en debatt. Parlamentet kan
  utfärda rekommendationer
  i enlighet med artikel
  108 eller
  113 i arbetsordningen. | När kommissionen
  eller vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik
  informerar parlamentet och rådet om sin avsikt att föreslå provisorisk tillämpning eller tillfälligt upphävande av ett internationellt avtal
  kan parlamentet uppmana rådet, kommissionen eller vice ordföranden/den höga representanten att göra
  ett uttalande som ska följas av en debatt. Parlamentet kan
  på grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet eller
  i enlighet med artikel 113 i arbetsordningen
  utfärda rekommendationer som särskilt kan innehålla en begäran till rådet om att inte provisoriskt tillämpa ett avtal innan parlamentet gett sitt godkännande
  . |
| Samma förfarande ska tillämpas när kommissionen
  informerar parlamentet om ett förslag till ståndpunkt
  som ska antas på unionens vägnar i ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal. | Samma förfarande ska tillämpas när kommissionen
  eller vice ordföranden/den höga representanten föreslår ståndpunkter
  som ska antas på unionens vägnar i ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 109

Artikel 109

Förfaranden enligt artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när det gäller
  provisorisk tillämpning eller tillfälligt upphävande av internationella avtal eller fastställande av unionens ståndpunkt i ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal

Provisorisk tillämpning eller tillfälligt upphävande
  av tillämpningen
  av internationella avtal eller fastställande av unionens ståndpunkt i ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal

När kommissionen
  , i enlighet med sina skyldigheter enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen,
  informerar parlamentet och rådet om sin avsikt att föreslå provisorisk tillämpning eller
  ett
  tillfälligt upphävande av ett internationellt avtal
  ska detta ske genom
  ett uttalande
  i kammaren
  som ska följas av en debatt. Parlamentet kan
  utfärda rekommendationer
  i enlighet med artikel
  108 eller
  113 i arbetsordningen.

När kommissionen
  eller vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik
  informerar parlamentet och rådet om sin avsikt att föreslå provisorisk tillämpning eller tillfälligt upphävande av ett internationellt avtal
  kan parlamentet uppmana rådet, kommissionen eller vice ordföranden/den höga representanten att göra
  ett uttalande som ska följas av en debatt. Parlamentet kan
  på grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet eller
  i enlighet med artikel 113 i arbetsordningen
  utfärda rekommendationer som särskilt kan innehålla en begäran till rådet om att inte provisoriskt tillämpa ett avtal innan parlamentet gett sitt godkännande
  .

Samma förfarande ska tillämpas när kommissionen
  informerar parlamentet om ett förslag till ståndpunkt
  som ska antas på unionens vägnar i ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal.

Samma förfarande ska tillämpas när kommissionen
  eller vice ordföranden/den höga representanten föreslår ståndpunkter
  som ska antas på unionens vägnar i ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal.

Ändring 130

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 110

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 110 | Artikel 110 |
| Särskilda representanter | Särskilda representanter |
| 1.   När rådet har för avsikt att utse en särskild representant enligt artikel 33 i fördraget om Europeiska unionen, ska talmannen, på begäran av ansvarigt utskott, uppmana rådet att göra ett uttalande och besvara frågor om mandatet, syftet och annat som rör den särskilda representantens uppgifter och roll. | 1.   När rådet har för avsikt att utse en särskild representant enligt artikel 33 i fördraget om Europeiska unionen, ska talmannen, på begäran av ansvarigt utskott, uppmana rådet att göra ett uttalande och besvara frågor om mandatet, syftet och annat som rör den särskilda representantens uppgifter och roll. |
| 2.   När den särskilda representanten har utsetts, men ännu inte tillträtt, kan han eller hon uppmanas att inför det ansvariga utskottet göra ett uttalande och besvara frågor. | 2.   När den särskilda representanten har utsetts, men ännu inte tillträtt, kan han eller hon uppmanas att inför det ansvariga utskottet göra ett uttalande och besvara frågor. |
| 3.   Inom
  tre
  månader från utfrågningen kan utskottet
  föreslå en rekommendation enligt artikel 134
  som direkt hänför sig till
  uttalandet och svaren
  . | 3.   Inom
  två
  månader från utfrågningen kan
  det ansvariga
  utskottet
  avge rekommendationer till rådet, kommissionen eller kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik
  som direkt hänför sig till
  utnämningen
  . |
| 4.   Den särskilda representanten ska uppmanas att utförligt och regelbundet hålla parlamentet informerat om det praktiska genomförandet av sitt mandat. | 4.   Den särskilda representanten ska uppmanas att utförligt och regelbundet hålla parlamentet informerat om det praktiska genomförandet av sitt mandat. |
| 5.   
  En särskild representant, utsedd av rådet, med mandat för särskilda politiska frågor kan på parlamentets eller på eget initiativ inbjudas för att göra ett uttalande inför det ansvariga utskottet. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 110

Artikel 110

Särskilda representanter

Särskilda representanter

1.   När rådet har för avsikt att utse en särskild representant enligt artikel 33 i fördraget om Europeiska unionen, ska talmannen, på begäran av ansvarigt utskott, uppmana rådet att göra ett uttalande och besvara frågor om mandatet, syftet och annat som rör den särskilda representantens uppgifter och roll.

1.   När rådet har för avsikt att utse en särskild representant enligt artikel 33 i fördraget om Europeiska unionen, ska talmannen, på begäran av ansvarigt utskott, uppmana rådet att göra ett uttalande och besvara frågor om mandatet, syftet och annat som rör den särskilda representantens uppgifter och roll.

2.   När den särskilda representanten har utsetts, men ännu inte tillträtt, kan han eller hon uppmanas att inför det ansvariga utskottet göra ett uttalande och besvara frågor.

2.   När den särskilda representanten har utsetts, men ännu inte tillträtt, kan han eller hon uppmanas att inför det ansvariga utskottet göra ett uttalande och besvara frågor.

3.   Inom
  tre
  månader från utfrågningen kan utskottet
  föreslå en rekommendation enligt artikel 134
  som direkt hänför sig till
  uttalandet och svaren
  .

3.   Inom
  två
  månader från utfrågningen kan
  det ansvariga
  utskottet
  avge rekommendationer till rådet, kommissionen eller kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik
  som direkt hänför sig till
  utnämningen
  .

4.   Den särskilda representanten ska uppmanas att utförligt och regelbundet hålla parlamentet informerat om det praktiska genomförandet av sitt mandat.

4.   Den särskilda representanten ska uppmanas att utförligt och regelbundet hålla parlamentet informerat om det praktiska genomförandet av sitt mandat.

5.   
  En särskild representant, utsedd av rådet, med mandat för särskilda politiska frågor kan på parlamentets eller på eget initiativ inbjudas för att göra ett uttalande inför det ansvariga utskottet.

Ändring 131

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 111

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 111 | Artikel 111 |
| Internationell representation | Internationell representation |
| 1.   När en chef för en av unionens externa delegationer ska utses kan kandidaten uppmanas att framträda inför
  ansvarigt organ i parlamentet
  för att göra ett uttalande och besvara frågor. | 1.   När en chef för en av unionens externa delegationer ska utses kan kandidaten uppmanas att framträda inför
  det ansvariga utskottet
  för att göra ett uttalande och besvara frågor. |
| 2.   Inom
  tre
  månader efter utfrågningen enligt punkt 1 kan ansvarigt utskott antingen anta en resolution eller lägga fram en rekommendation som direkt hänför sig till
  uttalandet och svaren
  . | 2.   Inom
  två
  månader efter utfrågningen enligt punkt 1 kan ansvarigt utskott antingen anta en resolution eller lägga fram en rekommendation som direkt hänför sig till
  utnämningen
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 111

Artikel 111

Internationell representation

Internationell representation

1.   När en chef för en av unionens externa delegationer ska utses kan kandidaten uppmanas att framträda inför
  ansvarigt organ i parlamentet
  för att göra ett uttalande och besvara frågor.

1.   När en chef för en av unionens externa delegationer ska utses kan kandidaten uppmanas att framträda inför
  det ansvariga utskottet
  för att göra ett uttalande och besvara frågor.

2.   Inom
  tre
  månader efter utfrågningen enligt punkt 1 kan ansvarigt utskott antingen anta en resolution eller lägga fram en rekommendation som direkt hänför sig till
  uttalandet och svaren
  .

2.   Inom
  två
  månader efter utfrågningen enligt punkt 1 kan ansvarigt utskott antingen anta en resolution eller lägga fram en rekommendation som direkt hänför sig till
  utnämningen
  .

Ändring 132

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 112

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel
  112 | Artikel
  113a |
| Samråd med och underrättande av parlamentet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken | Samråd med och underrättande av parlamentet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken |
| 1.   När parlamentet hörs i enlighet med artikel 36 i fördraget om Europeiska unionen, ska ärendet hänvisas till ansvarigt utskott som kan utarbeta rekommendationer i enlighet med artikel 113 i arbetsordningen. | 1.   När parlamentet hörs i enlighet med artikel 36 i fördraget om Europeiska unionen ska ärendet hänvisas till ansvarigt utskott, som kan utarbeta
  förslag till
  rekommendationer i enlighet med artikel 113 i arbetsordningen. |
| 2.   De berörda utskotten ska sträva efter att förmå
  kommissionens
  vice
  ordförande
  /unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att förse dem med regelbunden och aktuell information om utvecklingen och genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, den beräknade kostnaden för varje beslut på detta område som har ekonomiska konsekvenser och om övriga finansiella aspekter som rör genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. På begäran av
  kommissionens
  vice
  ordförande
  /den
  höge
  representanten kan ett utskott i undantagsfall besluta att hålla sina sammanträden inom stängda dörrar. | 2.   De berörda utskotten ska sträva efter att förmå vice
  ordföranden för kommissionen
  /unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att förse dem med regelbunden och aktuell information om utvecklingen och genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, den beräknade kostnaden för varje beslut på detta område som har ekonomiska konsekvenser och om övriga finansiella aspekter som rör genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. På begäran av vice
  ordföranden för kommissionen
  /den
  höga
  representanten kan ett utskott i undantagsfall besluta att hålla sina sammanträden inom stängda dörrar. |
| 3.   Två gånger om året ska det hållas en debatt om det samrådsdokument som vice
  ordförande
  för kommissionen/den höga representanten utarbetat om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och konsekvenserna för unionens budget. Förfarandet i artikel 123 ska tillämpas. | 3.   Två gånger om året ska det hållas en debatt om det samrådsdokument som vice
  ordföranden
  för kommissionen/den höga representanten utarbetat om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och konsekvenserna för unionens budget. Förfarandet i artikel 123 ska tillämpas. |
| (Se även tolkningen till artikel 134.) | |
| 4.   Vice ordföranden/den höga representanten ska inbjudas till alla plenardebatter som rör utrikes-, säkerhets- eller försvarspolitik. | 4.   Vice ordföranden/den höga representanten ska inbjudas till alla plenardebatter som rör utrikes-, säkerhets- eller försvarspolitik. |
| | (Denna artikel ska i sin ändrade form flyttas och placeras efter artikel 113 och därmed ingå i det nya kapitlet 2a.) |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel
  112

Artikel
  113a

Samråd med och underrättande av parlamentet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

Samråd med och underrättande av parlamentet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

1.   När parlamentet hörs i enlighet med artikel 36 i fördraget om Europeiska unionen, ska ärendet hänvisas till ansvarigt utskott som kan utarbeta rekommendationer i enlighet med artikel 113 i arbetsordningen.

1.   När parlamentet hörs i enlighet med artikel 36 i fördraget om Europeiska unionen ska ärendet hänvisas till ansvarigt utskott, som kan utarbeta
  förslag till
  rekommendationer i enlighet med artikel 113 i arbetsordningen.

2.   De berörda utskotten ska sträva efter att förmå
  kommissionens
  vice
  ordförande
  /unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att förse dem med regelbunden och aktuell information om utvecklingen och genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, den beräknade kostnaden för varje beslut på detta område som har ekonomiska konsekvenser och om övriga finansiella aspekter som rör genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. På begäran av
  kommissionens
  vice
  ordförande
  /den
  höge
  representanten kan ett utskott i undantagsfall besluta att hålla sina sammanträden inom stängda dörrar.

2.   De berörda utskotten ska sträva efter att förmå vice
  ordföranden för kommissionen
  /unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att förse dem med regelbunden och aktuell information om utvecklingen och genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, den beräknade kostnaden för varje beslut på detta område som har ekonomiska konsekvenser och om övriga finansiella aspekter som rör genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. På begäran av vice
  ordföranden för kommissionen
  /den
  höga
  representanten kan ett utskott i undantagsfall besluta att hålla sina sammanträden inom stängda dörrar.

3.   Två gånger om året ska det hållas en debatt om det samrådsdokument som vice
  ordförande
  för kommissionen/den höga representanten utarbetat om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och konsekvenserna för unionens budget. Förfarandet i artikel 123 ska tillämpas.

3.   Två gånger om året ska det hållas en debatt om det samrådsdokument som vice
  ordföranden
  för kommissionen/den höga representanten utarbetat om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och konsekvenserna för unionens budget. Förfarandet i artikel 123 ska tillämpas.

(Se även tolkningen till artikel 134.)

4.   Vice ordföranden/den höga representanten ska inbjudas till alla plenardebatter som rör utrikes-, säkerhets- eller försvarspolitik.

4.   Vice ordföranden/den höga representanten ska inbjudas till alla plenardebatter som rör utrikes-, säkerhets- eller försvarspolitik.

(Denna artikel ska i sin ändrade form flyttas och placeras efter artikel 113 och därmed ingå i det nya kapitlet 2a.)

Ändring 133

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning II – Kapitel 2a – rubrik (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | KAPITEL 2A |
| | REKOMMENDATIONER OM UNIONENS YTTRE ÅTGÄRDER |
| | (Ska införas före artikel 113.) |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL 2A

REKOMMENDATIONER OM UNIONENS YTTRE ÅTGÄRDER

(Ska införas före artikel 113.)

Ändring 134

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 113

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 113 | Artikel 113 |
| Rekommendationer
  inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken | Rekommendationer
  om unionens externa politik |
| 1.   
  Utskottet med ansvar för frågor som rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken kan, efter att ha beviljats tillstånd av talmanskonferensen eller på grundval av ett förslag i enlighet med artikel 134, utarbeta rekommendationer till rådet inom sitt ansvarsområde. | 1.   
  Det ansvariga utskottet kan utarbeta förslag till rekommendationer till rådet, kommissionen eller vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om ämnen som hör till femte delen i fördraget om Europeiska unionen (”Unionens yttre åtgärder”) eller i fall där ett internationellt avtal som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 108 inte har hänvisats till parlamentet eller där parlamentet inte har informerats om detta enligt artikel 109. |
| 2.   I brådskande fall kan
  det tillstånd som avses i punkt 1 beviljas av
  talmannen
  , som även kan ge
  utskottet tillstånd att hålla ett brådskande sammanträde. | 2.   I brådskande fall kan talmannen
  ge
  utskottet tillstånd att hålla ett brådskande sammanträde. |
| 3.   Under förfarandet för antagandet av dessa rekommendationer
  , vilka måste gå till omröstning i form av
  en skriven text
  , ska artikel 158 inte tillämpas och muntliga ändringsförslag får läggas fram
  . | 3.   Under förfarandet för antagandet av dessa
  förslag till
  rekommendationer
  i utskottsskedet måste en omröstning om
  en skriven text
  förrättas
  . |
| Undantaget beträffande tillämpningen av artikel 158 gäller endast utskott och i brådskande fall. Bestämmelserna i artikel 158 ska tillämpas vid utskottssammanträden som inte har förklarats som brådskande och vid plenarsammanträden. | |
| Bestämmelsen om att muntliga ändringsförslag får läggas fram innebär att ledamöter inte kan motsätta sig att muntliga ändringsförslag går till omröstning i utskottet. | |
| | 3a.
     
  I de brådskande fall som avses i punkt 2 ska artikel 158 inte tillämpas i utskottsskedet, och muntliga ändringsförslag ska vara tillåtliga. Ledamöterna får inte motsätta sig att muntliga ändringsförslag går till omröstning i utskottet. |
| 4.   De
  på detta sätt
  utarbetade
  rekommendationerna
  ska föras upp på föredragningslistan till nästföljande sammanträdesperiod. I brådskande fall, vilka fastställs av talmannen, kan rekommendationer föras upp på föredragningslistan till en pågående sammanträdesperiod.
  Rekommendationer ska anses antagna om inte minst 40 ledamöter före sammanträdesperiodens början inger en skriftlig invändning, varvid var och en av utskottets rekommendationer ska föras upp på föredragningslistan för debatt och omröstning vid ett plenarsammanträde under den pågående sammanträdesperioden. En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan inge ändringsförslag. | 4.   De
  av utskottet
  utarbetade
  förslagen till rekommendationer
  ska föras upp på föredragningslistan till nästföljande sammanträdesperiod. I brådskande fall, vilka fastställs av talmannen, kan rekommendationer föras upp på föredragningslistan till en pågående sammanträdesperiod. |
| | 4a.
     
  Rekommendationer ska anses vara antagna såvida inte minst 40 ledamöter före sammanträdesperiodens början lämnar in en skriftlig invändning. Om en sådan invändning lämnas in ska utskottets förslag till rekommendationer föras upp på föredragningslistan till den förestående sammanträdesperioden. Dessa rekommendationer ska bli föremål för debatt, och omröstning ska hållas om eventuella ändringsförslag som ingetts av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 113

Artikel 113

Rekommendationer
  inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

Rekommendationer
  om unionens externa politik

1.   
  Utskottet med ansvar för frågor som rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken kan, efter att ha beviljats tillstånd av talmanskonferensen eller på grundval av ett förslag i enlighet med artikel 134, utarbeta rekommendationer till rådet inom sitt ansvarsområde.

1.   
  Det ansvariga utskottet kan utarbeta förslag till rekommendationer till rådet, kommissionen eller vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om ämnen som hör till femte delen i fördraget om Europeiska unionen (”Unionens yttre åtgärder”) eller i fall där ett internationellt avtal som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 108 inte har hänvisats till parlamentet eller där parlamentet inte har informerats om detta enligt artikel 109.

2.   I brådskande fall kan
  det tillstånd som avses i punkt 1 beviljas av
  talmannen
  , som även kan ge
  utskottet tillstånd att hålla ett brådskande sammanträde.

2.   I brådskande fall kan talmannen
  ge
  utskottet tillstånd att hålla ett brådskande sammanträde.

3.   Under förfarandet för antagandet av dessa rekommendationer
  , vilka måste gå till omröstning i form av
  en skriven text
  , ska artikel 158 inte tillämpas och muntliga ändringsförslag får läggas fram
  .

3.   Under förfarandet för antagandet av dessa
  förslag till
  rekommendationer
  i utskottsskedet måste en omröstning om
  en skriven text
  förrättas
  .

Undantaget beträffande tillämpningen av artikel 158 gäller endast utskott och i brådskande fall. Bestämmelserna i artikel 158 ska tillämpas vid utskottssammanträden som inte har förklarats som brådskande och vid plenarsammanträden.

Bestämmelsen om att muntliga ändringsförslag får läggas fram innebär att ledamöter inte kan motsätta sig att muntliga ändringsförslag går till omröstning i utskottet.

3a.
     
  I de brådskande fall som avses i punkt 2 ska artikel 158 inte tillämpas i utskottsskedet, och muntliga ändringsförslag ska vara tillåtliga. Ledamöterna får inte motsätta sig att muntliga ändringsförslag går till omröstning i utskottet.

4.   De
  på detta sätt
  utarbetade
  rekommendationerna
  ska föras upp på föredragningslistan till nästföljande sammanträdesperiod. I brådskande fall, vilka fastställs av talmannen, kan rekommendationer föras upp på föredragningslistan till en pågående sammanträdesperiod.
  Rekommendationer ska anses antagna om inte minst 40 ledamöter före sammanträdesperiodens början inger en skriftlig invändning, varvid var och en av utskottets rekommendationer ska föras upp på föredragningslistan för debatt och omröstning vid ett plenarsammanträde under den pågående sammanträdesperioden. En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan inge ändringsförslag.

4.   De
  av utskottet
  utarbetade
  förslagen till rekommendationer
  ska föras upp på föredragningslistan till nästföljande sammanträdesperiod. I brådskande fall, vilka fastställs av talmannen, kan rekommendationer föras upp på föredragningslistan till en pågående sammanträdesperiod.

4a.
     
  Rekommendationer ska anses vara antagna såvida inte minst 40 ledamöter före sammanträdesperiodens början lämnar in en skriftlig invändning. Om en sådan invändning lämnas in ska utskottets förslag till rekommendationer föras upp på föredragningslistan till den förestående sammanträdesperioden. Dessa rekommendationer ska bli föremål för debatt, och omröstning ska hållas om eventuella ändringsförslag som ingetts av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter.

Ändring 135

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 114

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 114 | Artikel 114 |
| Kränkningar av de mänskliga rättigheterna | Kränkningar av de mänskliga rättigheterna |
| Vid varje sammanträdesperiod får samtliga ansvariga utskott, utan att tillstånd krävs, lägga fram ett resolutionsförslag om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna enligt samma förfarande som det som anges i artikel 113.4. | Vid varje sammanträdesperiod får samtliga ansvariga utskott, utan att tillstånd krävs, lägga fram ett resolutionsförslag om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna enligt samma förfarande som det som anges i artikel 113.4
  och 113.4a
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 114

Artikel 114

Kränkningar av de mänskliga rättigheterna

Kränkningar av de mänskliga rättigheterna

Vid varje sammanträdesperiod får samtliga ansvariga utskott, utan att tillstånd krävs, lägga fram ett resolutionsförslag om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna enligt samma förfarande som det som anges i artikel 113.4.

Vid varje sammanträdesperiod får samtliga ansvariga utskott, utan att tillstånd krävs, lägga fram ett resolutionsförslag om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna enligt samma förfarande som det som anges i artikel 113.4
  och 113.4a
  .

Ändring 136

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 115

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 115 | Artikel 115 |
| Insyn i parlamentets verksamhet | Insyn i parlamentets verksamhet |
| 1.   Parlamentet ska i enlighet med artikel 1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen, artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 42 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna se till att parlamentets verksamhet är så öppen som möjligt. | 1.   Parlamentet ska i enlighet med artikel 1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen, artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 42 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna se till att parlamentets verksamhet är så öppen som möjligt. |
| 2.   Parlamentets överläggningar ska vara offentliga. | 2.   Parlamentets överläggningar ska vara offentliga. |
| 3.   Parlamentets utskott ska normalt hålla offentliga sammanträden. Utskotten kan emellertid, senast vid den tidpunkt då föredragningslistan till ett sammanträde godkänns, besluta att dela upp föredragningslistan till det sammanträdet i ärenden som är offentliga och ärenden som ska behandlas inom stängda dörrar. Om ett sammanträde hålls inom stängda dörrar kan utskotten dock
  offentliggöra
  sammanträdeshandlingar
  och protokoll om inte annat följer av artikel 4.1-4.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001
  .
  Om tystnadsplikten inte respekteras ska artikel 166 tillämpas. | 3.   Parlamentets utskott ska normalt hålla offentliga sammanträden. Utskotten kan emellertid, senast vid den tidpunkt då föredragningslistan till ett sammanträde godkänns, besluta att dela upp föredragningslistan till det sammanträdet i ärenden som är offentliga och ärenden som ska behandlas inom stängda dörrar. Om ett sammanträde hålls inom stängda dörrar kan utskotten dock
  besluta att göra
  sammanträdeshandlingar
  tillgängliga för allmänheten
  . |
| 4.   
  Behandlingen i ansvarigt utskott av en begäran som avser immunitetsförfaranden i enlighet med artikel 9 ska alltid äga rum inom stängda dörrar. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 115

Artikel 115

Insyn i parlamentets verksamhet

Insyn i parlamentets verksamhet

1.   Parlamentet ska i enlighet med artikel 1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen, artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 42 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna se till att parlamentets verksamhet är så öppen som möjligt.

1.   Parlamentet ska i enlighet med artikel 1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen, artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 42 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna se till att parlamentets verksamhet är så öppen som möjligt.

2.   Parlamentets överläggningar ska vara offentliga.

2.   Parlamentets överläggningar ska vara offentliga.

3.   Parlamentets utskott ska normalt hålla offentliga sammanträden. Utskotten kan emellertid, senast vid den tidpunkt då föredragningslistan till ett sammanträde godkänns, besluta att dela upp föredragningslistan till det sammanträdet i ärenden som är offentliga och ärenden som ska behandlas inom stängda dörrar. Om ett sammanträde hålls inom stängda dörrar kan utskotten dock
  offentliggöra
  sammanträdeshandlingar
  och protokoll om inte annat följer av artikel 4.1-4.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001
  .
  Om tystnadsplikten inte respekteras ska artikel 166 tillämpas.

3.   Parlamentets utskott ska normalt hålla offentliga sammanträden. Utskotten kan emellertid, senast vid den tidpunkt då föredragningslistan till ett sammanträde godkänns, besluta att dela upp föredragningslistan till det sammanträdet i ärenden som är offentliga och ärenden som ska behandlas inom stängda dörrar. Om ett sammanträde hålls inom stängda dörrar kan utskotten dock
  besluta att göra
  sammanträdeshandlingar
  tillgängliga för allmänheten
  .

4.   
  Behandlingen i ansvarigt utskott av en begäran som avser immunitetsförfaranden i enlighet med artikel 9 ska alltid äga rum inom stängda dörrar.

Ändring 137

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 116

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 116 | Artikel 116 |
| Allmänhetens tillgång till handlingar | Allmänhetens tillgång till handlingar |
| 1.   Varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat ska ha rätt till tillgång till parlamentets handlingar i enlighet med artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av de principer, villkor och begränsningar som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001
  och i enlighet med de särskilda bestämmelser som ingår i arbetsordningen
  . | 1.   Varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat ska ha rätt till tillgång till parlamentets handlingar i enlighet med artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av de principer, villkor och begränsningar som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001. |
| Andra fysiska och juridiska personer ska i den mån det är möjligt ha tillgång till parlamentets handlingar på samma sätt. | Andra fysiska och juridiska personer ska i den mån det är möjligt ha tillgång till parlamentets handlingar på samma sätt. |
| Förordning (EG) nr 1049/2001 ska offentliggöras för kännedom på samma sätt som arbetsordningen

   (15)

  . | |
| 2.   I frågor som berör tillgång till handlingar avses med begreppet ”parlamentets handlingar” varje innehåll i den mening som avses i artikel 3 a i förordning (EG) nr 1049/2001 som har utarbetats eller mottagits av den som har ett sådant uppdrag som avses i kapitel 2 i avdelning I i arbetsordningen, av parlamentets styrande organ, utskott eller interparlamentariska delegationer eller av parlamentets generalsekretariat. | 2.   I frågor som berör tillgång till handlingar avses med begreppet ”parlamentets handlingar” varje innehåll i den mening som avses i artikel 3 a i förordning (EG) nr 1049/2001 som har utarbetats eller mottagits av den som har ett sådant uppdrag som avses i kapitel 2 i avdelning I i arbetsordningen, av parlamentets styrande organ, utskott eller interparlamentariska delegationer eller av parlamentets generalsekretariat. |
| Handlingar som utarbetats av enskilda ledamöter eller politiska grupper
  ska i frågor som berör
  tillgången till handlingar anses som parlamentets handlingar, om de framlagts i enlighet med arbetsordningen. | I enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets ledamotsstadga ska
  handlingar som utarbetats av enskilda ledamöter eller politiska grupper
  , med avseende på
  tillgången till handlingar, anses som parlamentets handlingar
  endast
  om de framlagts i enlighet med arbetsordningen. |
| Presidiet ska fastställa bestämmelser för att säkerställa att alla parlamentets handlingar registreras. | Presidiet ska fastställa bestämmelser för att säkerställa att alla parlamentets handlingar registreras. |
| 3.   Parlamentet ska inrätta ett register över parlamentets handlingar. Lagstiftningshandlingar och vissa andra kategorier av handlingar ska göras direkt tillgängliga i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 via parlamentets
  register
  . Hänvisningar till andra av parlamentets handlingar ska i största möjliga utsträckning
  tas med i registret
  . | 3.   Parlamentet ska inrätta
  en offentlig webbplats med
  ett register över parlamentets handlingar. Lagstiftningshandlingar och vissa andra kategorier av handlingar ska göras direkt tillgängliga i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 via parlamentets
  offentliga registerwebbplats
  . Hänvisningar till andra av parlamentets handlingar ska i största möjliga utsträckning
  läggas ut på den offentliga registerwebbplatsen
  . |
| De handlingar som är direkt tillgängliga ska tas upp i en förteckning som ska godkännas av presidiet och offentliggöras på parlamentets
  webbplats
  . Detta innebär inte att tillgången till handlingar av typer som inte finns med i förteckningen begränsas. Sådana handlingar
  ska
  tillhandahållas på skriftlig begäran. | De handlingar som är direkt tillgängliga
  via parlamentets offentliga registerwebbplats
  ska tas upp i en förteckning som ska godkännas av presidiet och offentliggöras på parlamentets
  offentliga registerwebbplats
  . Detta innebär inte att tillgången till handlingar av typer som inte finns med i förteckningen begränsas. Sådana handlingar
  kan
  tillhandahållas på skriftlig begäran
  i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001
  . |
| Presidiet
  kan
  i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001
  anta bestämmelser om hur tillgången praktiskt ska organiseras
  , vilka ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. | Presidiet
  ska anta bestämmelser om tillgång till handlingar
  i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001, vilka ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| 4.   Presidiet ska fastställa vilka organ som ska ansvara för
  behandling
  av ursprungliga ansökningar (artikel 7 i förordning (EG) nr 1049/2001) samt
  anta
  beslut om bekräftande ansökningar (artikel 8 i förordningen) och ansökningar om känsliga handlingar (artikel 9 i förordningen). | 4.   Presidiet ska fastställa vilka organ som ska ansvara för
  behandlingen
  av ursprungliga ansökningar (artikel 7 i förordning (EG) nr 1049/2001) samt
  för antagandet av
  beslut om bekräftande ansökningar (artikel 8 i förordningen) och
  om
  ansökningar om
  tillgång till
  känsliga handlingar (artikel 9 i förordningen). |
| 5.   
  Talmanskonferensen ska utse parlamentets representanter till den interinstitutionella kommitté som inrättats enligt artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1049/2001. | |
| 6.   En av de vice talmännen ska vara ansvarig för tillsynen av hur ansökningar om tillgång till handlingar behandlas. | 6.   En av de vice talmännen ska vara ansvarig för tillsynen av hur ansökningar om tillgång till handlingar behandlas. |
| | 6a.
     
  Presidiet ska anta den årsrapport som avses i artikel 17.1 i förordning (EG) nr 1049/2001. |
| 7.   Ansvarigt parlamentsutskott ska
  , på grundval av upplysningar från presidiet och andra källor, utarbeta den årsrapport som avses i artikel 17 i förordning (EG) nr 1049/2001
  och lägga fram
  den
  för kammaren. | 7.   Ansvarigt parlamentsutskott ska
  regelbundet granska insynen i parlamentets verksamhet
  och lägga fram
  ett betänkande med sina slutsatser och rekommendationer
  för kammaren. |
| Ansvarigt utskott
  ska
  också granska och utvärdera de rapporter som i enlighet med artikel 17 i 
  den förordningen
  antas av andra institutioner och organ. | Ansvarigt utskott
  får
  också granska och utvärdera de rapporter som i enlighet med artikel 17 i 
  förordning (EG) nr 1049/2001
  antas av andra institutioner och organ. |
| | 7a.
     
  Talmanskonferensen ska utse parlamentets representanter till den interinstitutionella kommitté som inrättats enligt artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1049/2001. |
| |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 116

Artikel 116

Allmänhetens tillgång till handlingar

Allmänhetens tillgång till handlingar

1.   Varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat ska ha rätt till tillgång till parlamentets handlingar i enlighet med artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av de principer, villkor och begränsningar som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001
  och i enlighet med de särskilda bestämmelser som ingår i arbetsordningen
  .

1.   Varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat ska ha rätt till tillgång till parlamentets handlingar i enlighet med artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av de principer, villkor och begränsningar som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001.

Andra fysiska och juridiska personer ska i den mån det är möjligt ha tillgång till parlamentets handlingar på samma sätt.

Andra fysiska och juridiska personer ska i den mån det är möjligt ha tillgång till parlamentets handlingar på samma sätt.

Förordning (EG) nr 1049/2001 ska offentliggöras för kännedom på samma sätt som arbetsordningen

   (15)

  .

2.   I frågor som berör tillgång till handlingar avses med begreppet ”parlamentets handlingar” varje innehåll i den mening som avses i artikel 3 a i förordning (EG) nr 1049/2001 som har utarbetats eller mottagits av den som har ett sådant uppdrag som avses i kapitel 2 i avdelning I i arbetsordningen, av parlamentets styrande organ, utskott eller interparlamentariska delegationer eller av parlamentets generalsekretariat.

2.   I frågor som berör tillgång till handlingar avses med begreppet ”parlamentets handlingar” varje innehåll i den mening som avses i artikel 3 a i förordning (EG) nr 1049/2001 som har utarbetats eller mottagits av den som har ett sådant uppdrag som avses i kapitel 2 i avdelning I i arbetsordningen, av parlamentets styrande organ, utskott eller interparlamentariska delegationer eller av parlamentets generalsekretariat.

Handlingar som utarbetats av enskilda ledamöter eller politiska grupper
  ska i frågor som berör
  tillgången till handlingar anses som parlamentets handlingar, om de framlagts i enlighet med arbetsordningen.

I enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets ledamotsstadga ska
  handlingar som utarbetats av enskilda ledamöter eller politiska grupper
  , med avseende på
  tillgången till handlingar, anses som parlamentets handlingar
  endast
  om de framlagts i enlighet med arbetsordningen.

Presidiet ska fastställa bestämmelser för att säkerställa att alla parlamentets handlingar registreras.

Presidiet ska fastställa bestämmelser för att säkerställa att alla parlamentets handlingar registreras.

3.   Parlamentet ska inrätta ett register över parlamentets handlingar. Lagstiftningshandlingar och vissa andra kategorier av handlingar ska göras direkt tillgängliga i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 via parlamentets
  register
  . Hänvisningar till andra av parlamentets handlingar ska i största möjliga utsträckning
  tas med i registret
  .

3.   Parlamentet ska inrätta
  en offentlig webbplats med
  ett register över parlamentets handlingar. Lagstiftningshandlingar och vissa andra kategorier av handlingar ska göras direkt tillgängliga i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 via parlamentets
  offentliga registerwebbplats
  . Hänvisningar till andra av parlamentets handlingar ska i största möjliga utsträckning
  läggas ut på den offentliga registerwebbplatsen
  .

De handlingar som är direkt tillgängliga ska tas upp i en förteckning som ska godkännas av presidiet och offentliggöras på parlamentets
  webbplats
  . Detta innebär inte att tillgången till handlingar av typer som inte finns med i förteckningen begränsas. Sådana handlingar
  ska
  tillhandahållas på skriftlig begäran.

De handlingar som är direkt tillgängliga
  via parlamentets offentliga registerwebbplats
  ska tas upp i en förteckning som ska godkännas av presidiet och offentliggöras på parlamentets
  offentliga registerwebbplats
  . Detta innebär inte att tillgången till handlingar av typer som inte finns med i förteckningen begränsas. Sådana handlingar
  kan
  tillhandahållas på skriftlig begäran
  i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001
  .

Presidiet
  kan
  i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001
  anta bestämmelser om hur tillgången praktiskt ska organiseras
  , vilka ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Presidiet
  ska anta bestämmelser om tillgång till handlingar
  i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001, vilka ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

4.   Presidiet ska fastställa vilka organ som ska ansvara för
  behandling
  av ursprungliga ansökningar (artikel 7 i förordning (EG) nr 1049/2001) samt
  anta
  beslut om bekräftande ansökningar (artikel 8 i förordningen) och ansökningar om känsliga handlingar (artikel 9 i förordningen).

4.   Presidiet ska fastställa vilka organ som ska ansvara för
  behandlingen
  av ursprungliga ansökningar (artikel 7 i förordning (EG) nr 1049/2001) samt
  för antagandet av
  beslut om bekräftande ansökningar (artikel 8 i förordningen) och
  om
  ansökningar om
  tillgång till
  känsliga handlingar (artikel 9 i förordningen).

5.   
  Talmanskonferensen ska utse parlamentets representanter till den interinstitutionella kommitté som inrättats enligt artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1049/2001.

6.   En av de vice talmännen ska vara ansvarig för tillsynen av hur ansökningar om tillgång till handlingar behandlas.

6.   En av de vice talmännen ska vara ansvarig för tillsynen av hur ansökningar om tillgång till handlingar behandlas.

6a.
     
  Presidiet ska anta den årsrapport som avses i artikel 17.1 i förordning (EG) nr 1049/2001.

7.   Ansvarigt parlamentsutskott ska
  , på grundval av upplysningar från presidiet och andra källor, utarbeta den årsrapport som avses i artikel 17 i förordning (EG) nr 1049/2001
  och lägga fram
  den
  för kammaren.

7.   Ansvarigt parlamentsutskott ska
  regelbundet granska insynen i parlamentets verksamhet
  och lägga fram
  ett betänkande med sina slutsatser och rekommendationer
  för kammaren.

Ansvarigt utskott
  ska
  också granska och utvärdera de rapporter som i enlighet med artikel 17 i 
  den förordningen
  antas av andra institutioner och organ.

Ansvarigt utskott
  får
  också granska och utvärdera de rapporter som i enlighet med artikel 17 i 
  förordning (EG) nr 1049/2001
  antas av andra institutioner och organ.

7a.
     
  Talmanskonferensen ska utse parlamentets representanter till den interinstitutionella kommitté som inrättats enligt artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1049/2001.

Ändring 138

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 116a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 116a |
| | Tillgång till parlamentet |
| | 1.   
  Passerkort för ledamöter, ledamotsassistenter och personer utifrån ska utfärdas på grundval av de bestämmelser som fastställts av presidiet. Dessa bestämmelser ska också reglera användning och indragning av passerkort. |
| | 2.   
  Passerkort får inte utfärdas till en ledamots enskilda medarbetare om dessa omfattas av avtalet mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen om inrättande av ett öppenhetsregister för organisationer och egenföretagare som är involverade i utformningen och genomförandet av EU:s politik

   (1a)

  . |
| | 3.   
  Enheter som är förtecknade i öppenhetsregistret och deras företrädare som försetts med passerkort med lång giltighetstid för tillträde till Europaparlamentet måste följa |
| | — | den uppförandekod för registrerade som utgör en bilaga till avtalet, |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 116a

Tillgång till parlamentet

1.   
  Passerkort för ledamöter, ledamotsassistenter och personer utifrån ska utfärdas på grundval av de bestämmelser som fastställts av presidiet. Dessa bestämmelser ska också reglera användning och indragning av passerkort.

2.   
  Passerkort får inte utfärdas till en ledamots enskilda medarbetare om dessa omfattas av avtalet mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen om inrättande av ett öppenhetsregister för organisationer och egenföretagare som är involverade i utformningen och genomförandet av EU:s politik

   (1a)

  .

3.   
  Enheter som är förtecknade i öppenhetsregistret och deras företrädare som försetts med passerkort med lång giltighetstid för tillträde till Europaparlamentet måste följa

—

den uppförandekod för registrerade som utgör en bilaga till avtalet,

| — | de förfaranden och övriga skyldigheter som fastställs i avtalet, och |
| --- | --- |

—

de förfaranden och övriga skyldigheter som fastställs i avtalet, och

| — | genomförandebestämmelserna till denna artikel. |
| --- | --- |

—

genomförandebestämmelserna till denna artikel.

Utan att det påverkar tillämpligheten av de allmänna bestämmelserna om indragning eller tillfällig avaktivering av passerkort med lång giltighetstid, och såvida det inte finns starka skäl som talar emot det, ska generalsekreteraren med kvestorernas tillstånd dra in eller avaktivera ett passerkort med lång giltighetstid om innehavaren har strukits från öppenhetsregistret på grund av överträdelse av uppförandekoden för registrerade, allvarligt åsidosatt de skyldigheter som fastställs i denna punkt eller vägrat att hörsamma en formell kallelse till en utfrågning eller ett utskottssammanträde eller att samarbeta med en undersökningskommitté, utan någon tillfredsställande motivering.

4.   
  Kvestorerna kan fastställa i vilken mån den uppförandekod som avses i punkt 2 är tillämplig på personer som, trots att de innehar passerkort med lång giltighetstid, inte omfattas av avtalets tillämpningsområde.

5.   
  Presidiet ska på förslag av generalsekreteraren fastställa de åtgärder som behövs för att införa öppenhetsregistret, i överensstämmelse med bestämmelserna i avtalet om inrättande av detta register.

Ändring 139

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 117

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 117 | Artikel 117 |
| Val av kommissionens ordförande | Val av kommissionens ordförande |
| 1   När Europeiska rådet föreslår en kandidat till ämbetet som kommissionens ordförande, ska talmannen uppmana kandidaten att göra ett uttalande och redogöra för sitt politiska program inför parlamentet. Programförklaringen ska följas av en debatt. | 1.   När Europeiska rådet föreslår en kandidat till ämbetet som kommissionens ordförande, ska talmannen uppmana kandidaten att göra ett uttalande och redogöra för sitt politiska program inför parlamentet. Programförklaringen ska följas av en debatt. |
| Europeiska rådet ska uppmanas att delta i debatten. | Europeiska rådet ska uppmanas att delta i debatten. |
| 2.   Parlamentet
  ska
  välja kommissionens ordförande med en majoritet av sina ledamöter. | 2.   
  I enlighet med artikel 17.7 i fördraget om Europeiska unionen ska
  parlamentet välja kommissionens ordförande med en majoritet av sina ledamöter. |
| Omröstningen ska vara sluten. | Omröstningen ska vara sluten. |
| 3.   Om kandidaten blir vald, ska talmannen underrätta rådet och uppmana rådet och kommissionens nyvalda ordförande att i samförstånd nominera de övriga personer som de vill utse till ledamöter av kommissionen. | 3.   Om kandidaten blir vald, ska talmannen underrätta rådet och uppmana rådet och kommissionens nyvalda ordförande att i samförstånd nominera de övriga personer som de vill utse till ledamöter av kommissionen. |
| 4.   Om kandidaten inte får majoritet ska talmannen uppmana Europeiska rådet att inom en månad föreslå en ny kandidat som ska väljas enligt samma förfarande. | 4.   Om kandidaten inte får majoritet ska talmannen uppmana Europeiska rådet att inom en månad föreslå en ny kandidat som ska väljas enligt samma förfarande. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 117

Artikel 117

Val av kommissionens ordförande

Val av kommissionens ordförande

1   När Europeiska rådet föreslår en kandidat till ämbetet som kommissionens ordförande, ska talmannen uppmana kandidaten att göra ett uttalande och redogöra för sitt politiska program inför parlamentet. Programförklaringen ska följas av en debatt.

1.   När Europeiska rådet föreslår en kandidat till ämbetet som kommissionens ordförande, ska talmannen uppmana kandidaten att göra ett uttalande och redogöra för sitt politiska program inför parlamentet. Programförklaringen ska följas av en debatt.

Europeiska rådet ska uppmanas att delta i debatten.

Europeiska rådet ska uppmanas att delta i debatten.

2.   Parlamentet
  ska
  välja kommissionens ordförande med en majoritet av sina ledamöter.

2.   
  I enlighet med artikel 17.7 i fördraget om Europeiska unionen ska
  parlamentet välja kommissionens ordförande med en majoritet av sina ledamöter.

Omröstningen ska vara sluten.

Omröstningen ska vara sluten.

3.   Om kandidaten blir vald, ska talmannen underrätta rådet och uppmana rådet och kommissionens nyvalda ordförande att i samförstånd nominera de övriga personer som de vill utse till ledamöter av kommissionen.

3.   Om kandidaten blir vald, ska talmannen underrätta rådet och uppmana rådet och kommissionens nyvalda ordförande att i samförstånd nominera de övriga personer som de vill utse till ledamöter av kommissionen.

4.   Om kandidaten inte får majoritet ska talmannen uppmana Europeiska rådet att inom en månad föreslå en ny kandidat som ska väljas enligt samma förfarande.

4.   Om kandidaten inte får majoritet ska talmannen uppmana Europeiska rådet att inom en månad föreslå en ny kandidat som ska väljas enligt samma förfarande.

Ändring 140

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 118

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 118 | Artikel 118 |
| Val av kommissionen | Val av kommissionen |
| | -1.
     
  Talmannen ska bjuda in kommissionens tillträdande ordförande för att denne ska informera parlamentet om hur de olika ansvarsområdena ska fördelas i det föreslagna kommissionskollegiet i enlighet med den tillträdande ordförandens politiska riktlinjer. |
| 1.   Talmannen ska, efter att ha hört kommissionens
  nyvalda
  ordförande, uppmana dem som den
  nyvalda
  ordföranden och rådet nominerat till ledamöter av kommissionen att framträda inför
  lämpligt utskott
  i enlighet med sina framtida ansvarsområden.
  Dessa utfrågningar ska vara offentliga. | 1.   Talmannen ska, efter att ha hört kommissionens nyvalda ordförande, uppmana dem som den nyvalda ordföranden och rådet nominerat till ledamöter av kommissionen att framträda inför
  de
  lämpliga
  utskotten eller organen
  i enlighet med sina framtida ansvarsområden. |
| | 1a.
     
  Utfrågningarna ska genomföras av utskotten. |
| | Undantagsvis får en utfrågning genomföras i ett annat format om en nominerad kommissionsledamot har ett ansvarsområde som i första hand är övergripande, förutsatt att de ansvariga utskotten deltar i en sådan utfrågning. Utfrågningarna ska vara offentliga. |
| 2.   
  Talmannen får bjuda in kommissionens nyvalda ordförande för att denne ska informera parlamentet om hur de olika ansvarsområdena, enligt dennes politiska riktlinjer, ska fördelas i det föreslagna kommissionskollegiet. | |
| 3.   Det eller de utskott som är ansvariga på området ska uppmana den nominerade kommissionsledamoten att göra ett uttalande och besvara frågor. Utfrågningarna ska anordnas på sådant sätt att de nominerade kommissionsledamöterna får möjlighet att lämna alla relevanta upplysningar till parlamentet. Bestämmelser om anordnandet av utfrågningarna ska fastställas i en bilaga till arbetsordningen (16). | 3.   Det eller de utskott som är ansvariga på området ska uppmana den nominerade kommissionsledamoten att göra ett uttalande och besvara frågor. Utfrågningarna ska anordnas på sådant sätt att de nominerade kommissionsledamöterna får möjlighet att lämna alla relevanta upplysningar till parlamentet. Bestämmelser om anordnandet av utfrågningarna ska fastställas i en bilaga till arbetsordningen16. |
| 4.   Kommissionens
  nyvalda
  ordförande ska presentera kollegiet och dess program vid ett plenarsammanträde, där Europeiska rådets ordförande och rådets ordförande inbjuds att delta. Programförklaringen ska följas av en debatt. | 4.   Kommissionens nyvalda ordförande ska
  inbjudas för att
  presentera kollegiet och dess program vid ett plenarsammanträde där Europeiska rådets ordförande och rådets ordförande inbjuds att delta. Programförklaringen ska följas av en debatt. |
| 5.   Som avslutning på debatten har varje politisk grupp eller minst 40 ledamöter rätt att lägga fram ett resolutionsförslag. Artikel 123.3
  , 123.4 och
   123.5 ska tillämpas. | 5.   Som avslutning på debatten har varje politisk grupp eller minst 40 ledamöter rätt att lägga fram ett resolutionsförslag. Artikel 123.3–123.5
  b
  ska tillämpas. |
| Efter omröstningen om resolutionsförslaget ska parlamentet välja eller avvisa kommissionen med en majoritet av de avgivna rösterna. | |
| Omröstningen ska förrättas med namnupprop. | |
| Parlamentet kan skjuta upp omröstningen till nästföljande sammanträde. | |
| | 5a.
     
  Efter omröstningen om resolutionsförslaget ska parlamentet genom omröstning med namnupprop välja eller avvisa kommissionen med en majoritet av de avgivna rösterna. Parlamentet kan skjuta upp omröstningen till nästföljande sammanträde. |
| 6.   Talmannen ska underrätta rådet om huruvida kommissionen har valts eller avvisats. | 6.   Talmannen ska underrätta rådet om huruvida kommissionen har valts eller avvisats. |
| 7.   Om det
  under mandatperioden
  sker en avsevärd förändring beträffande ansvarsområden
  inom kommissionen, om i ersättare utses eller om en ny kommissionsledamot utses till följd av anslutning av en ny medlemsstat, ska ansvariga utskott bjuda in berörda kommissionsledamöter
  i enlighet med
  punkt
  3. | 7.   Om det sker en avsevärd förändring beträffande ansvarsområden
  eller en förändring av kommissionens sammansättning under dess mandatperiod ska berörda kommissionsledamöter eller andra nominerade kommissionsledamöter inbjudas att delta i en utfrågning som ska hållas
  i enlighet med
  punkterna 1a och
   3. |
| | 7a.
     
  Om det sker en förändring i kommissionsledamotens ansvarsområde eller i en kommissionsledamots ekonomiska intressen under hans eller hennes mandatperiod, ska denna situation granskas av parlamentet i enlighet med artikel 1.3–1.6 i bilaga XVI. |
| | Skulle en intressekonflikt uppdagas under en kommissionsledamots mandatperiod och kommissionens ordförande underlåter att genomföra parlamentets rekommendationer för att lösa denna intressekonflikt får parlamentet be kommissionens ordförande att dra tillbaka sitt förtroende för kommissionsledamoten i fråga, enligt punkt 5 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen, och vid behov vidta åtgärder i syfte att beröva kommissionsledamoten i fråga rätten till pension eller andra förmåner i dess ställe, i enlighet med artikel 245 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 118

Artikel 118

Val av kommissionen

Val av kommissionen

-1.
     
  Talmannen ska bjuda in kommissionens tillträdande ordförande för att denne ska informera parlamentet om hur de olika ansvarsområdena ska fördelas i det föreslagna kommissionskollegiet i enlighet med den tillträdande ordförandens politiska riktlinjer.

1.   Talmannen ska, efter att ha hört kommissionens
  nyvalda
  ordförande, uppmana dem som den
  nyvalda
  ordföranden och rådet nominerat till ledamöter av kommissionen att framträda inför
  lämpligt utskott
  i enlighet med sina framtida ansvarsområden.
  Dessa utfrågningar ska vara offentliga.

1.   Talmannen ska, efter att ha hört kommissionens nyvalda ordförande, uppmana dem som den nyvalda ordföranden och rådet nominerat till ledamöter av kommissionen att framträda inför
  de
  lämpliga
  utskotten eller organen
  i enlighet med sina framtida ansvarsområden.

1a.
     
  Utfrågningarna ska genomföras av utskotten.

Undantagsvis får en utfrågning genomföras i ett annat format om en nominerad kommissionsledamot har ett ansvarsområde som i första hand är övergripande, förutsatt att de ansvariga utskotten deltar i en sådan utfrågning. Utfrågningarna ska vara offentliga.

2.   
  Talmannen får bjuda in kommissionens nyvalda ordförande för att denne ska informera parlamentet om hur de olika ansvarsområdena, enligt dennes politiska riktlinjer, ska fördelas i det föreslagna kommissionskollegiet.

3.   Det eller de utskott som är ansvariga på området ska uppmana den nominerade kommissionsledamoten att göra ett uttalande och besvara frågor. Utfrågningarna ska anordnas på sådant sätt att de nominerade kommissionsledamöterna får möjlighet att lämna alla relevanta upplysningar till parlamentet. Bestämmelser om anordnandet av utfrågningarna ska fastställas i en bilaga till arbetsordningen (16).

3.   Det eller de utskott som är ansvariga på området ska uppmana den nominerade kommissionsledamoten att göra ett uttalande och besvara frågor. Utfrågningarna ska anordnas på sådant sätt att de nominerade kommissionsledamöterna får möjlighet att lämna alla relevanta upplysningar till parlamentet. Bestämmelser om anordnandet av utfrågningarna ska fastställas i en bilaga till arbetsordningen16.

4.   Kommissionens
  nyvalda
  ordförande ska presentera kollegiet och dess program vid ett plenarsammanträde, där Europeiska rådets ordförande och rådets ordförande inbjuds att delta. Programförklaringen ska följas av en debatt.

4.   Kommissionens nyvalda ordförande ska
  inbjudas för att
  presentera kollegiet och dess program vid ett plenarsammanträde där Europeiska rådets ordförande och rådets ordförande inbjuds att delta. Programförklaringen ska följas av en debatt.

5.   Som avslutning på debatten har varje politisk grupp eller minst 40 ledamöter rätt att lägga fram ett resolutionsförslag. Artikel 123.3
  , 123.4 och
   123.5 ska tillämpas.

5.   Som avslutning på debatten har varje politisk grupp eller minst 40 ledamöter rätt att lägga fram ett resolutionsförslag. Artikel 123.3–123.5
  b
  ska tillämpas.

Efter omröstningen om resolutionsförslaget ska parlamentet välja eller avvisa kommissionen med en majoritet av de avgivna rösterna.

Omröstningen ska förrättas med namnupprop.

Parlamentet kan skjuta upp omröstningen till nästföljande sammanträde.

5a.
     
  Efter omröstningen om resolutionsförslaget ska parlamentet genom omröstning med namnupprop välja eller avvisa kommissionen med en majoritet av de avgivna rösterna. Parlamentet kan skjuta upp omröstningen till nästföljande sammanträde.

6.   Talmannen ska underrätta rådet om huruvida kommissionen har valts eller avvisats.

6.   Talmannen ska underrätta rådet om huruvida kommissionen har valts eller avvisats.

7.   Om det
  under mandatperioden
  sker en avsevärd förändring beträffande ansvarsområden
  inom kommissionen, om i ersättare utses eller om en ny kommissionsledamot utses till följd av anslutning av en ny medlemsstat, ska ansvariga utskott bjuda in berörda kommissionsledamöter
  i enlighet med
  punkt
  3.

7.   Om det sker en avsevärd förändring beträffande ansvarsområden
  eller en förändring av kommissionens sammansättning under dess mandatperiod ska berörda kommissionsledamöter eller andra nominerade kommissionsledamöter inbjudas att delta i en utfrågning som ska hållas
  i enlighet med
  punkterna 1a och
   3.

7a.
     
  Om det sker en förändring i kommissionsledamotens ansvarsområde eller i en kommissionsledamots ekonomiska intressen under hans eller hennes mandatperiod, ska denna situation granskas av parlamentet i enlighet med artikel 1.3–1.6 i bilaga XVI.

Skulle en intressekonflikt uppdagas under en kommissionsledamots mandatperiod och kommissionens ordförande underlåter att genomföra parlamentets rekommendationer för att lösa denna intressekonflikt får parlamentet be kommissionens ordförande att dra tillbaka sitt förtroende för kommissionsledamoten i fråga, enligt punkt 5 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen, och vid behov vidta åtgärder i syfte att beröva kommissionsledamoten i fråga rätten till pension eller andra förmåner i dess ställe, i enlighet med artikel 245 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Ändring 141

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 118a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 118a |
| | Flerårig programplanering |
| | När en ny kommission har utsetts ska parlamentet, rådet och kommissionen enligt punkt 5 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning föra en diskussion och enas om gemensamma slutsatser om den fleråriga programplaneringen. |
| | I detta syfte, och före förhandlingarna med rådet och kommissionen om de gemensamma slutsatserna om den fleråriga programplaneringen, ska talmannen föra en diskussion med talmanskonferensen om de huvudsakliga politiska målen och prioriteringarna för den nya valperioden. Denna diskussion ska handla om bland annat de prioriteringar som presenterats av kommissionens tillträdande ordförande och svaren från de nominerade kommissionsledamöterna under utfrågningarna enligt artikel 118. |
| | Talmannen ska inhämta talmanskonferensens godkännande före undertecknandet av de gemensamma slutsatserna. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 118a

Flerårig programplanering

När en ny kommission har utsetts ska parlamentet, rådet och kommissionen enligt punkt 5 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning föra en diskussion och enas om gemensamma slutsatser om den fleråriga programplaneringen.

I detta syfte, och före förhandlingarna med rådet och kommissionen om de gemensamma slutsatserna om den fleråriga programplaneringen, ska talmannen föra en diskussion med talmanskonferensen om de huvudsakliga politiska målen och prioriteringarna för den nya valperioden. Denna diskussion ska handla om bland annat de prioriteringar som presenterats av kommissionens tillträdande ordförande och svaren från de nominerade kommissionsledamöterna under utfrågningarna enligt artikel 118.

Talmannen ska inhämta talmanskonferensens godkännande före undertecknandet av de gemensamma slutsatserna.

Ändring 142

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 119

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 119 | Artikel 119 |
| Misstroendeförklaring mot kommissionen | Misstroendeförklaring mot kommissionen |
| 1.   En tiondel av parlamentsledamöterna kan förelägga talmannen ett förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen. | 1.   En tiondel av parlamentsledamöterna kan förelägga talmannen ett förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen.
  Om ett förslag till misstroendeförklaring gått till omröstning under de föregående två månaderna får ett nytt läggas fram endast om det stöds av en femtedel av parlamentets ledamöter. |
| 2.   Förslaget ska betecknas ”förslag till misstroendeförklaring” och
  vara försett med motivering
  . Det ska översändas till kommissionen. | 2.   Förslaget ska betecknas ”förslag till misstroendeförklaring” och
  motiveras
  . Det ska översändas till kommissionen. |
| 3.   Så snart talmannen mottagit ett förslag till misstroendeförklaring, ska talmannen underrätta ledamöterna om att ett sådant förslag har ingetts. | 3.   Så snart talmannen mottagit ett förslag till misstroendeförklaring ska talmannen underrätta ledamöterna om att ett sådant förslag har ingetts. |
| 4.   Debatten om misstroendeförklaringen ska äga rum tidigast 24 timmar efter det att ledamöterna underrättats om förslaget till misstroendeförklaring. | 4.   Debatten om misstroendeförklaringen ska äga rum tidigast 24 timmar efter det att ledamöterna underrättats om förslaget till misstroendeförklaring. |
| 5.   Omröstningen om förslaget ska förrättas med namnupprop och ska hållas tidigast 48 timmar efter debattens början. | 5.   Omröstningen om förslaget ska förrättas med namnupprop och ska hållas tidigast 48 timmar efter debattens början. |
| 6.   Debatten och omröstningen
  ska
  äga rum senast under den sammanträdesperiod som följer på ingivandet av förslaget. | 6.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 4 och 5 ska
  debatten och omröstningen äga rum senast under den sammanträdesperiod som följer på ingivandet av förslaget. |
| 7.   Förslaget till misstroendeförklaring antas om det erhåller en majoritet bestående av två tredjedelar av de avgivna rösterna och en majoritet av parlamentets ledamöter. Rådets ordförande och kommissionens ordförande ska underrättas om omröstningsresultatet. | 7.   
  I enlighet med artikel 234 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska
  förslaget till misstroendeförklaring antas om det erhåller en majoritet bestående av två tredjedelar av de avgivna rösterna och en majoritet av parlamentets ledamöter. Rådets ordförande och kommissionens ordförande ska underrättas om omröstningsresultatet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 119

Artikel 119

Misstroendeförklaring mot kommissionen

Misstroendeförklaring mot kommissionen

1.   En tiondel av parlamentsledamöterna kan förelägga talmannen ett förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen.

1.   En tiondel av parlamentsledamöterna kan förelägga talmannen ett förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen.
  Om ett förslag till misstroendeförklaring gått till omröstning under de föregående två månaderna får ett nytt läggas fram endast om det stöds av en femtedel av parlamentets ledamöter.

2.   Förslaget ska betecknas ”förslag till misstroendeförklaring” och
  vara försett med motivering
  . Det ska översändas till kommissionen.

2.   Förslaget ska betecknas ”förslag till misstroendeförklaring” och
  motiveras
  . Det ska översändas till kommissionen.

3.   Så snart talmannen mottagit ett förslag till misstroendeförklaring, ska talmannen underrätta ledamöterna om att ett sådant förslag har ingetts.

3.   Så snart talmannen mottagit ett förslag till misstroendeförklaring ska talmannen underrätta ledamöterna om att ett sådant förslag har ingetts.

4.   Debatten om misstroendeförklaringen ska äga rum tidigast 24 timmar efter det att ledamöterna underrättats om förslaget till misstroendeförklaring.

4.   Debatten om misstroendeförklaringen ska äga rum tidigast 24 timmar efter det att ledamöterna underrättats om förslaget till misstroendeförklaring.

5.   Omröstningen om förslaget ska förrättas med namnupprop och ska hållas tidigast 48 timmar efter debattens början.

5.   Omröstningen om förslaget ska förrättas med namnupprop och ska hållas tidigast 48 timmar efter debattens början.

6.   Debatten och omröstningen
  ska
  äga rum senast under den sammanträdesperiod som följer på ingivandet av förslaget.

6.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 4 och 5 ska
  debatten och omröstningen äga rum senast under den sammanträdesperiod som följer på ingivandet av förslaget.

7.   Förslaget till misstroendeförklaring antas om det erhåller en majoritet bestående av två tredjedelar av de avgivna rösterna och en majoritet av parlamentets ledamöter. Rådets ordförande och kommissionens ordförande ska underrättas om omröstningsresultatet.

7.   
  I enlighet med artikel 234 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska
  förslaget till misstroendeförklaring antas om det erhåller en majoritet bestående av två tredjedelar av de avgivna rösterna och en majoritet av parlamentets ledamöter. Rådets ordförande och kommissionens ordförande ska underrättas om omröstningsresultatet.

Ändring 143

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 120

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 120 | Artikel 120 |
| Utnämning av domare och generaladvokater till Europeiska unionens domstol | Utnämning av domare och generaladvokater till Europeiska unionens domstol |
| På förslag av det ansvariga utskottet ska parlamentet utse sin kandidat till den kommitté på sju personer som ska pröva kandidaternas lämplighet att inneha ämbetet som domare eller generaladvokater vid domstolen och tribunalen. | På förslag av det ansvariga utskottet ska parlamentet utse sin kandidat till den kommitté på sju personer som ska pröva kandidaternas lämplighet att inneha ämbetet som domare eller generaladvokater vid domstolen och tribunalen.
  Det ansvariga utskottet ska välja vilken kandidat det vill föreslå genom att förrätta en omröstning med enkel majoritet. Samordnarna i det utskottet ska i det syftet upprätta en slutlig lista med kandidater. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 120

Artikel 120

Utnämning av domare och generaladvokater till Europeiska unionens domstol

Utnämning av domare och generaladvokater till Europeiska unionens domstol

På förslag av det ansvariga utskottet ska parlamentet utse sin kandidat till den kommitté på sju personer som ska pröva kandidaternas lämplighet att inneha ämbetet som domare eller generaladvokater vid domstolen och tribunalen.

På förslag av det ansvariga utskottet ska parlamentet utse sin kandidat till den kommitté på sju personer som ska pröva kandidaternas lämplighet att inneha ämbetet som domare eller generaladvokater vid domstolen och tribunalen.
  Det ansvariga utskottet ska välja vilken kandidat det vill föreslå genom att förrätta en omröstning med enkel majoritet. Samordnarna i det utskottet ska i det syftet upprätta en slutlig lista med kandidater.

Ändring 144

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 121

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 121 | Artikel 121 |
| Utnämning av revisionsrättens ledamöter | Utnämning av revisionsrättens ledamöter |
| 1.   Kandidater som har nominerats till ledamöter av revisionsrätten ska uppmanas att göra ett uttalande inför ansvarigt utskott samt besvara frågor från dess ledamöter. Utskottet ska rösta om varje enskild nominering genom sluten omröstning. | 1.   Kandidater som har nominerats till ledamöter av revisionsrätten ska uppmanas att göra ett uttalande inför ansvarigt utskott samt besvara frågor från dess ledamöter. Utskottet ska rösta om varje enskild nominering genom sluten omröstning. |
| 2.   Utskottet ska till parlamentet lämna en rekommendation av vilken det framgår huruvida det tillstyrker utnämningen av de nominerade kandidaterna
  och detta ska ske i form av ett betänkande med separata förslag till beslut för varje enskild nominering
  . | 2.   Utskottet ska till parlamentet lämna en rekommendation av vilken det framgår huruvida det tillstyrker utnämningen av den nominerade kandidaten. |
| 3.   Omröstningen i kammaren ska förrättas inom två månader från det att nomineringen mottagits, såvida inte parlamentet på begäran av ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter beslutar annorlunda. Parlamentet ska rösta om varje enskild nominering genom sluten omröstning
  och fatta sitt beslut med majoritet av de avgivna rösterna
  . | 3.   Omröstningen i kammaren ska förrättas inom två månader från det att nomineringen mottagits, såvida inte parlamentet på begäran av ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter beslutar annorlunda. Parlamentet ska rösta om varje enskild nominering genom sluten omröstning. |
| 4.   Om parlamentet avstyrker en enskild nominering ska talmannen uppmana rådet att dra tillbaka sitt förslag och förelägga parlamentet ett nytt. | 4.   Om parlamentet avstyrker en enskild nominering ska talmannen uppmana rådet att dra tillbaka sitt förslag och förelägga parlamentet ett nytt. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 121

Artikel 121

Utnämning av revisionsrättens ledamöter

Utnämning av revisionsrättens ledamöter

1.   Kandidater som har nominerats till ledamöter av revisionsrätten ska uppmanas att göra ett uttalande inför ansvarigt utskott samt besvara frågor från dess ledamöter. Utskottet ska rösta om varje enskild nominering genom sluten omröstning.

1.   Kandidater som har nominerats till ledamöter av revisionsrätten ska uppmanas att göra ett uttalande inför ansvarigt utskott samt besvara frågor från dess ledamöter. Utskottet ska rösta om varje enskild nominering genom sluten omröstning.

2.   Utskottet ska till parlamentet lämna en rekommendation av vilken det framgår huruvida det tillstyrker utnämningen av de nominerade kandidaterna
  och detta ska ske i form av ett betänkande med separata förslag till beslut för varje enskild nominering
  .

2.   Utskottet ska till parlamentet lämna en rekommendation av vilken det framgår huruvida det tillstyrker utnämningen av den nominerade kandidaten.

3.   Omröstningen i kammaren ska förrättas inom två månader från det att nomineringen mottagits, såvida inte parlamentet på begäran av ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter beslutar annorlunda. Parlamentet ska rösta om varje enskild nominering genom sluten omröstning
  och fatta sitt beslut med majoritet av de avgivna rösterna
  .

3.   Omröstningen i kammaren ska förrättas inom två månader från det att nomineringen mottagits, såvida inte parlamentet på begäran av ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter beslutar annorlunda. Parlamentet ska rösta om varje enskild nominering genom sluten omröstning.

4.   Om parlamentet avstyrker en enskild nominering ska talmannen uppmana rådet att dra tillbaka sitt förslag och förelägga parlamentet ett nytt.

4.   Om parlamentet avstyrker en enskild nominering ska talmannen uppmana rådet att dra tillbaka sitt förslag och förelägga parlamentet ett nytt.

Ändring 145

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 122

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 122 | Artikel 122 |
| Utnämning av direktionsledamöter i Europeiska centralbanken | Utnämning av direktionsledamöter i Europeiska centralbanken |
| 1.   Den kandidat som nomineras till Europeiska centralbankens ordförande ska uppmanas att göra ett uttalande inför ansvarigt utskott samt besvara frågor från dess ledamöter. | 1.   Den kandidat som nomineras till Europeiska centralbankens ordförande,
  vice ordförande eller till ledamot av dess styrelse,
  ska uppmanas att göra ett uttalande inför ansvarigt utskott samt besvara frågor från dess ledamöter. |
| 2.   Utskottet ska till parlamentet lämna en rekommendation av vilken det framgår huruvida det tillstyrker utnämningen av den nominerade kandidaten. | 2.   Utskottet ska till parlamentet lämna en rekommendation av vilken det framgår huruvida det tillstyrker utnämningen av den nominerade kandidaten. |
| 3.   Omröstningen ska förrättas inom två månader från det att nomineringen mottagits, såvida inte parlamentet på begäran av ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter beslutar annorlunda. | 3.   Omröstningen ska förrättas inom två månader från det att nomineringen mottagits, såvida inte parlamentet på begäran av ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter beslutar annorlunda.
  Parlamentet ska rösta om varje enskild nominering genom sluten omröstning. |
| 4.   Om parlamentet avstyrker nomineringen ska talmannen
  uppmana rådet att dra
  tillbaka
  sitt förslag
  och
  förelägga parlamentet
  ett nytt. | 4.   Om parlamentet avstyrker nomineringen ska talmannen
  begära att förslaget dras
  tillbaka och
  att
  ett nytt
  föreläggs parlamentet
  . |
| 5.   
  Samma förfarande ska tillämpas vid nomineringar till vice ordförande och andra direktionsledamöter i Europeiska centralbanken. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 122

Artikel 122

Utnämning av direktionsledamöter i Europeiska centralbanken

Utnämning av direktionsledamöter i Europeiska centralbanken

1.   Den kandidat som nomineras till Europeiska centralbankens ordförande ska uppmanas att göra ett uttalande inför ansvarigt utskott samt besvara frågor från dess ledamöter.

1.   Den kandidat som nomineras till Europeiska centralbankens ordförande,
  vice ordförande eller till ledamot av dess styrelse,
  ska uppmanas att göra ett uttalande inför ansvarigt utskott samt besvara frågor från dess ledamöter.

2.   Utskottet ska till parlamentet lämna en rekommendation av vilken det framgår huruvida det tillstyrker utnämningen av den nominerade kandidaten.

2.   Utskottet ska till parlamentet lämna en rekommendation av vilken det framgår huruvida det tillstyrker utnämningen av den nominerade kandidaten.

3.   Omröstningen ska förrättas inom två månader från det att nomineringen mottagits, såvida inte parlamentet på begäran av ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter beslutar annorlunda.

3.   Omröstningen ska förrättas inom två månader från det att nomineringen mottagits, såvida inte parlamentet på begäran av ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter beslutar annorlunda.
  Parlamentet ska rösta om varje enskild nominering genom sluten omröstning.

4.   Om parlamentet avstyrker nomineringen ska talmannen
  uppmana rådet att dra
  tillbaka
  sitt förslag
  och
  förelägga parlamentet
  ett nytt.

4.   Om parlamentet avstyrker nomineringen ska talmannen
  begära att förslaget dras
  tillbaka och
  att
  ett nytt
  föreläggs parlamentet
  .

5.   
  Samma förfarande ska tillämpas vid nomineringar till vice ordförande och andra direktionsledamöter i Europeiska centralbanken.

Ändring 146

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 122a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 122a |
| | Utnämningar till organen för ekonomisk styrning |
| | 1.   
  Denna artikel ska tillämpas på utnämningar av |
| | — | ordföranden och vice ordföranden i tillsynsnämnden för den gemensamma tillsynsmekanismen, |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 122a

Utnämningar till organen för ekonomisk styrning

1.   
  Denna artikel ska tillämpas på utnämningar av

—

ordföranden och vice ordföranden i tillsynsnämnden för den gemensamma tillsynsmekanismen,

| — | ordföranden, vice ordföranden och de heltidssysselsatta ledamöterna i den gemensamma resolutionsmekanismens gemensamma resolutionsnämnd, |
| --- | --- |

—

ordföranden, vice ordföranden och de heltidssysselsatta ledamöterna i den gemensamma resolutionsmekanismens gemensamma resolutionsnämnd,

| — | ordförandena och de verkställande direktörerna för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), och |
| --- | --- |

—

ordförandena och de verkställande direktörerna för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), och

| — | den verkställande direktören och vice verkställande direktören vid Europeiska fonden för strategiska investeringar. |
| --- | --- |

—

den verkställande direktören och vice verkställande direktören vid Europeiska fonden för strategiska investeringar.

2.   
  Varje kandidat ska uppmanas att göra ett uttalande inför det ansvariga utskottet och besvara frågor från ledamöterna.

3.   
  Det ansvariga utskottet ska till parlamentet lämna en rekommendation om varje förslag till utnämning.

4.   
  Omröstningen ska äga rum inom två månader från det att förslaget till utnämning mottogs, såvida inte parlamentet på begäran av det ansvariga utskottet, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter beslutar annorlunda. Parlamentet ska rösta om varje enskild utnämning genom sluten omröstning.

5.   
  Om parlamentet avstyrker förslaget till utnämning ska talmannen begära att förslaget dras tillbaka och att ett nytt förslag föreläggs parlamentet.

Ändring 147

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 123

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 123 | Artikel 123 |
| Uttalanden av kommissionen, rådet och Europeiska rådet | Uttalanden av kommissionen, rådet och Europeiska rådet |
| 1.   Ledamöter av kommissionen, rådet och Europeiska rådet kan när som helst anhålla om talmannens tillstånd att göra ett uttalande. Efter varje möte i Europeiska rådet ska dess ordförande göra ett uttalande. Parlamentets talman avgör när ett uttalande får göras och huruvida ett sådant uttalande ska följas av en fullständig debatt eller endast 30 minuters frågestund med korta och koncisa frågor från ledamöterna. | 1.   Ledamöter av kommissionen, rådet och Europeiska rådet kan när som helst anhålla om talmannens tillstånd att göra ett uttalande. Efter varje möte i Europeiska rådet ska dess ordförande göra ett uttalande. Parlamentets talman avgör när ett uttalande får göras och huruvida ett sådant uttalande ska följas av en fullständig debatt eller endast 30 minuters frågestund med korta och koncisa frågor från ledamöterna. |
| 2.   När ett uttalande med debatt har förts upp på föredragningslistan, ska kammaren besluta huruvida debatten ska avslutas med att en resolution antas. Om inte talmannen på grund av särskilda omständigheter beslutar annorlunda, ska debatten inte avslutas med att en resolution antas, när ett betänkande om samma ämne ska tas upp under samma eller nästkommande sammanträdesperiod. Om kammaren beslutar att en debatt ska avslutas med antagandet av en resolution får ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter lägga fram ett resolutionsförslag. | 2.   När ett uttalande med debatt har förts upp på föredragningslistan, ska kammaren besluta huruvida debatten ska avslutas med att en resolution antas. Om inte talmannen på grund av särskilda omständigheter beslutar annorlunda, ska debatten inte avslutas med att en resolution antas, när ett betänkande om samma ämne ska tas upp under samma eller nästkommande sammanträdesperiod. Om kammaren beslutar att en debatt ska avslutas med antagandet av en resolution får ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter lägga fram ett resolutionsförslag. |
| 3.   Ett sådant resolutionsförslag ska gå till omröstning
  samma dag
  . Talmannen ska fatta beslut om eventuella undantag. Röstförklaringar ska tillåtas. | 3.   Ett sådant resolutionsförslag ska gå till omröstning
  vid tidigast möjliga omröstningstillfälle
  . Talmannen ska fatta beslut om eventuella undantag. Röstförklaringar ska tillåtas. |
| 4.   Ett gemensamt förslag till resolution kan ersätta de resolutionsförslag som förslagsställarna ingett tidigare, men inte dem som ingetts av andra utskott, politiska grupper eller ledamöter. | 4.   Ett gemensamt förslag till resolution kan ersätta de resolutionsförslag som förslagsställarna ingett tidigare, men inte dem som ingetts av andra utskott, politiska grupper eller ledamöter. |
| | 4a.
     
  Om ett gemensamt resolutionsförslag läggs fram av politiska grupper som företräder en tydlig majoritet kan talmannen låta det förslaget gå till omröstning först. |
| 5.   När en resolution har antagits får inga andra resolutionsförslag gå till omröstning, om inte talmannen i undantagsfall beslutar annorlunda. | 5.   När en resolution har antagits får inga andra resolutionsförslag gå till omröstning, om inte talmannen i undantagsfall beslutar annorlunda. |
| | 5a.
     
  Författaren eller författarna till ett resolutionsförslag som lagts fram enligt punkt 2 eller artikel 135.2 ska ha rätt att dra tillbaka det före slutomröstningen. |
| | 5b.
     
  Ett resolutionsförslag som dragits tillbaka får omgående övertas och läggas fram på nytt av en grupp, ett utskott eller det antal ledamöter som har rätt att inge förslaget. Punkt 5a och denna punkt ska tillämpas också på resolutioner som lagts fram enligt artiklarna 105 och 106. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 123

Artikel 123

Uttalanden av kommissionen, rådet och Europeiska rådet

Uttalanden av kommissionen, rådet och Europeiska rådet

1.   Ledamöter av kommissionen, rådet och Europeiska rådet kan när som helst anhålla om talmannens tillstånd att göra ett uttalande. Efter varje möte i Europeiska rådet ska dess ordförande göra ett uttalande. Parlamentets talman avgör när ett uttalande får göras och huruvida ett sådant uttalande ska följas av en fullständig debatt eller endast 30 minuters frågestund med korta och koncisa frågor från ledamöterna.

1.   Ledamöter av kommissionen, rådet och Europeiska rådet kan när som helst anhålla om talmannens tillstånd att göra ett uttalande. Efter varje möte i Europeiska rådet ska dess ordförande göra ett uttalande. Parlamentets talman avgör när ett uttalande får göras och huruvida ett sådant uttalande ska följas av en fullständig debatt eller endast 30 minuters frågestund med korta och koncisa frågor från ledamöterna.

2.   När ett uttalande med debatt har förts upp på föredragningslistan, ska kammaren besluta huruvida debatten ska avslutas med att en resolution antas. Om inte talmannen på grund av särskilda omständigheter beslutar annorlunda, ska debatten inte avslutas med att en resolution antas, när ett betänkande om samma ämne ska tas upp under samma eller nästkommande sammanträdesperiod. Om kammaren beslutar att en debatt ska avslutas med antagandet av en resolution får ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter lägga fram ett resolutionsförslag.

2.   När ett uttalande med debatt har förts upp på föredragningslistan, ska kammaren besluta huruvida debatten ska avslutas med att en resolution antas. Om inte talmannen på grund av särskilda omständigheter beslutar annorlunda, ska debatten inte avslutas med att en resolution antas, när ett betänkande om samma ämne ska tas upp under samma eller nästkommande sammanträdesperiod. Om kammaren beslutar att en debatt ska avslutas med antagandet av en resolution får ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter lägga fram ett resolutionsförslag.

3.   Ett sådant resolutionsförslag ska gå till omröstning
  samma dag
  . Talmannen ska fatta beslut om eventuella undantag. Röstförklaringar ska tillåtas.

3.   Ett sådant resolutionsförslag ska gå till omröstning
  vid tidigast möjliga omröstningstillfälle
  . Talmannen ska fatta beslut om eventuella undantag. Röstförklaringar ska tillåtas.

4.   Ett gemensamt förslag till resolution kan ersätta de resolutionsförslag som förslagsställarna ingett tidigare, men inte dem som ingetts av andra utskott, politiska grupper eller ledamöter.

4.   Ett gemensamt förslag till resolution kan ersätta de resolutionsförslag som förslagsställarna ingett tidigare, men inte dem som ingetts av andra utskott, politiska grupper eller ledamöter.

4a.
     
  Om ett gemensamt resolutionsförslag läggs fram av politiska grupper som företräder en tydlig majoritet kan talmannen låta det förslaget gå till omröstning först.

5.   När en resolution har antagits får inga andra resolutionsförslag gå till omröstning, om inte talmannen i undantagsfall beslutar annorlunda.

5.   När en resolution har antagits får inga andra resolutionsförslag gå till omröstning, om inte talmannen i undantagsfall beslutar annorlunda.

5a.
     
  Författaren eller författarna till ett resolutionsförslag som lagts fram enligt punkt 2 eller artikel 135.2 ska ha rätt att dra tillbaka det före slutomröstningen.

5b.
     
  Ett resolutionsförslag som dragits tillbaka får omgående övertas och läggas fram på nytt av en grupp, ett utskott eller det antal ledamöter som har rätt att inge förslaget. Punkt 5a och denna punkt ska tillämpas också på resolutioner som lagts fram enligt artiklarna 105 och 106.

Ändring 148

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 124

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 124 | Artikel 124 |
| Förklaringar av kommissionens beslut | Förklaringar av kommissionens beslut |
| Talmannen
  kan efter samråd med talmanskonferensen
  uppmana kommissionens ordförande, den kommissionsledamot som ansvarar för förbindelserna med parlamentet, eller enligt överenskommelse någon annan kommissionsledamot, att uttala sig inför parlamentet efter vart och ett av kommissionens sammanträden för att förklara de viktigaste besluten. Uttalandet ska följas av en minst 30 minuter lång debatt, under vilken ledamöterna får ställa korta och koncisa frågor. | Talmannen
  ska
  uppmana kommissionens ordförande, den kommissionsledamot som ansvarar för förbindelserna med parlamentet, eller enligt överenskommelse någon annan kommissionsledamot, att uttala sig inför parlamentet efter vart och ett av kommissionens sammanträden för att förklara de viktigaste besluten
  , såvida inte talmanskonferensen av tidsplaneringsskäl eller på grund av ämnets relativa politiska betydelse beslutar att det inte är nödvändigt
  . Uttalandet ska följas av en minst 30 minuter lång debatt, under vilken ledamöterna får ställa korta och koncisa frågor. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 124

Artikel 124

Förklaringar av kommissionens beslut

Förklaringar av kommissionens beslut

Talmannen
  kan efter samråd med talmanskonferensen
  uppmana kommissionens ordförande, den kommissionsledamot som ansvarar för förbindelserna med parlamentet, eller enligt överenskommelse någon annan kommissionsledamot, att uttala sig inför parlamentet efter vart och ett av kommissionens sammanträden för att förklara de viktigaste besluten. Uttalandet ska följas av en minst 30 minuter lång debatt, under vilken ledamöterna får ställa korta och koncisa frågor.

Talmannen
  ska
  uppmana kommissionens ordförande, den kommissionsledamot som ansvarar för förbindelserna med parlamentet, eller enligt överenskommelse någon annan kommissionsledamot, att uttala sig inför parlamentet efter vart och ett av kommissionens sammanträden för att förklara de viktigaste besluten
  , såvida inte talmanskonferensen av tidsplaneringsskäl eller på grund av ämnets relativa politiska betydelse beslutar att det inte är nödvändigt
  . Uttalandet ska följas av en minst 30 minuter lång debatt, under vilken ledamöterna får ställa korta och koncisa frågor.

Ändring 149

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 125

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 125 | Artikel 125 |
| Uttalanden av revisionsrätten | Uttalanden av revisionsrätten |
| 1.   Revisionsrättens ordförande kan, som ett led i ansvarsfrihetsförfarandet eller parlamentets verksamhet inom budgetkontrollområdet, uppmanas att presentera kommentarerna i revisionsrättens årsrapport, särskilda rapporter eller yttranden, eller att förklara revisionsrättens arbetsprogram. | 1.   Revisionsrättens ordförande kan, som ett led i ansvarsfrihetsförfarandet eller parlamentets verksamhet inom budgetkontrollområdet, uppmanas att
  göra ett uttalande för att
  presentera kommentarerna i revisionsrättens årsrapport, särskilda rapporter eller yttranden, eller att förklara revisionsrättens arbetsprogram. |
| 2.   Parlamentet kan besluta att i närvaro av kommissionen och rådet hålla en särskild debatt om varje fråga som tas upp i ett sådant uttalande, särskilt när oegentligheter i budgetförvaltningen har framhållits. | 2.   Parlamentet kan besluta att i närvaro av kommissionen och rådet hålla en särskild debatt om varje fråga som tas upp i ett sådant uttalande, särskilt när oegentligheter i budgetförvaltningen har framhållits. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 125

Artikel 125

Uttalanden av revisionsrätten

Uttalanden av revisionsrätten

1.   Revisionsrättens ordförande kan, som ett led i ansvarsfrihetsförfarandet eller parlamentets verksamhet inom budgetkontrollområdet, uppmanas att presentera kommentarerna i revisionsrättens årsrapport, särskilda rapporter eller yttranden, eller att förklara revisionsrättens arbetsprogram.

1.   Revisionsrättens ordförande kan, som ett led i ansvarsfrihetsförfarandet eller parlamentets verksamhet inom budgetkontrollområdet, uppmanas att
  göra ett uttalande för att
  presentera kommentarerna i revisionsrättens årsrapport, särskilda rapporter eller yttranden, eller att förklara revisionsrättens arbetsprogram.

2.   Parlamentet kan besluta att i närvaro av kommissionen och rådet hålla en särskild debatt om varje fråga som tas upp i ett sådant uttalande, särskilt när oegentligheter i budgetförvaltningen har framhållits.

2.   Parlamentet kan besluta att i närvaro av kommissionen och rådet hålla en särskild debatt om varje fråga som tas upp i ett sådant uttalande, särskilt när oegentligheter i budgetförvaltningen har framhållits.

Ändring 150

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 126

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 126 | Artikel 126 |
| Uttalanden av Europeiska centralbanken | Uttalanden av Europeiska centralbanken |
| 1.   Europeiska centralbankens ordförande ska förelägga parlamentet bankens årsrapport om verksamheten inom Europeiska centralbankssystemet och om den monetära politiken under det föregående och det innevarande året. | 1.   Europeiska centralbankens ordförande ska
  uppmanas att
  förelägga parlamentet bankens årsrapport om verksamheten inom Europeiska centralbankssystemet och om den monetära politiken under det föregående och det innevarande året. |
| 2.   Därefter ska parlamentet hålla en allmän debatt. | 2.   Därefter ska parlamentet hålla en allmän debatt. |
| 3.   Europeiska centralbankens ordförande ska uppmanas att närvara vid sammanträden i ansvarigt utskott åtminstone fyra gånger om året för att göra ett uttalande och besvara frågor. | 3.   Europeiska centralbankens ordförande ska uppmanas att närvara vid sammanträden i ansvarigt utskott åtminstone fyra gånger om året för att göra ett uttalande och besvara frågor. |
| 4.   Europeiska centralbankens ordförande, vice ordförande och övriga direktionsledamöter ska inbjudas att närvara vid ytterligare sammanträden, om de själva eller parlamentet begär detta. | 4.   Europeiska centralbankens ordförande, vice ordförande och övriga direktionsledamöter ska inbjudas att närvara vid ytterligare sammanträden, om de själva eller parlamentet begär detta. |
| 5.   Ett fullständigt förhandlingsreferat från de sammanträden som hålls i enlighet med punkterna 3 och 4 ska upprättas
  på de officiella språken
  . | 5.   Ett fullständigt förhandlingsreferat från de sammanträden som hålls i enlighet med punkterna 3 och 4 ska upprättas. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 126

Artikel 126

Uttalanden av Europeiska centralbanken

Uttalanden av Europeiska centralbanken

1.   Europeiska centralbankens ordförande ska förelägga parlamentet bankens årsrapport om verksamheten inom Europeiska centralbankssystemet och om den monetära politiken under det föregående och det innevarande året.

1.   Europeiska centralbankens ordförande ska
  uppmanas att
  förelägga parlamentet bankens årsrapport om verksamheten inom Europeiska centralbankssystemet och om den monetära politiken under det föregående och det innevarande året.

2.   Därefter ska parlamentet hålla en allmän debatt.

2.   Därefter ska parlamentet hålla en allmän debatt.

3.   Europeiska centralbankens ordförande ska uppmanas att närvara vid sammanträden i ansvarigt utskott åtminstone fyra gånger om året för att göra ett uttalande och besvara frågor.

3.   Europeiska centralbankens ordförande ska uppmanas att närvara vid sammanträden i ansvarigt utskott åtminstone fyra gånger om året för att göra ett uttalande och besvara frågor.

4.   Europeiska centralbankens ordförande, vice ordförande och övriga direktionsledamöter ska inbjudas att närvara vid ytterligare sammanträden, om de själva eller parlamentet begär detta.

4.   Europeiska centralbankens ordförande, vice ordförande och övriga direktionsledamöter ska inbjudas att närvara vid ytterligare sammanträden, om de själva eller parlamentet begär detta.

5.   Ett fullständigt förhandlingsreferat från de sammanträden som hålls i enlighet med punkterna 3 och 4 ska upprättas
  på de officiella språken
  .

5.   Ett fullständigt förhandlingsreferat från de sammanträden som hålls i enlighet med punkterna 3 och 4 ska upprättas.

Ändring 151

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 127

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 127 | utgår |
| Rekommendation om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken | |
| 1.   
  Kommissionens rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik ska hänvisas till ansvarigt utskott, som ska förelägga kammaren ett betänkande. | |
| 2.   
  Rådet ska uppmanas att informera parlamentet om innehållet i sin rekommendation och om den ståndpunkt som intagits av Europeiska rådet. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 127

utgår

Rekommendation om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken

1.   
  Kommissionens rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik ska hänvisas till ansvarigt utskott, som ska förelägga kammaren ett betänkande.

2.   
  Rådet ska uppmanas att informera parlamentet om innehållet i sin rekommendation och om den ståndpunkt som intagits av Europeiska rådet.

Ändring 152

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 128

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 128 | Artikel 128 |
| Frågor för muntligt besvarande med debatt | Frågor för muntligt besvarande med debatt |
| 1.   Ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter får ställa frågor till rådet
  och
  kommissionen och begära att de ska föras upp på parlamentets föredragningslista. | 1.   Ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter får ställa frågor till rådet, kommissionen
  eller vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik
  och begära att de ska föras upp på parlamentets föredragningslista. |
| Sådana frågor ska skriftligen inges till talmannen som utan dröjsmål ska hänskjuta dem till talmanskonferensen. | Sådana frågor ska skriftligen inges till talmannen som utan dröjsmål ska hänskjuta dem till talmanskonferensen. |
| Talmanskonferensen ska avgöra om
  och i vilken ordning
  frågor ska föras upp på
  föredragningslistan
  . Frågor som inte förts upp på parlamentets föredragningslista inom tre månader efter det att de ingetts ska utgå. | Talmanskonferensen ska avgöra om frågor ska föras upp på
  förslaget till föredragningslista i enlighet med förfarandet i artikel 149
  . Frågor som inte förts upp på parlamentets
  förslag till
  föredragningslista inom tre månader efter det att de ingetts ska utgå. |
| 2.   Frågor till kommissionen ska vidarebefordras till
  den institutionen
  minst en vecka, och frågor till rådet minst tre veckor, före det sammanträde då frågorna enligt föredragningslistan ska behandlas. | 2.   Frågor till kommissionen
  och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik
  ska vidarebefordras till
  mottagaren
  minst en vecka, och frågor till rådet minst tre veckor, före det sammanträde då frågorna enligt föredragningslistan ska behandlas. |
| 3.   
  Tidsfristen
  i punkt 2
  i denna artikel
  gäller inte frågor angående
  de områden som avses i artikel 42 i fördraget om Europeiska unionen
  och
  rådet ska besvara
  sådana frågor tillräckligt snabbt för att hålla parlamentet vederbörligen informerat. | 3.   
  Tidsfristerna
  i punkt 2 gäller inte frågor angående
  den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken,
  och sådana frågor
  måste besvaras
  tillräckligt snabbt för att hålla parlamentet vederbörligen informerat. |
| 4.   En av frågeställarna
  har högst fem minuter till förfogande för att
  utveckla frågan.
  En ledamot av den berörda institutionen
  ska besvara frågan. | 4.   En av frågeställarna
  får
  utveckla frågan.
  Mottagaren
  ska besvara frågan. |
| Frågeställaren har rätt att utnyttja hela den angivna talartiden. | |
| 5.   Artikel 123.2–123.5 ska gälla i tillämpliga delar. | 5.   Artikel 123.2–123.5
  b om framläggande av och omröstning om resolutionsförslag
  ska gälla i tillämpliga delar. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 128

Artikel 128

Frågor för muntligt besvarande med debatt

Frågor för muntligt besvarande med debatt

1.   Ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter får ställa frågor till rådet
  och
  kommissionen och begära att de ska föras upp på parlamentets föredragningslista.

1.   Ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter får ställa frågor till rådet, kommissionen
  eller vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik
  och begära att de ska föras upp på parlamentets föredragningslista.

Sådana frågor ska skriftligen inges till talmannen som utan dröjsmål ska hänskjuta dem till talmanskonferensen.

Sådana frågor ska skriftligen inges till talmannen som utan dröjsmål ska hänskjuta dem till talmanskonferensen.

Talmanskonferensen ska avgöra om
  och i vilken ordning
  frågor ska föras upp på
  föredragningslistan
  . Frågor som inte förts upp på parlamentets föredragningslista inom tre månader efter det att de ingetts ska utgå.

Talmanskonferensen ska avgöra om frågor ska föras upp på
  förslaget till föredragningslista i enlighet med förfarandet i artikel 149
  . Frågor som inte förts upp på parlamentets
  förslag till
  föredragningslista inom tre månader efter det att de ingetts ska utgå.

2.   Frågor till kommissionen ska vidarebefordras till
  den institutionen
  minst en vecka, och frågor till rådet minst tre veckor, före det sammanträde då frågorna enligt föredragningslistan ska behandlas.

2.   Frågor till kommissionen
  och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik
  ska vidarebefordras till
  mottagaren
  minst en vecka, och frågor till rådet minst tre veckor, före det sammanträde då frågorna enligt föredragningslistan ska behandlas.

3.   
  Tidsfristen
  i punkt 2
  i denna artikel
  gäller inte frågor angående
  de områden som avses i artikel 42 i fördraget om Europeiska unionen
  och
  rådet ska besvara
  sådana frågor tillräckligt snabbt för att hålla parlamentet vederbörligen informerat.

3.   
  Tidsfristerna
  i punkt 2 gäller inte frågor angående
  den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken,
  och sådana frågor
  måste besvaras
  tillräckligt snabbt för att hålla parlamentet vederbörligen informerat.

4.   En av frågeställarna
  har högst fem minuter till förfogande för att
  utveckla frågan.
  En ledamot av den berörda institutionen
  ska besvara frågan.

4.   En av frågeställarna
  får
  utveckla frågan.
  Mottagaren
  ska besvara frågan.

Frågeställaren har rätt att utnyttja hela den angivna talartiden.

5.   Artikel 123.2–123.5 ska gälla i tillämpliga delar.

5.   Artikel 123.2–123.5
  b om framläggande av och omröstning om resolutionsförslag
  ska gälla i tillämpliga delar.

Ändring 153

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 129

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 129 | Artikel 129 |
| Frågestund | Frågestund |
| 1.   Frågestund för frågor till kommissionen
  ska
  hållas i nittio minuter under varje sammanträdesperiod och ha ett eller flera särskilda övergripande teman som bestäms av talmanskonferensen en månad före sammanträdesperioden. | 1.   Frågestund för frågor till kommissionen
  kan
  hållas i 
  upp till
  nittio minuter under varje sammanträdesperiod och ha ett eller flera särskilda övergripande teman som bestäms av talmanskonferensen en månad före sammanträdesperioden. |
| 2.   De kommissionsledamöter som talmanskonferensen inbjuder att medverka ska ha ett ansvarsområde som är relaterat till det eller de särskilda övergripande teman som frågorna till dem ska röra. Normalt ska högst två kommissionsledamöter medverka per sammanträdesperiod, men det ska finnas möjlighet att låta även en tredje kommissionsledamot medverka beroende på det eller de särskilda övergripande teman som valts för frågestunden. | 2.   De kommissionsledamöter som talmanskonferensen inbjuder att medverka ska ha ett ansvarsområde som är relaterat till det eller de särskilda övergripande teman som frågorna till dem ska röra. Normalt ska högst två kommissionsledamöter medverka per sammanträdesperiod, men det ska finnas möjlighet att låta även en tredje kommissionsledamot medverka beroende på det eller de särskilda övergripande teman som valts för frågestunden. |
| 3.   
  Frågestunden ska hållas i enlighet med ett lottningssystem, vars detaljer fastställs i en bilaga till arbetsordningen

   (17)

  . | |
| 4.   I överensstämmelse med riktlinjer som utfärdats av talmanskonferensen kan särskilda frågestunder hållas med rådet, kommissionens ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och ordföranden för Eurogruppen. | 4.   I överensstämmelse med riktlinjer som utfärdats av talmanskonferensen kan särskilda frågestunder hållas med rådet, kommissionens ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och ordföranden för Eurogruppen. |
| | 4a.
     
  Tiden för frågestunden ska inte fördelas i förväg. Talmannen ska så långt möjligt se till att ledamöter från olika politiska åsiktsriktningar och från olika medlemsstater ges möjlighet att ställa frågor i turordning. |
| | 4b.
     
  Ledamoten får en minut på sig för att ställa frågan och kommissionsledamoten två minuter för att besvara den. Samma ledamot får ställa en följdfråga som inte får ta mer än trettio sekunder och som måste ha direkt samband med huvudfrågan. Kommissionsledamoten ska sedan få två minuter för att lämna ett kompletterande svar. |
| | Frågor och följdfrågor måste vara direkt relaterade till det särskilda övergripande tema som bestämts enligt punkt 1. Talmannen får avgöra deras tillåtlighet. |
| |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 129

Artikel 129

Frågestund

Frågestund

1.   Frågestund för frågor till kommissionen
  ska
  hållas i nittio minuter under varje sammanträdesperiod och ha ett eller flera särskilda övergripande teman som bestäms av talmanskonferensen en månad före sammanträdesperioden.

1.   Frågestund för frågor till kommissionen
  kan
  hållas i 
  upp till
  nittio minuter under varje sammanträdesperiod och ha ett eller flera särskilda övergripande teman som bestäms av talmanskonferensen en månad före sammanträdesperioden.

2.   De kommissionsledamöter som talmanskonferensen inbjuder att medverka ska ha ett ansvarsområde som är relaterat till det eller de särskilda övergripande teman som frågorna till dem ska röra. Normalt ska högst två kommissionsledamöter medverka per sammanträdesperiod, men det ska finnas möjlighet att låta även en tredje kommissionsledamot medverka beroende på det eller de särskilda övergripande teman som valts för frågestunden.

2.   De kommissionsledamöter som talmanskonferensen inbjuder att medverka ska ha ett ansvarsområde som är relaterat till det eller de särskilda övergripande teman som frågorna till dem ska röra. Normalt ska högst två kommissionsledamöter medverka per sammanträdesperiod, men det ska finnas möjlighet att låta även en tredje kommissionsledamot medverka beroende på det eller de särskilda övergripande teman som valts för frågestunden.

3.   
  Frågestunden ska hållas i enlighet med ett lottningssystem, vars detaljer fastställs i en bilaga till arbetsordningen

   (17)

  .

4.   I överensstämmelse med riktlinjer som utfärdats av talmanskonferensen kan särskilda frågestunder hållas med rådet, kommissionens ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och ordföranden för Eurogruppen.

4.   I överensstämmelse med riktlinjer som utfärdats av talmanskonferensen kan särskilda frågestunder hållas med rådet, kommissionens ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och ordföranden för Eurogruppen.

4a.
     
  Tiden för frågestunden ska inte fördelas i förväg. Talmannen ska så långt möjligt se till att ledamöter från olika politiska åsiktsriktningar och från olika medlemsstater ges möjlighet att ställa frågor i turordning.

4b.
     
  Ledamoten får en minut på sig för att ställa frågan och kommissionsledamoten två minuter för att besvara den. Samma ledamot får ställa en följdfråga som inte får ta mer än trettio sekunder och som måste ha direkt samband med huvudfrågan. Kommissionsledamoten ska sedan få två minuter för att lämna ett kompletterande svar.

Frågor och följdfrågor måste vara direkt relaterade till det särskilda övergripande tema som bestämts enligt punkt 1. Talmannen får avgöra deras tillåtlighet.

Ändring 154

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 130

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 130 | Artikel 130 |
| Frågor för skriftligt besvarande | Frågor för skriftligt besvarande |
| 1.   Alla ledamöter får ställa frågor för skriftligt besvarande till ordföranden för Europeiska rådet, rådet, kommissionen eller kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i enlighet med de kriterier som fastställs i en bilaga till arbetsordningen (18). Frågeställaren får själv avgöra vad frågorna ska handla om. | 1.   Alla ledamöter får ställa frågor för skriftligt besvarande till ordföranden för Europeiska rådet, rådet, kommissionen eller kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i enlighet med de kriterier som fastställs i en bilaga till arbetsordningen (18). Frågeställaren får själv avgöra vad frågorna ska handla om. |
| 2.   Frågorna ska inges till talmannen. I tveksamma fall ska talmannen avgöra om en fråga är tillåtlig eller inte. Talmannens beslut ska inte uteslutande grundas på bestämmelserna i den bilaga som avses i punkt 1 utan på bestämmelserna i denna arbetsordning i allmänhet. Talmannens beslut ska meddelas frågeställaren. | 2.   Frågorna ska inges till talmannen. I tveksamma fall ska talmannen avgöra om en fråga är tillåtlig eller inte. Talmannens beslut ska inte uteslutande grundas på bestämmelserna i den bilaga som avses i punkt 1 utan på bestämmelserna i denna arbetsordning i allmänhet. Talmannens
  motiverade
  beslut ska meddelas frågeställaren. |
| 3.   Frågorna ska inges i elektroniskt format. Varje ledamot får inge högst
  fem
  frågor
  per månad
  . | 3.   Frågorna ska inges i elektroniskt format. Varje ledamot får inge högst
  tjugo
  frågor
  under en löpande tremånadersperiod
  . |
| I undantagsfall får ytterligare frågor ges in genom att ledamoten i den berörda avdelningen inom parlamentets generalsekretariat personligen lämnar in och undertecknar en handling i pappersformat. | |
| Ett år efter den åttonde valperiodens början ska talmanskonferensen göra en utvärdering av systemet avseende sådana ytterligare frågor. | |
| Uttrycket ”i undantagsfall” ska tolkas så, att den ytterligare frågan avser ett brådskande ärende och att inlämningen av frågan inte kan vänta till påföljande månad. Vidare måste det antal frågor som inges i enlighet med punkt 3 andra stycket vara lägre än fem frågor per månad. | |
| | 3a.
     
  En fråga kan stödjas av andra ledamöter än frågeställaren. Sådana frågor ska bara räknas in i frågeställarens och inte den stödjande ledamotens högsta antal frågor enligt punkt 3. |
| 4.   Om en fråga inte kan besvaras inom
  utsatt tid
  ,
  ska
  den på frågeställarens begäran föras upp på föredragningslistan till nästa sammanträde i det ansvariga utskottet.
  Artikel 129 ska gälla i tillämpliga delar. | 4.   Om en fråga inte kan besvaras
  av mottagaren
  inom
  tre veckor (prioriterad fråga) eller sex veckor (icke-prioriterad fråga) efter översändandet till mottagaren
  ,
  kan
  den på frågeställarens begäran föras upp på föredragningslistan till nästa sammanträde i det ansvariga utskottet. |
| Eftersom ordföranden för ett parlamentsutskott har behörighet att kalla utskottet till sammanträde i enlighet med artikel 206.1, är det även ordföranden som ska se till att arbetet organiseras väl och besluta hur förslaget till föredragningslista till detta sammanträde ska se ut. Denna rätt påverkar inte skyldigheten enligt artikel 130.4, som innebär att en skriftlig fråga ska inbegripas i förslaget till föredragningslista till utskottets nästa sammanträde om frågeställaren begär detta. Ordföranden har emellertid möjlighet att efter eget gottfinnande, och med beaktande av de politiska prioriteringarna, föreslå i vilken ordning ärendena ska behandlas och enligt vilket förfarande (exempelvis förfarande utan debatt, eventuellt med ett beslut om uppföljning eller en rekommendation om att punkten ska skjutas upp till ett senare sammanträde). | |
| 5.   
  Frågor som kräver ett omedelbart svar, men inte någon ingående undersökning (prioriterade frågor), ska besvaras inom tre veckor efter det att de översänts till mottagarna.
  Varje ledamot har rätt att ställa en prioriterad fråga per månad. | 5.   Varje ledamot har rätt att ställa en prioriterad fråga per månad. |
| Andra frågor (icke-prioriterade frågor) ska besvaras senast sex veckor efter det att de ingetts till mottagarna. | |
| 6.   Frågor och svar ska offentliggöras på parlamentets webbplats. | 6.   Frågor och svar
  , inbegripet eventuella tillhörande bilagor,
  ska offentliggöras på parlamentets webbplats. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 130

Artikel 130

Frågor för skriftligt besvarande

Frågor för skriftligt besvarande

1.   Alla ledamöter får ställa frågor för skriftligt besvarande till ordföranden för Europeiska rådet, rådet, kommissionen eller kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i enlighet med de kriterier som fastställs i en bilaga till arbetsordningen (18). Frågeställaren får själv avgöra vad frågorna ska handla om.

1.   Alla ledamöter får ställa frågor för skriftligt besvarande till ordföranden för Europeiska rådet, rådet, kommissionen eller kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i enlighet med de kriterier som fastställs i en bilaga till arbetsordningen (18). Frågeställaren får själv avgöra vad frågorna ska handla om.

2.   Frågorna ska inges till talmannen. I tveksamma fall ska talmannen avgöra om en fråga är tillåtlig eller inte. Talmannens beslut ska inte uteslutande grundas på bestämmelserna i den bilaga som avses i punkt 1 utan på bestämmelserna i denna arbetsordning i allmänhet. Talmannens beslut ska meddelas frågeställaren.

2.   Frågorna ska inges till talmannen. I tveksamma fall ska talmannen avgöra om en fråga är tillåtlig eller inte. Talmannens beslut ska inte uteslutande grundas på bestämmelserna i den bilaga som avses i punkt 1 utan på bestämmelserna i denna arbetsordning i allmänhet. Talmannens
  motiverade
  beslut ska meddelas frågeställaren.

3.   Frågorna ska inges i elektroniskt format. Varje ledamot får inge högst
  fem
  frågor
  per månad
  .

3.   Frågorna ska inges i elektroniskt format. Varje ledamot får inge högst
  tjugo
  frågor
  under en löpande tremånadersperiod
  .

I undantagsfall får ytterligare frågor ges in genom att ledamoten i den berörda avdelningen inom parlamentets generalsekretariat personligen lämnar in och undertecknar en handling i pappersformat.

Ett år efter den åttonde valperiodens början ska talmanskonferensen göra en utvärdering av systemet avseende sådana ytterligare frågor.

Uttrycket ”i undantagsfall” ska tolkas så, att den ytterligare frågan avser ett brådskande ärende och att inlämningen av frågan inte kan vänta till påföljande månad. Vidare måste det antal frågor som inges i enlighet med punkt 3 andra stycket vara lägre än fem frågor per månad.

3a.
     
  En fråga kan stödjas av andra ledamöter än frågeställaren. Sådana frågor ska bara räknas in i frågeställarens och inte den stödjande ledamotens högsta antal frågor enligt punkt 3.

4.   Om en fråga inte kan besvaras inom
  utsatt tid
  ,
  ska
  den på frågeställarens begäran föras upp på föredragningslistan till nästa sammanträde i det ansvariga utskottet.
  Artikel 129 ska gälla i tillämpliga delar.

4.   Om en fråga inte kan besvaras
  av mottagaren
  inom
  tre veckor (prioriterad fråga) eller sex veckor (icke-prioriterad fråga) efter översändandet till mottagaren
  ,
  kan
  den på frågeställarens begäran föras upp på föredragningslistan till nästa sammanträde i det ansvariga utskottet.

Eftersom ordföranden för ett parlamentsutskott har behörighet att kalla utskottet till sammanträde i enlighet med artikel 206.1, är det även ordföranden som ska se till att arbetet organiseras väl och besluta hur förslaget till föredragningslista till detta sammanträde ska se ut. Denna rätt påverkar inte skyldigheten enligt artikel 130.4, som innebär att en skriftlig fråga ska inbegripas i förslaget till föredragningslista till utskottets nästa sammanträde om frågeställaren begär detta. Ordföranden har emellertid möjlighet att efter eget gottfinnande, och med beaktande av de politiska prioriteringarna, föreslå i vilken ordning ärendena ska behandlas och enligt vilket förfarande (exempelvis förfarande utan debatt, eventuellt med ett beslut om uppföljning eller en rekommendation om att punkten ska skjutas upp till ett senare sammanträde).

5.   
  Frågor som kräver ett omedelbart svar, men inte någon ingående undersökning (prioriterade frågor), ska besvaras inom tre veckor efter det att de översänts till mottagarna.
  Varje ledamot har rätt att ställa en prioriterad fråga per månad.

5.   Varje ledamot har rätt att ställa en prioriterad fråga per månad.

Andra frågor (icke-prioriterade frågor) ska besvaras senast sex veckor efter det att de ingetts till mottagarna.

6.   Frågor och svar ska offentliggöras på parlamentets webbplats.

6.   Frågor och svar
  , inbegripet eventuella tillhörande bilagor,
  ska offentliggöras på parlamentets webbplats.

Ändring 295

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 130a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 130a |
| | Mindre interpellationer för skriftliga svar |
| | 1.   
  Beträffande mindre interpellationer, som består av frågor för skriftliga svar, kan rådet, kommissionen eller vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik uppmanas av ett utskott, en politisk grupp eller minst fem procent av parlamentets ledamöter att lämna information om särskilda frågor. |
| | Sådana frågor ska överlämnas till talmannen, som – under förutsättning att frågorna följer arbetsordningen i allmänhet och uppfyller de kriterier som fastställs i en bilaga till denna arbetsordning

   (1a)

  – ska be mottagaren att svara inom två veckor. Talmannen får förlänga denna tidsfrist i samråd med frågeställarna. |
| | 2.   
  Frågor och svar ska offentliggöras på parlamentets webbplats. |
| |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 130a

Mindre interpellationer för skriftliga svar

1.   
  Beträffande mindre interpellationer, som består av frågor för skriftliga svar, kan rådet, kommissionen eller vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik uppmanas av ett utskott, en politisk grupp eller minst fem procent av parlamentets ledamöter att lämna information om särskilda frågor.

Sådana frågor ska överlämnas till talmannen, som – under förutsättning att frågorna följer arbetsordningen i allmänhet och uppfyller de kriterier som fastställs i en bilaga till denna arbetsordning

   (1a)

  – ska be mottagaren att svara inom två veckor. Talmannen får förlänga denna tidsfrist i samråd med frågeställarna.

2.   
  Frågor och svar ska offentliggöras på parlamentets webbplats.

Ändring 296

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 130b (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 130b |
| | Större interpellationer för skriftliga frågor med debatt |
| | 1.   
  Vid större interpellationer, bestående av frågor för skriftliga svar med debatt, kan frågorna ställas till rådet, kommissionen eller vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av ett utskott, en politisk grupp eller minst fem procent av parlamentets ledamöter. Frågorna kan inkludera en kortfattad motivering. |
| | Sådana frågor ska överlämnas i skriftlig form till talmannen, som – under förutsättning att frågorna följer arbetsordningen i allmänhet och uppfyller de kriterier som fastställs i en bilaga till denna arbetsordning

   (1a)

  – omedelbart ska meddela frågans mottagare och be denne ange huruvida frågan kommer att besvaras, och när detta i så fall kommer att ske. |
| | 2.   
  Vid mottagande av det skriftliga svaret ska den större interpellationen föras upp på parlamentets förslag till föredragningslista i enlighet med förfarandet i artikel 149. En debatt måste hållas om ett utskott, en politisk grupp eller minst fem procent av parlamentsledamöterna så begär. |
| | 3.   
  Om mottagaren av frågan nekar att besvara frågan eller underlåter att göra det inom de kommande tre veckorna ska frågan föras upp på förslaget till föredragningslista. En debatt måste hållas om ett utskott, en politisk grupp eller minst fem procent av parlamentets ledamöter så begär. Före debatten kan en av frågeställarna ges tillåtelse att ange ytterligare motiveringar för frågan. |
| | 4.   
  En av frågeställarna får utveckla frågan. En ledamot av den berörda institutionen ska besvara frågan. |
| | Artikel 123.2-123.5, som avser ingivande av och omröstning om resolutionsförslag, ska gälla i tillämpliga delar. |
| | 5.   
  Frågor och svar ska offentliggöras på parlamentets webbplats. |
| |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 130b

Större interpellationer för skriftliga frågor med debatt

1.   
  Vid större interpellationer, bestående av frågor för skriftliga svar med debatt, kan frågorna ställas till rådet, kommissionen eller vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av ett utskott, en politisk grupp eller minst fem procent av parlamentets ledamöter. Frågorna kan inkludera en kortfattad motivering.

Sådana frågor ska överlämnas i skriftlig form till talmannen, som – under förutsättning att frågorna följer arbetsordningen i allmänhet och uppfyller de kriterier som fastställs i en bilaga till denna arbetsordning

   (1a)

  – omedelbart ska meddela frågans mottagare och be denne ange huruvida frågan kommer att besvaras, och när detta i så fall kommer att ske.

2.   
  Vid mottagande av det skriftliga svaret ska den större interpellationen föras upp på parlamentets förslag till föredragningslista i enlighet med förfarandet i artikel 149. En debatt måste hållas om ett utskott, en politisk grupp eller minst fem procent av parlamentsledamöterna så begär.

3.   
  Om mottagaren av frågan nekar att besvara frågan eller underlåter att göra det inom de kommande tre veckorna ska frågan föras upp på förslaget till föredragningslista. En debatt måste hållas om ett utskott, en politisk grupp eller minst fem procent av parlamentets ledamöter så begär. Före debatten kan en av frågeställarna ges tillåtelse att ange ytterligare motiveringar för frågan.

4.   
  En av frågeställarna får utveckla frågan. En ledamot av den berörda institutionen ska besvara frågan.

Artikel 123.2-123.5, som avser ingivande av och omröstning om resolutionsförslag, ska gälla i tillämpliga delar.

5.   
  Frågor och svar ska offentliggöras på parlamentets webbplats.

Ändring 155

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 131

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 131 | Artikel 131 |
| Frågor till Europeiska centralbanken för skriftligt besvarande | Frågor till Europeiska centralbanken för skriftligt besvarande |
| 1.   Varje ledamot får per månad ställa maximalt sex frågor för skriftligt besvarande till Europeiska centralbanken i enlighet med de kriterier som fastställs i en bilaga till arbetsordningen (19). Frågeställaren får själv avgöra vad frågorna ska handla om. | 1.   Varje ledamot får per månad ställa maximalt sex frågor för skriftligt besvarande till Europeiska centralbanken i enlighet med de kriterier som fastställs i en bilaga till arbetsordningen (19). Frågeställaren får själv avgöra vad frågorna ska handla om. |
| 2.   Sådana frågor ska inges skriftligen till det ansvariga utskottets ordförande som ska meddela dem till Europeiska centralbanken. I tveksamma fall ska ordföranden avgöra om en fråga är tillåtlig eller inte. Ordförandens beslut ska meddelas frågeställaren. | 2.   Sådana frågor ska inges skriftligen till det ansvariga utskottets ordförande som ska meddela dem till Europeiska centralbanken. I tveksamma fall ska ordföranden avgöra om en fråga är tillåtlig eller inte. Ordförandens beslut ska meddelas frågeställaren. |
| 3.   Frågor och svar ska offentliggöras på parlamentets webbplats. | 3.   Frågor och svar ska offentliggöras på parlamentets webbplats. |
| 4.   Om en fråga inte har besvarats inom
  den fastställda tidsfristen ska
  den på frågeställarens begäran föras upp på föredragningslistan för det ansvariga utskottets närmast påföljande sammanträde med ordföranden för Europeiska centralbanken. | 4.   Om en fråga inte har besvarats inom
  sex veckor kan
  den på frågeställarens begäran föras upp på föredragningslistan för det ansvariga utskottets närmast påföljande sammanträde med ordföranden för Europeiska centralbanken. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 131

Artikel 131

Frågor till Europeiska centralbanken för skriftligt besvarande

Frågor till Europeiska centralbanken för skriftligt besvarande

1.   Varje ledamot får per månad ställa maximalt sex frågor för skriftligt besvarande till Europeiska centralbanken i enlighet med de kriterier som fastställs i en bilaga till arbetsordningen (19). Frågeställaren får själv avgöra vad frågorna ska handla om.

1.   Varje ledamot får per månad ställa maximalt sex frågor för skriftligt besvarande till Europeiska centralbanken i enlighet med de kriterier som fastställs i en bilaga till arbetsordningen (19). Frågeställaren får själv avgöra vad frågorna ska handla om.

2.   Sådana frågor ska inges skriftligen till det ansvariga utskottets ordförande som ska meddela dem till Europeiska centralbanken. I tveksamma fall ska ordföranden avgöra om en fråga är tillåtlig eller inte. Ordförandens beslut ska meddelas frågeställaren.

2.   Sådana frågor ska inges skriftligen till det ansvariga utskottets ordförande som ska meddela dem till Europeiska centralbanken. I tveksamma fall ska ordföranden avgöra om en fråga är tillåtlig eller inte. Ordförandens beslut ska meddelas frågeställaren.

3.   Frågor och svar ska offentliggöras på parlamentets webbplats.

3.   Frågor och svar ska offentliggöras på parlamentets webbplats.

4.   Om en fråga inte har besvarats inom
  den fastställda tidsfristen ska
  den på frågeställarens begäran föras upp på föredragningslistan för det ansvariga utskottets närmast påföljande sammanträde med ordföranden för Europeiska centralbanken.

4.   Om en fråga inte har besvarats inom
  sex veckor kan
  den på frågeställarens begäran föras upp på föredragningslistan för det ansvariga utskottets närmast påföljande sammanträde med ordföranden för Europeiska centralbanken.

Ändring 156

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 131a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 131a |
| | Frågor för skriftligt besvarande om den gemensamma tillsynsmekanismen och den gemensamma resolutionsmekanismen |
| | 1.   
  Artikel 131.1, 131.2 och 131.3 ska i tillämpliga delar tillämpas på frågor för skriftligt besvarande om den gemensamma tillsynsmekanismen och den gemensamma resolutionsmekanismen. Antalet sådana frågor ska dras av från det högsta antalet på sex frågor enligt artikel 131.1. |
| | 2.   
  Om en fråga inte har besvarats inom fem veckor kan den på frågeställarens begäran föras upp på föredragningslistan för det ansvariga utskottets närmast påföljande sammanträde med ordföranden för mottagarens styrelse. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 131a

Frågor för skriftligt besvarande om den gemensamma tillsynsmekanismen och den gemensamma resolutionsmekanismen

1.   
  Artikel 131.1, 131.2 och 131.3 ska i tillämpliga delar tillämpas på frågor för skriftligt besvarande om den gemensamma tillsynsmekanismen och den gemensamma resolutionsmekanismen. Antalet sådana frågor ska dras av från det högsta antalet på sex frågor enligt artikel 131.1.

2.   
  Om en fråga inte har besvarats inom fem veckor kan den på frågeställarens begäran föras upp på föredragningslistan för det ansvariga utskottets närmast påföljande sammanträde med ordföranden för mottagarens styrelse.

Ändring 157

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning V – Kapitel 4 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| RAPPORTER FRÅN ANDRA INSTITUTIONER | RAPPORTER FRÅN ANDRA INSTITUTIONER
  OCH ORGAN |

Nuvarande lydelse

Ändring

RAPPORTER FRÅN ANDRA INSTITUTIONER

RAPPORTER FRÅN ANDRA INSTITUTIONER
  OCH ORGAN

Ändring 158

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 132

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 132 | Artikel 132 |
| Årsrapporter och andra rapporter från andra institutioner | Årsrapporter och andra rapporter från andra institutioner
  eller organ |
| 1.   Årsrapporter och andra rapporter från andra institutioner som parlamentet enligt fördragen eller enligt andra rättsliga bestämmelser ska höras om, ska behandlas i ett betänkande som ska läggas fram för kammaren. | 1.   Årsrapporter och andra rapporter från andra institutioner
  eller organ
  som parlamentet enligt fördragen eller enligt andra rättsliga bestämmelser ska höras om, ska behandlas i ett betänkande som ska läggas fram för kammaren. |
| 2.   Årsrapporter och andra rapporter från andra institutioner vilka inte omfattas av punkt 1 ska hänvisas till ansvarigt utskott som sedan får föreslå att ett betänkande ska utarbetas i enlighet med artikel 52. | 2.   Årsrapporter och andra rapporter från andra institutioner
  eller organ
  vilka inte omfattas av punkt 1 ska hänvisas till ansvarigt utskott, som
  ska behandla dem och
  sedan får
  inge ett kort resolutionsförslag till parlamentet eller
  föreslå att ett betänkande ska utarbetas i enlighet med artikel 52
  om det anser att parlamentet bör inta en ståndpunkt om en viktig fråga som tas upp i rapporterna
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 132

Artikel 132

Årsrapporter och andra rapporter från andra institutioner

Årsrapporter och andra rapporter från andra institutioner
  eller organ

1.   Årsrapporter och andra rapporter från andra institutioner som parlamentet enligt fördragen eller enligt andra rättsliga bestämmelser ska höras om, ska behandlas i ett betänkande som ska läggas fram för kammaren.

1.   Årsrapporter och andra rapporter från andra institutioner
  eller organ
  som parlamentet enligt fördragen eller enligt andra rättsliga bestämmelser ska höras om, ska behandlas i ett betänkande som ska läggas fram för kammaren.

2.   Årsrapporter och andra rapporter från andra institutioner vilka inte omfattas av punkt 1 ska hänvisas till ansvarigt utskott som sedan får föreslå att ett betänkande ska utarbetas i enlighet med artikel 52.

2.   Årsrapporter och andra rapporter från andra institutioner
  eller organ
  vilka inte omfattas av punkt 1 ska hänvisas till ansvarigt utskott, som
  ska behandla dem och
  sedan får
  inge ett kort resolutionsförslag till parlamentet eller
  föreslå att ett betänkande ska utarbetas i enlighet med artikel 52
  om det anser att parlamentet bör inta en ståndpunkt om en viktig fråga som tas upp i rapporterna
  .

Ändring 159

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 133

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 133 | Artikel 133 |
| Resolutionsförslag | Resolutionsförslag |
| 1.   Varje ledamot får inge ett resolutionsförslag i ett ämne som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde. | 1.   Varje ledamot får inge ett resolutionsförslag i ett ämne som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde. |
| Förslaget får omfatta högst 200 ord. | Förslaget får omfatta högst 200 ord. |
| | 1a.
     
  Ett sådant förslag får inte |
| | — | innehålla något beslut i frågor för vilka det i denna arbetsordning, särskilt artikel 46, anges andra särskilda förfaranden och behörigheter, eller |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 133

Artikel 133

Resolutionsförslag

Resolutionsförslag

1.   Varje ledamot får inge ett resolutionsförslag i ett ämne som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde.

1.   Varje ledamot får inge ett resolutionsförslag i ett ämne som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde.

Förslaget får omfatta högst 200 ord.

Förslaget får omfatta högst 200 ord.

1a.
     
  Ett sådant förslag får inte

—

innehålla något beslut i frågor för vilka det i denna arbetsordning, särskilt artikel 46, anges andra särskilda förfaranden och behörigheter, eller

| — | handla om ämnen som redan är föremål för behandling i parlamentet. |
| --- | --- |

—

handla om ämnen som redan är föremål för behandling i parlamentet.

1b.
     
  Varje ledamot får lägga fram högst ett sådant förslag i månaden.

1c.
     
  Resolutionsförslaget ska inges till talmannen, som ska kontrollera om det uppfyller de tillämpliga kriterierna. Om talmannen förklarar att förslaget är tillåtligt ska han eller hon tillkännage det i kammaren och hänvisa det till det ansvariga utskottet.

2.   Ansvarigt utskott ska avgöra vilket förfarande som ska tillämpas.

2.   Ansvarigt utskott ska avgöra vilket förfarande som ska tillämpas
  , inbegripet en sammanfogning av resolutionsförslaget med andra förslag till resolutioner eller betänkanden, antagandet av ett yttrande, eventuellt i form av en skrivelse, eller utarbetandet av ett betänkande enligt artikel 52
  .
  Utskottet kan också besluta att inte följa upp resolutionsförslaget.

Utskottet kan sammanfoga ett resolutionsförslag med andra resolutionsförslag eller betänkanden.

Utskottet kan besluta att avge ett yttrande, eventuellt i form av en skrivelse.

Utskottet kan besluta att utarbeta ett betänkande i enlighet med artikel 52.

3.   Författarna till ett resolutionsförslag ska underrättas om utskottets och talmanskonferensens beslut.

3.   Författarna till ett resolutionsförslag ska underrättas om
  talmannens,
  utskottets och talmanskonferensens beslut.

4.   Betänkandet ska innehålla resolutionsförslagets text.

4.   Betänkandet ska innehålla resolutionsförslagets text.

5.   Yttranden i form av skrivelser adresserade till andra institutioner inom Europeiska unionen ska översändas av talmannen.

5.   Yttranden i form av skrivelser adresserade till andra institutioner inom Europeiska unionen ska översändas av talmannen.

6.   
  Författaren eller författarna till ett resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med artikel 123.2, 128.5 eller 135.2 har rätt att dra tillbaka förslaget före slutomröstningen.

7.   Ett resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med punkt 1 kan dras tillbaka av författaren, författarna eller den första ledamot som undertecknat förslaget om detta görs innan ansvarigt utskott i enlighet med punkt 2 har beslutat att utarbeta ett betänkande om förslaget.

7.   Ett resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med punkt 1 kan dras tillbaka av författaren, författarna eller den första ledamot som undertecknat förslaget om detta görs innan ansvarigt utskott i enlighet med punkt 2 har beslutat att utarbeta ett betänkande om förslaget.

När ett förslag på detta sätt har övertagits av utskottet, har endast utskottet självt rätt att dra tillbaka det fram till dess att slutomröstningen om förslaget inleds.

När ett förslag på detta sätt har övertagits av utskottet, har endast utskottet självt rätt att dra tillbaka det fram till dess att slutomröstningen om förslaget inleds.

8.   
  Ett resolutionsförslag som dragits tillbaka får omgående övertas och inges på nytt av en grupp, ett utskott eller det antal ledamöter som har rätt att inge förslaget.

Utskotten är skyldiga att se till att alla resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med denna artikel, och som uppfyller de krav som fastställts, följs upp och nämns i de handlingar som utarbetas i samband med uppföljandet.

Ändring 160

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 134

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 134 | utgår |
| Rekommendationer till rådet | |
| 1.   
  En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan förelägga rådet ett förslag till rekommendation om frågor som behandlas i avdelning V i fördraget om Europeiska unionen, eller när parlamentet inte har hörts om ett internationellt avtal som omfattas av artikel 108 eller 109 i arbetsordningen. | |
| 2.   
  Sådana förslag ska hänvisas till ansvarigt utskott för behandling. | |
| I förekommande fall ska det ansvariga utskottet överlämna ärendet till kammaren i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning. | |
| 3.   
  Om det ansvariga utskottet avger ett betänkande ska det förelägga parlamentet ett förslag till rekommendation till rådet, tillsammans med en kortfattad motivering och eventuella yttranden från de utskott som har hörts. | |
| Tillämpning av denna punkt kräver inte förhandsgodkännande av talmanskonferensen. | |
| 4.   
  Bestämmelserna i artikel 113 ska tillämpas. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 134

utgår

Rekommendationer till rådet

1.   
  En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan förelägga rådet ett förslag till rekommendation om frågor som behandlas i avdelning V i fördraget om Europeiska unionen, eller när parlamentet inte har hörts om ett internationellt avtal som omfattas av artikel 108 eller 109 i arbetsordningen.

2.   
  Sådana förslag ska hänvisas till ansvarigt utskott för behandling.

I förekommande fall ska det ansvariga utskottet överlämna ärendet till kammaren i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning.

3.   
  Om det ansvariga utskottet avger ett betänkande ska det förelägga parlamentet ett förslag till rekommendation till rådet, tillsammans med en kortfattad motivering och eventuella yttranden från de utskott som har hörts.

Tillämpning av denna punkt kräver inte förhandsgodkännande av talmanskonferensen.

4.   
  Bestämmelserna i artikel 113 ska tillämpas.

Ändring 161

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 135

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 135 | Artikel 135 |
| Debatter om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer | Debatter om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer |
| 1.   Ett utskott, en interparlamentarisk delegation, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter får skriftligen begära att talmannen håller en debatt om ett brådskande fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer
  (artikel 149.3)
  . | 1.   Ett utskott, en interparlamentarisk delegation, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter får skriftligen begära att talmannen håller en debatt om ett brådskande fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer. |
| 2.   På grundval av en sådan begäran som avses i punkt 1, och i enlighet med bestämmelserna i bilaga IV, ska talmanskonferensen upprätta en förteckning över de ämnen som ska föras upp i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista inför nästa debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer. Högst tre ämnen, inklusive underavdelningar, får föras upp på föredragningslistan. | 2.   På grundval av en sådan begäran som avses i punkt 1, och i enlighet med bestämmelserna i bilaga IV, ska talmanskonferensen upprätta en förteckning över de ämnen som ska föras upp i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista inför nästa debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer. Högst tre ämnen, inklusive underavdelningar, får föras upp på föredragningslistan. |
| Parlamentet kan i enlighet med artikel 152 besluta att ett ämne som ska debatteras ska utgå och ersättas med ett debattämne som inte finns på föredragningslistan. Resolutionsförslag om de ämnen som valts
  ska
  inges senast på kvällen den dag då föredragningslistan godkänns. Talmannen ska fastställa den exakta tidsfristen för ingivande av sådana resolutionsförslag. | Parlamentet kan i enlighet med artikel 152 besluta att ett ämne som ska debatteras ska utgå och ersättas med ett debattämne som inte finns på föredragningslistan. Resolutionsförslag om de ämnen som valts
  kan
  inges
  av ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter
  senast på kvällen den dag då föredragningslistan godkänns. Talmannen ska fastställa den exakta tidsfristen för ingivande av sådana resolutionsförslag. |
| 3.   Inom ramen för maximitiden på 60 minuter för sådana debatter ska den totala talartiden för politiska grupper och grupplösa ledamöter fördelas i enlighet med bestämmelserna i artikel 162.4 och 162.5. | 3.   Inom ramen för maximitiden på 60 minuter för sådana debatter ska den totala talartiden för politiska grupper och grupplösa ledamöter fördelas i enlighet med bestämmelserna i artikel 162.4 och 162.5. |
| När den tid som beräknats för redogörelse för
  och omröstning om
  resolutionsförslag liksom även den talartid som eventuellt tilldelats kommissionen eller rådet räknats bort, ska återstående talartid fördelas mellan de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna. | När den tid som beräknats för redogörelse för resolutionsförslag liksom även den talartid som eventuellt tilldelats kommissionen eller rådet räknats bort, ska återstående talartid fördelas mellan de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna. |
| 4.   Omröstning ska förrättas omedelbart efter debattens slut. Artikel 183 ska inte tillämpas. | 4.   Omröstning ska förrättas omedelbart efter debattens slut. Artikel 183
  om röstförklaringar
  ska inte tillämpas. |
| Omröstningar som förrättas i enlighet med denna artikel får efter talmannens och talmanskonferensens beslut anordnas som en enda omröstning. | Omröstningar som förrättas i enlighet med denna artikel får efter talmannens och talmanskonferensens beslut anordnas som en enda omröstning. |
| 5.   Om två eller flera resolutionsförslag inges om samma ämne, ska förfarandet i artikel 123.4 tillämpas. | 5.   Om två eller flera resolutionsförslag inges om samma ämne, ska förfarandet i artikel 123.4
  och 123.4a
  tillämpas. |
| 6.   Talmannen och ordförandena i de politiska grupperna får besluta att låta ett resolutionsförslag gå till omröstning utan debatt. För ett sådant beslut fordras enhällighet bland ordförandena i samtliga politiska grupper. | 6.   Talmannen och ordförandena i de politiska grupperna får besluta att låta ett resolutionsförslag gå till omröstning utan debatt. För ett sådant beslut fordras enhällighet bland ordförandena i samtliga politiska grupper. |
| Bestämmelserna i artiklarna 187, 188
  och 190
  ska inte tillämpas på resolutionsförslag som tagits upp på föredragningslistan till en debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer. | Bestämmelserna i artiklarna 187
  och
  188 ska inte tillämpas på resolutionsförslag som tagits upp på föredragningslistan till en debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer. |
| Resolutionsförslag till en debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer ska läggas fram först efter det att förteckningen över ämnen har godkänts. Alla resolutionsförslag som inte hinner behandlas inom den tidsram som avsatts för debatten bortfaller. Detsamma gäller resolutionsförslag för vilka det, efter en begäran enligt artikel 168.3, fastslås att beslutförhet saknas.
  Ledamöter
  har rätt att åter lägga fram sådana förslag, antingen för behandling i utskott i enlighet med artikel 133 eller till debatten om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer vid nästföljande sammanträdesperiod. | Resolutionsförslag till en debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer ska läggas fram först efter det att förteckningen över ämnen har godkänts. Alla resolutionsförslag som inte hinner behandlas inom den tidsram som avsatts för debatten bortfaller. Detsamma gäller resolutionsförslag för vilka det, efter en begäran enligt artikel 168.3, fastslås att beslutförhet saknas.
  Författarna
  har rätt att åter lägga fram sådana förslag, antingen för behandling i utskott i enlighet med artikel 133 eller till debatten om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer vid nästföljande sammanträdesperiod. |
| Ett ämne får inte tas upp på föredragningslistan till en debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer, om det redan förekommer på föredragningslistan till den sammanträdesperioden. | Ett ämne får inte tas upp på föredragningslistan till en debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer, om det redan förekommer på föredragningslistan till den sammanträdesperioden. |
| Det finns inte några bestämmelser i arbetsordningen om att det är tillåtet att hålla en gemensam debatt om ett resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med punkt 2 andra stycket och ett utskottsbetänkande som avser samma fråga. | Det finns inte några bestämmelser i arbetsordningen om att det är tillåtet att hålla en gemensam debatt om ett resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med punkt 2 andra stycket och ett utskottsbetänkande som avser samma fråga. |
| * * * | |
| En begäran om fastställande av beslutsförhet i enlighet med artikel 168.3 ska endast gälla för de resolutionsförslag som ska gå till omröstning och inte för efterföljande förslag. | En begäran om fastställande av beslutsförhet i enlighet med artikel 168.3 ska endast gälla för de resolutionsförslag som ska gå till omröstning och inte för efterföljande förslag. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 135

Artikel 135

Debatter om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer

Debatter om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer

1.   Ett utskott, en interparlamentarisk delegation, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter får skriftligen begära att talmannen håller en debatt om ett brådskande fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer
  (artikel 149.3)
  .

1.   Ett utskott, en interparlamentarisk delegation, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter får skriftligen begära att talmannen håller en debatt om ett brådskande fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer.

2.   På grundval av en sådan begäran som avses i punkt 1, och i enlighet med bestämmelserna i bilaga IV, ska talmanskonferensen upprätta en förteckning över de ämnen som ska föras upp i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista inför nästa debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer. Högst tre ämnen, inklusive underavdelningar, får föras upp på föredragningslistan.

2.   På grundval av en sådan begäran som avses i punkt 1, och i enlighet med bestämmelserna i bilaga IV, ska talmanskonferensen upprätta en förteckning över de ämnen som ska föras upp i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista inför nästa debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer. Högst tre ämnen, inklusive underavdelningar, får föras upp på föredragningslistan.

Parlamentet kan i enlighet med artikel 152 besluta att ett ämne som ska debatteras ska utgå och ersättas med ett debattämne som inte finns på föredragningslistan. Resolutionsförslag om de ämnen som valts
  ska
  inges senast på kvällen den dag då föredragningslistan godkänns. Talmannen ska fastställa den exakta tidsfristen för ingivande av sådana resolutionsförslag.

Parlamentet kan i enlighet med artikel 152 besluta att ett ämne som ska debatteras ska utgå och ersättas med ett debattämne som inte finns på föredragningslistan. Resolutionsförslag om de ämnen som valts
  kan
  inges
  av ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter
  senast på kvällen den dag då föredragningslistan godkänns. Talmannen ska fastställa den exakta tidsfristen för ingivande av sådana resolutionsförslag.

3.   Inom ramen för maximitiden på 60 minuter för sådana debatter ska den totala talartiden för politiska grupper och grupplösa ledamöter fördelas i enlighet med bestämmelserna i artikel 162.4 och 162.5.

3.   Inom ramen för maximitiden på 60 minuter för sådana debatter ska den totala talartiden för politiska grupper och grupplösa ledamöter fördelas i enlighet med bestämmelserna i artikel 162.4 och 162.5.

När den tid som beräknats för redogörelse för
  och omröstning om
  resolutionsförslag liksom även den talartid som eventuellt tilldelats kommissionen eller rådet räknats bort, ska återstående talartid fördelas mellan de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna.

När den tid som beräknats för redogörelse för resolutionsförslag liksom även den talartid som eventuellt tilldelats kommissionen eller rådet räknats bort, ska återstående talartid fördelas mellan de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna.

4.   Omröstning ska förrättas omedelbart efter debattens slut. Artikel 183 ska inte tillämpas.

4.   Omröstning ska förrättas omedelbart efter debattens slut. Artikel 183
  om röstförklaringar
  ska inte tillämpas.

Omröstningar som förrättas i enlighet med denna artikel får efter talmannens och talmanskonferensens beslut anordnas som en enda omröstning.

Omröstningar som förrättas i enlighet med denna artikel får efter talmannens och talmanskonferensens beslut anordnas som en enda omröstning.

5.   Om två eller flera resolutionsförslag inges om samma ämne, ska förfarandet i artikel 123.4 tillämpas.

5.   Om två eller flera resolutionsförslag inges om samma ämne, ska förfarandet i artikel 123.4
  och 123.4a
  tillämpas.

6.   Talmannen och ordförandena i de politiska grupperna får besluta att låta ett resolutionsförslag gå till omröstning utan debatt. För ett sådant beslut fordras enhällighet bland ordförandena i samtliga politiska grupper.

6.   Talmannen och ordförandena i de politiska grupperna får besluta att låta ett resolutionsförslag gå till omröstning utan debatt. För ett sådant beslut fordras enhällighet bland ordförandena i samtliga politiska grupper.

Bestämmelserna i artiklarna 187, 188
  och 190
  ska inte tillämpas på resolutionsförslag som tagits upp på föredragningslistan till en debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer.

Bestämmelserna i artiklarna 187
  och
  188 ska inte tillämpas på resolutionsförslag som tagits upp på föredragningslistan till en debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer.

Resolutionsförslag till en debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer ska läggas fram först efter det att förteckningen över ämnen har godkänts. Alla resolutionsförslag som inte hinner behandlas inom den tidsram som avsatts för debatten bortfaller. Detsamma gäller resolutionsförslag för vilka det, efter en begäran enligt artikel 168.3, fastslås att beslutförhet saknas.
  Ledamöter
  har rätt att åter lägga fram sådana förslag, antingen för behandling i utskott i enlighet med artikel 133 eller till debatten om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer vid nästföljande sammanträdesperiod.

Resolutionsförslag till en debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer ska läggas fram först efter det att förteckningen över ämnen har godkänts. Alla resolutionsförslag som inte hinner behandlas inom den tidsram som avsatts för debatten bortfaller. Detsamma gäller resolutionsförslag för vilka det, efter en begäran enligt artikel 168.3, fastslås att beslutförhet saknas.
  Författarna
  har rätt att åter lägga fram sådana förslag, antingen för behandling i utskott i enlighet med artikel 133 eller till debatten om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer vid nästföljande sammanträdesperiod.

Ett ämne får inte tas upp på föredragningslistan till en debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer, om det redan förekommer på föredragningslistan till den sammanträdesperioden.

Ett ämne får inte tas upp på föredragningslistan till en debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer, om det redan förekommer på föredragningslistan till den sammanträdesperioden.

Det finns inte några bestämmelser i arbetsordningen om att det är tillåtet att hålla en gemensam debatt om ett resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med punkt 2 andra stycket och ett utskottsbetänkande som avser samma fråga.

Det finns inte några bestämmelser i arbetsordningen om att det är tillåtet att hålla en gemensam debatt om ett resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med punkt 2 andra stycket och ett utskottsbetänkande som avser samma fråga.

- * *

En begäran om fastställande av beslutsförhet i enlighet med artikel 168.3 ska endast gälla för de resolutionsförslag som ska gå till omröstning och inte för efterföljande förslag.

En begäran om fastställande av beslutsförhet i enlighet med artikel 168.3 ska endast gälla för de resolutionsförslag som ska gå till omröstning och inte för efterföljande förslag.

Ändring 162

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 136

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 136 | utgår |
| Skriftliga förklaringar | |
| 1.   
  En skriftlig förklaring på högst 200 ord om ett ämne som uteslutande hör till Europeiska unionens behörighetsområde kan inges av minst tio ledamöter från minst tre politiska grupper. Innehållet i en sådan förklaring får inte avvika från den sedvanliga formen för en förklaring. I synnerhet får förklaringen inte efterlysa någon lagstiftningsåtgärd eller innehålla något beslut om frågor för vars antagande det i denna arbetsordning anges särskilda förfaranden och behörigheter, och den får inte heller handla om frågor som redan är föremål för behandling i parlamentet. | |
| 2.   
  För att få fortsätta krävs ett godkännande som endast kan ges genom att talmannen i varje enskilt fall avger ett motiverat beslut i enlighet med punkt 1. Skriftliga förklaringar ska offentliggöras på de officiella språken på parlamentets webbplats och spridas till samtliga ledamöter i elektronisk form. De ska tillsammans med namnen på undertecknarna införas i ett elektroniskt register. Detta register ska vara offentligt och ska vara tillgängligt via parlamentets webbplats. Papperskopior av de undertecknade skriftliga förklaringarna kommer även att förvaras av talmannen. | |
| 3.   
  Varje ledamot har rätt att underteckna en skriftlig förklaring som införts i det elektroniska registret. Underskriften kan dras tillbaka när som helst före utgången av en period på tre månader från det att förklaringen införts i registret. Om en underskrift dras tillbaka ska den berörda ledamoten inte få lägga till sin underskrift igen på samma förklaring. | |
| 4.   
  När en majoritet av parlamentets ledamöter har undertecknat en förklaring, efter en period på tre månader från det att förklaringen införts i registret, ska talmannen underrätta parlamentet om detta. Förklaringen, som inte ska vara bindande för parlamentet, ska offentliggöras i protokollet tillsammans med namnen på undertecknarna. | |
| 5.   
  Förfarandet avslutas i och med att förklaringen, tillsammans med namnen på undertecknarna, vid sammanträdesperiodens slut översänds till mottagarna. | |
| 6.   
  Om de institutioner till vilka den antagna förklaringen har riktats inte informerar parlamentet om den planerade uppföljningen senast tre månader efter mottagandet, ska frågan på begäran av en av förklaringens upphovsmän föras upp på föredragningslistan för ett kommande sammanträde i det ansvariga utskottet. | |
| 7.   
  En skriftlig förklaring bortfaller om den har varit införd i registret längre än tre månader och inte undertecknas av minst hälften av parlamentets ledamöter, och det är inte möjligt att förlänga denna period på tre månader. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 136

utgår

Skriftliga förklaringar

1.   
  En skriftlig förklaring på högst 200 ord om ett ämne som uteslutande hör till Europeiska unionens behörighetsområde kan inges av minst tio ledamöter från minst tre politiska grupper. Innehållet i en sådan förklaring får inte avvika från den sedvanliga formen för en förklaring. I synnerhet får förklaringen inte efterlysa någon lagstiftningsåtgärd eller innehålla något beslut om frågor för vars antagande det i denna arbetsordning anges särskilda förfaranden och behörigheter, och den får inte heller handla om frågor som redan är föremål för behandling i parlamentet.

2.   
  För att få fortsätta krävs ett godkännande som endast kan ges genom att talmannen i varje enskilt fall avger ett motiverat beslut i enlighet med punkt 1. Skriftliga förklaringar ska offentliggöras på de officiella språken på parlamentets webbplats och spridas till samtliga ledamöter i elektronisk form. De ska tillsammans med namnen på undertecknarna införas i ett elektroniskt register. Detta register ska vara offentligt och ska vara tillgängligt via parlamentets webbplats. Papperskopior av de undertecknade skriftliga förklaringarna kommer även att förvaras av talmannen.

3.   
  Varje ledamot har rätt att underteckna en skriftlig förklaring som införts i det elektroniska registret. Underskriften kan dras tillbaka när som helst före utgången av en period på tre månader från det att förklaringen införts i registret. Om en underskrift dras tillbaka ska den berörda ledamoten inte få lägga till sin underskrift igen på samma förklaring.

4.   
  När en majoritet av parlamentets ledamöter har undertecknat en förklaring, efter en period på tre månader från det att förklaringen införts i registret, ska talmannen underrätta parlamentet om detta. Förklaringen, som inte ska vara bindande för parlamentet, ska offentliggöras i protokollet tillsammans med namnen på undertecknarna.

5.   
  Förfarandet avslutas i och med att förklaringen, tillsammans med namnen på undertecknarna, vid sammanträdesperiodens slut översänds till mottagarna.

6.   
  Om de institutioner till vilka den antagna förklaringen har riktats inte informerar parlamentet om den planerade uppföljningen senast tre månader efter mottagandet, ska frågan på begäran av en av förklaringens upphovsmän föras upp på föredragningslistan för ett kommande sammanträde i det ansvariga utskottet.

7.   
  En skriftlig förklaring bortfaller om den har varit införd i registret längre än tre månader och inte undertecknas av minst hälften av parlamentets ledamöter, och det är inte möjligt att förlänga denna period på tre månader.

Ändring 163

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning V – Kapitel 5a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | KAPITEL 5A |
| | SAMRÅD MED ANDRA INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | (Ska införas efter artikel 136.) |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL 5A

SAMRÅD MED ANDRA INSTITUTIONER OCH ORGAN

(Ska införas efter artikel 136.)

Ändring 164

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 137

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 137 | Artikel 137 |
| Samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | Samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| 1.   När det föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska höras ska talmannen inleda förfarandet genom vilket kommittén hörs och underrätta parlamentet om detta. | 1.   När det föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska höras ska talmannen inleda förfarandet genom vilket kommittén hörs och underrätta parlamentet om detta. |
| 2.   Ett utskott kan begära att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén hörs i allmänna eller särskilda frågor. | 2.   Ett utskott kan begära att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén hörs i allmänna eller särskilda frågor. |
| Utskottet ska ange när Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska ha yttrat sig. | Utskottet ska ange när Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska ha yttrat sig. |
| En begäran om att höra Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska
  godkännas av kammaren utan debatt
  . | En begäran om att höra Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska
  tillkännages för parlamentet vid dess nästföljande plenarsammanträde och ska anses godkänd om inte en politisk grupp eller minst 40 ledamöter inom 24 timmar efter tillkännagivandet begär att den ska gå till omröstning
  . |
| 3.   Yttranden från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska hänvisas till det ansvariga utskottet. | 3.   Yttranden från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska hänvisas till det ansvariga utskottet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 137

Artikel 137

Samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

1.   När det föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska höras ska talmannen inleda förfarandet genom vilket kommittén hörs och underrätta parlamentet om detta.

1.   När det föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska höras ska talmannen inleda förfarandet genom vilket kommittén hörs och underrätta parlamentet om detta.

2.   Ett utskott kan begära att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén hörs i allmänna eller särskilda frågor.

2.   Ett utskott kan begära att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén hörs i allmänna eller särskilda frågor.

Utskottet ska ange när Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska ha yttrat sig.

Utskottet ska ange när Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska ha yttrat sig.

En begäran om att höra Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska
  godkännas av kammaren utan debatt
  .

En begäran om att höra Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska
  tillkännages för parlamentet vid dess nästföljande plenarsammanträde och ska anses godkänd om inte en politisk grupp eller minst 40 ledamöter inom 24 timmar efter tillkännagivandet begär att den ska gå till omröstning
  .

3.   Yttranden från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska hänvisas till det ansvariga utskottet.

3.   Yttranden från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska hänvisas till det ansvariga utskottet.

Ändring 165

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 138

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 138 | Artikel 138 |
| Samråd med Regionkommittén | Samråd med Regionkommittén |
| 1.   När det föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att Regionkommittén ska höras ska talmannen inleda förfarandet genom vilket kommittén hörs och underrätta parlamentet om detta. | 1.   När det föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att Regionkommittén ska höras ska talmannen inleda förfarandet genom vilket kommittén hörs och underrätta parlamentet om detta. |
| 2.   Ett utskott kan begära att Regionkommittén hörs i allmänna eller särskilda frågor. | 2.   Ett utskott kan begära att Regionkommittén hörs i allmänna eller särskilda frågor. |
| Utskottet ska ange när Regionkommittén ska ha yttrat sig. | Utskottet ska ange när Regionkommittén ska ha yttrat sig. |
| En begäran om att höra Regionkommittén ska
  godkännas av kammaren utan debatt
  . | En begäran om att höra Regionkommittén ska
  tillkännages för parlamentet vid dess nästföljande plenarsammanträde och ska anses godkänd om inte en politisk grupp eller minst 40 ledamöter inom 24 timmar efter tillkännagivandet begär att den ska gå till omröstning
  . |
| 3.   Yttranden från Regionkommittén ska hänvisas till det ansvariga utskottet. | 3.   Yttranden från Regionkommittén ska hänvisas till det ansvariga utskottet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 138

Artikel 138

Samråd med Regionkommittén

Samråd med Regionkommittén

1.   När det föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att Regionkommittén ska höras ska talmannen inleda förfarandet genom vilket kommittén hörs och underrätta parlamentet om detta.

1.   När det föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att Regionkommittén ska höras ska talmannen inleda förfarandet genom vilket kommittén hörs och underrätta parlamentet om detta.

2.   Ett utskott kan begära att Regionkommittén hörs i allmänna eller särskilda frågor.

2.   Ett utskott kan begära att Regionkommittén hörs i allmänna eller särskilda frågor.

Utskottet ska ange när Regionkommittén ska ha yttrat sig.

Utskottet ska ange när Regionkommittén ska ha yttrat sig.

En begäran om att höra Regionkommittén ska
  godkännas av kammaren utan debatt
  .

En begäran om att höra Regionkommittén ska
  tillkännages för parlamentet vid dess nästföljande plenarsammanträde och ska anses godkänd om inte en politisk grupp eller minst 40 ledamöter inom 24 timmar efter tillkännagivandet begär att den ska gå till omröstning
  .

3.   Yttranden från Regionkommittén ska hänvisas till det ansvariga utskottet.

3.   Yttranden från Regionkommittén ska hänvisas till det ansvariga utskottet.

Ändring 166

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 140

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 140 | Artikel 140 |
| Interinstitutionella avtal | Interinstitutionella avtal |
| 1.   Parlamentet kan ingå avtal med andra institutioner om fördragens tillämpning och om förbättring eller förtydligande av olika förfaranden. | 1.   Parlamentet kan ingå avtal med andra institutioner om fördragens tillämpning och om förbättring eller förtydligande av olika förfaranden. |
| Sådana avtal kan utgöras av gemensamma uttalanden, skriftväxlingar, förhållningsregler eller andra lämpliga instrument. De ska efter behandling i utskottet med ansvar för konstitutionella frågor och efter parlamentets godkännande undertecknas av talmannen.
  De kan för kännedom fogas som bilagor till arbetsordningen. | Sådana avtal kan utgöras av gemensamma uttalanden, skriftväxlingar, förhållningsregler eller andra lämpliga instrument. De ska efter behandling i utskottet med ansvar för konstitutionella frågor och efter parlamentets godkännande undertecknas av talmannen. |
| 2.   Om avtalen innebär att befintliga förfarandemässiga rättigheter eller skyldigheter måste ändras eller skapar nya förfarandemässiga rättigheter eller skyldigheter för parlamentets ledamöter eller organ, eller om avtalen på annat sätt innebär att arbetsordningen måste ändras eller tolkas, ska ärendet innan avtalet undertecknas hänvisas till ansvarigt utskott för att behandlas i enlighet med artikel 226.2–226.6. | 2.   Om avtalen innebär att befintliga förfarandemässiga rättigheter eller skyldigheter måste ändras eller skapar nya förfarandemässiga rättigheter eller skyldigheter för parlamentets ledamöter eller organ, eller om avtalen på annat sätt innebär att arbetsordningen måste ändras eller tolkas, ska ärendet innan avtalet undertecknas hänvisas till ansvarigt utskott för att behandlas i enlighet med artikel 226.2–226.6. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 140

Artikel 140

Interinstitutionella avtal

Interinstitutionella avtal

1.   Parlamentet kan ingå avtal med andra institutioner om fördragens tillämpning och om förbättring eller förtydligande av olika förfaranden.

1.   Parlamentet kan ingå avtal med andra institutioner om fördragens tillämpning och om förbättring eller förtydligande av olika förfaranden.

Sådana avtal kan utgöras av gemensamma uttalanden, skriftväxlingar, förhållningsregler eller andra lämpliga instrument. De ska efter behandling i utskottet med ansvar för konstitutionella frågor och efter parlamentets godkännande undertecknas av talmannen.
  De kan för kännedom fogas som bilagor till arbetsordningen.

Sådana avtal kan utgöras av gemensamma uttalanden, skriftväxlingar, förhållningsregler eller andra lämpliga instrument. De ska efter behandling i utskottet med ansvar för konstitutionella frågor och efter parlamentets godkännande undertecknas av talmannen.

2.   Om avtalen innebär att befintliga förfarandemässiga rättigheter eller skyldigheter måste ändras eller skapar nya förfarandemässiga rättigheter eller skyldigheter för parlamentets ledamöter eller organ, eller om avtalen på annat sätt innebär att arbetsordningen måste ändras eller tolkas, ska ärendet innan avtalet undertecknas hänvisas till ansvarigt utskott för att behandlas i enlighet med artikel 226.2–226.6.

2.   Om avtalen innebär att befintliga förfarandemässiga rättigheter eller skyldigheter måste ändras eller skapar nya förfarandemässiga rättigheter eller skyldigheter för parlamentets ledamöter eller organ, eller om avtalen på annat sätt innebär att arbetsordningen måste ändras eller tolkas, ska ärendet innan avtalet undertecknas hänvisas till ansvarigt utskott för att behandlas i enlighet med artikel 226.2–226.6.

Ändring 167

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 141

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 141 | Artikel 141 |
| Förfaranden vid Europeiska unionens domstol | Förfaranden vid Europeiska unionens domstol |
| 1.   Före utgången av de tidsfrister för att väcka talan som gäller för Europeiska unionens institutioner och för fysiska och juridiska personer i enlighet med fördragen och stadgarna för Europeiska unionens domstol, ska parlamentet granska unionslagstiftningen och
  genomförandebestämmelserna
  för att försäkra sig om att fördragen till fullo respekteras, framför allt vad gäller parlamentets rättigheter. | 1.   Före utgången av de tidsfrister för att väcka talan som gäller för Europeiska unionens institutioner och för fysiska och juridiska personer i enlighet med fördragen och stadgarna för Europeiska unionens domstol, ska parlamentet granska unionslagstiftningen och
  dess genomförande
  för att försäkra sig om att fördragen till fullo respekteras, framför allt vad gäller parlamentets rättigheter. |
| 2.   
  Det ansvariga
  utskottet ska underrätta parlamentet, vid behov muntligen, om det misstänker en överträdelse av unionsrätten. | 2.   Utskottet
  med ansvar för rättsliga frågor
  ska underrätta parlamentet, vid behov muntligen, om det misstänker en överträdelse av unionsrätten.
  Vid behov kan utskottet höra det utskott som är ansvarigt för ämnet. |
| 3.   Talmannen ska i enlighet med en rekommendation från
  det ansvariga
  utskottet väcka talan på parlamentets vägnar. | 3.   Talmannen ska i enlighet med en rekommendation från utskottet
  med ansvar för rättsliga frågor
  väcka talan på parlamentets vägnar. |
| I början av nästföljande sammanträdesperiod kan talmannen begära att
  kammaren
  beslutar om huruvida talan bör vidhållas. Om
  kammaren
  med en majoritet av de avgivna rösterna fattar ett beslut som går emot talan, ska talmannen dra tillbaka denna. | I början av nästföljande sammanträdesperiod kan talmannen begära att
  parlamentet
  beslutar om huruvida talan bör vidhållas. Om
  parlamentet
  med en majoritet av de avgivna rösterna fattar ett beslut som går emot talan, ska talmannen dra tillbaka denna. |
| Om talmannen väcker talan i strid med rekommendationen från det ansvariga utskottet, ska han eller hon i början av nästföljande sammanträdesperiod begära att
  kammaren
  beslutar om huruvida talan bör vidhållas. | Om talmannen väcker talan i strid med rekommendationen från det ansvariga utskottet, ska han eller hon i början av nästföljande sammanträdesperiod begära att
  parlamentet
  beslutar om huruvida talan bör vidhållas. |
| 4.   Talmannen ska efter att ha hört
  det ansvariga
  utskottet avge yttranden eller agera på parlamentets vägnar i domstolsförfaranden. | 4.   Talmannen ska efter att ha hört utskottet
  med ansvar för rättsliga frågor
  avge yttranden eller agera på parlamentets vägnar i domstolsförfaranden. |
| Om talmannen avser att avvika från
  det ansvariga utskottets rekommendation
  ska han eller hon informera utskottet om detta samt hänskjuta frågan till talmanskonferensen med angivande av sina skäl. | Om talmannen avser att avvika från
  rekommendationen från utskottet med ansvar för rättsliga frågor
  ska han eller hon informera utskottet om detta samt hänskjuta frågan till talmanskonferensen med angivande av sina skäl. |
| Om talmanskonferensen anser att parlamentet undantagsvis inte bör avge yttranden eller agera i domstolen i mål där giltigheten av en rättsakt som parlamentet antagit ifrågasätts, ska ärendet utan dröjsmål föreläggas
  kammaren
  . | Om talmanskonferensen anser att parlamentet undantagsvis inte bör avge yttranden eller agera i domstolen i mål där giltigheten av en rättsakt som parlamentet antagit ifrågasätts, ska ärendet utan dröjsmål föreläggas
  parlamentet
  . |
| I brådskande fall får talmannen vidta förebyggande åtgärder för att den berörda domstolens tidsfrister ska respekteras. I sådana fall ska det förfarande som anges i denna punkt genomföras så snart som möjligt. | |
| Inget i arbetsordningen hindrar det ansvariga utskottet från att i brådskande fall fatta beslut om lämpliga förfaranden för att kunna översända rekommendationen i rätt tid. | Inget i arbetsordningen hindrar det ansvariga utskottet från att i brådskande fall fatta beslut om lämpliga förfaranden för att kunna översända rekommendationen i rätt tid. |
| Artikel 108.6 föreskriver ett specifikt förfarande genom vilket parlamentet kan besluta huruvida den ska utnyttja sin rätt enligt artikel 218.11 i EUF-fördraget att inhämta ett yttrande från domstolen om ett internationellt avtals förenlighet med fördragen. Denna bestämmelse utgör ”lex specialis” som har företräde framför den allmänna regel som föreskrivs i artikel 141. | |
| När det gäller frågan huruvida parlamentet ska utöva sin rätt i förhållande till Europeiska unionens domstol, och rättsakten i fråga inte omfattas av artikel 141, ska det förfarande som föreskrivs i den bestämmelsen tillämpas på motsvarande sätt. | När det gäller frågan huruvida parlamentet ska utöva sin rätt i förhållande till Europeiska unionens domstol, och rättsakten i fråga inte omfattas av artikel 141, ska det förfarande som föreskrivs i den bestämmelsen tillämpas på motsvarande sätt. |
| | 4a.
     
  I brådskande fall får talmannen, om möjligt efter att ha hört ordföranden och föredraganden från utskottet med ansvar för rättsliga frågor, vidta förebyggande åtgärder för att följa de relevanta tidsfristerna. I sådana fall ska förfarandet i punkt 3 eller i punkt 4, beroende på vad som är tillämpligt, genomföras så snart som möjligt. |
| | 4b.
     
  Utskottet med ansvar för rättsliga frågor ska fastställa de principer som det kommer att använda för tillämpningen av denna artikel. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 141

Artikel 141

Förfaranden vid Europeiska unionens domstol

Förfaranden vid Europeiska unionens domstol

1.   Före utgången av de tidsfrister för att väcka talan som gäller för Europeiska unionens institutioner och för fysiska och juridiska personer i enlighet med fördragen och stadgarna för Europeiska unionens domstol, ska parlamentet granska unionslagstiftningen och
  genomförandebestämmelserna
  för att försäkra sig om att fördragen till fullo respekteras, framför allt vad gäller parlamentets rättigheter.

1.   Före utgången av de tidsfrister för att väcka talan som gäller för Europeiska unionens institutioner och för fysiska och juridiska personer i enlighet med fördragen och stadgarna för Europeiska unionens domstol, ska parlamentet granska unionslagstiftningen och
  dess genomförande
  för att försäkra sig om att fördragen till fullo respekteras, framför allt vad gäller parlamentets rättigheter.

2.   
  Det ansvariga
  utskottet ska underrätta parlamentet, vid behov muntligen, om det misstänker en överträdelse av unionsrätten.

2.   Utskottet
  med ansvar för rättsliga frågor
  ska underrätta parlamentet, vid behov muntligen, om det misstänker en överträdelse av unionsrätten.
  Vid behov kan utskottet höra det utskott som är ansvarigt för ämnet.

3.   Talmannen ska i enlighet med en rekommendation från
  det ansvariga
  utskottet väcka talan på parlamentets vägnar.

3.   Talmannen ska i enlighet med en rekommendation från utskottet
  med ansvar för rättsliga frågor
  väcka talan på parlamentets vägnar.

I början av nästföljande sammanträdesperiod kan talmannen begära att
  kammaren
  beslutar om huruvida talan bör vidhållas. Om
  kammaren
  med en majoritet av de avgivna rösterna fattar ett beslut som går emot talan, ska talmannen dra tillbaka denna.

I början av nästföljande sammanträdesperiod kan talmannen begära att
  parlamentet
  beslutar om huruvida talan bör vidhållas. Om
  parlamentet
  med en majoritet av de avgivna rösterna fattar ett beslut som går emot talan, ska talmannen dra tillbaka denna.

Om talmannen väcker talan i strid med rekommendationen från det ansvariga utskottet, ska han eller hon i början av nästföljande sammanträdesperiod begära att
  kammaren
  beslutar om huruvida talan bör vidhållas.

Om talmannen väcker talan i strid med rekommendationen från det ansvariga utskottet, ska han eller hon i början av nästföljande sammanträdesperiod begära att
  parlamentet
  beslutar om huruvida talan bör vidhållas.

4.   Talmannen ska efter att ha hört
  det ansvariga
  utskottet avge yttranden eller agera på parlamentets vägnar i domstolsförfaranden.

4.   Talmannen ska efter att ha hört utskottet
  med ansvar för rättsliga frågor
  avge yttranden eller agera på parlamentets vägnar i domstolsförfaranden.

Om talmannen avser att avvika från
  det ansvariga utskottets rekommendation
  ska han eller hon informera utskottet om detta samt hänskjuta frågan till talmanskonferensen med angivande av sina skäl.

Om talmannen avser att avvika från
  rekommendationen från utskottet med ansvar för rättsliga frågor
  ska han eller hon informera utskottet om detta samt hänskjuta frågan till talmanskonferensen med angivande av sina skäl.

Om talmanskonferensen anser att parlamentet undantagsvis inte bör avge yttranden eller agera i domstolen i mål där giltigheten av en rättsakt som parlamentet antagit ifrågasätts, ska ärendet utan dröjsmål föreläggas
  kammaren
  .

Om talmanskonferensen anser att parlamentet undantagsvis inte bör avge yttranden eller agera i domstolen i mål där giltigheten av en rättsakt som parlamentet antagit ifrågasätts, ska ärendet utan dröjsmål föreläggas
  parlamentet
  .

I brådskande fall får talmannen vidta förebyggande åtgärder för att den berörda domstolens tidsfrister ska respekteras. I sådana fall ska det förfarande som anges i denna punkt genomföras så snart som möjligt.

Inget i arbetsordningen hindrar det ansvariga utskottet från att i brådskande fall fatta beslut om lämpliga förfaranden för att kunna översända rekommendationen i rätt tid.

Inget i arbetsordningen hindrar det ansvariga utskottet från att i brådskande fall fatta beslut om lämpliga förfaranden för att kunna översända rekommendationen i rätt tid.

Artikel 108.6 föreskriver ett specifikt förfarande genom vilket parlamentet kan besluta huruvida den ska utnyttja sin rätt enligt artikel 218.11 i EUF-fördraget att inhämta ett yttrande från domstolen om ett internationellt avtals förenlighet med fördragen. Denna bestämmelse utgör ”lex specialis” som har företräde framför den allmänna regel som föreskrivs i artikel 141.

När det gäller frågan huruvida parlamentet ska utöva sin rätt i förhållande till Europeiska unionens domstol, och rättsakten i fråga inte omfattas av artikel 141, ska det förfarande som föreskrivs i den bestämmelsen tillämpas på motsvarande sätt.

När det gäller frågan huruvida parlamentet ska utöva sin rätt i förhållande till Europeiska unionens domstol, och rättsakten i fråga inte omfattas av artikel 141, ska det förfarande som föreskrivs i den bestämmelsen tillämpas på motsvarande sätt.

4a.
     
  I brådskande fall får talmannen, om möjligt efter att ha hört ordföranden och föredraganden från utskottet med ansvar för rättsliga frågor, vidta förebyggande åtgärder för att följa de relevanta tidsfristerna. I sådana fall ska förfarandet i punkt 3 eller i punkt 4, beroende på vad som är tillämpligt, genomföras så snart som möjligt.

4b.
     
  Utskottet med ansvar för rättsliga frågor ska fastställa de principer som det kommer att använda för tillämpningen av denna artikel.

Ändring 168

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 143

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 143 | Artikel 143 |
| Konferensen mellan parlamentariska
  organ
  för EU-frågor (Cosac) | Konferensen mellan
  de
  parlamentariska
  organen
  för EU-frågor (Cosac) |
| 1.   Talmanskonferensen ska på förslag av talmannen utse och ge mandat åt ledamöterna i parlamentets delegation till Cosac. Delegationen ska ledas av en av Europaparlamentets vice talmän med ansvar för förbindelserna med de nationella parlamenten och av ordföranden för utskottet med ansvar för
  institutionella
  frågor. | 1.   Talmanskonferensen ska på förslag av talmannen utse och ge mandat åt ledamöterna i parlamentets delegation till Cosac. Delegationen ska ledas av en av Europaparlamentets vice talmän med ansvar för förbindelserna med de nationella parlamenten och av ordföranden för utskottet med ansvar för
  konstitutionella
  frågor. |
| 2.   De övriga delegationsledamöterna ska utses med hänsyn till de ärenden som ska behandlas vid Cosacs sammanträde, och bland dem ska det i möjligaste mån ingå företrädare för de utskott som är ansvariga för dessa ärenden.
  Delegationen ska lämna en rapport efter varje sammanträde. | 2.   De övriga delegationsledamöterna ska utses med hänsyn till de ärenden som ska behandlas vid Cosacs sammanträde, och bland dem ska det i möjligaste mån ingå företrädare för de utskott som är ansvariga för dessa ärenden. |
| 3.   Vederbörlig hänsyn ska tas till den övergripande politiska jämvikten i parlamentet. | 3.   Vederbörlig hänsyn ska tas till den övergripande politiska jämvikten i parlamentet. |
| | 3a.
     
  Delegationen ska lämna en rapport till talmanskonferensen efter varje Cosac-sammanträde. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 143

Artikel 143

Konferensen mellan parlamentariska
  organ
  för EU-frågor (Cosac)

Konferensen mellan
  de
  parlamentariska
  organen
  för EU-frågor (Cosac)

1.   Talmanskonferensen ska på förslag av talmannen utse och ge mandat åt ledamöterna i parlamentets delegation till Cosac. Delegationen ska ledas av en av Europaparlamentets vice talmän med ansvar för förbindelserna med de nationella parlamenten och av ordföranden för utskottet med ansvar för
  institutionella
  frågor.

1.   Talmanskonferensen ska på förslag av talmannen utse och ge mandat åt ledamöterna i parlamentets delegation till Cosac. Delegationen ska ledas av en av Europaparlamentets vice talmän med ansvar för förbindelserna med de nationella parlamenten och av ordföranden för utskottet med ansvar för
  konstitutionella
  frågor.

2.   De övriga delegationsledamöterna ska utses med hänsyn till de ärenden som ska behandlas vid Cosacs sammanträde, och bland dem ska det i möjligaste mån ingå företrädare för de utskott som är ansvariga för dessa ärenden.
  Delegationen ska lämna en rapport efter varje sammanträde.

2.   De övriga delegationsledamöterna ska utses med hänsyn till de ärenden som ska behandlas vid Cosacs sammanträde, och bland dem ska det i möjligaste mån ingå företrädare för de utskott som är ansvariga för dessa ärenden.

3.   Vederbörlig hänsyn ska tas till den övergripande politiska jämvikten i parlamentet.

3.   Vederbörlig hänsyn ska tas till den övergripande politiska jämvikten i parlamentet.

3a.
     
  Delegationen ska lämna en rapport till talmanskonferensen efter varje Cosac-sammanträde.

Ändring 169

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 146

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 146 | Artikel 146 |
| Sammankallande av parlamentet | Sammankallande av parlamentet |
| 1.   Parlamentet
  sammanträder
  utan att kallelse krävs den andra tisdagen i mars varje år
  och
  avgör då de sammanträdesfria periodernas längd under sessionen. | 1.   
  I enlighet med artikel 229 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska
  parlamentet
  sammanträda
  utan att kallelse krävs den andra tisdagen i mars varje år
  . Det
  avgör då de sammanträdesfria periodernas längd under sessionen. |
| 2.   Parlamentet sammanträder dessutom utan att kallelse krävs den första tisdagen efter utgången av en period på en månad från och med slutet av den period som avses i artikel 10.1 i akten av den 20 september 1976. | 2.   Parlamentet sammanträder dessutom utan att kallelse krävs den första tisdagen efter utgången av en period på en månad från och med slutet av den period som avses i artikel 10.1 i akten av den 20 september 1976. |
| 3.   Om skäl anförs kan talmanskonferensen, senast två veckor före den av parlamentet fastställda tidpunkten då sessionen ska återupptas, ändra längden på de i enlighet med punkt 1 fastställda sammanträdesfria perioderna, men tidpunkten för återupptagande av sessionen kan inte uppskjutas mer än två veckor. | 3.   Om skäl anförs kan talmanskonferensen, senast två veckor före den av parlamentet fastställda tidpunkten då sessionen ska återupptas, ändra längden på de i enlighet med punkt 1 fastställda sammanträdesfria perioderna, men tidpunkten för återupptagande av sessionen kan inte uppskjutas mer än två veckor. |
| 4.   Talmannen ska, efter att ha hört talmanskonferensen, sammankalla parlamentet till ett extra sammanträde om en majoritet av parlamentets ledamöter, kommissionen eller rådet begär detta. | 4.   Talmannen ska, efter att ha hört talmanskonferensen, sammankalla parlamentet till ett extra sammanträde om en majoritet av parlamentets ledamöter, kommissionen eller rådet begär detta. |
| I undantagsfall kan talmannen med talmanskonferensens godkännande i brådskande fall sammankalla parlamentet till ett extra sammanträde. | I undantagsfall kan talmannen med talmanskonferensens godkännande i brådskande fall sammankalla parlamentet till ett extra sammanträde. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 146

Artikel 146

Sammankallande av parlamentet

Sammankallande av parlamentet

1.   Parlamentet
  sammanträder
  utan att kallelse krävs den andra tisdagen i mars varje år
  och
  avgör då de sammanträdesfria periodernas längd under sessionen.

1.   
  I enlighet med artikel 229 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska
  parlamentet
  sammanträda
  utan att kallelse krävs den andra tisdagen i mars varje år
  . Det
  avgör då de sammanträdesfria periodernas längd under sessionen.

2.   Parlamentet sammanträder dessutom utan att kallelse krävs den första tisdagen efter utgången av en period på en månad från och med slutet av den period som avses i artikel 10.1 i akten av den 20 september 1976.

2.   Parlamentet sammanträder dessutom utan att kallelse krävs den första tisdagen efter utgången av en period på en månad från och med slutet av den period som avses i artikel 10.1 i akten av den 20 september 1976.

3.   Om skäl anförs kan talmanskonferensen, senast två veckor före den av parlamentet fastställda tidpunkten då sessionen ska återupptas, ändra längden på de i enlighet med punkt 1 fastställda sammanträdesfria perioderna, men tidpunkten för återupptagande av sessionen kan inte uppskjutas mer än två veckor.

3.   Om skäl anförs kan talmanskonferensen, senast två veckor före den av parlamentet fastställda tidpunkten då sessionen ska återupptas, ändra längden på de i enlighet med punkt 1 fastställda sammanträdesfria perioderna, men tidpunkten för återupptagande av sessionen kan inte uppskjutas mer än två veckor.

4.   Talmannen ska, efter att ha hört talmanskonferensen, sammankalla parlamentet till ett extra sammanträde om en majoritet av parlamentets ledamöter, kommissionen eller rådet begär detta.

4.   Talmannen ska, efter att ha hört talmanskonferensen, sammankalla parlamentet till ett extra sammanträde om en majoritet av parlamentets ledamöter, kommissionen eller rådet begär detta.

I undantagsfall kan talmannen med talmanskonferensens godkännande i brådskande fall sammankalla parlamentet till ett extra sammanträde.

I undantagsfall kan talmannen med talmanskonferensens godkännande i brådskande fall sammankalla parlamentet till ett extra sammanträde.

Ändring 170

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 148

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 148 | Artikel 148 |
| Deltagande i sammanträden | Deltagande i sammanträden |
| 1.   Vid varje sammanträde ska det finnas en närvarolista som ledamöterna ska skriva på. | 1.   Vid varje sammanträde ska det finnas en närvarolista som ledamöterna ska skriva på. |
| 2.   Namnen på de ledamöter som
  är
  närvarande enligt närvarolistan ska
  föras till
  protokollet från varje sammanträde som ”närvarande”. Namnen på de ledamöter som av talmannen är befriade från skyldigheten att närvara ska
  föras till
  protokollet från varje sammanträde som
  ”befriad
  från närvaro”. | 2.   Namnen på de ledamöter som
  registrerats som
  närvarande enligt närvarolistan ska
  i
  protokollet från varje sammanträde
  anges
  som ”närvarande”. Namnen på de ledamöter som av talmannen är befriade från skyldigheten att närvara ska
  i
  protokollet från varje sammanträde
  anges
  som
  ”befriade
  från närvaro”. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 148

Artikel 148

Deltagande i sammanträden

Deltagande i sammanträden

1.   Vid varje sammanträde ska det finnas en närvarolista som ledamöterna ska skriva på.

1.   Vid varje sammanträde ska det finnas en närvarolista som ledamöterna ska skriva på.

2.   Namnen på de ledamöter som
  är
  närvarande enligt närvarolistan ska
  föras till
  protokollet från varje sammanträde som ”närvarande”. Namnen på de ledamöter som av talmannen är befriade från skyldigheten att närvara ska
  föras till
  protokollet från varje sammanträde som
  ”befriad
  från närvaro”.

2.   Namnen på de ledamöter som
  registrerats som
  närvarande enligt närvarolistan ska
  i
  protokollet från varje sammanträde
  anges
  som ”närvarande”. Namnen på de ledamöter som av talmannen är befriade från skyldigheten att närvara ska
  i
  protokollet från varje sammanträde
  anges
  som
  ”befriade
  från närvaro”.

Ändring 171

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 149

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 149 | Artikel 149 |
| Förslag till föredragningslista | Förslag till föredragningslista |
| 1.   Före varje sammanträdesperiod ska talmanskonferensen upprätta ett förslag till föredragningslista på grundval av utskottsordförandekonferensens rekommendationer
  och med beaktande av kommissionens arbetsprogram som överenskommits i enlighet med artikel 37
  . | 1.   Före varje sammanträdesperiod ska talmanskonferensen upprätta ett förslag till föredragningslista på grundval av utskottsordförandekonferensens rekommendationer. |
| Kommissionen och rådet har rätt att på talmannens inbjudan delta i talmanskonferensens överläggningar om förslag till föredragningslista. | Kommissionen och rådet har rätt att på talmannens inbjudan delta i talmanskonferensens överläggningar om förslag till föredragningslista. |
| 2.   I förslaget till föredragningslista kan tider för omröstningar fastställas för enskilda punkter på föredragningslistan. | 2.   I förslaget till föredragningslista kan tider för omröstningar fastställas för enskilda punkter på föredragningslistan. |
| 3.   
  I förslaget till föredragningslista kan en eller två perioder på sammanlagt högst 60 minuter avsättas för debatter om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer i enlighet med artikel 135. | |
| 4.   Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista ska
  delas ut till
  ledamöterna senast tre timmar före sammanträdesperiodens början. | 4.   Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista ska
  göras tillgängligt för
  ledamöterna senast tre timmar före sammanträdesperiodens början. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 149

Artikel 149

Förslag till föredragningslista

Förslag till föredragningslista

1.   Före varje sammanträdesperiod ska talmanskonferensen upprätta ett förslag till föredragningslista på grundval av utskottsordförandekonferensens rekommendationer
  och med beaktande av kommissionens arbetsprogram som överenskommits i enlighet med artikel 37
  .

1.   Före varje sammanträdesperiod ska talmanskonferensen upprätta ett förslag till föredragningslista på grundval av utskottsordförandekonferensens rekommendationer.

Kommissionen och rådet har rätt att på talmannens inbjudan delta i talmanskonferensens överläggningar om förslag till föredragningslista.

Kommissionen och rådet har rätt att på talmannens inbjudan delta i talmanskonferensens överläggningar om förslag till föredragningslista.

2.   I förslaget till föredragningslista kan tider för omröstningar fastställas för enskilda punkter på föredragningslistan.

2.   I förslaget till föredragningslista kan tider för omröstningar fastställas för enskilda punkter på föredragningslistan.

3.   
  I förslaget till föredragningslista kan en eller två perioder på sammanlagt högst 60 minuter avsättas för debatter om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer i enlighet med artikel 135.

4.   Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista ska
  delas ut till
  ledamöterna senast tre timmar före sammanträdesperiodens början.

4.   Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista ska
  göras tillgängligt för
  ledamöterna senast tre timmar före sammanträdesperiodens början.

Ändring 172

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 150

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 150 | Artikel 150 |
| Förfarande i kammaren utan ändringsförslag och debatt | Förfarande i kammaren utan ändringsförslag och debatt |
| 1.   
  Förslag till lagstiftningsakt (första behandlingen) och resolutionsförslag som inte avser lagstiftning och som
  har antagits av utskottet
  varvid
  färre än en tiondel av utskottsledamöterna röstat emot, ska föras upp på parlamentets förslag till föredragningslista för omröstning utan ändringsförslag. | 1.   
  Om ett betänkande
  har antagits av utskottet
  och
  färre än en tiondel av utskottsledamöterna röstat emot, ska
  det
  föras upp på parlamentets förslag till föredragningslista för omröstning utan ändringsförslag. |
| Ärendet ska sedan vara föremål för en enda omröstning, såvida inte politiska grupper eller enskilda ledamöter som tillsammans utgör en tiondel av parlamentets ledamöter före upprättandet av det slutgiltiga förslaget till föredragningslistan skriftligen begär att ärendet ska vara föremål för ändringsförslag, och i så fall ska talmannen fastställa en tidsfrist för att inge ändringsförslag. | Ärendet ska sedan vara föremål för en enda omröstning, såvida inte politiska grupper eller enskilda ledamöter som tillsammans utgör en tiondel av parlamentets ledamöter före upprättandet av det slutgiltiga förslaget till föredragningslistan skriftligen begär att ärendet ska vara föremål för ändringsförslag, och i så fall ska talmannen fastställa en tidsfrist för att inge ändringsförslag. |
| 2.   Ärenden som har förts upp på det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för omröstning utan ändringsförslag ska även avgöras utan debatt, såvida inte parlamentet, på förslag av talmanskonferensen eller på begäran av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter, beslutar annorlunda då föredragningslistan godkänns vid sammanträdesperiodens inledning. | 2.   Ärenden som har förts upp på det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för omröstning utan ändringsförslag ska även avgöras utan debatt, såvida inte parlamentet, på förslag av talmanskonferensen eller på begäran av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter, beslutar annorlunda då föredragningslistan godkänns vid sammanträdesperiodens inledning. |
| 3.   När talmanskonferensen upprättar det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för en sammanträdesperiod får den föreslå att andra ärenden ska behandlas utan ändringsförslag eller debatt. När parlamentet godkänner föredragningslistan får det inte godkänna något sådant förslag om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter skriftligen har motsatt sig detta minst en timme innan sammanträdesperioden inleds. | 3.   När talmanskonferensen upprättar det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för en sammanträdesperiod får den föreslå att andra ärenden ska behandlas utan ändringsförslag eller debatt. När parlamentet godkänner föredragningslistan får det inte godkänna något sådant förslag om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter skriftligen har motsatt sig detta minst en timme innan sammanträdesperioden inleds. |
| 4.   När ett ärende avgörs utan debatt får föredraganden eller ordföranden i ansvarigt utskott omedelbart före omröstningen göra ett kort uttalande på högst två minuter. | 4.   När ett ärende avgörs utan debatt får föredraganden eller ordföranden i ansvarigt utskott omedelbart före omröstningen göra ett kort uttalande på högst två minuter. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 150

Artikel 150

Förfarande i kammaren utan ändringsförslag och debatt

Förfarande i kammaren utan ändringsförslag och debatt

1.   
  Förslag till lagstiftningsakt (första behandlingen) och resolutionsförslag som inte avser lagstiftning och som
  har antagits av utskottet
  varvid
  färre än en tiondel av utskottsledamöterna röstat emot, ska föras upp på parlamentets förslag till föredragningslista för omröstning utan ändringsförslag.

1.   
  Om ett betänkande
  har antagits av utskottet
  och
  färre än en tiondel av utskottsledamöterna röstat emot, ska
  det
  föras upp på parlamentets förslag till föredragningslista för omröstning utan ändringsförslag.

Ärendet ska sedan vara föremål för en enda omröstning, såvida inte politiska grupper eller enskilda ledamöter som tillsammans utgör en tiondel av parlamentets ledamöter före upprättandet av det slutgiltiga förslaget till föredragningslistan skriftligen begär att ärendet ska vara föremål för ändringsförslag, och i så fall ska talmannen fastställa en tidsfrist för att inge ändringsförslag.

Ärendet ska sedan vara föremål för en enda omröstning, såvida inte politiska grupper eller enskilda ledamöter som tillsammans utgör en tiondel av parlamentets ledamöter före upprättandet av det slutgiltiga förslaget till föredragningslistan skriftligen begär att ärendet ska vara föremål för ändringsförslag, och i så fall ska talmannen fastställa en tidsfrist för att inge ändringsförslag.

2.   Ärenden som har förts upp på det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för omröstning utan ändringsförslag ska även avgöras utan debatt, såvida inte parlamentet, på förslag av talmanskonferensen eller på begäran av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter, beslutar annorlunda då föredragningslistan godkänns vid sammanträdesperiodens inledning.

2.   Ärenden som har förts upp på det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för omröstning utan ändringsförslag ska även avgöras utan debatt, såvida inte parlamentet, på förslag av talmanskonferensen eller på begäran av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter, beslutar annorlunda då föredragningslistan godkänns vid sammanträdesperiodens inledning.

3.   När talmanskonferensen upprättar det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för en sammanträdesperiod får den föreslå att andra ärenden ska behandlas utan ändringsförslag eller debatt. När parlamentet godkänner föredragningslistan får det inte godkänna något sådant förslag om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter skriftligen har motsatt sig detta minst en timme innan sammanträdesperioden inleds.

3.   När talmanskonferensen upprättar det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för en sammanträdesperiod får den föreslå att andra ärenden ska behandlas utan ändringsförslag eller debatt. När parlamentet godkänner föredragningslistan får det inte godkänna något sådant förslag om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter skriftligen har motsatt sig detta minst en timme innan sammanträdesperioden inleds.

4.   När ett ärende avgörs utan debatt får föredraganden eller ordföranden i ansvarigt utskott omedelbart före omröstningen göra ett kort uttalande på högst två minuter.

4.   När ett ärende avgörs utan debatt får föredraganden eller ordföranden i ansvarigt utskott omedelbart före omröstningen göra ett kort uttalande på högst två minuter.

Ändring 173

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 152

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel
  152 | Artikel
  149a |
| Godkännande och ändring av föredragningslistan | Godkännande och ändring av föredragningslistan |
| 1.   Parlamentet ska vid början av varje sammanträdesperiod
  fatta beslut om
  det slutgiltiga förslaget till föredragningslista
  . Ändringsförslag
  kan läggas fram av ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter. Alla sådana förslag ska vara talmannen tillhanda senast en timme före sammanträdesperiodens början. Talmannen kan ge ordet till förslagsställaren
  , en talare som är för förslaget och
  en talare som är emot förslaget. Talartiden får inte överstiga en minut. | 1.   Parlamentet ska vid början av varje sammanträdesperiod
  anta sin föredragningslista. Ändringsförslag till
  det slutgiltiga förslaget till föredragningslista kan läggas fram av ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter. Alla sådana förslag ska vara talmannen tillhanda senast en timme före sammanträdesperiodens början. Talmannen kan ge ordet till förslagsställaren
  och till
  en talare som är emot förslaget. Talartiden får inte överstiga en minut. |
| 2.   När föredragningslistan väl har godkänts kan den inte ändras, förutom i enlighet med artikel 154 eller artiklarna 187–191 eller på förslag av talmannen. | 2.   När föredragningslistan väl har godkänts kan den inte ändras, förutom i enlighet med artikel 154 eller artiklarna 187–191 eller på förslag av talmannen. |
| Förkastas ett förslag om att ändra föredragningslistan, kan detta förslag inte läggas fram på nytt vid samma sammanträdesperiod. | Förkastas ett förslag om att ändra föredragningslistan, kan detta förslag inte läggas fram på nytt vid samma sammanträdesperiod. |
| 3.   Innan talmannen avslutar sammanträdet ska datum, tidpunkt och föredragningslista för nästa sammanträde meddelas. | 3.   Innan talmannen avslutar sammanträdet ska datum, tidpunkt och föredragningslista för nästa sammanträde meddelas. |
| | Denna artikel ska placeras direkt efter artikel 149, eftersom den berör förslaget till föredragningslista. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel
  152

Artikel
  149a

Godkännande och ändring av föredragningslistan

Godkännande och ändring av föredragningslistan

1.   Parlamentet ska vid början av varje sammanträdesperiod
  fatta beslut om
  det slutgiltiga förslaget till föredragningslista
  . Ändringsförslag
  kan läggas fram av ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter. Alla sådana förslag ska vara talmannen tillhanda senast en timme före sammanträdesperiodens början. Talmannen kan ge ordet till förslagsställaren
  , en talare som är för förslaget och
  en talare som är emot förslaget. Talartiden får inte överstiga en minut.

1.   Parlamentet ska vid början av varje sammanträdesperiod
  anta sin föredragningslista. Ändringsförslag till
  det slutgiltiga förslaget till föredragningslista kan läggas fram av ett utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter. Alla sådana förslag ska vara talmannen tillhanda senast en timme före sammanträdesperiodens början. Talmannen kan ge ordet till förslagsställaren
  och till
  en talare som är emot förslaget. Talartiden får inte överstiga en minut.

2.   När föredragningslistan väl har godkänts kan den inte ändras, förutom i enlighet med artikel 154 eller artiklarna 187–191 eller på förslag av talmannen.

2.   När föredragningslistan väl har godkänts kan den inte ändras, förutom i enlighet med artikel 154 eller artiklarna 187–191 eller på förslag av talmannen.

Förkastas ett förslag om att ändra föredragningslistan, kan detta förslag inte läggas fram på nytt vid samma sammanträdesperiod.

Förkastas ett förslag om att ändra föredragningslistan, kan detta förslag inte läggas fram på nytt vid samma sammanträdesperiod.

3.   Innan talmannen avslutar sammanträdet ska datum, tidpunkt och föredragningslista för nästa sammanträde meddelas.

3.   Innan talmannen avslutar sammanträdet ska datum, tidpunkt och föredragningslista för nästa sammanträde meddelas.

Denna artikel ska placeras direkt efter artikel 149, eftersom den berör förslaget till föredragningslista.

Ändring 174

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 153a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 153a |
| | Debatt om aktuella frågor som begärs av en politisk grupp |
| | 1.   
  Vid varje plenarsammanträde ska det i förslaget till föredragningslista avsättas en eller två perioder om minst 60 minuter för varje debatt om en aktuell fråga som är av stort intresse för Europeiska unionens politik. |
| | 2.   
  Varje politisk grupp ska ha rätt att föreslå en valfri aktuell fråga till minst en sådan debatt varje år. Talmanskonferensen ska, under en löpande ettårsperiod, se till att denna rätt att föreslå frågor fördelas rättvist mellan de politiska grupperna. |
| | 3.   
  De politiska grupperna ska skriftligen översända sin valfria aktuella fråga till talmannen innan talmanskonferensen upprättar det slutliga förslaget till föredragningslista. Artikel 38.1, som handlar om rättigheterna, friheterna och principerna i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen och om värdena i artikel 2, ska respekteras till fullo. |
| | 4.   
  Talmanskonferensen ska fastställa tidpunkten för en särskild debatt. Den kan, med en majoritet som representerar fyra femtedelar av parlamentets ledamöter, besluta att förkasta en fråga som ingetts av en grupp. |
| | 5.   
  Debatten ska inledas av en företrädare för den politiska grupp som föreslagit den aktuella frågan. Efter denna inledning ska talartiden fördelas i enlighet med artiklarna 162.4 och 162.5. |
| | 6.   
  Debatten ska avslutas utan att någon resolution antas. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 153a

Debatt om aktuella frågor som begärs av en politisk grupp

1.   
  Vid varje plenarsammanträde ska det i förslaget till föredragningslista avsättas en eller två perioder om minst 60 minuter för varje debatt om en aktuell fråga som är av stort intresse för Europeiska unionens politik.

2.   
  Varje politisk grupp ska ha rätt att föreslå en valfri aktuell fråga till minst en sådan debatt varje år. Talmanskonferensen ska, under en löpande ettårsperiod, se till att denna rätt att föreslå frågor fördelas rättvist mellan de politiska grupperna.

3.   
  De politiska grupperna ska skriftligen översända sin valfria aktuella fråga till talmannen innan talmanskonferensen upprättar det slutliga förslaget till föredragningslista. Artikel 38.1, som handlar om rättigheterna, friheterna och principerna i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen och om värdena i artikel 2, ska respekteras till fullo.

4.   
  Talmanskonferensen ska fastställa tidpunkten för en särskild debatt. Den kan, med en majoritet som representerar fyra femtedelar av parlamentets ledamöter, besluta att förkasta en fråga som ingetts av en grupp.

5.   
  Debatten ska inledas av en företrädare för den politiska grupp som föreslagit den aktuella frågan. Efter denna inledning ska talartiden fördelas i enlighet med artiklarna 162.4 och 162.5.

6.   
  Debatten ska avslutas utan att någon resolution antas.

Ändring 175

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 154

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 154 | Artikel 154 |
| Brådskande förfarande | Brådskande förfarande |
| 1.   Talmannen, ett utskott, en politisk grupp, minst 40 ledamöter, kommissionen eller rådet kan begära att parlamentet ska förklara en debatt som brådskande när det gäller ett förslag
  om vilket parlamentet har hörts
  i enlighet med artikel 47.1. Denna begäran ska inges skriftligen och vara försedd med motivering. | 1.   Talmannen, ett utskott, en politisk grupp, minst 40 ledamöter, kommissionen eller rådet kan begära att parlamentet ska förklara en debatt som brådskande när det gäller ett förslag
  som lagts fram för parlamentet
  i enlighet med artikel 47.1. Denna begäran ska inges skriftligen och vara försedd med motivering. |
| 2.   Så snart talmannen har mottagit en begäran om brådskande debatt ska talmannen tillkännage detta i kammaren. Omröstning om en sådan begäran ska hållas vid inledningen av det sammanträde som följer på det sammanträde då tillkännagivandet gjordes, förutsatt att det förslag som den ingivna begäran avser har delats ut på de officiella språken. Finns det flera än en begäran om brådskande debatt som rör samma ämne, ska ett bifall respektive avslag på en begäran om brådskande debatt gälla varje begäran som rör detta ämne. | 2.   Så snart talmannen har mottagit en begäran om brådskande debatt ska talmannen tillkännage detta i kammaren. Omröstning om en sådan begäran ska hållas vid inledningen av det sammanträde som följer på det sammanträde då tillkännagivandet gjordes, förutsatt att det förslag som den ingivna begäran avser har delats ut på de officiella språken. Finns det flera än en begäran om brådskande debatt som rör samma ämne, ska ett bifall respektive avslag på en begäran om brådskande debatt gälla varje begäran som rör detta ämne. |
| 3.   Före omröstningen kan endast den som inkommit med en begäran, en talare
  för, en talare
  emot samt ansvarigt utskotts ordförande eller föredragande tilldelas ordet i högst tre minuter var. | 3.   Före omröstningen kan endast den som inkommit med en begäran, en talare emot samt ansvarigt utskotts ordförande eller föredragande tilldelas ordet i högst tre minuter var. |
| 4.   De ärenden om vilka kammaren beslutar att tillämpa brådskande förfarande ska ges företräde framför andra punkter på föredragningslistan. Talmannen ska fastställa tidpunkten för debatt och omröstning. | 4.   De ärenden om vilka kammaren beslutar att tillämpa brådskande förfarande ska ges företräde framför andra punkter på föredragningslistan. Talmannen ska fastställa tidpunkten för debatt och omröstning. |
| 5.   
  En
  brådskande
  debatt
  kan
  hållas
  utan betänkande eller i undantagsfall på grundval av en muntlig rapport från ansvarigt utskott. | 5.   
  Ett
  brådskande
  förfarande
  kan
  genomföras
  utan betänkande eller i undantagsfall på grundval av en muntlig rapport från ansvarigt utskott. |
| | Om ett brådskande förfarande tillämpas och interinstitutionella förhandlingar äger rum ska artiklarna 73 och 73a inte tillämpas. Artikel 73d ska gälla i tillämpliga delar. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 154

Artikel 154

Brådskande förfarande

Brådskande förfarande

1.   Talmannen, ett utskott, en politisk grupp, minst 40 ledamöter, kommissionen eller rådet kan begära att parlamentet ska förklara en debatt som brådskande när det gäller ett förslag
  om vilket parlamentet har hörts
  i enlighet med artikel 47.1. Denna begäran ska inges skriftligen och vara försedd med motivering.

1.   Talmannen, ett utskott, en politisk grupp, minst 40 ledamöter, kommissionen eller rådet kan begära att parlamentet ska förklara en debatt som brådskande när det gäller ett förslag
  som lagts fram för parlamentet
  i enlighet med artikel 47.1. Denna begäran ska inges skriftligen och vara försedd med motivering.

2.   Så snart talmannen har mottagit en begäran om brådskande debatt ska talmannen tillkännage detta i kammaren. Omröstning om en sådan begäran ska hållas vid inledningen av det sammanträde som följer på det sammanträde då tillkännagivandet gjordes, förutsatt att det förslag som den ingivna begäran avser har delats ut på de officiella språken. Finns det flera än en begäran om brådskande debatt som rör samma ämne, ska ett bifall respektive avslag på en begäran om brådskande debatt gälla varje begäran som rör detta ämne.

2.   Så snart talmannen har mottagit en begäran om brådskande debatt ska talmannen tillkännage detta i kammaren. Omröstning om en sådan begäran ska hållas vid inledningen av det sammanträde som följer på det sammanträde då tillkännagivandet gjordes, förutsatt att det förslag som den ingivna begäran avser har delats ut på de officiella språken. Finns det flera än en begäran om brådskande debatt som rör samma ämne, ska ett bifall respektive avslag på en begäran om brådskande debatt gälla varje begäran som rör detta ämne.

3.   Före omröstningen kan endast den som inkommit med en begäran, en talare
  för, en talare
  emot samt ansvarigt utskotts ordförande eller föredragande tilldelas ordet i högst tre minuter var.

3.   Före omröstningen kan endast den som inkommit med en begäran, en talare emot samt ansvarigt utskotts ordförande eller föredragande tilldelas ordet i högst tre minuter var.

4.   De ärenden om vilka kammaren beslutar att tillämpa brådskande förfarande ska ges företräde framför andra punkter på föredragningslistan. Talmannen ska fastställa tidpunkten för debatt och omröstning.

4.   De ärenden om vilka kammaren beslutar att tillämpa brådskande förfarande ska ges företräde framför andra punkter på föredragningslistan. Talmannen ska fastställa tidpunkten för debatt och omröstning.

5.   
  En
  brådskande
  debatt
  kan
  hållas
  utan betänkande eller i undantagsfall på grundval av en muntlig rapport från ansvarigt utskott.

5.   
  Ett
  brådskande
  förfarande
  kan
  genomföras
  utan betänkande eller i undantagsfall på grundval av en muntlig rapport från ansvarigt utskott.

Om ett brådskande förfarande tillämpas och interinstitutionella förhandlingar äger rum ska artiklarna 73 och 73a inte tillämpas. Artikel 73d ska gälla i tillämpliga delar.

Ändring 176

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 156

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 156 | Artikel 156 |
| Tidsfrister | Tidsfrister |
| Förutom i de brådskande fall som avses i artiklarna 135 och 154, får en debatt eller omröstning om en text endast inledas om texten
  delats ut
  minst 24 timmar tidigare. | Förutom i de brådskande fall som avses i artiklarna 135 och 154, får en debatt eller omröstning om en text endast inledas om texten
  gjorts tillgänglig
  minst 24 timmar tidigare. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 156

Artikel 156

Tidsfrister

Tidsfrister

Förutom i de brådskande fall som avses i artiklarna 135 och 154, får en debatt eller omröstning om en text endast inledas om texten
  delats ut
  minst 24 timmar tidigare.

Förutom i de brådskande fall som avses i artiklarna 135 och 154, får en debatt eller omröstning om en text endast inledas om texten
  gjorts tillgänglig
  minst 24 timmar tidigare.

Ändring 177

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 157

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 157 | Artikel 157 |
| Tillträde till plenisalen | Tillträde till plenisalen |
| 1.   Tillträde till plenisalen har endast parlamentsledamöter, ledamöter av kommissionen och rådet, parlamentets generalsekreterare, parlamentspersonal vars uppgifter kräver närvaro där samt
  unionens experter och tjänstemän
  . | 1.   Tillträde till plenisalen har endast parlamentsledamöter, ledamöter av kommissionen och rådet, parlamentets generalsekreterare, parlamentspersonal vars uppgifter kräver närvaro där samt
  alla personer som inbjudits av talmannen
  . |
| 2.   Endast innehavare av ett av talmannen eller parlamentets generalsekreterare vederbörligen utställt tillträdeskort har rätt att vistas på åhörarläktaren. | 2.   Endast innehavare av ett av talmannen eller parlamentets generalsekreterare vederbörligen utställt tillträdeskort har rätt att vistas på åhörarläktaren. |
| 3.   Åhörare som vistas på åhörarläktaren måste förbli sittande och vara tysta. Åhörare som uttrycker bifall eller ogillande ska genast föras ut av vaktmästarna. | 3.   Åhörare som vistas på åhörarläktaren måste förbli sittande och vara tysta. Åhörare som uttrycker bifall eller ogillande ska genast föras ut av vaktmästarna. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 157

Artikel 157

Tillträde till plenisalen

Tillträde till plenisalen

1.   Tillträde till plenisalen har endast parlamentsledamöter, ledamöter av kommissionen och rådet, parlamentets generalsekreterare, parlamentspersonal vars uppgifter kräver närvaro där samt
  unionens experter och tjänstemän
  .

1.   Tillträde till plenisalen har endast parlamentsledamöter, ledamöter av kommissionen och rådet, parlamentets generalsekreterare, parlamentspersonal vars uppgifter kräver närvaro där samt
  alla personer som inbjudits av talmannen
  .

2.   Endast innehavare av ett av talmannen eller parlamentets generalsekreterare vederbörligen utställt tillträdeskort har rätt att vistas på åhörarläktaren.

2.   Endast innehavare av ett av talmannen eller parlamentets generalsekreterare vederbörligen utställt tillträdeskort har rätt att vistas på åhörarläktaren.

3.   Åhörare som vistas på åhörarläktaren måste förbli sittande och vara tysta. Åhörare som uttrycker bifall eller ogillande ska genast föras ut av vaktmästarna.

3.   Åhörare som vistas på åhörarläktaren måste förbli sittande och vara tysta. Åhörare som uttrycker bifall eller ogillande ska genast föras ut av vaktmästarna.

Ändring 178

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 158

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 158 | Artikel 158 |
| Språk | Språk |
| 1.   Samtliga parlamentets handlingar ska avfattas på de officiella språken. | 1.   Samtliga parlamentets handlingar ska avfattas på de officiella språken. |
| 2.   Ledamöter ska ha rätt att hålla sina anföranden i parlamentet på det officiella språk de önskar. Anföranden på ett av de officiella språken ska simultantolkas till övriga officiella språk och till varje annat språk som presidiet anser nödvändigt. | 2.   Ledamöter ska ha rätt att hålla sina anföranden i parlamentet på det officiella språk de önskar. Anföranden på ett av de officiella språken ska simultantolkas till övriga officiella språk och till varje annat språk som presidiet anser nödvändigt. |
| 3.   Vid varje utskotts- och delegationssammanträde ska tolkning finnas tillgänglig från och till de officiella språk som ledamöterna och suppleanterna i utskottet eller delegationen i fråga använder och begär. | 3.   Vid varje utskotts- och delegationssammanträde ska tolkning finnas tillgänglig från och till de officiella språk som ledamöterna och suppleanterna i utskottet eller delegationen i fråga använder och begär. |
| 4.   Vid utskotts- och delegationssammanträden utanför de vanliga arbetsorterna ska tolkning finnas tillgänglig från och till de språk som används av de ledamöter som bekräftat att de kommer att delta i sammanträdet. Avsteg från dessa regler får göras undantagsvis
  med godkännande från ledamöterna i utskottet eller delegationen
  .
  Om en överenskommelse inte kan uppnås ska presidiet avgöra frågan. | 4.   Vid utskotts- och delegationssammanträden utanför de vanliga arbetsorterna ska tolkning finnas tillgänglig från och till de språk som används av de ledamöter som bekräftat att de kommer att delta i sammanträdet. Avsteg från dessa regler får göras undantagsvis.
  Presidiet ska anta de nödvändiga bestämmelserna. |
| Om det efter tillkännagivandet av resultatet av en omröstning visar sig att olika språkversioner avviker från varandra, ska talmannen i enlighet med artikel 184.5 avgöra om det resultat som tillkännagivits är giltigt. Om talmannen förklarar att resultatet är giltigt, ska talmannen avgöra vilken version som ska anses antagen. Originalversionen kan inte alltid betraktas som den officiella texten, eftersom en situation kan uppstå där alla de övriga språken avviker från originalversionen. | |
| | 4a.
     
  Efter det att omröstningsresultatet har tillkännagetts ska talmannen besluta om eventuella begäranden om påstådda avvikelser mellan de olika språkversionerna. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 158

Artikel 158

Språk

Språk

1.   Samtliga parlamentets handlingar ska avfattas på de officiella språken.

1.   Samtliga parlamentets handlingar ska avfattas på de officiella språken.

2.   Ledamöter ska ha rätt att hålla sina anföranden i parlamentet på det officiella språk de önskar. Anföranden på ett av de officiella språken ska simultantolkas till övriga officiella språk och till varje annat språk som presidiet anser nödvändigt.

2.   Ledamöter ska ha rätt att hålla sina anföranden i parlamentet på det officiella språk de önskar. Anföranden på ett av de officiella språken ska simultantolkas till övriga officiella språk och till varje annat språk som presidiet anser nödvändigt.

3.   Vid varje utskotts- och delegationssammanträde ska tolkning finnas tillgänglig från och till de officiella språk som ledamöterna och suppleanterna i utskottet eller delegationen i fråga använder och begär.

3.   Vid varje utskotts- och delegationssammanträde ska tolkning finnas tillgänglig från och till de officiella språk som ledamöterna och suppleanterna i utskottet eller delegationen i fråga använder och begär.

4.   Vid utskotts- och delegationssammanträden utanför de vanliga arbetsorterna ska tolkning finnas tillgänglig från och till de språk som används av de ledamöter som bekräftat att de kommer att delta i sammanträdet. Avsteg från dessa regler får göras undantagsvis
  med godkännande från ledamöterna i utskottet eller delegationen
  .
  Om en överenskommelse inte kan uppnås ska presidiet avgöra frågan.

4.   Vid utskotts- och delegationssammanträden utanför de vanliga arbetsorterna ska tolkning finnas tillgänglig från och till de språk som används av de ledamöter som bekräftat att de kommer att delta i sammanträdet. Avsteg från dessa regler får göras undantagsvis.
  Presidiet ska anta de nödvändiga bestämmelserna.

Om det efter tillkännagivandet av resultatet av en omröstning visar sig att olika språkversioner avviker från varandra, ska talmannen i enlighet med artikel 184.5 avgöra om det resultat som tillkännagivits är giltigt. Om talmannen förklarar att resultatet är giltigt, ska talmannen avgöra vilken version som ska anses antagen. Originalversionen kan inte alltid betraktas som den officiella texten, eftersom en situation kan uppstå där alla de övriga språken avviker från originalversionen.

4a.
     
  Efter det att omröstningsresultatet har tillkännagetts ska talmannen besluta om eventuella begäranden om påstådda avvikelser mellan de olika språkversionerna.

Ändring 179

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 159

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 159 | Artikel 159 |
| Övergångsbestämmelser | Övergångsbestämmelser |
| 1.   Under en övergångsperiod fram till åttonde valperiodens utgång (20) ska det vara tillåtet att göra undantag från artikel 158, om och i den utsträckning det för ett officiellt språk inte finns tillräckligt många tolkar eller översättare trots att lämpliga åtgärder vidtagits. | 1.   Under en övergångsperiod fram till åttonde valperiodens utgång (20) ska det vara tillåtet att göra undantag från artikel 158, om och i den utsträckning det för ett officiellt språk inte finns tillräckligt många tolkar eller översättare trots att lämpliga åtgärder vidtagits. |
| 2.   På förslag från generalsekreteraren ska presidiet fastställa om villkoren i punkt 1 är uppfyllda för vart och ett av de berörda officiella språken, och var sjätte månad ska det se över sitt beslut på grundval av en rapport från generalsekreteraren om de framsteg som gjorts. Presidiet ska anta de genomförandebestämmelser som behövs. | 2.   På förslag från generalsekreteraren ska presidiet
  , med vederbörlig hänsyn till de bestämmelser som avses i punkt 3,
  fastställa om villkoren i punkt 1 är uppfyllda för vart och ett av de berörda officiella språken, och var sjätte månad ska det se över sitt beslut på grundval av en rapport från generalsekreteraren om de framsteg som gjorts. Presidiet ska anta de genomförandebestämmelser som behövs. |
| 3.   De särskilda tidsbegränsade bestämmelser som rör utarbetandet av rättsakter och som rådet antagit med stöd av fördragen ska tillämpas
  , med undantag för förordningar som Europaparlamentet och rådet antagit gemensamt
  . | 3.   De särskilda tidsbegränsade bestämmelser som rör utarbetandet av rättsakter och som rådet antagit med stöd av fördragen ska tillämpas. |
| 4.   Parlamentet kan efter det att presidiet lämnat en motiverad rekommendation när som helst besluta att upphäva denna artikel i förtid, eller att förlänga giltighetstiden för densamma vid utgången av den frist som anges i punkt 1. | 4.   Parlamentet kan efter det att presidiet lämnat en motiverad rekommendation när som helst besluta att upphäva denna artikel i förtid, eller att förlänga giltighetstiden för densamma vid utgången av den frist som anges i punkt 1. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 159

Artikel 159

Övergångsbestämmelser

Övergångsbestämmelser

1.   Under en övergångsperiod fram till åttonde valperiodens utgång (20) ska det vara tillåtet att göra undantag från artikel 158, om och i den utsträckning det för ett officiellt språk inte finns tillräckligt många tolkar eller översättare trots att lämpliga åtgärder vidtagits.

1.   Under en övergångsperiod fram till åttonde valperiodens utgång (20) ska det vara tillåtet att göra undantag från artikel 158, om och i den utsträckning det för ett officiellt språk inte finns tillräckligt många tolkar eller översättare trots att lämpliga åtgärder vidtagits.

2.   På förslag från generalsekreteraren ska presidiet fastställa om villkoren i punkt 1 är uppfyllda för vart och ett av de berörda officiella språken, och var sjätte månad ska det se över sitt beslut på grundval av en rapport från generalsekreteraren om de framsteg som gjorts. Presidiet ska anta de genomförandebestämmelser som behövs.

2.   På förslag från generalsekreteraren ska presidiet
  , med vederbörlig hänsyn till de bestämmelser som avses i punkt 3,
  fastställa om villkoren i punkt 1 är uppfyllda för vart och ett av de berörda officiella språken, och var sjätte månad ska det se över sitt beslut på grundval av en rapport från generalsekreteraren om de framsteg som gjorts. Presidiet ska anta de genomförandebestämmelser som behövs.

3.   De särskilda tidsbegränsade bestämmelser som rör utarbetandet av rättsakter och som rådet antagit med stöd av fördragen ska tillämpas
  , med undantag för förordningar som Europaparlamentet och rådet antagit gemensamt
  .

3.   De särskilda tidsbegränsade bestämmelser som rör utarbetandet av rättsakter och som rådet antagit med stöd av fördragen ska tillämpas.

4.   Parlamentet kan efter det att presidiet lämnat en motiverad rekommendation när som helst besluta att upphäva denna artikel i förtid, eller att förlänga giltighetstiden för densamma vid utgången av den frist som anges i punkt 1.

4.   Parlamentet kan efter det att presidiet lämnat en motiverad rekommendation när som helst besluta att upphäva denna artikel i förtid, eller att förlänga giltighetstiden för densamma vid utgången av den frist som anges i punkt 1.

Ändring 180

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 160

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 160 | Artikel 160 |
| Utdelning av handlingar | Utdelning av handlingar |
| Handlingar som utgör underlag för parlamentets debatter och beslut ska
  tryckas och delas ut till
  ledamöterna.
  En förteckning över dessa handlingar ska offentliggöras i protokollen från parlamentets sammanträden. | Handlingar som utgör underlag för parlamentets debatter och beslut ska
  göras tillgängliga för
  ledamöterna. |
| Utan att det påverkar tillämpningen av första stycket, ska ledamöter och politiska grupper ha direkt tillgång till parlamentets interna datasystem för att konsultera alla förberedande handlingar som inte är sekretessbelagda (förslag till betänkanden, förslag till rekommendationer, förslag till yttranden, arbetsdokument och ändringsförslag som lagts fram i utskott). | Utan att det påverkar tillämpningen av första stycket, ska ledamöter och politiska grupper ha direkt tillgång till parlamentets interna datasystem för att konsultera alla förberedande handlingar som inte är sekretessbelagda (förslag till betänkanden, förslag till rekommendationer, förslag till yttranden, arbetsdokument och ändringsförslag som lagts fram i utskott). |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 160

Artikel 160

Utdelning av handlingar

Utdelning av handlingar

Handlingar som utgör underlag för parlamentets debatter och beslut ska
  tryckas och delas ut till
  ledamöterna.
  En förteckning över dessa handlingar ska offentliggöras i protokollen från parlamentets sammanträden.

Handlingar som utgör underlag för parlamentets debatter och beslut ska
  göras tillgängliga för
  ledamöterna.

Utan att det påverkar tillämpningen av första stycket, ska ledamöter och politiska grupper ha direkt tillgång till parlamentets interna datasystem för att konsultera alla förberedande handlingar som inte är sekretessbelagda (förslag till betänkanden, förslag till rekommendationer, förslag till yttranden, arbetsdokument och ändringsförslag som lagts fram i utskott).

Utan att det påverkar tillämpningen av första stycket, ska ledamöter och politiska grupper ha direkt tillgång till parlamentets interna datasystem för att konsultera alla förberedande handlingar som inte är sekretessbelagda (förslag till betänkanden, förslag till rekommendationer, förslag till yttranden, arbetsdokument och ändringsförslag som lagts fram i utskott).

Ändring 181 och muntlig ändring

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 162

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 162 | Artikel 162 |
| Fördelning av talartid samt talarlista | Fördelning av talartid samt talarlista |
| 1.   Talmanskonferensen kan föreslå parlamentet att talartid fördelas för en bestämd debatt. Parlamentet ska utan debatt fatta beslut om ett sådant förslag. | 1.   Talmanskonferensen kan föreslå parlamentet att talartid fördelas för en bestämd debatt. Parlamentet ska utan debatt fatta beslut om ett sådant förslag. |
| 2.   Ingen ledamot har rätt att yttra sig om inte talmannen tilldelat ledamoten ordet. Ledamöterna ska tala från sina platser och rikta sig till talmannen. Om en talare avviker från ämnet ska talmannen återkalla talaren till ordningen. | 2.   Ingen ledamot har rätt att yttra sig om inte talmannen tilldelat ledamoten ordet. Ledamöterna ska tala från sina platser och rikta sig till talmannen. Om en talare avviker från ämnet ska talmannen återkalla talaren till ordningen. |
| 3.   Talmannen får för den första delen av en debatt fastställa en talarlista med en eller flera omgångar talare från varje politisk grupp som önskar yttra sig – vilket ska ske i turordning efter gruppernas storlek
  – samt en grupplös ledamot
  . | 3.   Talmannen får för den första delen av en debatt fastställa en talarlista med en eller flera omgångar talare från varje politisk grupp som önskar yttra sig, vilket ska ske i turordning efter gruppernas storlek. |
| 4.   Talartiden för denna del av debatten ska fördelas i enlighet med följande kriterier: | 4.   Talartiden för denna del av debatten ska fördelas i enlighet med följande kriterier: |
| a) | En första del av talartiden ska fördelas lika mellan alla politiska grupper. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 162

Artikel 162

Fördelning av talartid samt talarlista

Fördelning av talartid samt talarlista

1.   Talmanskonferensen kan föreslå parlamentet att talartid fördelas för en bestämd debatt. Parlamentet ska utan debatt fatta beslut om ett sådant förslag.

1.   Talmanskonferensen kan föreslå parlamentet att talartid fördelas för en bestämd debatt. Parlamentet ska utan debatt fatta beslut om ett sådant förslag.

2.   Ingen ledamot har rätt att yttra sig om inte talmannen tilldelat ledamoten ordet. Ledamöterna ska tala från sina platser och rikta sig till talmannen. Om en talare avviker från ämnet ska talmannen återkalla talaren till ordningen.

2.   Ingen ledamot har rätt att yttra sig om inte talmannen tilldelat ledamoten ordet. Ledamöterna ska tala från sina platser och rikta sig till talmannen. Om en talare avviker från ämnet ska talmannen återkalla talaren till ordningen.

3.   Talmannen får för den första delen av en debatt fastställa en talarlista med en eller flera omgångar talare från varje politisk grupp som önskar yttra sig – vilket ska ske i turordning efter gruppernas storlek
  – samt en grupplös ledamot
  .

3.   Talmannen får för den första delen av en debatt fastställa en talarlista med en eller flera omgångar talare från varje politisk grupp som önskar yttra sig, vilket ska ske i turordning efter gruppernas storlek.

4.   Talartiden för denna del av debatten ska fördelas i enlighet med följande kriterier:

4.   Talartiden för denna del av debatten ska fördelas i enlighet med följande kriterier:

a)

En första del av talartiden ska fördelas lika mellan alla politiska grupper.

| a) | En första del av talartiden ska fördelas lika mellan alla politiska grupper. |
| --- | --- |

a)

En första del av talartiden ska fördelas lika mellan alla politiska grupper.

| b) | En andra del ska fördelas mellan de politiska grupperna i proportion till deras sammanlagda antal ledamöter. |
| --- | --- |

b)

En andra del ska fördelas mellan de politiska grupperna i proportion till deras sammanlagda antal ledamöter.

| b) | En andra del ska fördelas mellan de politiska grupperna i proportion till deras sammanlagda antal ledamöter. |
| --- | --- |

b)

En andra del ska fördelas mellan de politiska grupperna i proportion till deras sammanlagda antal ledamöter.

| c) | De grupplösa ledamöterna ska tilldelas en sammanlagd talartid som baseras på de delar som respektive politisk grupp tilldelas enligt a och b. |
| --- | --- |

c)

De grupplösa ledamöterna ska tilldelas en sammanlagd talartid som baseras på de delar som respektive politisk grupp tilldelas enligt a och b.

| c) | De grupplösa ledamöterna ska tilldelas en sammanlagd talartid som baseras på de delar som respektive politisk grupp tilldelas enligt a och b. |
| --- | --- |

c)

De grupplösa ledamöterna ska tilldelas en sammanlagd talartid som baseras på de delar som respektive politisk grupp tilldelas enligt a och b.

| ca) | Vid fördelningen av talartid i kammaren ska det beaktas att ledamöter med funktionshinder kan behöva längre tid. |
| --- | --- |

ca)

Vid fördelningen av talartid i kammaren ska det beaktas att ledamöter med funktionshinder kan behöva längre tid.

5.   Avsätts en gemensam talartid för flera punkter på föredragningslistan, ska de politiska grupperna underrätta talmannen om hur stor del av talartiden som de avser att använda för varje enskild punkt. Talmannen ska se till att dessa talartider respekteras.

5.   Avsätts en gemensam talartid för flera punkter på föredragningslistan, ska de politiska grupperna underrätta talmannen om hur stor del av talartiden som de avser att använda för varje enskild punkt. Talmannen ska se till att dessa talartider respekteras.

6.   Den resterande debattiden ska inte fördelas i förväg. I stället
  ska
  talmannen i regel ge ledamöter ordet i högst en minut. Talmannen ska så långt möjligt se till att talare från olika politiska åsiktsriktningar och från olika medlemsstater får ordet i turordning.

6.   Den resterande debattiden ska inte fördelas i förväg. I stället
  får
  talmannen i regel ge ledamöter ordet i högst en minut. Talmannen ska så långt möjligt se till att talare från olika politiska åsiktsriktningar och från olika medlemsstater får ordet i turordning.

7.   På begäran kan företräde
  ges
  åt ordföranden eller föredraganden i det ansvariga utskottet och åt gruppordförande som önskar tala på gruppens vägnar, eller åt talare som ersätter dessa.

7.   På begäran kan
  talmannen ge
  företräde åt ordföranden eller föredraganden i det ansvariga utskottet och åt gruppordförande som önskar tala på gruppens vägnar, eller åt talare som ersätter dessa.

8.   Talmannen får ge ordet till ledamöter som genom att hålla upp ett blått kort visar att de vill ställa en fråga på högst en halv minut till en annan ledamot under dennes anförande,
  om
  talaren godtar detta och talmannen anser att detta inte kommer att störa debatten.

8.   Talmannen får ge ordet till ledamöter som genom att hålla upp ett blått kort visar att de vill ställa en fråga på högst en halv minut till en annan ledamot under dennes anförande
  angående det som ledamoten sagt
  ,
  förutsatt att
  talaren godtar detta och talmannen anser att detta inte kommer att
  vare sig
  störa debatten
  eller leda till, genom att flera på varandra följande frågor ställs med hjälp av blå kort, att det uppstår en allvarlig obalans när det gäller den politiska grupptillhörigheten för de ledamöter som yttrar sig i debatten
  .

9.   Talartiden för inlägg om sammanträdesprotokollen, procedurfrågor, ändringar till det slutgiltiga förslaget till föredragningslista eller till föredragningslistan får inte överstiga en minut.

9.   Talartiden för inlägg om sammanträdesprotokollen, procedurfrågor, ändringar till det slutgiltiga förslaget till föredragningslista eller till föredragningslistan får inte överstiga en minut.

10.   
  Utan att det påverkar talmannens övriga disciplinära befogenheter kan talmannen från det fullständiga förhandlingsreferatet avföra anföranden och inlägg från ledamöter som inte tilldelats ordet eller som överskridit den tilldelade talartiden.

11.   Kommissionen och rådet ska som regel ha rätt att yttra sig i en debatt om ett betänkande direkt efter det att betänkandet har lagts fram av föredraganden. Kommissionen, rådet och föredraganden får höras igen, särskilt för att bemöta uttalanden från ledamöterna.

11.   Kommissionen och rådet ska som regel ha rätt att yttra sig i en debatt om ett betänkande direkt efter det att betänkandet har lagts fram av föredraganden. Kommissionen, rådet och föredraganden får höras igen, särskilt för att bemöta uttalanden från ledamöterna.

12.   Ledamöter som inte yttrat sig under en debatt får, högst en gång per sammanträdesperiod, lämna in en skriftlig förklaring på högst 200 ord som ska bifogas protokollet från debatten.

12.   Ledamöter som inte yttrat sig under en debatt får, högst en gång per sammanträdesperiod, lämna in en skriftlig förklaring på högst 200 ord som ska bifogas protokollet från debatten.

13.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av
  artikel 230 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska talmannen försöka komma överens med kommissionen, rådet och Europeiska rådets ordförande om en lämplig fördelning av talartiden för dessa.

13.   
  Med vederbörlig hänsyn till
  artikel 230 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska talmannen försöka komma överens med kommissionen, rådet och Europeiska rådets ordförande om en lämplig fördelning av talartiden för dessa.

Ändring 182

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 164a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 164a |
| | Förhindrande av störningar |
| | Talmannen ska ha befogenhet att avbryta överdriven användning av begäranden såsom ordningsfrågor, förfarandefrågor, röstförklaringar eller begäranden om särskild omröstning, delad omröstning och omröstning med namnupprop, i de fall då talmannen är övertygad om att dessa begäranden uppenbarligen är avsedda att åstadkomma, och skulle resultera i, allvarliga och långvariga störningar av parlamentets överläggningar eller av ledamöternas utövande av sina rättigheter. |
| | (I kapitel 3: ”Allmänna bestämmelser för plenarsammanträden”) |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 164a

Förhindrande av störningar

Talmannen ska ha befogenhet att avbryta överdriven användning av begäranden såsom ordningsfrågor, förfarandefrågor, röstförklaringar eller begäranden om särskild omröstning, delad omröstning och omröstning med namnupprop, i de fall då talmannen är övertygad om att dessa begäranden uppenbarligen är avsedda att åstadkomma, och skulle resultera i, allvarliga och långvariga störningar av parlamentets överläggningar eller av ledamöternas utövande av sina rättigheter.

(I kapitel 3: ”Allmänna bestämmelser för plenarsammanträden”)

Ändring 183

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 165

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 165 | Artikel 165 |
| Omedelbara åtgärder | Omedelbara åtgärder |
| 1.   Varje ledamot som uppträder störande under ett sammanträde eller uppträder på ett sätt som strider mot tillämpliga bestämmelser i artikel 11 ska kallas till ordningen av talmannen. | 1.   Varje ledamot som uppträder störande under ett sammanträde eller uppträder på ett sätt som strider mot tillämpliga bestämmelser i artikel 11 ska kallas till ordningen av talmannen. |
| 2.   Om förseelsen upprepas ska talmannen återigen kalla ledamoten till ordningen, och saken ska föras till sammanträdesprotokollet. | 2.   Om förseelsen upprepas ska talmannen återigen kalla ledamoten till ordningen, och saken ska föras till sammanträdesprotokollet. |
| 3.   Vid upprepat störande uppträdande eller om ytterligare förseelser begås kan talmannen förbjuda ledamoten att ta till orda eller uppmana ledamoten att lämna plenisalen för återstoden av sammanträdet. Vid synnerligen grova ordningsförseelser kan talmannen omedelbart uppmana ledamoten att lämna plenisalen utan att dessförinnan än en gång ha återkallat till ordningen. Generalsekreteraren ska utan dröjsmål se till att denna disciplinära åtgärd verkställs med hjälp av vaktmästarna och vid behov med hjälp av parlamentets säkerhetstjänst. | 3.   Vid upprepat störande uppträdande eller om ytterligare förseelser begås kan talmannen förbjuda ledamoten att ta till orda eller uppmana ledamoten att lämna plenisalen för återstoden av sammanträdet. Vid synnerligen grova ordningsförseelser kan talmannen omedelbart uppmana ledamoten att lämna plenisalen utan att dessförinnan än en gång ha återkallat till ordningen. Generalsekreteraren ska utan dröjsmål se till att denna disciplinära åtgärd verkställs med hjälp av vaktmästarna och vid behov med hjälp av parlamentets säkerhetstjänst. |
| 4.   Om ett störande uppträdande hotar att förhindra överläggningarna får talmannen, för att återställa ordningen, avbryta sammanträdet under en viss tid eller avsluta detsamma. Kan talmannen inte göra sig hörd ska talmannen lämna ordförandeplatsen, vilket avslutar sammanträdet. Talmannen är den som kallar till fortsatt sammanträde. | 4.   Om ett störande uppträdande hotar att förhindra överläggningarna får talmannen, för att återställa ordningen, avbryta sammanträdet under en viss tid eller avsluta detsamma. Kan talmannen inte göra sig hörd ska talmannen lämna ordförandeplatsen, vilket avslutar sammanträdet. Talmannen är den som kallar till fortsatt sammanträde. |
| | 4a.
     
  Talmannen kan besluta att avbryta direktsändningen av sammanträdet om en ledamot uttrycker sig eller beter sig på ett förolämpande, rasistiskt eller främlingsfientligt sätt. |
| | 4b.
     
  Talmannen kan besluta att från den audiovisuella upptagningen av förhandlingarna stryka de delar av en ledamots anförande som innehåller ett förolämpande, rasistiskt eller främlingsfientligt språkbruk. |
| | Detta beslut träder i kraft omedelbart. Beslutet ska emellertid bekräftas av presidiet senast fyra veckor efter det att det fattats eller, om presidiet inte sammanträder under den perioden, vid dess nästföljande sammanträde. |
| 5.   De befogenheter som fastställs i punkterna
  1–4
  ska i tillämpliga delar tillkomma organens, utskottens och delegationernas mötesordförande enligt vad som anges i arbetsordningen. | 5.   De befogenheter som fastställs i punkterna
  1–4b
  ska i tillämpliga delar tillkomma organens, utskottens och delegationernas mötesordförande enligt vad som anges i arbetsordningen. |
| 6.   I förekommande fall och beroende på hur allvarlig överträdelsen av ordningsreglerna är kan mötesordföranden senast vid nästkommande sammanträdesperiod eller berörda organs, utskotts eller delegations nästkommande sammanträde uppmana talmannen att tillämpa artikel 166. | 6.   I förekommande fall och beroende på hur allvarlig överträdelsen av ordningsreglerna är kan mötesordföranden senast vid nästkommande sammanträdesperiod eller berörda organs, utskotts eller delegations nästkommande sammanträde uppmana talmannen att tillämpa artikel 166. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 165

Artikel 165

Omedelbara åtgärder

Omedelbara åtgärder

1.   Varje ledamot som uppträder störande under ett sammanträde eller uppträder på ett sätt som strider mot tillämpliga bestämmelser i artikel 11 ska kallas till ordningen av talmannen.

1.   Varje ledamot som uppträder störande under ett sammanträde eller uppträder på ett sätt som strider mot tillämpliga bestämmelser i artikel 11 ska kallas till ordningen av talmannen.

2.   Om förseelsen upprepas ska talmannen återigen kalla ledamoten till ordningen, och saken ska föras till sammanträdesprotokollet.

2.   Om förseelsen upprepas ska talmannen återigen kalla ledamoten till ordningen, och saken ska föras till sammanträdesprotokollet.

3.   Vid upprepat störande uppträdande eller om ytterligare förseelser begås kan talmannen förbjuda ledamoten att ta till orda eller uppmana ledamoten att lämna plenisalen för återstoden av sammanträdet. Vid synnerligen grova ordningsförseelser kan talmannen omedelbart uppmana ledamoten att lämna plenisalen utan att dessförinnan än en gång ha återkallat till ordningen. Generalsekreteraren ska utan dröjsmål se till att denna disciplinära åtgärd verkställs med hjälp av vaktmästarna och vid behov med hjälp av parlamentets säkerhetstjänst.

3.   Vid upprepat störande uppträdande eller om ytterligare förseelser begås kan talmannen förbjuda ledamoten att ta till orda eller uppmana ledamoten att lämna plenisalen för återstoden av sammanträdet. Vid synnerligen grova ordningsförseelser kan talmannen omedelbart uppmana ledamoten att lämna plenisalen utan att dessförinnan än en gång ha återkallat till ordningen. Generalsekreteraren ska utan dröjsmål se till att denna disciplinära åtgärd verkställs med hjälp av vaktmästarna och vid behov med hjälp av parlamentets säkerhetstjänst.

4.   Om ett störande uppträdande hotar att förhindra överläggningarna får talmannen, för att återställa ordningen, avbryta sammanträdet under en viss tid eller avsluta detsamma. Kan talmannen inte göra sig hörd ska talmannen lämna ordförandeplatsen, vilket avslutar sammanträdet. Talmannen är den som kallar till fortsatt sammanträde.

4.   Om ett störande uppträdande hotar att förhindra överläggningarna får talmannen, för att återställa ordningen, avbryta sammanträdet under en viss tid eller avsluta detsamma. Kan talmannen inte göra sig hörd ska talmannen lämna ordförandeplatsen, vilket avslutar sammanträdet. Talmannen är den som kallar till fortsatt sammanträde.

4a.
     
  Talmannen kan besluta att avbryta direktsändningen av sammanträdet om en ledamot uttrycker sig eller beter sig på ett förolämpande, rasistiskt eller främlingsfientligt sätt.

4b.
     
  Talmannen kan besluta att från den audiovisuella upptagningen av förhandlingarna stryka de delar av en ledamots anförande som innehåller ett förolämpande, rasistiskt eller främlingsfientligt språkbruk.

Detta beslut träder i kraft omedelbart. Beslutet ska emellertid bekräftas av presidiet senast fyra veckor efter det att det fattats eller, om presidiet inte sammanträder under den perioden, vid dess nästföljande sammanträde.

5.   De befogenheter som fastställs i punkterna
  1–4
  ska i tillämpliga delar tillkomma organens, utskottens och delegationernas mötesordförande enligt vad som anges i arbetsordningen.

5.   De befogenheter som fastställs i punkterna
  1–4b
  ska i tillämpliga delar tillkomma organens, utskottens och delegationernas mötesordförande enligt vad som anges i arbetsordningen.

6.   I förekommande fall och beroende på hur allvarlig överträdelsen av ordningsreglerna är kan mötesordföranden senast vid nästkommande sammanträdesperiod eller berörda organs, utskotts eller delegations nästkommande sammanträde uppmana talmannen att tillämpa artikel 166.

6.   I förekommande fall och beroende på hur allvarlig överträdelsen av ordningsreglerna är kan mötesordföranden senast vid nästkommande sammanträdesperiod eller berörda organs, utskotts eller delegations nästkommande sammanträde uppmana talmannen att tillämpa artikel 166.

Ändring 184

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 166

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 166 | Artikel 166 |
| Påföljder | Påföljder |
| 1.   Vid
  synnerligen
  grova fall av störande uppträdande eller försök att störa parlamentets överläggningar som står i strid med de principer som fastställs i artikel 11
  kan
  talmannen
  , efter att ha hört den berörda ledamoten,
  fatta ett motiverat beslut om lämpliga påföljder
  och meddela detta beslut till
  den berörda ledamoten
  samt
  ordförandena för de organ, utskott och delegationer som ledamoten tillhör
  innan kammaren
  informeras
  om beslutet
  . | 1.   Vid grova fall av störande uppträdande eller försök att störa parlamentets överläggningar som står i strid med de principer som fastställs i artikel 11
  ska
  talmannen fatta ett motiverat beslut om lämpliga påföljder. |
| | Den berörda ledamoten
  ska av talmannen uppmanas att inkomma med skriftliga synpunkter innan beslutet antas. I undantagsfall kan talmannen besluta att kalla till en muntlig utfrågning av den berörda ledamoten. |
| | Den berörda ledamoten ska meddelas beslutet per rekommenderat brev eller, i brådskande fall, via vaktmästarna. |
| | Varje påföljd för en ledamot ska tillkännages av talmannen i parlamentet efter att den har meddelats den berörda ledamoten, och
  ordförandena för de organ, utskott och delegationer som ledamoten tillhör
  ska
  informeras. |
| | När påföljden slutgiltigt fastställts ska den offentliggöras på ett synligt ställe på Europaparlamentets webbplats under återstoden av valperioden. |
| 2.   Hänsyn bör tas till om sådant uppträdande manifesterats vid enstaka eller upprepade tillfällen eller ständigt upprepas och hur allvarlig överträdelsen är
  , med beaktande av de riktlinjer som bifogas denna arbetsordning

   (21). | 2.   Hänsyn bör tas till om sådant uppträdande manifesterats vid enstaka eller upprepade tillfällen eller ständigt upprepas och hur allvarlig överträdelsen är. |
| | Åtskillnad bör göras mellan å ena sidan synliga former av uppträdande, som kan tolereras under förutsättning att uppträdandet inte är kränkande, förolämpande, rasistiskt eller främlingsfientligt och håller sig inom rimliga gränser, och å andra sidan sådant som direkt stör den parlamentariska verksamheten. |
| 3.   Sådana påföljder kan bestå av en eller flera av följande åtgärder: | 3.   Sådana påföljder kan bestå av en eller flera av följande åtgärder: |
| a) | Prickning. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 166

Artikel 166

Påföljder

Påföljder

1.   Vid
  synnerligen
  grova fall av störande uppträdande eller försök att störa parlamentets överläggningar som står i strid med de principer som fastställs i artikel 11
  kan
  talmannen
  , efter att ha hört den berörda ledamoten,
  fatta ett motiverat beslut om lämpliga påföljder
  och meddela detta beslut till
  den berörda ledamoten
  samt
  ordförandena för de organ, utskott och delegationer som ledamoten tillhör
  innan kammaren
  informeras
  om beslutet
  .

1.   Vid grova fall av störande uppträdande eller försök att störa parlamentets överläggningar som står i strid med de principer som fastställs i artikel 11
  ska
  talmannen fatta ett motiverat beslut om lämpliga påföljder.

Den berörda ledamoten
  ska av talmannen uppmanas att inkomma med skriftliga synpunkter innan beslutet antas. I undantagsfall kan talmannen besluta att kalla till en muntlig utfrågning av den berörda ledamoten.

Den berörda ledamoten ska meddelas beslutet per rekommenderat brev eller, i brådskande fall, via vaktmästarna.

Varje påföljd för en ledamot ska tillkännages av talmannen i parlamentet efter att den har meddelats den berörda ledamoten, och
  ordförandena för de organ, utskott och delegationer som ledamoten tillhör
  ska
  informeras.

När påföljden slutgiltigt fastställts ska den offentliggöras på ett synligt ställe på Europaparlamentets webbplats under återstoden av valperioden.

2.   Hänsyn bör tas till om sådant uppträdande manifesterats vid enstaka eller upprepade tillfällen eller ständigt upprepas och hur allvarlig överträdelsen är
  , med beaktande av de riktlinjer som bifogas denna arbetsordning

   (21).

2.   Hänsyn bör tas till om sådant uppträdande manifesterats vid enstaka eller upprepade tillfällen eller ständigt upprepas och hur allvarlig överträdelsen är.

Åtskillnad bör göras mellan å ena sidan synliga former av uppträdande, som kan tolereras under förutsättning att uppträdandet inte är kränkande, förolämpande, rasistiskt eller främlingsfientligt och håller sig inom rimliga gränser, och å andra sidan sådant som direkt stör den parlamentariska verksamheten.

3.   Sådana påföljder kan bestå av en eller flera av följande åtgärder:

3.   Sådana påföljder kan bestå av en eller flera av följande åtgärder:

a)

Prickning.

| a) | Prickning. |
| --- | --- |

a)

Prickning.

| b) | Indragning av dagtraktamentet under två till
  tio
  dagar. |
| --- | --- |

b)

Indragning av dagtraktamentet under två till
  tio
  dagar.

| b) | Indragning av dagtraktamentet under två till
  trettio
  dagar. |
| --- | --- |

b)

Indragning av dagtraktamentet under två till
  trettio
  dagar.

| c) | Utan att det inverkar på rätten att rösta i kammaren, och under förutsättning att ordningsreglerna följs strikt, tidsbegränsad avstängning från deltagande i samtliga eller vissa av parlamentets eller något av dess organs, utskotts eller delegationers verksamhet under två till
  tio på varandra följande
  sammanträdesdagar. |
| --- | --- |

c)

Utan att det inverkar på rätten att rösta i kammaren, och under förutsättning att ordningsreglerna följs strikt, tidsbegränsad avstängning från deltagande i samtliga eller vissa av parlamentets eller något av dess organs, utskotts eller delegationers verksamhet under två till
  tio på varandra följande
  sammanträdesdagar.

| c) | Utan att det inverkar på rätten att rösta i kammaren, och under förutsättning att ordningsreglerna följs strikt, tidsbegränsad avstängning från deltagande i samtliga eller vissa av parlamentets eller något av dess organs, utskotts eller delegationers verksamhet under två till
  trettio
  sammanträdesdagar. |
| --- | --- |

c)

Utan att det inverkar på rätten att rösta i kammaren, och under förutsättning att ordningsreglerna följs strikt, tidsbegränsad avstängning från deltagande i samtliga eller vissa av parlamentets eller något av dess organs, utskotts eller delegationers verksamhet under två till
  trettio
  sammanträdesdagar.

| d) | Framläggande till talmanskonferensen, i enlighet med artikel 21, av ett förslag om avstängning eller entledigande från ett eller flera av ledamotens uppdrag inom parlamentet. |
| --- | --- |

d)

Framläggande till talmanskonferensen, i enlighet med artikel 21, av ett förslag om avstängning eller entledigande från ett eller flera av ledamotens uppdrag inom parlamentet.

| da) | Förbud för ledamoten att, under en period på upp till ett år, företräda parlamentet i en interparlamentarisk delegation eller konferens eller ett interinstitutionellt forum. |
| --- | --- |

da)

Förbud för ledamoten att, under en period på upp till ett år, företräda parlamentet i en interparlamentarisk delegation eller konferens eller ett interinstitutionellt forum.

| db) | Vid brott mot tystnadsplikten: begränsning av rätten till tillgång till sekretessbelagda eller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter under en period på upp till ett år. |
| --- | --- |

db)

Vid brott mot tystnadsplikten: begränsning av rätten till tillgång till sekretessbelagda eller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter under en period på upp till ett år.

3a.
     
  De åtgärder som anges i punkterna 3 b till 3 db kan fördubblas vid upprepade överträdelser, eller om ledamoten vägrar att rätta sig efter en åtgärd som vidtagits enligt artikel 165.3.

3b.
     
  Talmannen kan även till talmanskonferensen inge ett förslag om att ledamoten bör avstängas eller entledigas från ett eller flera av sina uppdrag inom parlamentet i enlighet med förfarandet i artikel 21.

Ändring 185

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 167

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 167 | Artikel 167 |
| Internt förfarande för överklagande | Internt förfarande för överklagande |
| Senast två veckor efter att ha underrättats om den av talmannen beslutade påföljden kan den berörda ledamoten lämna in ett internt överklagande till presidiet, vilket får till följd att påföljden tills vidare inte ska tillämpas. Presidiet kan senast fyra veckor efter att överklagandet inkommit upphäva, fastställa eller
  reducera
  påföljden, utan att detta påverkar ledamotens externa överklaganderättigheter. Om presidiet inte fattar beslut inom angiven tid ska påföljden anses
  som
  ogiltig. | Senast två veckor efter att ha underrättats om den av talmannen beslutade påföljden kan den berörda ledamoten lämna in ett internt överklagande till presidiet,
  med stöd av artikel 166.1–166.3a,
  vilket får till följd att påföljden tills vidare inte ska tillämpas. Presidiet kan – senast fyra veckor efter att överklagandet inkommit
  eller, om det inte sammanträder under den perioden, vid sitt nästföljande sammanträde –
  upphäva, fastställa eller
  ändra
  påföljden, utan att detta påverkar ledamotens externa överklaganderättigheter. Om presidiet inte fattar beslut inom angiven tid ska påföljden anses
  vara
  ogiltig. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 167

Artikel 167

Internt förfarande för överklagande

Internt förfarande för överklagande

Senast två veckor efter att ha underrättats om den av talmannen beslutade påföljden kan den berörda ledamoten lämna in ett internt överklagande till presidiet, vilket får till följd att påföljden tills vidare inte ska tillämpas. Presidiet kan senast fyra veckor efter att överklagandet inkommit upphäva, fastställa eller
  reducera
  påföljden, utan att detta påverkar ledamotens externa överklaganderättigheter. Om presidiet inte fattar beslut inom angiven tid ska påföljden anses
  som
  ogiltig.

Senast två veckor efter att ha underrättats om den av talmannen beslutade påföljden kan den berörda ledamoten lämna in ett internt överklagande till presidiet,
  med stöd av artikel 166.1–166.3a,
  vilket får till följd att påföljden tills vidare inte ska tillämpas. Presidiet kan – senast fyra veckor efter att överklagandet inkommit
  eller, om det inte sammanträder under den perioden, vid sitt nästföljande sammanträde –
  upphäva, fastställa eller
  ändra
  påföljden, utan att detta påverkar ledamotens externa överklaganderättigheter. Om presidiet inte fattar beslut inom angiven tid ska påföljden anses
  vara
  ogiltig.

Ändring 186

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning VII – Kapitel 5 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| BESLUTSFÖRHET OCH OMRÖSTNING | BESLUTSFÖRHET
  , ÄNDRINGSFÖRSLAG
  OCH OMRÖSTNING |

Nuvarande lydelse

Ändring

BESLUTSFÖRHET OCH OMRÖSTNING

BESLUTSFÖRHET
  , ÄNDRINGSFÖRSLAG
  OCH OMRÖSTNING

Ändring 187

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 168

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 168 | Artikel 168 |
| Beslutsförhet | Beslutsförhet |
| 1.   Parlamentet har rätt att hålla överläggningar, fastställa föredragningslista och justera sammanträdesprotokoll oavsett antalet närvarande ledamöter. | 1.   Parlamentet har rätt att hålla överläggningar, fastställa föredragningslista och justera sammanträdesprotokoll oavsett antalet närvarande ledamöter. |
| 2.   Beslutsförhet föreligger om en tredjedel av parlamentets ledamöter är närvarande i plenisalen. | 2.   Beslutsförhet föreligger om en tredjedel av parlamentets ledamöter är närvarande i plenisalen. |
| 3.   Alla omröstningar är giltiga oavsett antalet deltagare i en omröstning, såvida inte talmannen
  i samband med omröstningen
  , till följd av en begäran gjord av minst 40 ledamöter innan omröstningen inletts, förklarar att beslutsförhet inte föreligger. Om
  omröstningen visar
  att beslutsförhet inte föreligger,
  ska
  omröstningen tas upp på föredragningslistan till nästföljande sammanträde. | 3.   Alla omröstningar är giltiga oavsett antalet deltagare i en omröstning, såvida inte talmannen, till följd av en begäran gjord av minst 40 ledamöter innan omröstningen inletts, förklarar att beslutsförhet inte föreligger. Om
  antalet närvarande ledamöter inte uppgår till det antal som krävs för beslutsförhet, ska talmannen förklara
  att beslutsförhet inte föreligger,
  och
  omröstningen
  ska
  tas upp på föredragningslistan till nästföljande sammanträde. |
| En begäran om fastställandet av huruvida beslutsförhet föreligger måste framställas av minst 40 ledamöter. En begäran på en politisk grupps vägnar är inte tillåtlig. | |
| När omröstningsresultatet fastställs ska hänsyn tas dels till antalet närvarande ledamöter i plenisalen i enlighet med punkt 2, dels till antalet
  ledamöter
  som begärt ett fastställande av beslutsförhet i enlighet med punkt 4. Det elektroniska omröstningssystemet
  får inte användas för
  detta syfte
  . Plenisalens dörrar får inte stängas. | Det elektroniska omröstningssystemet får användas för att kontrollera tröskelvärdet på 40
  ledamöter
  men
  får inte användas för
  att fastställa beslutsförhet
  . Plenisalens dörrar får inte stängas. |
| Om antalet närvarande ledamöter inte uppgår till det antal som krävs för beslutsförhet, ska talmannen inte tillkännage omröstningsresultatet utan förklara att beslutsförhet inte föreligger. | |
| Punkt 3 sista meningen ska inte tillämpas vid omröstningar om procedurfrågor utan endast vid omröstningar om sakfrågor. | |
| 4.   Ledamöter som
  begärt
  ett fastställande av beslutsförhet ska räknas som närvarande enligt
  punkt
  2, även om de
  inte längre befinner sig i
  plenisalen. | 4.   Ledamöter som
  begär
  ett fastställande av beslutsförhet
  måste vara närvarande i plenisalen när begäran framförs, och de
  ska räknas som närvarande enligt
  punkterna
  2
  och 3
  , även om de
  sedan lämnar
  plenisalen. |
| Ledamöter som begärt att beslutsförheten ska fastställas ska vara närvarande i plenisalen när denna begäran framställs. | |
| 5.   Om färre än 40 ledamöter är närvarande, har talmannen rätt att förklara att beslutsförhet inte föreligger. | 5.   Om färre än 40 ledamöter är närvarande, har talmannen rätt att förklara att beslutsförhet inte föreligger. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 168

Artikel 168

Beslutsförhet

Beslutsförhet

1.   Parlamentet har rätt att hålla överläggningar, fastställa föredragningslista och justera sammanträdesprotokoll oavsett antalet närvarande ledamöter.

1.   Parlamentet har rätt att hålla överläggningar, fastställa föredragningslista och justera sammanträdesprotokoll oavsett antalet närvarande ledamöter.

2.   Beslutsförhet föreligger om en tredjedel av parlamentets ledamöter är närvarande i plenisalen.

2.   Beslutsförhet föreligger om en tredjedel av parlamentets ledamöter är närvarande i plenisalen.

3.   Alla omröstningar är giltiga oavsett antalet deltagare i en omröstning, såvida inte talmannen
  i samband med omröstningen
  , till följd av en begäran gjord av minst 40 ledamöter innan omröstningen inletts, förklarar att beslutsförhet inte föreligger. Om
  omröstningen visar
  att beslutsförhet inte föreligger,
  ska
  omröstningen tas upp på föredragningslistan till nästföljande sammanträde.

3.   Alla omröstningar är giltiga oavsett antalet deltagare i en omröstning, såvida inte talmannen, till följd av en begäran gjord av minst 40 ledamöter innan omröstningen inletts, förklarar att beslutsförhet inte föreligger. Om
  antalet närvarande ledamöter inte uppgår till det antal som krävs för beslutsförhet, ska talmannen förklara
  att beslutsförhet inte föreligger,
  och
  omröstningen
  ska
  tas upp på föredragningslistan till nästföljande sammanträde.

En begäran om fastställandet av huruvida beslutsförhet föreligger måste framställas av minst 40 ledamöter. En begäran på en politisk grupps vägnar är inte tillåtlig.

När omröstningsresultatet fastställs ska hänsyn tas dels till antalet närvarande ledamöter i plenisalen i enlighet med punkt 2, dels till antalet
  ledamöter
  som begärt ett fastställande av beslutsförhet i enlighet med punkt 4. Det elektroniska omröstningssystemet
  får inte användas för
  detta syfte
  . Plenisalens dörrar får inte stängas.

Det elektroniska omröstningssystemet får användas för att kontrollera tröskelvärdet på 40
  ledamöter
  men
  får inte användas för
  att fastställa beslutsförhet
  . Plenisalens dörrar får inte stängas.

Om antalet närvarande ledamöter inte uppgår till det antal som krävs för beslutsförhet, ska talmannen inte tillkännage omröstningsresultatet utan förklara att beslutsförhet inte föreligger.

Punkt 3 sista meningen ska inte tillämpas vid omröstningar om procedurfrågor utan endast vid omröstningar om sakfrågor.

4.   Ledamöter som
  begärt
  ett fastställande av beslutsförhet ska räknas som närvarande enligt
  punkt
  2, även om de
  inte längre befinner sig i
  plenisalen.

4.   Ledamöter som
  begär
  ett fastställande av beslutsförhet
  måste vara närvarande i plenisalen när begäran framförs, och de
  ska räknas som närvarande enligt
  punkterna
  2
  och 3
  , även om de
  sedan lämnar
  plenisalen.

Ledamöter som begärt att beslutsförheten ska fastställas ska vara närvarande i plenisalen när denna begäran framställs.

5.   Om färre än 40 ledamöter är närvarande, har talmannen rätt att förklara att beslutsförhet inte föreligger.

5.   Om färre än 40 ledamöter är närvarande, har talmannen rätt att förklara att beslutsförhet inte föreligger.

Ändring 188

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 168a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 168a |
| | Tröskelvärden |
| | 1.   
  Om inget annat anges gäller i denna arbetsordning följande definitioner: |
| | a) | Lågt tröskelvärde: en tjugondel av parlamentets ledamöter eller en politisk grupp. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 168a

Tröskelvärden

1.   
  Om inget annat anges gäller i denna arbetsordning följande definitioner:

a)

Lågt tröskelvärde: en tjugondel av parlamentets ledamöter eller en politisk grupp.

| b) | Medelhögt tröskelvärde: en tiondel av parlamentets ledamöter, som utgörs av en eller flera politiska grupper eller enskilda ledamöter, eller en kombination av bådadera. |
| --- | --- |

b)

Medelhögt tröskelvärde: en tiondel av parlamentets ledamöter, som utgörs av en eller flera politiska grupper eller enskilda ledamöter, eller en kombination av bådadera.

| c) | Högt tröskelvärde: en femtedel av parlamentets ledamöter, som utgörs av en eller flera politiska grupper eller enskilda ledamöter, eller en kombination av bådadera. |
| --- | --- |

c)

Högt tröskelvärde: en femtedel av parlamentets ledamöter, som utgörs av en eller flera politiska grupper eller enskilda ledamöter, eller en kombination av bådadera.

2.   
  Om en ledamots underskrift krävs för att fastställa huruvida ett tillämpligt tröskelvärde har uppnåtts, får den underskriften vara antingen handskriven eller elektronisk, framställd genom parlamentets system för elektroniska underskrifter. En ledamot kan inom de gällande tidsfristerna dra tillbaka sin underskrift men får därefter inte förnya den.

3.   
  Om stöd av en politisk grupp är nödvändigt för att ett tröskelvärde ska uppnås, ska gruppen agera genom sin ordförande eller genom en person som ordföranden vederbörligen utsett för detta ändamål.

4.   
  Stöd av en politisk grupp ska räknas på följande sätt när det gäller tillämpningen av medelhöga och höga tröskelvärden:

| — | I de fall då en artikel som fastställer ett sådant tröskelvärde åberopas under ett sammanträde eller möte: alla ledamöter som tillhör den stödjande gruppen och är fysiskt närvarande. |
| --- | --- |

—

I de fall då en artikel som fastställer ett sådant tröskelvärde åberopas under ett sammanträde eller möte: alla ledamöter som tillhör den stödjande gruppen och är fysiskt närvarande.

| — | I övriga fall: alla ledamöter som tillhör den stödjande gruppen. |
| --- | --- |

—

I övriga fall: alla ledamöter som tillhör den stödjande gruppen.

Ändring 189

Europaparlamentets arbetsordning

Övergripande anpassning

| Nuvarande lydelse | Övergripande anpassning |
| --- | --- |
| | Övergripande anpassning av artiklar och ändringsförslag till de nya definitionerna av de tröskelvärden som fastställs i artikel 168a |
| | A. | I de artiklar eller ändringsförslag som rör de följande artiklarna ska texten ”en politisk grupp eller minst 40 ledamöter” i alla förekommande grammatiska böjningsformer ersättas med ”en politisk grupp eller ledamöter som uppnår minst det låga tröskelvärdet”, efter nödvändiga grammatiska justeringar: |

Nuvarande lydelse

Övergripande anpassning

Övergripande anpassning av artiklar och ändringsförslag till de nya definitionerna av de tröskelvärden som fastställs i artikel 168a

A.

Artikel 15.1

Artikel 38.2

Artikel 38a.1 (ny)

Artikel 59.1 första stycket

Artikel 59.1 fjärde stycket (nytt)

Artikel 59.1a första stycket (nytt)

Artikel 59.1b fjärde stycket (nytt)

Artikel 59.1b femte stycket (nytt)

Artiklarna 63.4 och 78e.2

Artikel 67a.1 första stycket (nytt) och artikel 68.1

Artikel 67a.2 första stycket (nytt)

Artikel 67a.4 första stycket (nytt)

Artikel 69.1

Artikel 81.2

Artikel 88.1 andra stycket

Artikel 105.3 och 105.4

Artikel 105.6 tredje strecksatsen

Artikel 106.4c andra stycket (nytt)

Artikel 108.2

Artikel 108.4

Artikel 113.4a (ny)

Artikel 118.5 första stycket

Artikel 121.3

Artikel 122.3

Artikel 122a.4 (ny)

Artikel 123.2

Artikel 128.1 första stycket

Artikel 135.1

Artikel 135.2

Artikel 137.2 tredje stycket

Artikel 138.2 tredje stycket

Artikel 150.2

Artikel 150.3

Artikel 152.1

Artikel 153.1

Artikel 154.1

Artikel 169.1 första stycket

Artikel 170.4 första stycket

Artikel 174.5

Artikel 174.6

Artikel 176.1

Artikel 180.1

Artikel 187.1 första stycket

Artikel 188.1 första stycket och artikel 188.2

Artikel 189.1 första stycket

Artikel 190.1 första stycket

Artikel 190.4

Artikel 226.4

Artikel 231.4

Bilaga XVI – punkt 1 c – stycke 7

I artiklarna 88.4 och 113.4a ska texten ”minst 40 ledamöter” i alla förekommande grammatiska böjningsformer ersättas med ”en politisk grupp eller ledamöter som uppnår minst det låga tröskelvärdet”, efter nödvändiga grammatiska justeringar.

| B. | I artiklarna 50.1 och 50.2 första stycket ska texten ”minst en tiondel av utskottets ledamöter” i alla förekommande grammatiska böjningsformer ersättas med ”ledamöter eller en eller flera politiska grupper som uppnår minst det medelhöga tröskelvärdet i utskottet”, efter nödvändiga grammatiska justeringar. |
| --- | --- |

B.

I artiklarna 73a.2 och 150.1 andra stycket ska texten ”politiska grupper eller enskilda ledamöter som tillsammans utgör en tiondel av parlamentets ledamöter” i alla förekommande grammatiska böjningsformer ersättas med ”ledamöter eller en eller flera politiska grupper som uppnår minst det medelhöga tröskelvärdet”, efter nödvändiga grammatiska justeringar.

I artikel 210a.4 ska texten ”tre ledamöter av ett utskott” ersättas med ”ledamöter eller en eller flera politiska grupper som uppnår minst det medelhöga tröskelvärdet i utskottet”, efter nödvändiga grammatiska justeringar.

| C. | I artikel 15.1 ska texten ”minst tjugo procent av parlamentets ledamöter” ersättas med ”ledamöter eller en eller flera politiska grupper som uppnår minst det höga tröskelvärdet”, efter nödvändiga grammatiska justeringar. |
| --- | --- |

C.

I artiklarna 182.2 och 180a.2 ska texten ”minst en femtedel av parlamentets ledamöter” ersättas med ”ledamöter eller en eller flera politiska grupper som uppnår minst det höga tröskelvärdet”, efter nödvändiga grammatiska justeringar.

I artikel 191.1 ska texten ”en politisk grupp eller minst 40 ledamöter” ersättas med ”ledamöter eller en eller flera politiska grupper som uppnår minst det höga tröskelvärdet”, efter nödvändiga grammatiska justeringar.

I artiklarna 204.2 första stycket och 208.2 ska texten ”en sjättedel av utskottets ledamöter” i alla förekommande grammatiska böjningsformer ersättas med ”ledamöter eller en eller flera politiska grupper som uppnår minst det höga tröskelvärdet i utskottet”, efter nödvändiga grammatiska justeringar.

I artikel 208.3 ska texten ”en fjärdedel av utskottets ledamöter” ersättas med ”ledamöter eller en eller flera politiska grupper som uppnår minst det höga tröskelvärdet i utskottet”, efter nödvändiga grammatiska justeringar.

| D. | Denna övergripande anpassning av tröskelvärdena påverkar inte antagandet, förkastandet eller ändringarna av de ovannämnda artiklarna och ändringsförslagen när det gäller andra aspekter än dem som rör tröskelvärdena. |
| --- | --- |

D.

(Denna ändring berör hela texten. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed.)

Ändring 190

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 169

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 169 | Artikel 169 |
| Ingivande och framläggande av ändringsförslag | Ingivande och framläggande av ändringsförslag |
| 1.   Ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan inge ändringsförslag för behandling i kammaren. | 1.   Ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan inge ändringsförslag för behandling i kammaren.
  Namnen på samtliga medundertecknare ska offentliggöras. |
| Ändringsförslag ska inges skriftligen och vara undertecknade av förslagsställarna. | Ändringsförslag ska inges skriftligen och vara undertecknade av förslagsställarna. |
| Ändring till
  texter som avser lagstiftning enligt artikel 47.1
  kan förses med en kort motivering. Förslagsställaren ska ansvara för motiveringen som inte ska gå till omröstning. | Ändringsförslag till
  förslag till rättsligt bindande akter
  kan förses med en kort motivering. Förslagsställaren ska ansvara för motiveringen som inte ska gå till omröstning. |
| 2.   Om inte annat följer av de begränsningar som anges i artikel 170 kan ett ändringsförslag syfta till att ändra vilken del som helst av en text och till att stryka, tillföra eller ersätta ord eller siffror. | 2.   Om inte annat följer av de begränsningar som anges i artikel 170 kan ett ändringsförslag syfta till att ändra vilken del som helst av en text och till att stryka, tillföra eller ersätta ord eller siffror. |
| Med ”text” avses i denna artikel och i artikel 170 hela den samlade textmassan i ett resolutionsförslag, förslag till lagstiftningsresolution, förslag till beslut eller förslag till
  lagstiftningsakt
  . | Med ”text” avses i denna artikel och i artikel 170 hela den samlade textmassan i ett resolutionsförslag, förslag till lagstiftningsresolution, förslag till beslut eller förslag till
  rättsligt bindande akt
  . |
| 3.   Talmannen ska fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag. | 3.   Talmannen ska fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag. |
| 4.   Ett ändringsförslag kan under debatten läggas fram av förslagsställaren eller av varje annan ledamot som förslagsställaren utsett till ersättare. | 4.   Ett ändringsförslag kan under debatten läggas fram av förslagsställaren eller av varje annan ledamot som förslagsställaren utsett till ersättare. |
| 5.   Om en förslagsställare drar tillbaka sitt ändringsförslag ska detta bortfalla, såvida det inte genast övertas av en annan ledamot. | 5.   Om en förslagsställare drar tillbaka sitt ändringsförslag ska detta bortfalla, såvida det inte genast övertas av en annan ledamot. |
| 6.   Ändringsförslag ska gå till omröstning först efter det att de
  tryckts och delats ut
  på alla officiella språk, såvida inte kammaren beslutar annorlunda. Kammaren kan inte fatta ett sådant beslut om minst 40 ledamöter motsätter sig detta. Kammaren ska undvika att fatta beslut som skulle leda till att ledamöter som använder ett visst språk missgynnas på ett oacceptabelt sätt. | 6.   Ändringsförslag ska gå till omröstning först efter det att de
  gjorts tillgängliga
  på alla officiella språk, såvida inte kammaren beslutar annorlunda. Kammaren kan inte fatta ett sådant beslut om minst 40 ledamöter motsätter sig detta. Kammaren ska undvika att fatta beslut som skulle leda till att ledamöter som använder ett visst språk missgynnas på ett oacceptabelt sätt. |
| När färre än 100 ledamöter är närvarande kan kammaren inte fatta ett sådant beslut om minst en tiondel av de närvarande ledamöterna motsätter sig detta. | När färre än 100 ledamöter är närvarande kan kammaren inte fatta ett sådant beslut om minst en tiondel av de närvarande ledamöterna motsätter sig detta. |
| På förslag av talmannen ska muntliga ändringsförslag eller andra muntliga ändringar likställas med ändringsförslag som inte har
  delats ut
  på alla officiella språk. Om talmannen på grundval av artikel 170.3 beslutar att de ska vara tillåtliga, och om ledamöterna inte motsätter sig detta i enlighet med artikel 169.6, ska de gå till omröstning i enlighet med den omröstningsordning som fastställts. | På förslag av talmannen ska muntliga ändringsförslag eller andra muntliga ändringar likställas med ändringsförslag som inte har
  gjorts tillgängliga
  på alla officiella språk. Om talmannen på grundval av artikel 170.3 beslutar att de ska vara tillåtliga, och om ledamöterna inte motsätter sig detta i enlighet med artikel 169.6, ska de gå till omröstning i enlighet med den omröstningsordning som fastställts. |
| I utskottet ska det antal röster som är nödvändigt för att motsätta sig ett sådant ändringsförslag eller en sådan ändring fastställas på grundval av artikel 209 proportionerligt i förhållande till det antal som gäller för omröstning i plenum, i förekommande fall avrundat till nästa övre heltal. | I utskottet ska det antal röster som är nödvändigt för att motsätta sig ett sådant ändringsförslag eller en sådan ändring fastställas på grundval av artikel 209 proportionerligt i förhållande till det antal som gäller för omröstning i plenum, i förekommande fall avrundat till nästa övre heltal. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 169

Artikel 169

Ingivande och framläggande av ändringsförslag

Ingivande och framläggande av ändringsförslag

1.   Ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan inge ändringsförslag för behandling i kammaren.

1.   Ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan inge ändringsförslag för behandling i kammaren.
  Namnen på samtliga medundertecknare ska offentliggöras.

Ändringsförslag ska inges skriftligen och vara undertecknade av förslagsställarna.

Ändringsförslag ska inges skriftligen och vara undertecknade av förslagsställarna.

Ändring till
  texter som avser lagstiftning enligt artikel 47.1
  kan förses med en kort motivering. Förslagsställaren ska ansvara för motiveringen som inte ska gå till omröstning.

Ändringsförslag till
  förslag till rättsligt bindande akter
  kan förses med en kort motivering. Förslagsställaren ska ansvara för motiveringen som inte ska gå till omröstning.

2.   Om inte annat följer av de begränsningar som anges i artikel 170 kan ett ändringsförslag syfta till att ändra vilken del som helst av en text och till att stryka, tillföra eller ersätta ord eller siffror.

2.   Om inte annat följer av de begränsningar som anges i artikel 170 kan ett ändringsförslag syfta till att ändra vilken del som helst av en text och till att stryka, tillföra eller ersätta ord eller siffror.

Med ”text” avses i denna artikel och i artikel 170 hela den samlade textmassan i ett resolutionsförslag, förslag till lagstiftningsresolution, förslag till beslut eller förslag till
  lagstiftningsakt
  .

Med ”text” avses i denna artikel och i artikel 170 hela den samlade textmassan i ett resolutionsförslag, förslag till lagstiftningsresolution, förslag till beslut eller förslag till
  rättsligt bindande akt
  .

3.   Talmannen ska fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag.

3.   Talmannen ska fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag.

4.   Ett ändringsförslag kan under debatten läggas fram av förslagsställaren eller av varje annan ledamot som förslagsställaren utsett till ersättare.

4.   Ett ändringsförslag kan under debatten läggas fram av förslagsställaren eller av varje annan ledamot som förslagsställaren utsett till ersättare.

5.   Om en förslagsställare drar tillbaka sitt ändringsförslag ska detta bortfalla, såvida det inte genast övertas av en annan ledamot.

5.   Om en förslagsställare drar tillbaka sitt ändringsförslag ska detta bortfalla, såvida det inte genast övertas av en annan ledamot.

6.   Ändringsförslag ska gå till omröstning först efter det att de
  tryckts och delats ut
  på alla officiella språk, såvida inte kammaren beslutar annorlunda. Kammaren kan inte fatta ett sådant beslut om minst 40 ledamöter motsätter sig detta. Kammaren ska undvika att fatta beslut som skulle leda till att ledamöter som använder ett visst språk missgynnas på ett oacceptabelt sätt.

6.   Ändringsförslag ska gå till omröstning först efter det att de
  gjorts tillgängliga
  på alla officiella språk, såvida inte kammaren beslutar annorlunda. Kammaren kan inte fatta ett sådant beslut om minst 40 ledamöter motsätter sig detta. Kammaren ska undvika att fatta beslut som skulle leda till att ledamöter som använder ett visst språk missgynnas på ett oacceptabelt sätt.

När färre än 100 ledamöter är närvarande kan kammaren inte fatta ett sådant beslut om minst en tiondel av de närvarande ledamöterna motsätter sig detta.

När färre än 100 ledamöter är närvarande kan kammaren inte fatta ett sådant beslut om minst en tiondel av de närvarande ledamöterna motsätter sig detta.

På förslag av talmannen ska muntliga ändringsförslag eller andra muntliga ändringar likställas med ändringsförslag som inte har
  delats ut
  på alla officiella språk. Om talmannen på grundval av artikel 170.3 beslutar att de ska vara tillåtliga, och om ledamöterna inte motsätter sig detta i enlighet med artikel 169.6, ska de gå till omröstning i enlighet med den omröstningsordning som fastställts.

På förslag av talmannen ska muntliga ändringsförslag eller andra muntliga ändringar likställas med ändringsförslag som inte har
  gjorts tillgängliga
  på alla officiella språk. Om talmannen på grundval av artikel 170.3 beslutar att de ska vara tillåtliga, och om ledamöterna inte motsätter sig detta i enlighet med artikel 169.6, ska de gå till omröstning i enlighet med den omröstningsordning som fastställts.

I utskottet ska det antal röster som är nödvändigt för att motsätta sig ett sådant ändringsförslag eller en sådan ändring fastställas på grundval av artikel 209 proportionerligt i förhållande till det antal som gäller för omröstning i plenum, i förekommande fall avrundat till nästa övre heltal.

I utskottet ska det antal röster som är nödvändigt för att motsätta sig ett sådant ändringsförslag eller en sådan ändring fastställas på grundval av artikel 209 proportionerligt i förhållande till det antal som gäller för omröstning i plenum, i förekommande fall avrundat till nästa övre heltal.

Ändring 191

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 170

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 170 | Artikel 170 |
| Ändringsförslag tillåtlighet | Ändringsförslag tillåtlighet |
| 1.   Ett ändringsförslag
  är
  otillåtligt i följande fall: | 1.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av de ytterligare villkor som fastställs i artikel 52.2 när det gäller initiativbetänkanden och i artikel 69.2 när det gäller ändringsförslag till rådets ståndpunkt är
  ett ändringsförslagotillåtligt i följande fall: |
| a) | Det har inte något direkt samband med den text som det syftar till att ändra. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 170

Artikel 170

Ändringsförslag tillåtlighet

Ändringsförslag tillåtlighet

1.   Ett ändringsförslag
  är
  otillåtligt i följande fall:

1.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av de ytterligare villkor som fastställs i artikel 52.2 när det gäller initiativbetänkanden och i artikel 69.2 när det gäller ändringsförslag till rådets ståndpunkt är
  ett ändringsförslagotillåtligt i följande fall:

a)

Det har inte något direkt samband med den text som det syftar till att ändra.

| a) | Det har inte något direkt samband med den text som det syftar till att ändra. |
| --- | --- |

a)

Det har inte något direkt samband med den text som det syftar till att ändra.

| b) | Det är avsett att stryka eller ersätta texten i sin helhet. |
| --- | --- |

b)

Det är avsett att stryka eller ersätta texten i sin helhet.

| b) | Det är avsett att stryka eller ersätta texten i sin helhet. |
| --- | --- |

b)

Det är avsett att stryka eller ersätta texten i sin helhet.

| c) | Det är avsett att ändra fler än en av de enskilda artiklarna eller punkterna i den text som berörs. Denna bestämmelse ska inte tillämpas vid kompromissändringsförslag eller ändringsförslag som avser att ändra ett visst ord eller en viss formulering på exakt samma sätt genom hela texten. |
| --- | --- |

c)

Det är avsett att ändra fler än en av de enskilda artiklarna eller punkterna i den text som berörs. Denna bestämmelse ska inte tillämpas vid kompromissändringsförslag eller ändringsförslag som avser att ändra ett visst ord eller en viss formulering på exakt samma sätt genom hela texten.

| c) | Det är avsett att ändra fler än en av de enskilda artiklarna eller punkterna i den text som berörs. Denna bestämmelse ska inte tillämpas vid kompromissändringsförslag eller ändringsförslag som avser att ändra ett visst ord eller en viss formulering på exakt samma sätt genom hela texten. |
| --- | --- |

c)

Det är avsett att ändra fler än en av de enskilda artiklarna eller punkterna i den text som berörs. Denna bestämmelse ska inte tillämpas vid kompromissändringsförslag eller ändringsförslag som avser att ändra ett visst ord eller en viss formulering på exakt samma sätt genom hela texten.

| ca) | Det är avsett att ändra ett förslag om kodifiering av unionslagstiftning. Dock ska artikel 103.3 andra stycket gälla i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

ca)

Det är avsett att ändra ett förslag om kodifiering av unionslagstiftning. Dock ska artikel 103.3 andra stycket gälla i tillämpliga delar.

| cb) | Det är avsett att ändra de delar av ett förslag om omarbetning av unionslagstiftning som lämnats oförändrade i förslaget. Dock ska artikel 104.2 andra stycket och artikel 104.3 tredje stycket gälla i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

cb)

Det är avsett att ändra de delar av ett förslag om omarbetning av unionslagstiftning som lämnats oförändrade i förslaget. Dock ska artikel 104.2 andra stycket och artikel 104.3 tredje stycket gälla i tillämpliga delar.

| d) | Det
  fastslås att ordalydelsen i den text som ändringsförslaget avser, på åtminstone ett av de officiella språken, inte kräver någon ändring
  . I sådana fall ska talmannen tillsammans med berörda parter söka nå en tillfredsställande språklig lösning. |
| --- | --- |

d)

Det
  fastslås att ordalydelsen i den text som ändringsförslaget avser, på åtminstone ett av de officiella språken, inte kräver någon ändring
  . I sådana fall ska talmannen tillsammans med berörda parter söka nå en tillfredsställande språklig lösning.

| d) | Det
  är enbart avsett att säkerställa att texten är språkligt korrekt eller terminologiskt konsekvent på det ingivna ändringsförslagets originalspråk
  . I sådana fall ska talmannen tillsammans med berörda parter söka nå en tillfredsställande språklig lösning. |
| --- | --- |

d)

Det
  är enbart avsett att säkerställa att texten är språkligt korrekt eller terminologiskt konsekvent på det ingivna ändringsförslagets originalspråk
  . I sådana fall ska talmannen tillsammans med berörda parter söka nå en tillfredsställande språklig lösning.

2.   
  Ett ändringsförslag bortfaller om det är oförenligt med tidigare fattade beslut om samma text vid samma omröstning.

3.   Talmannen ska avgöra om ett ändringsförslag är tillåtligt.

3.   Talmannen ska avgöra om ett ändringsförslag är tillåtligt.

Talmannens beslut enligt punkt 3 angående ändringsförslags tillåtlighet ska inte uteslutande grundas på bestämmelserna i punkt 1
  och 2
  i denna artikel utan på bestämmelserna i arbetsordningen i allmänhet.

Talmannens beslut enligt punkt 3 angående ändringsförslag tillåtlighet ska inte uteslutande grundas på bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel utan på bestämmelserna i arbetsordningen i allmänhet.

4.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter får inge ett alternativt förslag till resolution som avser att ersätta ett resolutionsförslag i ett utskottsbetänkande som inte avser lagstiftning.

4.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter får inge ett alternativt förslag till resolution som avser att ersätta ett resolutionsförslag i ett utskottsbetänkande som inte avser lagstiftning.

I så fall får gruppen eller de berörda ledamöterna inte inge ändringsförslag till utskottets resolutionsförslag. Ett sådant alternativt förslag till resolution får inte vara längre än utskottets resolutionsförslag. Resolutionsförslaget ska gå till omröstning i en enda omröstning och utan ändringsförslag.

I så fall får gruppen eller de berörda ledamöterna inte inge ändringsförslag till utskottets resolutionsförslag. Ett sådant alternativt förslag till resolution får inte vara längre än utskottets resolutionsförslag. Resolutionsförslaget ska gå till omröstning i en enda omröstning och utan ändringsförslag.

Artikel 123.4 ska gälla i tillämpliga delar.

Artikel 123.4
  och 123.4a, som avser gemensamma förslag till resolutioner,
  ska gälla i tillämpliga delar.

4a.
     
  I undantagsfall kan det med talmannens godkännande inges ändringsförslag efter det att tidsfristen för ändringsförslag löpt ut, om ändringsförslagen är kompromissändringsförslag eller om tekniska problem föreligger. Talmannen ska avgöra om sådana ändringsförslag är tillåtliga. Talmannen ska inhämta kammarens godkännande innan sådana ändringsförslaggår till omröstning.

Följande allmänna kriterier för kompromissändringsförslag tillåtlighet kan tillämpas:

| — | Kompromissändringsförslag avser normalt de delar av texten som när tidsfristen för ingivande av ändringsförslag löpt ut varit föremål för ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

Kompromissändringsförslag avser normalt de delar av texten som när tidsfristen för ingivande av ändringsförslag löpt ut varit föremål för ändringsförslag.

| — | Kompromissändringsförslag läggas normalt fram av politiska grupper som företräder en majoritet i parlamentet, berörda utskotts ordförande eller föredragande eller författare till andra ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

Kompromissändringsförslag läggas normalt fram av politiska grupper som företräder en majoritet i parlamentet, berörda utskotts ordförande eller föredragande eller författare till andra ändringsförslag.

| — | Kompromissändringsförslag innebär normalt att alla andra ändringsförslag som avser samma textavsnitt dras tillbaka. |
| --- | --- |

—

Kompromissändringsförslag innebär normalt att alla andra ändringsförslag som avser samma textavsnitt dras tillbaka.

Endast talmannen kan föreslå att ett kompromissändringsförslag ska behandlas. För att ett kompromissändringsförslag ska gå till omröstning ska talmannen inhämta kammarens godkännande genom att fråga om det finns några invändningar mot en sådan omröstning. Om invändningar framförs ska kammaren avgöra frågan med en majoritet av de avgivna rösterna.

Ändring 192

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 171

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 171 | Artikel 171 |
| Omröstningar | Omröstningar |
| 1.   Omröstningar om
  betänkanden ska
  förrättas i följande ordning: | 1.   
  Såvida inget annat specifikt anges i denna arbetsordning ska
  omröstningar om
  texter som lagts fram för parlamentet
  förrättas i följande ordning: |
| a) | Omröstning om eventuella ändringsförslag till
  det förslag som behandlas i det ansvariga utskottets betänkande
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 171

Artikel 171

Omröstningar

Omröstningar

1.   Omröstningar om
  betänkanden ska
  förrättas i följande ordning:

1.   
  Såvida inget annat specifikt anges i denna arbetsordning ska
  omröstningar om
  texter som lagts fram för parlamentet
  förrättas i följande ordning:

a)

Omröstning om eventuella ändringsförslag till
  det förslag som behandlas i det ansvariga utskottets betänkande
  .

| a) | I tillämpliga fall,
  omröstning om eventuella ändringsförslag till
  förslaget till rättsligt bindande akt
  . |
| --- | --- |

a)

I tillämpliga fall,
  omröstning om eventuella ändringsförslag till
  förslaget till rättsligt bindande akt
  .

| b) | Omröstning om hela förslaget – ändrat eller inte. |
| --- | --- |

b)

Omröstning om hela förslaget – ändrat eller inte.

| b) | I tillämpliga fall,
  omröstning om hela förslaget – ändrat eller inte. |
| --- | --- |

b)

I tillämpliga fall,
  omröstning om hela förslaget – ändrat eller inte.

| c) | Omröstning om ändringsförslag till resolutionsförslag eller till förslag till lagstiftningsresolutioner. |
| --- | --- |

c)

Omröstning om ändringsförslag till resolutionsförslag eller till förslag till lagstiftningsresolutioner.

| c) | Omröstning om
  eventuella
  ändringsförslag till resolutionsförslag eller till förslag till lagstiftningsresolutioner. |
| --- | --- |

c)

Omröstning om
  eventuella
  ändringsförslag till resolutionsförslag eller till förslag till lagstiftningsresolutioner.

| d) | Omröstning om hela resolutionsförslaget
  eller förslaget till lagstiftningsresolution
  (slutomröstning). |
| --- | --- |

d)

Omröstning om hela resolutionsförslaget
  eller förslaget till lagstiftningsresolution
  (slutomröstning).

| d) | Omröstning om hela resolutionsförslaget (slutomröstning). |
| --- | --- |

d)

Omröstning om hela resolutionsförslaget (slutomröstning).

Parlamentet ska inte rösta om
  betänkandets motivering
  .

Parlamentet ska inte rösta om
  några motiveringar i ett betänkande
  .

2.   
  Följande förfarande ska tillämpas vid andra behandlingen:

| a) | Har inget förslag om att avvisa eller ändra rådets ståndpunkt lagts fram, ska den gemensamma ståndpunkten anses godkänd, i enlighet med artikel 76. |
| --- | --- |

a)

Har inget förslag om att avvisa eller ändra rådets ståndpunkt lagts fram, ska den gemensamma ståndpunkten anses godkänd, i enlighet med artikel 76.

| b) | Omröstning om avvisning av rådets ståndpunkt ska förrättas före omröstning om eventuella ändringsförslag (se artikel 68.1). |
| --- | --- |

b)

Omröstning om avvisning av rådets ståndpunkt ska förrättas före omröstning om eventuella ändringsförslag (se artikel 68.1).

| c) | Har flera ändringsförslagtill rådets ståndpunkt lagts fram, ska omröstning om dessa förrättas i den ordning som fastställs i artikel 174. |
| --- | --- |

c)

Har flera ändringsförslagtill rådets ståndpunkt lagts fram, ska omröstning om dessa förrättas i den ordning som fastställs i artikel 174.

| d) | Om parlamentet har röstat om förslag till ändring av rådets ståndpunkt, kan ytterligare en omröstning om hela förslaget endast förrättas i enlighet med artikel 68.2. |
| --- | --- |

d)

Om parlamentet har röstat om förslag till ändring av rådets ståndpunkt, kan ytterligare en omröstning om hela förslaget endast förrättas i enlighet med artikel 68.2.

3.   
  Förfarandet i artikel 72 ska tillämpas vid tredje behandlingen.

4.   Vid omröstningar om
  lagstiftningstexter
  och resolutionsförslag som inte avser lagstiftning, ska de delar som rör det egentliga innehållet gå till omröstning först. Först därefter ska eventuella beaktandeled och skäl gå till omröstning.
  Om ett ändringsförslag är oförenligt med ett tidigare omröstningsresultat ska det bortfalla.

4.   Vid omröstningar om
  förslag till rättsligt bindande akter
  och resolutionsförslag som inte avser lagstiftning, ska de delar som rör det egentliga innehållet gå till omröstning först. Först därefter ska eventuella beaktandeled och skäl gå till omröstning.

4a.
     
  Ett ändringsförslag ska bortfalla om det är oförenligt med tidigare fattade beslut om samma text vid samma omröstning.

5.   Utskottets föredragande är den ende ledamot som får yttra sig i samband med omröstningen
  och endast för
  att kortfattat redovisa sitt utskotts ståndpunkter angående de ändringsförslag som omröstningen gäller.

5.   Utskottets föredragande
  , eller i dennes ställe utskottets ordförande,
  är den ende ledamot som får yttra sig i samband med omröstningen
  . Han eller hon ska ges möjlighet
  att kortfattat redovisa sitt utskotts ståndpunkter angående de ändringsförslag som omröstningen gäller.

Ändring 193

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 172

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 172 | utgår |
| Lika röstetal | |
| 1.   
  Uppkommer lika röstetal i en omröstning enligt artikel 171.1 b eller 171.1 d, ska förslaget i sin helhet återförvisas till utskottet. Detta ska även gälla omröstningar enligt artiklarna 3 och 9 och slutomröstningar enligt artiklarna 199 och 212, varvid förslaget i de två sistnämnda fallen ska återförvisas till talmanskonferensen. | |
| 2.   
  Uppkommer lika röstetal vid en omröstning om föredragningslistan i sin helhet (artikel 152), protokollet i sin helhet (artikel 192) eller vid en delad omröstning enligt artikel 176, ska texten anses antagen. | |
| 3.   
  I alla övriga fall av lika röstetal ska texter eller förslag som gått till omröstning anses förkastade, utan att det påverkar tillämpningen av de artiklar som föreskriver kvalificerad majoritet. | |
| Artikel 172.3 ska tolkas på så sätt att när det föreligger lika röstetal vid en omröstning beträffande ett förslag till rekommendation enligt artikel 141.4 om att inte agera i ett förfarande som är anhängigt vid Europeiska unionens domstol, ska detta inte anses innebära ett antagande av en rekommendation om att parlamentet ska agera i ett sådant förfarande. I ett sådant fall ska det ansvariga utskottet anses inte ha yttrat sig. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 172

utgår

Lika röstetal

1.   
  Uppkommer lika röstetal i en omröstning enligt artikel 171.1 b eller 171.1 d, ska förslaget i sin helhet återförvisas till utskottet. Detta ska även gälla omröstningar enligt artiklarna 3 och 9 och slutomröstningar enligt artiklarna 199 och 212, varvid förslaget i de två sistnämnda fallen ska återförvisas till talmanskonferensen.

2.   
  Uppkommer lika röstetal vid en omröstning om föredragningslistan i sin helhet (artikel 152), protokollet i sin helhet (artikel 192) eller vid en delad omröstning enligt artikel 176, ska texten anses antagen.

3.   
  I alla övriga fall av lika röstetal ska texter eller förslag som gått till omröstning anses förkastade, utan att det påverkar tillämpningen av de artiklar som föreskriver kvalificerad majoritet.

Artikel 172.3 ska tolkas på så sätt att när det föreligger lika röstetal vid en omröstning beträffande ett förslag till rekommendation enligt artikel 141.4 om att inte agera i ett förfarande som är anhängigt vid Europeiska unionens domstol, ska detta inte anses innebära ett antagande av en rekommendation om att parlamentet ska agera i ett sådant förfarande. I ett sådant fall ska det ansvariga utskottet anses inte ha yttrat sig.

Ändring 194

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 173

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 173 | utgår |
| Grundläggande principer för omröstningen | |
| 1.   
  Omröstning om ett betänkande ska förrättas på grundval av en rekommendation från det ansvariga utskottet. Utskottet kan delegera denna uppgift till sin ordförande eller föredragande. | |
| 2.   
  Utskottet kan rekommendera att en gemensam omröstning förrättas om alla eller flera av Ändringen och att dessa ska antas, förkastas eller utgå. | |
| Utskottet kan även lägga fram kompromissändringsförslag. | |
| 3.   
  Om det ansvariga utskottet rekommenderar en gemensam omröstning om Ändring, ska den gemensamma omröstningen förrättas först. | |
| 4.   
  Om det ansvariga utskottet lägger fram ett kompromissändringsförslag, ska omröstning om kompromissändringsförslaget förrättas först. | |
| 5.   
  Omröstning om Ändring för vilka namnupprop har begärts, ska förrättas separat. | |
| 6.   
  Delad omröstning ska inte tillåtas vid en gemensam omröstning eller en omröstning om ett kompromissändringsförslag. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 173

utgår

Grundläggande principer för omröstningen

1.   
  Omröstning om ett betänkande ska förrättas på grundval av en rekommendation från det ansvariga utskottet. Utskottet kan delegera denna uppgift till sin ordförande eller föredragande.

2.   
  Utskottet kan rekommendera att en gemensam omröstning förrättas om alla eller flera av Ändringen och att dessa ska antas, förkastas eller utgå.

Utskottet kan även lägga fram kompromissändringsförslag.

3.   
  Om det ansvariga utskottet rekommenderar en gemensam omröstning om Ändring, ska den gemensamma omröstningen förrättas först.

4.   
  Om det ansvariga utskottet lägger fram ett kompromissändringsförslag, ska omröstning om kompromissändringsförslaget förrättas först.

5.   
  Omröstning om Ändring för vilka namnupprop har begärts, ska förrättas separat.

6.   
  Delad omröstning ska inte tillåtas vid en gemensam omröstning eller en omröstning om ett kompromissändringsförslag.

Ändring 195

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 174

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 174 | Artikel 174 |
| Omröstningsordning vid ändringsförslag | Omröstningsordning vid ändringsförslag |
| 1.   Ändringsförslag har företräde framför den text de avser och ska gå till omröstning före den texten. | 1.   Ändringsförslag har företräde framför den text de avser och ska gå till omröstning före den texten. |
| 2.   Om två eller flera ändringsförslag, som ömsesidigt utesluter varandra, har lagts fram till samma textavsnitt, ska det ändringsförslag som avviker mest från den ursprungliga texten ha företräde och vara det som först går till omröstning. Antas det ändringsförslaget ska de övriga ändringsförslagen anses ha förkastats. Förkastas det ska omröstning förrättas om det ändringsförslag som står närmast i tur, och på samma sätt för vart och ett av de återstående ändringsförslagen. Råder det tvekan om den inbördes ordningen, ska denna avgöras av talmannen. Om samtliga ändringsförslag förkastas ska den ursprungliga texten anses antagen om inte särskild omröstning begärts inom föreskriven tid. | 2.   Om två eller flera ändringsförslag, som ömsesidigt utesluter varandra, har lagts fram till samma textavsnitt, ska det ändringsförslag som avviker mest från den ursprungliga texten ha företräde och vara det som först går till omröstning. Antas det ändringsförslaget ska de övriga ändringsförslagen anses ha förkastats. Förkastas det ska omröstning förrättas om det ändringsförslag som står närmast i tur, och på samma sätt för vart och ett av de återstående ändringsförslagen. Råder det tvekan om den inbördes ordningen, ska denna avgöras av talmannen. Om samtliga ändringsförslag förkastas ska den ursprungliga texten anses antagen om inte särskild omröstning begärts inom föreskriven tid. |
| 3.   Talmannen kan låta den ursprungliga texten gå till omröstning först, eller låta ett ändringsförslag, som står närmare den ursprungliga texten än det ändringsförslag som avviker mest gå till omröstning före det förslaget. | 3.   Talmannen kan
  dock, om han eller hon anser att detta kommer att underlätta omröstningen,
  låta den ursprungliga texten gå till omröstning först, eller låta ett ändringsförslag som står närmare den ursprungliga texten än det ändringsförslag som avviker mest gå till omröstning före det förslaget. |
| Om endera av dessa erhåller majoritet bortfaller alla övriga ändringsförslag som avser samma
  text
  . | Om endera av dessa erhåller majoritet bortfaller alla övriga ändringsförslag som avser samma
  del av texten
  . |
| 4.   
  I undantagsfall kan det på förslag av talmannen förrättas omröstning om ändringsförslag som lagts fram efter det att debatten avslutats, om ändringsförslag är kompromissändringsförslag eller om tekniska problem föreligger. Talmannen ska inhämta kammarens godkännande till att låta sådana ändringsförslag gå till omröstning. | |
| Talmannen ska, i enlighet med artikel 170.3, besluta om ändringsförslag är tillåtliga. Vid kompromissändringsförslag som lagts fram efter en debatts avslutande i enlighet med denna punkt, ska talmannen i varje enskilt fall besluta om ändringsförslagen är tillåtliga med hänsyn till deras kompromisskaraktär. | |
| Endast talmannen kan föreslå att ett kompromissändringsförslag ska behandlas. För att ett kompromissändringsförslag ska gå till omröstning måste talmannen inhämta kammarens godkännande genom att fråga om det finns några invändningar mot en sådan omröstning. Framförs invändningar ska kammaren besluta om frågan med en majoritet av de avgivna rösterna. | |
| | 4a.
     
  Kompromissändringsförslag som går till omröstning ska ges omröstningsprioritet. |
| | 4b.
     
  Delad omröstning ska inte vara tillåtlig vid en omröstning om ett kompromissändringsförslag. |
| 5.   När ansvarigt utskott har lagt fram en rad ändringsförslag som avser samma text som betänkandet, ska talmannen låta dem gå till gemensam omröstning, såvida inte en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begärt särskild omröstning eller andra ändringsförslag lagts fram. | 5.   När ansvarigt utskott har lagt fram en rad ändringsförslag som avser samma text som betänkandet, ska talmannen låta dem gå till gemensam omröstning, såvida inte en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begärt särskild
  eller delad
  omröstning
  om vissa punkter
  eller andra
  , konkurrerande
  ändringsförslag lagts fram. |
| 6.   Talmannen kan låta andra ändringsförslag gå till gemensam omröstning om de kompletterar varandra.
  I så fall ska talmannen tillämpa förfarandet i punkt 5.
  Författarna till ändringsförslag som kompletterar varandra har rätt att föreslå en gemensam omröstning. | 6.   Talmannen kan låta andra ändringsförslag gå till gemensam omröstning om de kompletterar varandra
  , såvida inte en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begärt särskild eller delad omröstning
  . Författarna till ändringsförslag som kompletterar varandra har
  även
  rätt att föreslå en gemensam omröstning. |
| 7.   Efter det att ett visst ändringsförslag har antagits eller förkastats, kan talmannen besluta att flera andra ändringsförslag med liknande innehåll eller liknande syften ska gå till gemensam omröstning. Talmannen kan i förväg inhämta kammarens medgivande. | 7.   Efter det att ett visst ändringsförslag har antagits eller förkastats, kan talmannen besluta att flera andra ändringsförslag med liknande innehåll eller liknande syften ska gå till gemensam omröstning. Talmannen kan i förväg inhämta kammarens medgivande. |
| Sådana grupper av ändringsförslag kan avse olika delar av den ursprungliga texten. | Sådana grupper av ändringsförslag kan avse olika delar av den ursprungliga texten. |
| 8.   Om två eller flera identiska ändringsförslag läggs fram av olika personer, ska de gå till omröstning som ett enda ändringsförslag. | 8.   Om två eller flera identiska ändringsförslag läggs fram av olika personer, ska de gå till omröstning som ett enda Ändring. |
| | 8a.
     
  Omröstning om ändringsförslag för vilka namnupprop har begärts ska förrättas separat. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 174

Artikel 174

Omröstningsordning vid ändringsförslag

Omröstningsordning vid ändringsförslag

1.   Ändringsförslag har företräde framför den text de avser och ska gå till omröstning före den texten.

1.   Ändringsförslag har företräde framför den text de avser och ska gå till omröstning före den texten.

2.   Om två eller flera ändringsförslag, som ömsesidigt utesluter varandra, har lagts fram till samma textavsnitt, ska det ändringsförslag som avviker mest från den ursprungliga texten ha företräde och vara det som först går till omröstning. Antas det ändringsförslaget ska de övriga ändringsförslagen anses ha förkastats. Förkastas det ska omröstning förrättas om det ändringsförslag som står närmast i tur, och på samma sätt för vart och ett av de återstående ändringsförslagen. Råder det tvekan om den inbördes ordningen, ska denna avgöras av talmannen. Om samtliga ändringsförslag förkastas ska den ursprungliga texten anses antagen om inte särskild omröstning begärts inom föreskriven tid.

2.   Om två eller flera ändringsförslag, som ömsesidigt utesluter varandra, har lagts fram till samma textavsnitt, ska det ändringsförslag som avviker mest från den ursprungliga texten ha företräde och vara det som först går till omröstning. Antas det ändringsförslaget ska de övriga ändringsförslagen anses ha förkastats. Förkastas det ska omröstning förrättas om det ändringsförslag som står närmast i tur, och på samma sätt för vart och ett av de återstående ändringsförslagen. Råder det tvekan om den inbördes ordningen, ska denna avgöras av talmannen. Om samtliga ändringsförslag förkastas ska den ursprungliga texten anses antagen om inte särskild omröstning begärts inom föreskriven tid.

3.   Talmannen kan låta den ursprungliga texten gå till omröstning först, eller låta ett ändringsförslag, som står närmare den ursprungliga texten än det ändringsförslag som avviker mest gå till omröstning före det förslaget.

3.   Talmannen kan
  dock, om han eller hon anser att detta kommer att underlätta omröstningen,
  låta den ursprungliga texten gå till omröstning först, eller låta ett ändringsförslag som står närmare den ursprungliga texten än det ändringsförslag som avviker mest gå till omröstning före det förslaget.

Om endera av dessa erhåller majoritet bortfaller alla övriga ändringsförslag som avser samma
  text
  .

Om endera av dessa erhåller majoritet bortfaller alla övriga ändringsförslag som avser samma
  del av texten
  .

4.   
  I undantagsfall kan det på förslag av talmannen förrättas omröstning om ändringsförslag som lagts fram efter det att debatten avslutats, om ändringsförslag är kompromissändringsförslag eller om tekniska problem föreligger. Talmannen ska inhämta kammarens godkännande till att låta sådana ändringsförslag gå till omröstning.

Talmannen ska, i enlighet med artikel 170.3, besluta om ändringsförslag är tillåtliga. Vid kompromissändringsförslag som lagts fram efter en debatts avslutande i enlighet med denna punkt, ska talmannen i varje enskilt fall besluta om ändringsförslagen är tillåtliga med hänsyn till deras kompromisskaraktär.

Endast talmannen kan föreslå att ett kompromissändringsförslag ska behandlas. För att ett kompromissändringsförslag ska gå till omröstning måste talmannen inhämta kammarens godkännande genom att fråga om det finns några invändningar mot en sådan omröstning. Framförs invändningar ska kammaren besluta om frågan med en majoritet av de avgivna rösterna.

4a.
     
  Kompromissändringsförslag som går till omröstning ska ges omröstningsprioritet.

4b.
     
  Delad omröstning ska inte vara tillåtlig vid en omröstning om ett kompromissändringsförslag.

5.   När ansvarigt utskott har lagt fram en rad ändringsförslag som avser samma text som betänkandet, ska talmannen låta dem gå till gemensam omröstning, såvida inte en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begärt särskild omröstning eller andra ändringsförslag lagts fram.

5.   När ansvarigt utskott har lagt fram en rad ändringsförslag som avser samma text som betänkandet, ska talmannen låta dem gå till gemensam omröstning, såvida inte en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begärt särskild
  eller delad
  omröstning
  om vissa punkter
  eller andra
  , konkurrerande
  ändringsförslag lagts fram.

6.   Talmannen kan låta andra ändringsförslag gå till gemensam omröstning om de kompletterar varandra.
  I så fall ska talmannen tillämpa förfarandet i punkt 5.
  Författarna till ändringsförslag som kompletterar varandra har rätt att föreslå en gemensam omröstning.

6.   Talmannen kan låta andra ändringsförslag gå till gemensam omröstning om de kompletterar varandra
  , såvida inte en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begärt särskild eller delad omröstning
  . Författarna till ändringsförslag som kompletterar varandra har
  även
  rätt att föreslå en gemensam omröstning.

7.   Efter det att ett visst ändringsförslag har antagits eller förkastats, kan talmannen besluta att flera andra ändringsförslag med liknande innehåll eller liknande syften ska gå till gemensam omröstning. Talmannen kan i förväg inhämta kammarens medgivande.

7.   Efter det att ett visst ändringsförslag har antagits eller förkastats, kan talmannen besluta att flera andra ändringsförslag med liknande innehåll eller liknande syften ska gå till gemensam omröstning. Talmannen kan i förväg inhämta kammarens medgivande.

Sådana grupper av ändringsförslag kan avse olika delar av den ursprungliga texten.

Sådana grupper av ändringsförslag kan avse olika delar av den ursprungliga texten.

8.   Om två eller flera identiska ändringsförslag läggs fram av olika personer, ska de gå till omröstning som ett enda ändringsförslag.

8.   Om två eller flera identiska ändringsförslag läggs fram av olika personer, ska de gå till omröstning som ett enda Ändring.

8a.
     
  Omröstning om ändringsförslag för vilka namnupprop har begärts ska förrättas separat.

Ändring 196

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 175

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 175 | Artikel 175 |
| Behandling
  i utskott av ändringsförslag ingivna för behandling i plenum | Filtrering
  i utskott av ändringsförslag ingivna för behandling i plenum |
| Om mer än 50 ändringsförslag
  och
  krav på särskild eller delad omröstning har ingetts
  till ett betänkande
  för behandling i plenum får talmannen, efter samråd med utskottsordföranden, uppmana det
  ansvariga
  utskottet att hålla ett sammanträde för att
  behandla
  dessa ändringsförslag eller krav. Endast ändringsförslag och krav på särskild eller delad omröstning som då stöds av minst en
  tiondel
  av utskottets ledamöter ska tas upp till omröstning i plenum. | Om mer än 50 ändringsförslag
  eller
  krav på särskild eller delad omröstning har ingetts
  om en text som lagts fram av ett utskott
  för behandling i plenum får talmannen, efter samråd med utskottsordföranden, uppmana det utskottet att hålla ett sammanträde för att
  rösta om vart och ett av
  dessa ändringsförslag eller krav. Endast ändringsförslag och krav på särskild eller delad omröstning som då stöds av minst en
  tredjedel
  av utskottets ledamöter ska tas upp till omröstning i plenum. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 175

Artikel 175

Behandling
  i utskott av ändringsförslag ingivna för behandling i plenum

Filtrering
  i utskott av ändringsförslag ingivna för behandling i plenum

Om mer än 50 ändringsförslag
  och
  krav på särskild eller delad omröstning har ingetts
  till ett betänkande
  för behandling i plenum får talmannen, efter samråd med utskottsordföranden, uppmana det
  ansvariga
  utskottet att hålla ett sammanträde för att
  behandla
  dessa ändringsförslag eller krav. Endast ändringsförslag och krav på särskild eller delad omröstning som då stöds av minst en
  tiondel
  av utskottets ledamöter ska tas upp till omröstning i plenum.

Om mer än 50 ändringsförslag
  eller
  krav på särskild eller delad omröstning har ingetts
  om en text som lagts fram av ett utskott
  för behandling i plenum får talmannen, efter samråd med utskottsordföranden, uppmana det utskottet att hålla ett sammanträde för att
  rösta om vart och ett av
  dessa ändringsförslag eller krav. Endast ändringsförslag och krav på särskild eller delad omröstning som då stöds av minst en
  tredjedel
  av utskottets ledamöter ska tas upp till omröstning i plenum.

Ändring 197

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 176

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 176 | Artikel 176 |
| Delad omröstning | Delad omröstning |
| 1.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan begära delad omröstning om ett textavsnitt som ska gå till omröstning innehåller två eller flera bestämmelser, syftar på två eller flera punkter eller kan indelas i två eller flera delar som har en egen betydelse och/eller ett eget normativt värde. | 1.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan begära delad omröstning om ett textavsnitt som ska gå till omröstning innehåller två eller flera bestämmelser, syftar på två eller flera punkter eller kan indelas i två eller flera delar som har en egen betydelse och/eller ett eget normativt värde. |
| 2.   Begäran om delad omröstning ska göras kvällen före omröstningen, såvida inte talmannen fastställer en ny tidsfrist. Talmannen ska fatta beslut om en sådan begäran. | 2.   Begäran om delad omröstning ska göras
  senast
  kvällen före omröstningen, såvida inte talmannen fastställer en ny tidsfrist. Talmannen ska fatta beslut om en sådan begäran. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 176

Artikel 176

Delad omröstning

Delad omröstning

1.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan begära delad omröstning om ett textavsnitt som ska gå till omröstning innehåller två eller flera bestämmelser, syftar på två eller flera punkter eller kan indelas i två eller flera delar som har en egen betydelse och/eller ett eget normativt värde.

1.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan begära delad omröstning om ett textavsnitt som ska gå till omröstning innehåller två eller flera bestämmelser, syftar på två eller flera punkter eller kan indelas i två eller flera delar som har en egen betydelse och/eller ett eget normativt värde.

2.   Begäran om delad omröstning ska göras kvällen före omröstningen, såvida inte talmannen fastställer en ny tidsfrist. Talmannen ska fatta beslut om en sådan begäran.

2.   Begäran om delad omröstning ska göras
  senast
  kvällen före omröstningen, såvida inte talmannen fastställer en ny tidsfrist. Talmannen ska fatta beslut om en sådan begäran.

Ändringar 198 och 347

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 178

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 178 | Artikel 178 |
| Omröstning | Omröstning |
| 1.   Parlamentet röstar normalt med handuppräckning. | 1.   Parlamentet röstar normalt med handuppräckning. |
| | Talmannen kan dock när som helst besluta att omröstningarna ska förrättas med det elektroniska omröstningssystemet. |
| | 1a.
     
  Talmannen ska vid varje enskild omröstning förklara omröstningen påbörjad och avslutad. |
| | När talmannen har förklarat en omröstning påbörjad har endast talmannen rätt att göra inlägg innan omröstningen förklarats avslutad. |
| | 1b.
     
  Vid rösträkningen ska hänsyn tas endast till de röster som avgetts för eller emot en text, såvida inte en specifik majoritet fastställs i fördragen. |
| 2.   Om talmannen finner att resultatet av omröstningen är oklart ska en ny omröstning äga rum med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet eller, om detta är ur funktion, genom att ledamöterna reser sig upp. | 2.   Om talmannen finner att resultatet av omröstningen
  med handuppräckning
  är oklart ska en ny omröstning äga rum med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet eller, om detta är ur funktion, genom att ledamöterna reser sig upp. |
| | 2a.
     
  Talmannen ska fastställa och tillkännage omröstningsresultatet. |
| 3.   Omröstningsresultaten ska registreras. | 3.   Omröstningsresultaten ska registreras. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 178

Artikel 178

Omröstning

Omröstning

1.   Parlamentet röstar normalt med handuppräckning.

1.   Parlamentet röstar normalt med handuppräckning.

Talmannen kan dock när som helst besluta att omröstningarna ska förrättas med det elektroniska omröstningssystemet.

1a.
     
  Talmannen ska vid varje enskild omröstning förklara omröstningen påbörjad och avslutad.

När talmannen har förklarat en omröstning påbörjad har endast talmannen rätt att göra inlägg innan omröstningen förklarats avslutad.

1b.
     
  Vid rösträkningen ska hänsyn tas endast till de röster som avgetts för eller emot en text, såvida inte en specifik majoritet fastställs i fördragen.

2.   Om talmannen finner att resultatet av omröstningen är oklart ska en ny omröstning äga rum med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet eller, om detta är ur funktion, genom att ledamöterna reser sig upp.

2.   Om talmannen finner att resultatet av omröstningen
  med handuppräckning
  är oklart ska en ny omröstning äga rum med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet eller, om detta är ur funktion, genom att ledamöterna reser sig upp.

2a.
     
  Talmannen ska fastställa och tillkännage omröstningsresultatet.

3.   Omröstningsresultaten ska registreras.

3.   Omröstningsresultaten ska registreras.

Ändring 199

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 179

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 179 | Artikel 179 |
| Slutomröstning | Slutomröstning |
| När parlamentet fattar beslut på grundval av ett betänkande ska varje enstaka omröstning och/eller slutomröstning ske med namnupprop i enlighet med artikel 180.2.
  Omröstning om ändringsförslag ska ske med namnupprop endast efter en begäran som gjorts i enlighet med artikel 180. | När parlamentet fattar beslut på grundval av ett betänkande ska varje enstaka omröstning och/eller slutomröstning ske med namnupprop i enlighet med artikel 180.2. |
| Bestämmelserna i artikel 179 om omröstning med namnupprop ska inte tillämpas på de betänkanden som föreskrivs i artiklarna 8.2 och 9.3, 9.6 och 9.8 när det gäller förfaranden som avser en ledamots immunitet. | Bestämmelserna i artikel 179 om omröstning med namnupprop ska inte tillämpas på de betänkanden som föreskrivs i artiklarna 8.2 och 9.3, 9.6 och 9.8 när det gäller förfaranden som avser en ledamots immunitet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 179

Artikel 179

Slutomröstning

Slutomröstning

När parlamentet fattar beslut på grundval av ett betänkande ska varje enstaka omröstning och/eller slutomröstning ske med namnupprop i enlighet med artikel 180.2.
  Omröstning om ändringsförslag ska ske med namnupprop endast efter en begäran som gjorts i enlighet med artikel 180.

När parlamentet fattar beslut på grundval av ett betänkande ska varje enstaka omröstning och/eller slutomröstning ske med namnupprop i enlighet med artikel 180.2.

Bestämmelserna i artikel 179 om omröstning med namnupprop ska inte tillämpas på de betänkanden som föreskrivs i artiklarna 8.2 och 9.3, 9.6 och 9.8 när det gäller förfaranden som avser en ledamots immunitet.

Bestämmelserna i artikel 179 om omröstning med namnupprop ska inte tillämpas på de betänkanden som föreskrivs i artiklarna 8.2 och 9.3, 9.6 och 9.8 när det gäller förfaranden som avser en ledamots immunitet.

Ändring 200

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 179a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 179a |
| | Lika röstetal |
| | 1.   
  Uppkommer lika röstetal i en omröstning enligt artikel 171.1 b eller 171.1 d, ska texten i sin helhet återförvisas till utskottet. Detta ska även gälla omröstningar enligt artiklarna 3 och 9. |
| | 2.   
  Uppkommer lika röstetal i en omröstning om en text som gått till delad omröstning enligt artikel 176, ska texten anses antagen. |
| | 3.   
  I alla övriga fall av lika röstetal ska texter eller förslag som gått till omröstning anses förkastade, utan att det påverkar tillämpningen av de artiklar som föreskriver kvalificerad majoritet. |
| | Artikel 179a.3 ska tolkas på så sätt att när det föreligger lika röstetal vid en omröstning beträffande ett förslag till rekommendation enligt artikel 141.4 om att inte agera i ett förfarande som är anhängigt vid Europeiska unionens domstol, ska detta inte anses innebära ett antagande av en rekommendation om att parlamentet bör agera i ett sådant förfarande. I ett sådant fall ska det ansvariga utskottet inte anses ha uttryckt någon rekommendation. |
| | Talmannen får rösta men ska inte ha utslagsröst. |
| | (De två sista styckena ska införas som tolkningar.) |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 179a

Lika röstetal

1.   
  Uppkommer lika röstetal i en omröstning enligt artikel 171.1 b eller 171.1 d, ska texten i sin helhet återförvisas till utskottet. Detta ska även gälla omröstningar enligt artiklarna 3 och 9.

2.   
  Uppkommer lika röstetal i en omröstning om en text som gått till delad omröstning enligt artikel 176, ska texten anses antagen.

3.   
  I alla övriga fall av lika röstetal ska texter eller förslag som gått till omröstning anses förkastade, utan att det påverkar tillämpningen av de artiklar som föreskriver kvalificerad majoritet.

Artikel 179a.3 ska tolkas på så sätt att när det föreligger lika röstetal vid en omröstning beträffande ett förslag till rekommendation enligt artikel 141.4 om att inte agera i ett förfarande som är anhängigt vid Europeiska unionens domstol, ska detta inte anses innebära ett antagande av en rekommendation om att parlamentet bör agera i ett sådant förfarande. I ett sådant fall ska det ansvariga utskottet inte anses ha uttryckt någon rekommendation.

Talmannen får rösta men ska inte ha utslagsröst.

(De två sista styckena ska införas som tolkningar.)

Ändring 201

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 180

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 180 | Artikel 180 |
| Omröstning med namnupprop | Omröstning med namnupprop |
| 1.   Utöver de fall som anges i 
  artiklarna 118.5, 119.5 och 179
  ska omröstning med namnupprop förrättas om detta skriftligen begärs av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter kvällen före omröstningen, såvida inte talmannen fastställer en ny tidsfrist. | 1.   Utöver de fall som anges i 
  denna arbetsordning
  ska omröstning med namnupprop förrättas om detta skriftligen begärs av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter
  senast
  kvällen före omröstningen, såvida inte talmannen fastställer en ny tidsfrist. |
| Bestämmelserna i artikel
  180.1
  om omröstning med namnupprop ska inte tillämpas på de betänkanden som föreskrivs i artiklarna 8.2 och 9.3, 9.6 och 9.8 när det gäller förfaranden som avser en ledamots immunitet. | Bestämmelserna i artikel
  180
  om omröstning med namnupprop ska inte tillämpas på de betänkanden som föreskrivs i artiklarna 8.2 och 9.3, 9.6 och 9.8 när det gäller förfaranden som avser en ledamots immunitet. |
| | 1a.
     
  Varje politisk grupp får lämna in högst 100 begäranden om omröstningar med namnupprop per sammanträdesperiod. |
| 2.   Omröstningen med namnupprop ska genomföras med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet. Om det senare av tekniska orsaker inte kan användas,
  ska
  namnuppropet ske i bokstavsordning och börja med namnet på en ledamot som tas fram genom lottdragning. Talmannen ska rösta sist. | 2.   Omröstningen med namnupprop ska genomföras med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet. |
| | Om det senare av tekniska orsaker inte kan användas,
  kan
  namnuppropet ske i bokstavsordning och börja med namnet på en ledamot som tas fram genom lottdragning. Talmannen ska rösta sist.
  Omröstningen sker muntligt genom att varje ledamot högt och tydligt säger ”ja”, ”nej” eller ”avstår”. |
| Omröstningen sker genom att varje ledamot högt och tydligt säger ”ja”, ”nej” eller ”avstår”. Vid rösträkningen ska hänsyn endast tas till de röster som avgetts för eller emot ett förslag. Talmannen ska fastställa omröstningsresultatet och tillkännage detta. | |
| Resultatet av omröstningen ska föras till protokollet från sammanträdet. Ledamöternas namn ska föras upp i bokstavsordning efter politisk grupptillhörighet och med angivelse av hur de röstat. | 2a.
     Resultatet av omröstningen ska föras till protokollet från sammanträdet. Ledamöternas namn ska föras upp i bokstavsordning efter politisk grupptillhörighet och med angivelse av hur de röstat. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 180

Artikel 180

Omröstning med namnupprop

Omröstning med namnupprop

1.   Utöver de fall som anges i 
  artiklarna 118.5, 119.5 och 179
  ska omröstning med namnupprop förrättas om detta skriftligen begärs av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter kvällen före omröstningen, såvida inte talmannen fastställer en ny tidsfrist.

1.   Utöver de fall som anges i 
  denna arbetsordning
  ska omröstning med namnupprop förrättas om detta skriftligen begärs av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter
  senast
  kvällen före omröstningen, såvida inte talmannen fastställer en ny tidsfrist.

Bestämmelserna i artikel
  180.1
  om omröstning med namnupprop ska inte tillämpas på de betänkanden som föreskrivs i artiklarna 8.2 och 9.3, 9.6 och 9.8 när det gäller förfaranden som avser en ledamots immunitet.

Bestämmelserna i artikel
  180
  om omröstning med namnupprop ska inte tillämpas på de betänkanden som föreskrivs i artiklarna 8.2 och 9.3, 9.6 och 9.8 när det gäller förfaranden som avser en ledamots immunitet.

1a.
     
  Varje politisk grupp får lämna in högst 100 begäranden om omröstningar med namnupprop per sammanträdesperiod.

2.   Omröstningen med namnupprop ska genomföras med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet. Om det senare av tekniska orsaker inte kan användas,
  ska
  namnuppropet ske i bokstavsordning och börja med namnet på en ledamot som tas fram genom lottdragning. Talmannen ska rösta sist.

2.   Omröstningen med namnupprop ska genomföras med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet.

Om det senare av tekniska orsaker inte kan användas,
  kan
  namnuppropet ske i bokstavsordning och börja med namnet på en ledamot som tas fram genom lottdragning. Talmannen ska rösta sist.
  Omröstningen sker muntligt genom att varje ledamot högt och tydligt säger ”ja”, ”nej” eller ”avstår”.

Omröstningen sker genom att varje ledamot högt och tydligt säger ”ja”, ”nej” eller ”avstår”. Vid rösträkningen ska hänsyn endast tas till de röster som avgetts för eller emot ett förslag. Talmannen ska fastställa omröstningsresultatet och tillkännage detta.

Resultatet av omröstningen ska föras till protokollet från sammanträdet. Ledamöternas namn ska föras upp i bokstavsordning efter politisk grupptillhörighet och med angivelse av hur de röstat.

2a.
     Resultatet av omröstningen ska föras till protokollet från sammanträdet. Ledamöternas namn ska föras upp i bokstavsordning efter politisk grupptillhörighet och med angivelse av hur de röstat.

Ändring 202

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 180a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 180a |
| | Sluten omröstning |
| | 1.   
  Vid utnämningar ska sluten omröstning förrättas, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 15.1 och 204.2 andra stycket. |
| | Endast röstsedlar med nominerade ledamöters namn ska beaktas vid räkningen av antalet avgivna röster. |
| | 2.   
  Sluten omröstning ska även förrättas om minst en femtedel av parlamentets ledamöter så begär. En sådan begäran måste framställas innan omröstningen inleds. |
| | 3.   
  En begäran om sluten omröstning har företräde framför en begäran om omröstning med namnupprop. |
| | 4.   
  Två till åtta genom lottdragning framtagna ledamöter ska räkna de röster som avges i en sluten omröstning, förutom vid elektronisk omröstning. |
| | Vid omröstning enligt punkt 1 får nominerade kandidater inte vara rösträknare. |
| | Namnen på de ledamöter som deltagit i en sluten omröstning ska föras till protokollet från det sammanträde då omröstningen ägde rum. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 180a

Sluten omröstning

1.   
  Vid utnämningar ska sluten omröstning förrättas, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 15.1 och 204.2 andra stycket.

Endast röstsedlar med nominerade ledamöters namn ska beaktas vid räkningen av antalet avgivna röster.

2.   
  Sluten omröstning ska även förrättas om minst en femtedel av parlamentets ledamöter så begär. En sådan begäran måste framställas innan omröstningen inleds.

3.   
  En begäran om sluten omröstning har företräde framför en begäran om omröstning med namnupprop.

4.   
  Två till åtta genom lottdragning framtagna ledamöter ska räkna de röster som avges i en sluten omröstning, förutom vid elektronisk omröstning.

Vid omröstning enligt punkt 1 får nominerade kandidater inte vara rösträknare.

Namnen på de ledamöter som deltagit i en sluten omröstning ska föras till protokollet från det sammanträde då omröstningen ägde rum.

Ändring 203

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 181

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 181 | Artikel 181 |
| Elektronisk omröstning | Användning av elektroniskt omröstningssystem |
| 1.   
  Talmannen kan när som helst besluta att de omröstningar som avses i artiklarna 178, 180 och 182 ska förrättas med elektroniskt omröstningssystem. | |
| Om det elektroniska omröstningssystemet av tekniska orsaker inte kan användas, ska omröstningen förrättas i enlighet med artikel 178, 180.2 eller 182. | |
| Tekniska instruktioner för användningen av det elektroniska omröstningssystemet ska fastställas av presidiet. | 1.   Tekniska instruktioner för användningen av det elektroniska omröstningssystemet ska fastställas av presidiet. |
| 2.   Om det elektroniska omröstningssystemet används ska resultatet registreras endast i siffror. | 2.   Om det elektroniska omröstningssystemet används ska resultatet registreras endast i siffror, såvida det inte är fråga om en omröstning med namnupprop
  . |
| Om omröstning med namnupprop har begärts i enlighet med artikel 180.1, ska omröstningsresultatet emellertid registreras namn för namn och föras till protokollet från sammanträdet efter politisk grupptillhörighet och i bokstavsordning efter ledamöternas namn. | |
| 3.   
  Omröstning med namnupprop ska förrättas i enlighet med artikel 180.2 om en majoritet av de närvarande ledamöterna så begär. Det förfarande som beskrivs i punkt 1 i denna artikel kan användas för att avgöra om en sådan majoritet föreligger. | |
| | 3a.
     
  Talmannen kan när som helst besluta att använda det elektroniska omröstningssystemet för att kontrollera ett tröskelvärde. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 181

Artikel 181

Elektronisk omröstning

Användning av elektroniskt omröstningssystem

1.   
  Talmannen kan när som helst besluta att de omröstningar som avses i artiklarna 178, 180 och 182 ska förrättas med elektroniskt omröstningssystem.

Om det elektroniska omröstningssystemet av tekniska orsaker inte kan användas, ska omröstningen förrättas i enlighet med artikel 178, 180.2 eller 182.

Tekniska instruktioner för användningen av det elektroniska omröstningssystemet ska fastställas av presidiet.

1.   Tekniska instruktioner för användningen av det elektroniska omröstningssystemet ska fastställas av presidiet.

2.   Om det elektroniska omröstningssystemet används ska resultatet registreras endast i siffror.

2.   Om det elektroniska omröstningssystemet används ska resultatet registreras endast i siffror, såvida det inte är fråga om en omröstning med namnupprop
  .

Om omröstning med namnupprop har begärts i enlighet med artikel 180.1, ska omröstningsresultatet emellertid registreras namn för namn och föras till protokollet från sammanträdet efter politisk grupptillhörighet och i bokstavsordning efter ledamöternas namn.

3.   
  Omröstning med namnupprop ska förrättas i enlighet med artikel 180.2 om en majoritet av de närvarande ledamöterna så begär. Det förfarande som beskrivs i punkt 1 i denna artikel kan användas för att avgöra om en sådan majoritet föreligger.

3a.
     
  Talmannen kan när som helst besluta att använda det elektroniska omröstningssystemet för att kontrollera ett tröskelvärde.

Ändring 204

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 182

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 182 | utgår |
| Sluten omröstning | |
| 1.   
  Vid utnämningar ska sluten omröstning förrättas, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 15.1, 199.1 och 204.2 andra stycket. | |
| Endast röstsedlar med nominerade ledamöters namn ska beaktas vid räkningen av antalet avgivna röster. | |
| 2.   
  Sluten omröstning kan även förrättas om minst en femtedel av parlamentets ledamöter så begär. En sådan begäran måste framställas innan omröstningen inleds. | |
| Parlamentet ska förrätta sluten omröstning om en begäran om sluten omröstning framställs av minst en femtedel av parlamentets ledamöter innan omröstningen inleds. | |
| 3.   
  En begäran om sluten omröstning har företräde framför en begäran om omröstning med namnupprop. | |
| 4.   
  Två till åtta genom lottdragning framtagna ledamöter ska räkna de röster som avges i en sluten omröstning, förutom vid elektronisk omröstning. | |
| Vid omröstning enligt punkt 1 får nominerade kandidater inte vara rösträknare. | |
| Namnen på de ledamöter som deltagit i en sluten omröstning ska föras till protokollet från det sammanträde då omröstningen ägde rum. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 182

utgår

Sluten omröstning

1.   
  Vid utnämningar ska sluten omröstning förrättas, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 15.1, 199.1 och 204.2 andra stycket.

Endast röstsedlar med nominerade ledamöters namn ska beaktas vid räkningen av antalet avgivna röster.

2.   
  Sluten omröstning kan även förrättas om minst en femtedel av parlamentets ledamöter så begär. En sådan begäran måste framställas innan omröstningen inleds.

Parlamentet ska förrätta sluten omröstning om en begäran om sluten omröstning framställs av minst en femtedel av parlamentets ledamöter innan omröstningen inleds.

3.   
  En begäran om sluten omröstning har företräde framför en begäran om omröstning med namnupprop.

4.   
  Två till åtta genom lottdragning framtagna ledamöter ska räkna de röster som avges i en sluten omröstning, förutom vid elektronisk omröstning.

Vid omröstning enligt punkt 1 får nominerade kandidater inte vara rösträknare.

Namnen på de ledamöter som deltagit i en sluten omröstning ska föras till protokollet från det sammanträde då omröstningen ägde rum.

Ändring 205

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 182a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 182a |
| | Invändningar beträffande omröstningar |
| | 1.   
  Ordningsfrågor beträffande en omröstnings giltighet kan tas upp efter det att talmannen har förklarat omröstningen avslutad. |
| | 2.   
  När resultatet av en omröstning med handuppräckning har tillkännagetts, kan en ledamot begära att resultatet ska kontrolleras med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet. |
| | 3.   
  Talmannen avgör om det tillkännagivna resultatet är giltigt. Talmannens beslut är slutgiltigt. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 182a

Invändningar beträffande omröstningar

1.   
  Ordningsfrågor beträffande en omröstnings giltighet kan tas upp efter det att talmannen har förklarat omröstningen avslutad.

2.   
  När resultatet av en omröstning med handuppräckning har tillkännagetts, kan en ledamot begära att resultatet ska kontrolleras med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet.

3.   
  Talmannen avgör om det tillkännagivna resultatet är giltigt. Talmannens beslut är slutgiltigt.

Ändring 206

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 183

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 183 | Artikel 183 |
| Röstförklaringar | Röstförklaringar |
| 1.   När
  den allmänna debatten
  har avslutats, har varje ledamot rätt att i samband med slutomröstningen avge en muntlig röstförklaring på högst en minut
  eller
  en skriftlig röstförklaring på högst 200 ord,
  vilka
  ska
  ingå i det fullständiga förhandlingsreferatet
  . | 1.   När
  omröstningen
  har avslutats har varje ledamot rätt att i samband med
  den enstaka omröstningen och/eller
  slutomröstningen
  om en fråga som tagits upp i kammaren
  avge en muntlig röstförklaring på högst en minut
  . Varje ledamot har rätt att avge högst tre muntliga röstförklaringar per sammanträdesperiod. |
| | Varje ledamot har i samband med en sådan omröstning rätt att avge
  en skriftlig röstförklaring på högst 200 ord,
  vilken
  ska
  publiceras på ledamotens sida på parlamentets webbplats
  . |
| Varje politisk grupp har rätt att avge en röstförklaring på högst två minuter. | Varje politisk grupp har rätt att avge en röstförklaring på högst två minuter. |
| När den första röstförklaringen har påbörjats ska ingen ytterligare begäran om att få avge röstförklaringar beviljas. | När den första röstförklaringen
  om den första punkten
  har påbörjats ska ingen ytterligare begäran om att få avge röstförklaringar beviljas. |
| Röstförklaringar till slutomröstning kan avges beträffande alla frågor som tagits upp i kammaren. I denna artikel avses med termen ”slutomröstning” inte vilken typ av omröstning det gäller, utan den sista omröstningen beträffande en fråga. | Röstförklaringar till
  en enstaka omröstning och/eller en
  slutomröstning kan avges beträffande alla frågor som tagits upp i kammaren. I denna artikel avses med termen ”slutomröstning” inte vilken typ av omröstning det gäller, utan den sista omröstningen beträffande en fråga. |
| 2.   Röstförklaringar ska inte tillåtas vid omröstning om procedurfrågor. | 2.   Röstförklaringar ska inte tillåtas
  vid sluten omröstning eller
  vid omröstning om procedurfrågor. |
| 3.   Om
  ett förslag till lagstiftningsakt eller ett betänkande är uppfört
  på föredragningslistan
  enligt artikel 150
  , kan ledamöter inge en skriftlig röstförklaring i enlighet med punkt 1. | 3.   Om
  en fråga förts upp
  på föredragningslistan
  utan vare sig ändringsförslag eller debatt
  , kan ledamöter
  bara
  inge en skriftlig röstförklaring i enlighet med punkt 1. |
| Såväl muntliga som skriftliga röstförklaringar måste ha ett direkt samband med den
  text
  som
  är föremål för omröstning
  . | Såväl muntliga som skriftliga röstförklaringar måste ha ett direkt samband med den
  fråga
  som
  tagits upp i kammaren
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 183

Artikel 183

Röstförklaringar

Röstförklaringar

1.   När
  den allmänna debatten
  har avslutats, har varje ledamot rätt att i samband med slutomröstningen avge en muntlig röstförklaring på högst en minut
  eller
  en skriftlig röstförklaring på högst 200 ord,
  vilka
  ska
  ingå i det fullständiga förhandlingsreferatet
  .

1.   När
  omröstningen
  har avslutats har varje ledamot rätt att i samband med
  den enstaka omröstningen och/eller
  slutomröstningen
  om en fråga som tagits upp i kammaren
  avge en muntlig röstförklaring på högst en minut
  . Varje ledamot har rätt att avge högst tre muntliga röstförklaringar per sammanträdesperiod.

Varje ledamot har i samband med en sådan omröstning rätt att avge
  en skriftlig röstförklaring på högst 200 ord,
  vilken
  ska
  publiceras på ledamotens sida på parlamentets webbplats
  .

Varje politisk grupp har rätt att avge en röstförklaring på högst två minuter.

Varje politisk grupp har rätt att avge en röstförklaring på högst två minuter.

När den första röstförklaringen har påbörjats ska ingen ytterligare begäran om att få avge röstförklaringar beviljas.

När den första röstförklaringen
  om den första punkten
  har påbörjats ska ingen ytterligare begäran om att få avge röstförklaringar beviljas.

Röstförklaringar till slutomröstning kan avges beträffande alla frågor som tagits upp i kammaren. I denna artikel avses med termen ”slutomröstning” inte vilken typ av omröstning det gäller, utan den sista omröstningen beträffande en fråga.

Röstförklaringar till
  en enstaka omröstning och/eller en
  slutomröstning kan avges beträffande alla frågor som tagits upp i kammaren. I denna artikel avses med termen ”slutomröstning” inte vilken typ av omröstning det gäller, utan den sista omröstningen beträffande en fråga.

2.   Röstförklaringar ska inte tillåtas vid omröstning om procedurfrågor.

2.   Röstförklaringar ska inte tillåtas
  vid sluten omröstning eller
  vid omröstning om procedurfrågor.

3.   Om
  ett förslag till lagstiftningsakt eller ett betänkande är uppfört
  på föredragningslistan
  enligt artikel 150
  , kan ledamöter inge en skriftlig röstförklaring i enlighet med punkt 1.

3.   Om
  en fråga förts upp
  på föredragningslistan
  utan vare sig ändringsförslag eller debatt
  , kan ledamöter
  bara
  inge en skriftlig röstförklaring i enlighet med punkt 1.

Såväl muntliga som skriftliga röstförklaringar måste ha ett direkt samband med den
  text
  som
  är föremål för omröstning
  .

Såväl muntliga som skriftliga röstförklaringar måste ha ett direkt samband med den
  fråga
  som
  tagits upp i kammaren
  .

Ändring 207

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 184

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 184 | utgår |
| Invändningar beträffande omröstningar | |
| 1.   
  Talmannen ska vid varje enskild omröstning förklara omröstningen påbörjad och avslutad. | |
| 2.   
  När talmannen har förklarat en omröstning påbörjad, har endast talmannen rätt att göra inlägg innan omröstningen är avslutad. | |
| 3.   
  Ordningsfrågor beträffande en omröstnings giltighet kan tas upp efter det att talmannen har förklarat omröstningen avslutad. | |
| 4.   
  När resultatet av en omröstning med handuppräckning har tillkännagetts, kan en ledamot begära att resultatet ska kontrolleras med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet. | |
| 5.   
  Talmannen avgör om det tillkännagivna resultatet är giltigt. Talmannens beslut är slutgiltigt. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 184

utgår

Invändningar beträffande omröstningar

1.   
  Talmannen ska vid varje enskild omröstning förklara omröstningen påbörjad och avslutad.

2.   
  När talmannen har förklarat en omröstning påbörjad, har endast talmannen rätt att göra inlägg innan omröstningen är avslutad.

3.   
  Ordningsfrågor beträffande en omröstnings giltighet kan tas upp efter det att talmannen har förklarat omröstningen avslutad.

4.   
  När resultatet av en omröstning med handuppräckning har tillkännagetts, kan en ledamot begära att resultatet ska kontrolleras med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet.

5.   
  Talmannen avgör om det tillkännagivna resultatet är giltigt. Talmannens beslut är slutgiltigt.

Ändring 208

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning VII – Kapitel 6 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| KAPITEL 6 | KAPITEL 6 |
| PROCEDURFRÅGOR | ORDNINGS- OCH
  PROCEDURFRÅGOR |

Nuvarande lydelse

Ändring

KAPITEL 6

KAPITEL 6

PROCEDURFRÅGOR

ORDNINGS- OCH
  PROCEDURFRÅGOR

Ändring 209

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 185

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 185 | Artikel 185 |
| Förslag som rör förfaranden | Förslag som rör förfaranden |
| 1.   En begäran om följande förslag som rör förfaranden ska ha företräde framför varje annan begäran om att tilldelas ordet: | 1.   En begäran om följande förslag som rör förfaranden ska ha företräde framför varje annan begäran om att tilldelas ordet: |
| a) | Förslag om avvisning av ett ärende som otillåtligt (artikel 187). |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 185

Artikel 185

Förslag som rör förfaranden

Förslag som rör förfaranden

1.   En begäran om följande förslag som rör förfaranden ska ha företräde framför varje annan begäran om att tilldelas ordet:

1.   En begäran om följande förslag som rör förfaranden ska ha företräde framför varje annan begäran om att tilldelas ordet:

a)

Förslag om avvisning av ett ärende som otillåtligt (artikel 187).

| a) | Förslag om avvisning av ett ärende som otillåtligt (artikel 187). |
| --- | --- |

a)

Förslag om avvisning av ett ärende som otillåtligt (artikel 187).

| b) | Förslag om återförvisning till utskott (artikel 188). |
| --- | --- |

b)

Förslag om återförvisning till utskott (artikel 188).

| b) | Förslag om återförvisning till utskott (artikel 188). |
| --- | --- |

b)

Förslag om återförvisning till utskott (artikel 188).

| c) | Förslag om avslutande av debatt (artikel 189). |
| --- | --- |

c)

Förslag om avslutande av debatt (artikel 189).

| c) | Förslag om avslutande av debatt (artikel 189). |
| --- | --- |

c)

Förslag om avslutande av debatt (artikel 189).

| d) | Förslag om uppskjutande av debatt och omröstning (artikel 190). |
| --- | --- |

d)

Förslag om uppskjutande av debatt och omröstning (artikel 190).

| d) | Förslag om uppskjutande av debatt och omröstning (artikel 190). |
| --- | --- |

d)

Förslag om uppskjutande av debatt och omröstning (artikel 190).

| e) | Förslag om avbrytande eller avslutande av sammanträde (artikel 191). |
| --- | --- |

e)

Förslag om avbrytande eller avslutande av sammanträde (artikel 191).

| e) | Förslag om avbrytande eller avslutande av sammanträde (artikel 191). |
| --- | --- |

e)

Förslag om avbrytande eller avslutande av sammanträde (artikel 191).

Endast förslagsställaren samt
  en talare för,
  en talare emot och det ansvariga utskottets ordförande eller föredragande har rätt att yttra sig om sådana förslag.

Endast förslagsställaren samt en talare emot och det ansvariga utskottets ordförande eller föredragande har rätt att yttra sig om sådana förslag.

2.   Talartiden får inte överstiga en minut.

2.   Talartiden får inte överstiga en minut.

Ändring 210

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 186

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel
  186 | Artikel
  184a |
| Ordningsfrågor | Ordningsfrågor |
| 1.   En ledamot kan tilldelas ordet för att göra talmannen uppmärksam på eventuella överträdelser av parlamentets arbetsordning. Ledamoten ska först ange vilken artikel som åsyftas. | 1.   En ledamot kan tilldelas ordet för att göra talmannen uppmärksam på eventuella överträdelser av parlamentets arbetsordning. Ledamoten ska först ange vilken artikel som åsyftas. |
| 2.   En begäran om att ta upp en sådan ordningsfråga ska ha företräde framför varje annan begäran om att tilldelas ordet. | 2.   En begäran om att ta upp en sådan ordningsfråga ska ha företräde framför varje annan begäran om att tilldelas ordet
  eller varje annan procedurfråga
  . |
| 3.   Talartiden får inte överstiga en minut. | 3.   Talartiden får inte överstiga en minut. |
| 4.   Talmannen ska omedelbart fatta beslut i ordningsfrågor i enlighet med arbetsordningen och ska meddela sitt beslut omedelbart efter det att ordningsfrågan har tagits upp. Det ska inte förrättas någon omröstning om detta. | 4.   Talmannen ska omedelbart fatta beslut i ordningsfrågor i enlighet med arbetsordningen och ska meddela sitt beslut omedelbart efter det att ordningsfrågan har tagits upp. Det ska inte förrättas någon omröstning om detta. |
| 5.   Talmannen kan i undantagsfall förklara att beslutet kommer att tillkännages senare, dock senast 24 timmar efter det att ordningsfrågan togs upp. Skjuts beslutet upp medför detta emellertid inte att debatten skjuts upp. Talmannen kan hänvisa ärendet till ansvarigt utskott. | 5.   Talmannen kan i undantagsfall förklara att beslutet kommer att tillkännages senare, dock senast 24 timmar efter det att ordningsfrågan togs upp. Skjuts beslutet upp medför detta emellertid inte att debatten skjuts upp. Talmannen kan hänvisa ärendet till ansvarigt utskott. |
| En begäran om att ta upp en ordningsfråga ska röra den punkt på föredragningslistan som just då behandlas. En ledamot kan tilldelas ordet för att ta upp en ordningsfråga avseende ett annat ämne vid lämplig tidpunkt, exempelvis när behandlingen av den aktuella punkten på föredragningslistan avslutats eller innan sammanträdet avbryts. | En begäran om att ta upp en ordningsfråga ska röra den punkt på föredragningslistan som just då behandlas. En ledamot kan tilldelas ordet för att ta upp en ordningsfråga avseende ett annat ämne vid lämplig tidpunkt, exempelvis när behandlingen av den aktuella punkten på föredragningslistan avslutats eller innan sammanträdet avbryts. |
| | (Denna artikel ska i sin ändrade lydelse flyttas och placeras före artikel 185.) |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel
  186

Artikel
  184a

Ordningsfrågor

Ordningsfrågor

1.   En ledamot kan tilldelas ordet för att göra talmannen uppmärksam på eventuella överträdelser av parlamentets arbetsordning. Ledamoten ska först ange vilken artikel som åsyftas.

1.   En ledamot kan tilldelas ordet för att göra talmannen uppmärksam på eventuella överträdelser av parlamentets arbetsordning. Ledamoten ska först ange vilken artikel som åsyftas.

2.   En begäran om att ta upp en sådan ordningsfråga ska ha företräde framför varje annan begäran om att tilldelas ordet.

2.   En begäran om att ta upp en sådan ordningsfråga ska ha företräde framför varje annan begäran om att tilldelas ordet
  eller varje annan procedurfråga
  .

3.   Talartiden får inte överstiga en minut.

3.   Talartiden får inte överstiga en minut.

4.   Talmannen ska omedelbart fatta beslut i ordningsfrågor i enlighet med arbetsordningen och ska meddela sitt beslut omedelbart efter det att ordningsfrågan har tagits upp. Det ska inte förrättas någon omröstning om detta.

4.   Talmannen ska omedelbart fatta beslut i ordningsfrågor i enlighet med arbetsordningen och ska meddela sitt beslut omedelbart efter det att ordningsfrågan har tagits upp. Det ska inte förrättas någon omröstning om detta.

5.   Talmannen kan i undantagsfall förklara att beslutet kommer att tillkännages senare, dock senast 24 timmar efter det att ordningsfrågan togs upp. Skjuts beslutet upp medför detta emellertid inte att debatten skjuts upp. Talmannen kan hänvisa ärendet till ansvarigt utskott.

5.   Talmannen kan i undantagsfall förklara att beslutet kommer att tillkännages senare, dock senast 24 timmar efter det att ordningsfrågan togs upp. Skjuts beslutet upp medför detta emellertid inte att debatten skjuts upp. Talmannen kan hänvisa ärendet till ansvarigt utskott.

En begäran om att ta upp en ordningsfråga ska röra den punkt på föredragningslistan som just då behandlas. En ledamot kan tilldelas ordet för att ta upp en ordningsfråga avseende ett annat ämne vid lämplig tidpunkt, exempelvis när behandlingen av den aktuella punkten på föredragningslistan avslutats eller innan sammanträdet avbryts.

En begäran om att ta upp en ordningsfråga ska röra den punkt på föredragningslistan som just då behandlas. En ledamot kan tilldelas ordet för att ta upp en ordningsfråga avseende ett annat ämne vid lämplig tidpunkt, exempelvis när behandlingen av den aktuella punkten på föredragningslistan avslutats eller innan sammanträdet avbryts.

(Denna artikel ska i sin ändrade lydelse flyttas och placeras före artikel 185.)

Ändring 211

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 187

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 187 | Artikel 187 |
| Avvisning av ett ärende som otillåtligt | Avvisning av ett ärende som otillåtligt |
| 1.   När en debatt om en bestämd punkt på föredragningslistan inleds kan förslag väckas om att avvisa denna punkt som otillåtlig. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning. | 1.   När en debatt om en bestämd punkt på föredragningslistan inleds kan förslag väckas
  , av en politisk grupp eller 40 ledamöter,
  om att avvisa denna punkt som otillåtlig. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning. |
| En begäran om avvisning på grund av otillåtlighet ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg, och talmannen ska omgående informera parlamentet. | En begäran om avvisning på grund av otillåtlighet ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg, och talmannen ska omgående informera parlamentet. |
| 2.   Godkänns förslaget ska kammaren genast fortsätta till nästa punkt på föredragningslistan. | 2.   Godkänns förslaget ska kammaren genast fortsätta till nästa punkt på föredragningslistan. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 187

Artikel 187

Avvisning av ett ärende som otillåtligt

Avvisning av ett ärende som otillåtligt

1.   När en debatt om en bestämd punkt på föredragningslistan inleds kan förslag väckas om att avvisa denna punkt som otillåtlig. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning.

1.   När en debatt om en bestämd punkt på föredragningslistan inleds kan förslag väckas
  , av en politisk grupp eller 40 ledamöter,
  om att avvisa denna punkt som otillåtlig. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning.

En begäran om avvisning på grund av otillåtlighet ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg, och talmannen ska omgående informera parlamentet.

En begäran om avvisning på grund av otillåtlighet ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg, och talmannen ska omgående informera parlamentet.

2.   Godkänns förslaget ska kammaren genast fortsätta till nästa punkt på föredragningslistan.

2.   Godkänns förslaget ska kammaren genast fortsätta till nästa punkt på föredragningslistan.

Ändring 212

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 188

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 188 | Artikel 188 |
| Återförvisning till utskott | Återförvisning till utskott |
| 1.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan begära återförvisning till utskott när föredragningslistan ska fastställas eller innan debatten inleds. | 1.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan begära återförvisning till utskott när föredragningslistan ska fastställas eller innan debatten inleds. |
| En begäran om återförvisning till utskott ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg. Talmannen ska omgående informera parlamentet. | En begäran om återförvisning till utskott ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg. Talmannen ska omgående informera parlamentet. |
| 2.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan även begära återförvisning till utskott före eller under en omröstning. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning. | 2.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan även begära återförvisning till utskott före eller under en omröstning. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning. |
| 3.   En sådan begäran kan endast göras en gång vid var och en av dessa etapper i förfarandet. | 3.   En sådan begäran kan endast göras en gång vid var och en av dessa etapper i förfarandet. |
| 4.   Återförvisning till utskott innebär att
  debatten
  av punkten i fråga skjuts upp. | 4.   Återförvisning till utskott innebär att
  behandlingen
  av punkten i fråga skjuts upp. |
| 5.   Kammaren kan fastställa en tidpunkt före vilken utskottet ska redogöra för sina slutsatser. | 5.   Kammaren kan fastställa en tidpunkt före vilken utskottet ska redogöra för sina slutsatser. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 188

Artikel 188

Återförvisning till utskott

Återförvisning till utskott

1.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan begära återförvisning till utskott när föredragningslistan ska fastställas eller innan debatten inleds.

1.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan begära återförvisning till utskott när föredragningslistan ska fastställas eller innan debatten inleds.

En begäran om återförvisning till utskott ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg. Talmannen ska omgående informera parlamentet.

En begäran om återförvisning till utskott ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg. Talmannen ska omgående informera parlamentet.

2.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan även begära återförvisning till utskott före eller under en omröstning. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning.

2.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan även begära återförvisning till utskott före eller under en omröstning. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning.

3.   En sådan begäran kan endast göras en gång vid var och en av dessa etapper i förfarandet.

3.   En sådan begäran kan endast göras en gång vid var och en av dessa etapper i förfarandet.

4.   Återförvisning till utskott innebär att
  debatten
  av punkten i fråga skjuts upp.

4.   Återförvisning till utskott innebär att
  behandlingen
  av punkten i fråga skjuts upp.

5.   Kammaren kan fastställa en tidpunkt före vilken utskottet ska redogöra för sina slutsatser.

5.   Kammaren kan fastställa en tidpunkt före vilken utskottet ska redogöra för sina slutsatser.

Ändring 213

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 190

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 190 | Artikel 190 |
| Uppskjutande av debatt
  och
  omröstning | Uppskjutande av debatt
  eller
  omröstning |
| 1.   Vid inledandet av en debatt om en punkt på föredragningslistan kan en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begära att debatten skjuts upp till en viss bestämd tidpunkt. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning. | 1.   Vid inledandet av en debatt om en punkt på föredragningslistan kan en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begära att debatten skjuts upp till en viss bestämd tidpunkt. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning. |
| En begäran om att skjuta upp debatten ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg, och talmannen ska omgående informera parlamentet. | En begäran om att skjuta upp debatten ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg, och talmannen ska omgående informera parlamentet. |
| 2.   Om begäran bifalls ska kammaren gå vidare till nästa punkt på föredragningslistan. Den uppskjutna debatten ska återupptas vid den tidpunkt som angetts. | 2.   Om begäran bifalls ska kammaren gå vidare till nästa punkt på föredragningslistan. Den uppskjutna debatten ska återupptas vid den tidpunkt som angetts. |
| 3.   Om begäran avslås kan den inte läggas fram på nytt under samma sammanträdesperiod. | 3.   Om begäran avslås kan den inte läggas fram på nytt under samma sammanträdesperiod. |
| 4.   Före eller under en omröstning kan en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begära att omröstningen ska skjutas upp. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning. | 4.   Före eller under en omröstning kan en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begära att omröstningen ska skjutas upp. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning. |
| Beslutar parlamentet att skjuta upp en debatt till en senare sammanträdesperiod ska beslutet ange den sammanträdesperiod på vars föredragningslista debatten ska tas upp, varvid föredragningslistan till den sammanträdesperioden ovillkorligen ska upprättas i enlighet med artiklarna 149 och 152. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 190

Artikel 190

Uppskjutande av debatt
  och
  omröstning

Uppskjutande av debatt
  eller
  omröstning

1.   Vid inledandet av en debatt om en punkt på föredragningslistan kan en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begära att debatten skjuts upp till en viss bestämd tidpunkt. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning.

1.   Vid inledandet av en debatt om en punkt på föredragningslistan kan en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begära att debatten skjuts upp till en viss bestämd tidpunkt. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning.

En begäran om att skjuta upp debatten ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg, och talmannen ska omgående informera parlamentet.

En begäran om att skjuta upp debatten ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg, och talmannen ska omgående informera parlamentet.

2.   Om begäran bifalls ska kammaren gå vidare till nästa punkt på föredragningslistan. Den uppskjutna debatten ska återupptas vid den tidpunkt som angetts.

2.   Om begäran bifalls ska kammaren gå vidare till nästa punkt på föredragningslistan. Den uppskjutna debatten ska återupptas vid den tidpunkt som angetts.

3.   Om begäran avslås kan den inte läggas fram på nytt under samma sammanträdesperiod.

3.   Om begäran avslås kan den inte läggas fram på nytt under samma sammanträdesperiod.

4.   Före eller under en omröstning kan en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begära att omröstningen ska skjutas upp. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning.

4.   Före eller under en omröstning kan en politisk grupp eller minst 40 ledamöter begära att omröstningen ska skjutas upp. En sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning.

Beslutar parlamentet att skjuta upp en debatt till en senare sammanträdesperiod ska beslutet ange den sammanträdesperiod på vars föredragningslista debatten ska tas upp, varvid föredragningslistan till den sammanträdesperioden ovillkorligen ska upprättas i enlighet med artiklarna 149 och 152.

Ändring 214

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 191

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 191 | Artikel 191 |
| Avbrytande eller avslutande av sammanträde | Avbrytande eller avslutande av sammanträde |
| Ett sammanträde kan avbrytas eller avslutas under en debatt eller omröstning, om parlamentet på förslag av talmannen eller på begäran av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter så beslutar. Ett sådant förslag eller en sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning. | Ett sammanträde kan avbrytas eller avslutas under en debatt eller omröstning, om parlamentet på förslag av talmannen eller på begäran av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter så beslutar. Ett sådant förslag eller en sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning. |
| Om en begäran om att avbryta eller avsluta sammanträdet läggs fram, ska förfarandet för omröstning om denna begäran inledas utan oskäligt dröjsmål. Det vanliga sättet att tillkännage plenaromröstningar bör användas, och i enlighet med gällande praxis bör ledamöterna få tillräckligt med tid för att hinna till plenisalen. | Om en begäran om att avbryta eller avsluta sammanträdet läggs fram, ska förfarandet för omröstning om denna begäran inledas utan oskäligt dröjsmål. Det vanliga sättet att tillkännage plenaromröstningar bör användas, och i enlighet med gällande praxis bör ledamöterna få tillräckligt med tid för att hinna till plenisalen. |
| I analogi med artikel
  152.2
  andra stycket kan en liknande begäran inte läggas fram på nytt under samma dag om en sådan begäran har förkastats. I överensstämmelse med
  tolkningen av
  artikel
  22.1
  har talmannen rätt att avbryta överdriven användning av begäranden som läggs fram i enlighet med den här artikeln. | I analogi med artikel
  149a.2
  andra stycket kan en liknande begäran inte läggas fram på nytt under samma dag om en sådan begäran har förkastats. I överensstämmelse med artikel
  164a
  har talmannen rätt att avbryta överdriven användning av begäranden som läggs fram i enlighet med den här artikeln. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 191

Artikel 191

Avbrytande eller avslutande av sammanträde

Avbrytande eller avslutande av sammanträde

Ett sammanträde kan avbrytas eller avslutas under en debatt eller omröstning, om parlamentet på förslag av talmannen eller på begäran av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter så beslutar. Ett sådant förslag eller en sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning.

Ett sammanträde kan avbrytas eller avslutas under en debatt eller omröstning, om parlamentet på förslag av talmannen eller på begäran av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter så beslutar. Ett sådant förslag eller en sådan begäran ska omedelbart gå till omröstning.

Om en begäran om att avbryta eller avsluta sammanträdet läggs fram, ska förfarandet för omröstning om denna begäran inledas utan oskäligt dröjsmål. Det vanliga sättet att tillkännage plenaromröstningar bör användas, och i enlighet med gällande praxis bör ledamöterna få tillräckligt med tid för att hinna till plenisalen.

Om en begäran om att avbryta eller avsluta sammanträdet läggs fram, ska förfarandet för omröstning om denna begäran inledas utan oskäligt dröjsmål. Det vanliga sättet att tillkännage plenaromröstningar bör användas, och i enlighet med gällande praxis bör ledamöterna få tillräckligt med tid för att hinna till plenisalen.

I analogi med artikel
  152.2
  andra stycket kan en liknande begäran inte läggas fram på nytt under samma dag om en sådan begäran har förkastats. I överensstämmelse med
  tolkningen av
  artikel
  22.1
  har talmannen rätt att avbryta överdriven användning av begäranden som läggs fram i enlighet med den här artikeln.

I analogi med artikel
  149a.2
  andra stycket kan en liknande begäran inte läggas fram på nytt under samma dag om en sådan begäran har förkastats. I överensstämmelse med artikel
  164a
  har talmannen rätt att avbryta överdriven användning av begäranden som läggs fram i enlighet med den här artikeln.

Ändring 215

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 192

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 192 | Artikel 192 |
| Protokoll | Protokoll |
| 1.   Protokollet från varje sammanträde, med uppgifter om parlamentets förfaranden och beslut och namnen på talarna, ska
  delas ut
  minst en halvtimme före inledningen av det därpå följande sammanträdets eftermiddagsblock. | 1.   Protokollet från varje sammanträde, med uppgifter om parlamentets förfaranden och beslut och namnen på talarna
  samt resultaten av eventuella omröstningar om ändringsförslag
  , ska
  tillgängliggöras
  minst en halvtimme före inledningen av det därpå följande sammanträdets eftermiddagsblock. |
| Som ”beslut” i denna bestämmelse avses i samband med ett lagstiftningsförfarande även alla av parlamentet antagna ändringsförslag, även om kommissionsförslaget eller rådets ståndpunkt till slut förkastas eller avvisas i enlighet med artikel 60.1 eller artikel 68.3. | |
| | 1a.
     
  En förteckning över handlingar som utgör underlag för parlamentets debatter och beslut ska offentliggöras i protokollet. |
| 2.   Vid inledningen av varje sammanträdes eftermiddagsblock ska talmannen förelägga kammaren protokollet från föregående sammanträde för justering. | 2.   Vid inledningen av varje sammanträdes eftermiddagsblock ska talmannen förelägga kammaren protokollet från föregående sammanträde för justering. |
| 3.   Om invändningar framförs mot protokollet ska kammaren avgöra huruvida de föreslagna ändringarna ska beaktas. Ingen ledamot får yttra sig i frågan i mer än en minut. | 3.   Om invändningar framförs mot protokollet ska kammaren avgöra huruvida de föreslagna ändringarna ska beaktas. Ingen ledamot får yttra sig i frågan i mer än en minut. |
| 4.   Protokollet ska undertecknas av talmannen och generalsekreteraren och förvaras i parlamentets arkiv. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. | 4.   Protokollet ska undertecknas av talmannen och generalsekreteraren och förvaras i parlamentets arkiv. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 192

Artikel 192

Protokoll

Protokoll

1.   Protokollet från varje sammanträde, med uppgifter om parlamentets förfaranden och beslut och namnen på talarna, ska
  delas ut
  minst en halvtimme före inledningen av det därpå följande sammanträdets eftermiddagsblock.

1.   Protokollet från varje sammanträde, med uppgifter om parlamentets förfaranden och beslut och namnen på talarna
  samt resultaten av eventuella omröstningar om ändringsförslag
  , ska
  tillgängliggöras
  minst en halvtimme före inledningen av det därpå följande sammanträdets eftermiddagsblock.

Som ”beslut” i denna bestämmelse avses i samband med ett lagstiftningsförfarande även alla av parlamentet antagna ändringsförslag, även om kommissionsförslaget eller rådets ståndpunkt till slut förkastas eller avvisas i enlighet med artikel 60.1 eller artikel 68.3.

1a.
     
  En förteckning över handlingar som utgör underlag för parlamentets debatter och beslut ska offentliggöras i protokollet.

2.   Vid inledningen av varje sammanträdes eftermiddagsblock ska talmannen förelägga kammaren protokollet från föregående sammanträde för justering.

2.   Vid inledningen av varje sammanträdes eftermiddagsblock ska talmannen förelägga kammaren protokollet från föregående sammanträde för justering.

3.   Om invändningar framförs mot protokollet ska kammaren avgöra huruvida de föreslagna ändringarna ska beaktas. Ingen ledamot får yttra sig i frågan i mer än en minut.

3.   Om invändningar framförs mot protokollet ska kammaren avgöra huruvida de föreslagna ändringarna ska beaktas. Ingen ledamot får yttra sig i frågan i mer än en minut.

4.   Protokollet ska undertecknas av talmannen och generalsekreteraren och förvaras i parlamentets arkiv. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

4.   Protokollet ska undertecknas av talmannen och generalsekreteraren och förvaras i parlamentets arkiv. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Ändring 216

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 194

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 194 | Artikel 194 |
| Fullständigt förhandlingsreferat | Fullständigt förhandlingsreferat |
| 1.   För varje sammanträde ska ett fullständigt förhandlingsreferat upprättas i form av ett flerspråkigt dokument där alla muntliga inlägg återges på
  sitt originalspråk
  . | 1.   För varje sammanträde ska ett fullständigt förhandlingsreferat upprättas i form av ett flerspråkigt dokument där alla muntliga inlägg återges på
  det officiella originalspråket
  . |
| | 1a.
     
  Utan att det påverkar talmannens övriga disciplinära befogenheter kan talmannen från det fullständiga förhandlingsreferatet avföra anföranden och inlägg från ledamöter som inte tilldelats ordet eller som överskridit den tilldelade talartiden. |
| 2.   Talare får göra rättelser av utskrifterna av sina muntliga inlägg inom fem arbetsdagar. Rättelserna ska sändas till sekretariatet inom samma tidsfrist. | 2.   Talare får göra rättelser av utskrifterna av sina muntliga inlägg inom fem arbetsdagar. Rättelserna ska sändas till sekretariatet inom samma tidsfrist. |
| 3.   Det flerspråkiga fullständiga förhandlingsreferatet ska offentliggöras som bilaga till Europeiska unionens officiella tidning och bevaras i parlamentets arkiv. | 3.   Det flerspråkiga fullständiga förhandlingsreferatet ska offentliggöras som bilaga till Europeiska unionens officiella tidning och bevaras i parlamentets arkiv. |
| 4.   På begäran av en ledamot ska ett utdrag från det fullständiga förhandlingsreferatet översättas till något av de officiella språken. Om så är nödvändigt ska översättningen tillhandahållas med kort varsel. | 4.   På begäran av en ledamot ska ett utdrag från det fullständiga förhandlingsreferatet översättas till något av de officiella språken. Om så är nödvändigt ska översättningen tillhandahållas med kort varsel. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 194

Artikel 194

Fullständigt förhandlingsreferat

Fullständigt förhandlingsreferat

1.   För varje sammanträde ska ett fullständigt förhandlingsreferat upprättas i form av ett flerspråkigt dokument där alla muntliga inlägg återges på
  sitt originalspråk
  .

1.   För varje sammanträde ska ett fullständigt förhandlingsreferat upprättas i form av ett flerspråkigt dokument där alla muntliga inlägg återges på
  det officiella originalspråket
  .

1a.
     
  Utan att det påverkar talmannens övriga disciplinära befogenheter kan talmannen från det fullständiga förhandlingsreferatet avföra anföranden och inlägg från ledamöter som inte tilldelats ordet eller som överskridit den tilldelade talartiden.

2.   Talare får göra rättelser av utskrifterna av sina muntliga inlägg inom fem arbetsdagar. Rättelserna ska sändas till sekretariatet inom samma tidsfrist.

2.   Talare får göra rättelser av utskrifterna av sina muntliga inlägg inom fem arbetsdagar. Rättelserna ska sändas till sekretariatet inom samma tidsfrist.

3.   Det flerspråkiga fullständiga förhandlingsreferatet ska offentliggöras som bilaga till Europeiska unionens officiella tidning och bevaras i parlamentets arkiv.

3.   Det flerspråkiga fullständiga förhandlingsreferatet ska offentliggöras som bilaga till Europeiska unionens officiella tidning och bevaras i parlamentets arkiv.

4.   På begäran av en ledamot ska ett utdrag från det fullständiga förhandlingsreferatet översättas till något av de officiella språken. Om så är nödvändigt ska översättningen tillhandahållas med kort varsel.

4.   På begäran av en ledamot ska ett utdrag från det fullständiga förhandlingsreferatet översättas till något av de officiella språken. Om så är nödvändigt ska översättningen tillhandahållas med kort varsel.

Ändring 217

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 195

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 195 | Artikel 195 |
| Audiovisuell upptagning av förhandlingar | Audiovisuell upptagning av förhandlingar |
| 1.   Europaparlamentets förhandlingar ska direktsändas på parlamentets webbplats på de språk på vilka de förs, tillsammans med de flerspråkiga ljudspåren från alla aktiva tolkbås. | 1.   Europaparlamentets förhandlingar ska direktsändas på parlamentets webbplats på de språk på vilka de förs, tillsammans med de flerspråkiga ljudspåren från alla aktiva tolkbås. |
| 2.   Omedelbart efter sammanträdet ska en indexerad audiovisuell upptagning av förhandlingarna på de språk på vilka de förts, tillsammans med de flerspråkiga ljudspåren från alla aktiva tolkbås, produceras och göras tillgänglig på parlamentets webbplats under
  den pågående
  och den påföljande valperioden, varefter den ska bevaras i parlamentets arkiv. Denna audiovisuella upptagning ska länkas till det flerspråkiga fullständiga förhandlingsreferatet så snart detta är tillgängligt. | 2.   Omedelbart efter sammanträdet ska en indexerad audiovisuell upptagning av förhandlingarna på de språk på vilka de förts, tillsammans med de flerspråkiga ljudspåren från alla aktiva tolkbås, produceras och göras tillgänglig på parlamentets webbplats under
  återstoden av valperioden
  och den påföljande valperioden, varefter den ska bevaras i parlamentets arkiv. Denna audiovisuella upptagning ska länkas till det flerspråkiga fullständiga förhandlingsreferatet så snart detta är tillgängligt. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 195

Artikel 195

Audiovisuell upptagning av förhandlingar

Audiovisuell upptagning av förhandlingar

1.   Europaparlamentets förhandlingar ska direktsändas på parlamentets webbplats på de språk på vilka de förs, tillsammans med de flerspråkiga ljudspåren från alla aktiva tolkbås.

1.   Europaparlamentets förhandlingar ska direktsändas på parlamentets webbplats på de språk på vilka de förs, tillsammans med de flerspråkiga ljudspåren från alla aktiva tolkbås.

2.   Omedelbart efter sammanträdet ska en indexerad audiovisuell upptagning av förhandlingarna på de språk på vilka de förts, tillsammans med de flerspråkiga ljudspåren från alla aktiva tolkbås, produceras och göras tillgänglig på parlamentets webbplats under
  den pågående
  och den påföljande valperioden, varefter den ska bevaras i parlamentets arkiv. Denna audiovisuella upptagning ska länkas till det flerspråkiga fullständiga förhandlingsreferatet så snart detta är tillgängligt.

2.   Omedelbart efter sammanträdet ska en indexerad audiovisuell upptagning av förhandlingarna på de språk på vilka de förts, tillsammans med de flerspråkiga ljudspåren från alla aktiva tolkbås, produceras och göras tillgänglig på parlamentets webbplats under
  återstoden av valperioden
  och den påföljande valperioden, varefter den ska bevaras i parlamentets arkiv. Denna audiovisuella upptagning ska länkas till det flerspråkiga fullständiga förhandlingsreferatet så snart detta är tillgängligt.

Ändring 218

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning VIII – Kapitel 1 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| UTSKOTT OCH UNDERSÖKNINGSKOMMITTÉER
  – TILLSÄTTNING OCH ANSVARSOMRÅDEN | UTSKOTT OCH UNDERSÖKNINGSKOMMITTÉER |

Nuvarande lydelse

Ändring

UTSKOTT OCH UNDERSÖKNINGSKOMMITTÉER
  – TILLSÄTTNING OCH ANSVARSOMRÅDEN

UTSKOTT OCH UNDERSÖKNINGSKOMMITTÉER

Ändring 219

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 196

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 196 | Artikel 196 |
| Tillsättning av ständiga utskott | Tillsättning av ständiga utskott |
| Parlamentet ska på förslag från talmanskonferensen tillsätta ständiga utskott
  vars
  ansvarsområden fastställs i en bilaga till denna arbetsordning (22).
  Val av utskottsledamöter
  ska
  äga rum
  vid den första sammanträdesperioden efter nyval till parlamentet och på nytt två och ett halvt år därefter. | Parlamentet ska på förslag från talmanskonferensen tillsätta ständiga utskott
  . Utskottens
  ansvarsområden fastställs i en bilaga till denna arbetsordning (22)

  som ska antas med en majoritet av de avgivna rösterna
  .
  Utskottsledamöterna
  ska
  utses
  vid den första sammanträdesperioden efter nyval till parlamentet och på nytt två och ett halvt år därefter. |
| Ständiga utskotts ansvarsområden kan fastställas vid en annan tidpunkt än när dessa utskott tillsätts. | Ständiga utskotts ansvarsområden kan fastställas vid en annan tidpunkt än när dessa utskott tillsätts. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 196

Artikel 196

Tillsättning av ständiga utskott

Tillsättning av ständiga utskott

Parlamentet ska på förslag från talmanskonferensen tillsätta ständiga utskott
  vars
  ansvarsområden fastställs i en bilaga till denna arbetsordning (22).
  Val av utskottsledamöter
  ska
  äga rum
  vid den första sammanträdesperioden efter nyval till parlamentet och på nytt två och ett halvt år därefter.

Parlamentet ska på förslag från talmanskonferensen tillsätta ständiga utskott
  . Utskottens
  ansvarsområden fastställs i en bilaga till denna arbetsordning (22)

  som ska antas med en majoritet av de avgivna rösterna
  .
  Utskottsledamöterna
  ska
  utses
  vid den första sammanträdesperioden efter nyval till parlamentet och på nytt två och ett halvt år därefter.

Ständiga utskotts ansvarsområden kan fastställas vid en annan tidpunkt än när dessa utskott tillsätts.

Ständiga utskotts ansvarsområden kan fastställas vid en annan tidpunkt än när dessa utskott tillsätts.

Ändring 220

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 197

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 197 | Artikel 197 |
| Tillsättning av
  särskilda utskott | Särskilda utskott |
| Parlamentet kan när som helst på förslag från talmanskonferensen tillsätta särskilda utskott, vars ansvarsområden,
  sammansättning
  och mandatperioder ska fastställas vid samma tidpunkt som beslut om deras tillsättning fattas.
  Mandatperioden får vara högst tolv månader, såvida inte parlamentet vid denna periods utgång förlänger den. | 1.   Parlamentet kan när som helst på förslag från talmanskonferensen tillsätta särskilda utskott, vars ansvarsområden,
  antal ledamöter
  och mandatperioder ska fastställas vid samma tidpunkt som beslut om deras tillsättning fattas. |
| Eftersom särskilda utskotts ansvarsområden, sammansättning och mandatperioder fastställs vid samma tidpunkt som dessa utskott tillsätts, kan parlamentet inte vid en senare tidpunkt besluta att ändra ansvarsområdena genom att begränsa eller utvidga dessa. | |
| | 1a.
     
  Mandatperioden för särskilda utskott får vara högst tolv månader, såvida inte parlamentet vid denna periods utgång förlänger den. Mandatperioden för ett särskilt utskott ska, om inte annat slås fast i parlamentets beslut om att tillsätta det, börja löpa från och med dagen för dess konstituerande sammanträde. |
| | 1b.
     
  Särskilda utskott har inte rätt att avge yttranden till andra utskott. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 197

Artikel 197

Tillsättning av
  särskilda utskott

Särskilda utskott

Parlamentet kan när som helst på förslag från talmanskonferensen tillsätta särskilda utskott, vars ansvarsområden,
  sammansättning
  och mandatperioder ska fastställas vid samma tidpunkt som beslut om deras tillsättning fattas.
  Mandatperioden får vara högst tolv månader, såvida inte parlamentet vid denna periods utgång förlänger den.

1.   Parlamentet kan när som helst på förslag från talmanskonferensen tillsätta särskilda utskott, vars ansvarsområden,
  antal ledamöter
  och mandatperioder ska fastställas vid samma tidpunkt som beslut om deras tillsättning fattas.

Eftersom särskilda utskotts ansvarsområden, sammansättning och mandatperioder fastställs vid samma tidpunkt som dessa utskott tillsätts, kan parlamentet inte vid en senare tidpunkt besluta att ändra ansvarsområdena genom att begränsa eller utvidga dessa.

1a.
     
  Mandatperioden för särskilda utskott får vara högst tolv månader, såvida inte parlamentet vid denna periods utgång förlänger den. Mandatperioden för ett särskilt utskott ska, om inte annat slås fast i parlamentets beslut om att tillsätta det, börja löpa från och med dagen för dess konstituerande sammanträde.

1b.
     
  Särskilda utskott har inte rätt att avge yttranden till andra utskott.

Ändringar 221 och 307

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 198

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 198 | Artikel 198 |
| Undersökningskommittéer | Undersökningskommittéer |
| 1.   Parlamentet
  kan
  på begäran av en fjärdedel av ledamöterna tillsätta en undersökningskommitté för att utreda påstådda överträdelser av unionsrätten eller fall av missförhållanden vid
  tillämpningen
  av unionsrätten, oavsett om den som har gjort sig skyldig till överträdelsen är en av Europeiska unionens institutioner eller organ, en offentlig myndighet i en medlemsstat eller en person som enligt unionsrätten har befogenhet att tillämpa denna. | 1.   
  I enlighet med artikel 226 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 2 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG av den 19 april 1995 om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt kan
  parlamentet på begäran av en fjärdedel av ledamöterna tillsätta en undersökningskommitté för att utreda påstådda överträdelser av unionsrätten eller fall av missförhållanden vid
  genomförandet
  av unionsrätten, oavsett om den som har gjort sig skyldig till överträdelsen är en av Europeiska unionens institutioner eller organ, en offentlig myndighet i en medlemsstat eller en person som enligt unionsrätten har befogenhet att tillämpa denna. |
| Beslut om att tillsätta en undersökningskommitté ska inom en månad offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Parlamentet ska därutöver vidta alla nödvändiga åtgärder för att försäkra sig om att beslutet får största möjliga spridning. | |
| | Inga ändringsförslag får inges vad beträffar ämnet för undersökningen såsom det har fastställts av en fjärdedel av parlamentets ledamöter och inte heller till den tidsfrist som fastställs i punkt 10. |
| | 1a.
     
  Beslut om att tillsätta en undersökningskommitté ska inom en månad efter det att beslutet fattades offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| 2.   Undersökningskommitténs arbetssätt ska regleras av de bestämmelser i denna arbetsordning som rör utskott, om inte annat följer av denna artikel och
  Europaparlamentets, rådets och kommissionens
  beslut
  av den 19 april 1995 om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt, vilket fogas som bilaga till denna arbetsordning

   (23). | 2.   Undersökningskommitténs arbetssätt ska regleras av de bestämmelser i denna arbetsordning som rör utskott, om inte annat följer av denna artikel och beslut
  95/167/EG, Euratom, EKSG
  . |
| 3.   I en begäran om att en undersökningskommitté ska tillsättas ska det anges vad som ska utredas och den ska innehålla en detaljerad redogörelse för de skäl som motiverar undersökningen. På förslag av talmanskonferensen ska parlamentet fatta beslut om huruvida undersökningskommittén ska tillsättas och hur
  den
  i så fall ska
  vara sammansatt. Beslut om sammansättning ska fattas i enlighet med artikel 199
  . | 3.   I en begäran om att en undersökningskommitté ska tillsättas ska det anges vad som ska utredas, och den ska innehålla en detaljerad redogörelse för de skäl som motiverar undersökningen. På förslag av talmanskonferensen ska parlamentet fatta beslut om huruvida undersökningskommittén ska tillsättas och hur
  många ledamöter som
  i så fall ska
  ingå i den
  . |
| 4.   
  Undersökningskommittén ska avsluta sitt arbete genom att lägga fram en rapport inom tolv månader. Parlamentet kan två gånger besluta att förlänga denna tidsfrist med ytterligare tre månader. | |
| Endast ordinarie ledamöter, eller i deras frånvaro de ständiga suppleanterna, har rösträtt i en undersökningskommitté. | |
| | 4a.
     
  Undersökningskommittéerna har inte rätt att avge yttranden till andra utskott. |
| | 4b.
     
  Endast ordinarie ledamöter, eller i deras frånvaro suppleanterna, har i varje skede av förfarandet rösträtt i en undersökningskommitté. |
| 5.   Undersökningskommittén ska välja sin ordförande och
  två
  vice ordförande samt en eller flera föredragande. Undersökningskommittén får dessutom inom ramen för sin verksamhet anförtro uppgifter, uppdrag och särskilda befogenheter åt sina medlemmar, som sedan ska avlägga en utförlig rapport. | 5.   Undersökningskommittén ska välja sin ordförande och
  flera
  vice ordförande samt en eller flera föredragande. Undersökningskommittén får dessutom inom ramen för sin verksamhet anförtro uppgifter, uppdrag och särskilda befogenheter åt sina medlemmar, som sedan ska avlägga en utförlig rapport. |
| Mellan sammanträdena ska
  presidiet
  i brådskande fall eller när det är nödvändigt utöva undersökningskommitténs befogenheter, vilket ska godkännas vid nästföljande sammanträde. | 5a.
     Mellan sammanträdena ska
  samordnarna
  i brådskande fall eller när det är nödvändigt utöva undersökningskommitténs befogenheter, vilket ska godkännas vid nästföljande sammanträde. |
| 6.   
  Om en undersökningskommitté anser att någon av dess rättigheter inte har respekterats, ska den föreslå talmannen att vidta lämpliga åtgärder. | |
| 7.   
  En undersökningskommitté kan vända sig till sådana institutioner eller personer som avses i artikel 3 i det beslut som avses i punkt 2 i syfte att genomföra utfrågningar eller inhämta handlingar. | |
| Kostnader för resa och uppehälle för ledamöter och tjänstemän vid unionens institutioner och organ ska täckas av dessa institutioner och organ. Kostnader för resa och uppehälle för andra personer som hörs av en undersökningskommitté ska ersättas av Europaparlamentet enligt gällande villkor för utfrågning av experter. | |
| De personer som hörs av en undersökningskommitté kan åberopa de rättigheter som de skulle ha såsom vittnen inför en domstol i sitt hemland. De ska informeras om dessa rättigheter i nnan de hörs av undersökningskommittén. | |
| Beträffande de språk som ska användas ska undersökningskommittén tillämpa bestämmelserna i artikel 158. Kommitténs presidium kan emellertid | 7.   Beträffande de språk som ska användas ska undersökningskommittén tillämpa bestämmelserna i artikel 158. Kommitténs presidium kan emellertid |
| — | begränsa tolktjänsterna till att endast omfatta deltagarnas officiella språk, om detta bedöms som nödvändigt av sekretesskäl, |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 198

Artikel 198

Undersökningskommittéer

Undersökningskommittéer

1.   Parlamentet
  kan
  på begäran av en fjärdedel av ledamöterna tillsätta en undersökningskommitté för att utreda påstådda överträdelser av unionsrätten eller fall av missförhållanden vid
  tillämpningen
  av unionsrätten, oavsett om den som har gjort sig skyldig till överträdelsen är en av Europeiska unionens institutioner eller organ, en offentlig myndighet i en medlemsstat eller en person som enligt unionsrätten har befogenhet att tillämpa denna.

1.   
  I enlighet med artikel 226 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 2 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG av den 19 april 1995 om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt kan
  parlamentet på begäran av en fjärdedel av ledamöterna tillsätta en undersökningskommitté för att utreda påstådda överträdelser av unionsrätten eller fall av missförhållanden vid
  genomförandet
  av unionsrätten, oavsett om den som har gjort sig skyldig till överträdelsen är en av Europeiska unionens institutioner eller organ, en offentlig myndighet i en medlemsstat eller en person som enligt unionsrätten har befogenhet att tillämpa denna.

Beslut om att tillsätta en undersökningskommitté ska inom en månad offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Parlamentet ska därutöver vidta alla nödvändiga åtgärder för att försäkra sig om att beslutet får största möjliga spridning.

Inga ändringsförslag får inges vad beträffar ämnet för undersökningen såsom det har fastställts av en fjärdedel av parlamentets ledamöter och inte heller till den tidsfrist som fastställs i punkt 10.

1a.
     
  Beslut om att tillsätta en undersökningskommitté ska inom en månad efter det att beslutet fattades offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Undersökningskommitténs arbetssätt ska regleras av de bestämmelser i denna arbetsordning som rör utskott, om inte annat följer av denna artikel och
  Europaparlamentets, rådets och kommissionens
  beslut
  av den 19 april 1995 om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt, vilket fogas som bilaga till denna arbetsordning

   (23).

2.   Undersökningskommitténs arbetssätt ska regleras av de bestämmelser i denna arbetsordning som rör utskott, om inte annat följer av denna artikel och beslut
  95/167/EG, Euratom, EKSG
  .

3.   I en begäran om att en undersökningskommitté ska tillsättas ska det anges vad som ska utredas och den ska innehålla en detaljerad redogörelse för de skäl som motiverar undersökningen. På förslag av talmanskonferensen ska parlamentet fatta beslut om huruvida undersökningskommittén ska tillsättas och hur
  den
  i så fall ska
  vara sammansatt. Beslut om sammansättning ska fattas i enlighet med artikel 199
  .

3.   I en begäran om att en undersökningskommitté ska tillsättas ska det anges vad som ska utredas, och den ska innehålla en detaljerad redogörelse för de skäl som motiverar undersökningen. På förslag av talmanskonferensen ska parlamentet fatta beslut om huruvida undersökningskommittén ska tillsättas och hur
  många ledamöter som
  i så fall ska
  ingå i den
  .

4.   
  Undersökningskommittén ska avsluta sitt arbete genom att lägga fram en rapport inom tolv månader. Parlamentet kan två gånger besluta att förlänga denna tidsfrist med ytterligare tre månader.

Endast ordinarie ledamöter, eller i deras frånvaro de ständiga suppleanterna, har rösträtt i en undersökningskommitté.

4a.
     
  Undersökningskommittéerna har inte rätt att avge yttranden till andra utskott.

4b.
     
  Endast ordinarie ledamöter, eller i deras frånvaro suppleanterna, har i varje skede av förfarandet rösträtt i en undersökningskommitté.

5.   Undersökningskommittén ska välja sin ordförande och
  två
  vice ordförande samt en eller flera föredragande. Undersökningskommittén får dessutom inom ramen för sin verksamhet anförtro uppgifter, uppdrag och särskilda befogenheter åt sina medlemmar, som sedan ska avlägga en utförlig rapport.

5.   Undersökningskommittén ska välja sin ordförande och
  flera
  vice ordförande samt en eller flera föredragande. Undersökningskommittén får dessutom inom ramen för sin verksamhet anförtro uppgifter, uppdrag och särskilda befogenheter åt sina medlemmar, som sedan ska avlägga en utförlig rapport.

Mellan sammanträdena ska
  presidiet
  i brådskande fall eller när det är nödvändigt utöva undersökningskommitténs befogenheter, vilket ska godkännas vid nästföljande sammanträde.

5a.
     Mellan sammanträdena ska
  samordnarna
  i brådskande fall eller när det är nödvändigt utöva undersökningskommitténs befogenheter, vilket ska godkännas vid nästföljande sammanträde.

6.   
  Om en undersökningskommitté anser att någon av dess rättigheter inte har respekterats, ska den föreslå talmannen att vidta lämpliga åtgärder.

7.   
  En undersökningskommitté kan vända sig till sådana institutioner eller personer som avses i artikel 3 i det beslut som avses i punkt 2 i syfte att genomföra utfrågningar eller inhämta handlingar.

Kostnader för resa och uppehälle för ledamöter och tjänstemän vid unionens institutioner och organ ska täckas av dessa institutioner och organ. Kostnader för resa och uppehälle för andra personer som hörs av en undersökningskommitté ska ersättas av Europaparlamentet enligt gällande villkor för utfrågning av experter.

De personer som hörs av en undersökningskommitté kan åberopa de rättigheter som de skulle ha såsom vittnen inför en domstol i sitt hemland. De ska informeras om dessa rättigheter i nnan de hörs av undersökningskommittén.

Beträffande de språk som ska användas ska undersökningskommittén tillämpa bestämmelserna i artikel 158. Kommitténs presidium kan emellertid

7.   Beträffande de språk som ska användas ska undersökningskommittén tillämpa bestämmelserna i artikel 158. Kommitténs presidium kan emellertid

—

begränsa tolktjänsterna till att endast omfatta deltagarnas officiella språk, om detta bedöms som nödvändigt av sekretesskäl,

| — | begränsa tolktjänsterna till att endast omfatta deltagarnas officiella språk, om detta bedöms som nödvändigt av sekretesskäl, |
| --- | --- |

—

begränsa tolktjänsterna till att endast omfatta deltagarnas officiella språk, om detta bedöms som nödvändigt av sekretesskäl,

| — | besluta om att mottagna handlingar ska översättas, för att på så sätt se till att undersökningskommittén kan utföra sin uppgift på ett snabbt och effektivt sätt samtidigt som eventuell sekretess respekteras. |
| --- | --- |

—

besluta om att mottagna handlingar ska översättas, för att på så sätt se till att undersökningskommittén kan utföra sin uppgift på ett snabbt och effektivt sätt samtidigt som eventuell sekretess respekteras.

| — | besluta om att mottagna handlingar ska översättas, för att på så sätt se till att undersökningskommittén kan utföra sin uppgift på ett snabbt och effektivt sätt samtidigt som eventuell sekretess respekteras. |
| --- | --- |

—

besluta om att mottagna handlingar ska översättas, för att på så sätt se till att undersökningskommittén kan utföra sin uppgift på ett snabbt och effektivt sätt samtidigt som eventuell sekretess respekteras.

8.   
  Ordföranden i en undersökningskommitté ska i samarbete med presidiet se till att eventuell sekretess respekteras och att ledamöterna vederbörligen informeras om detta.

Ordföranden ska dessutom uttryckligen hänvisa till bestämmelserna i artikel 2.2 i ovannämnda beslut. Bestämmelserna i bilaga VII del A till arbetsordningen ska tillämpas.

9.   
  Vid behandling av sekretessbelagda handlingar som har vidarebefordrats, ska sådana tekniska hjälpmedel användas som kan garantera att endast de ledamöter som är ansvariga för ärendet i fråga får tillgång till dessa handlingar. Dessa ledamöter ska högtidligen förbinda sig att inte låta någon annan person få tillgång till sekretessbelagda uppgifter enligt denna artikel och att inte använda sådan information för andra ändamål än för att utarbeta sin rapport till undersökningskommittén. Sammanträden ska hållas i lokaler som utrustats på ett sådant sätt att ingen obehörig har möjlighet till avlyssning.

9a.
     
  Om påstådda överträdelser eller missförhållanden i samband med genomförandet av unionsrätten tyder på att ett organ eller en myndighet i en medlemsstat skulle kunna vara ansvarig, kan undersökningskommittén uppmana parlamentet i den berörda medlemsstaten att samarbeta i undersökningen.

10.   
  När
  undersökningskommittén
  har slutfört
  sitt arbete
  , ska den förelägga
  parlamentet en rapport om de resultat den kommit fram till under arbetet. Eventuella avvikande meningar
  ska redovisas
  i enlighet med artikel 56. Rapporten ska offentliggöras.

10.   Undersökningskommittén
  ska avsluta
  sitt arbete
  genom att inom tolv månader från sitt konstituerande sammanträde för
  parlamentet
  presentera
  en rapport om de resultat den kommit fram till under arbetet.
  Parlamentet kan två gånger besluta att förlänga denna tidsfrist med ytterligare tre månader. Vid behov kan rapporten innehålla
  eventuella avvikande meningar i enlighet med artikel 56. Rapporten ska offentliggöras.

På begäran av undersökningskommittén ska parlamentet hålla en debatt om denna rapport under den sammanträdesperiod som följer på dess framläggande.

På begäran av undersökningskommittén ska parlamentet hålla en debatt om denna rapport under den sammanträdesperiod som följer på dess framläggande.

Undersökningskommittén kan även förelägga parlamentet ett förslag till rekommendation avsett för Europeiska unionens eller medlemsstaternas institutioner och organ.

10a.
     Undersökningskommittén kan även förelägga parlamentet ett förslag till rekommendation avsett för Europeiska unionens eller medlemsstaternas institutioner och organ.

11.   Talmannen ska ge ansvarigt utskott enligt bilaga VI i uppdrag att följa upp resultatet av undersökningskommitténs arbete och att om nödvändigt utarbeta ett betänkande. Talmannen ska vidta alla övriga åtgärder som bedöms vara lämpliga för att undersökningens slutsatser ska leda till konkret resultat.

11.   Talmannen ska ge ansvarigt utskott enligt bilaga VI i uppdrag att följa upp resultatet av undersökningskommitténs arbete och att om nödvändigt utarbeta ett betänkande. Talmannen ska vidta alla övriga åtgärder som bedöms vara lämpliga för att undersökningens slutsatser ska leda till konkret resultat.

Ändringsförslag får inges endast till talmanskonferensens förslag om undersökningskommittéers sammansättning (punkt 3) i enlighet med artikel 199.2.

Inga ändringsförslag får inges vad beträffar ämnet för undersökningen såsom det har fastställts av en fjärdedel av parlamentets ledamöter (punkt 3) och inte heller till den tidsfrist inom vilken en rapport ska läggas fram i enlighet med punkt 4.

(Punkt 1 andra stycket införs som tolkning.)

Ändring 222

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 199

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 199 | Artikel 199 |
| Utskottens och undersökningskommittéernas sammansättning | Utskottens och undersökningskommittéernas sammansättning |
| 1.   
  Val av
  ledamöter till utskott och undersökningskommittéer ska
  förrättas efter nomineringar från
  de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna. Talmanskonferensen ska
  förelägga
  kammaren
  förslag
  . Utskottens sammansättning ska så långt som möjligt avspegla parlamentets sammansättning. | 1.   Ledamöter till utskott
  , särskilda utskott
  och undersökningskommittéer ska
  utses av
  de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna. |
| | Talmanskonferensen ska
  fastställa en tidsfrist inom vilken de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna ska underrätta talmannen om sina utnämningar, vilken därefter ska tillkännage dem i
  kammaren. |
| Om en ledamot byter politisk grupp, ska ledamoten för återstoden av sin mandattid på två och ett halvt år behålla de platser ledamoten innehar i utskott. Om en ledamots byte av politisk grupp medför att den rättvisa fördelningen av politiska åsiktsriktningar i ett utskott rubbas, ska dock nya förslag om detta utskotts sammansättning läggas fram av talmanskonferensen enligt förfarandet i punkt 1 andra meningen, så att den enskilda ledamotens individuella rättigheter garanteras. | |
| Vid upprätthållandet av det storleksmässiga förhållandet av utskottsplatser mellan de politiska grupperna ska närmaste lämpliga heltal användas. Om en grupp beslutar att inte ha några platser i ett visst utskott ska platserna i fråga förbli vakanta och utskottet minska i storlek i motsvarande omfattning. De politiska grupperna får inte utbyta platser sinsemellan. | |
| | 1a.
     Utskottens sammansättning ska så långt som möjligt avspegla parlamentets sammansättning.
  Vid fördelningen av utskottsplatser mellan de politiska grupperna ska närmaste heltal över eller närmaste heltal under resultatet av den proportionella beräkningen användas. |
| | Om de politiska grupperna inte kommer överens om det inbördes storleksförhållandet inom ett eller flera specifika utskott ska talmanskonferensen fatta beslut. |
| | 1b.
     
  Om en politisk grupp beslutar att inte ha några platser i ett visst utskott, eller inte utser sina ledamöter inom den av talmanskonferensen fastställda tidsfristen, ska platserna i fråga förbli vakanta. De politiska grupperna får inte utbyta platser sinsemellan. |
| | 1c.
     
  Om en ledamots byte av politisk grupp medför en rubbning av det storleksmässiga förhållandet av utskottsplatser så som definierat i punkt 1a, och om de politiska grupperna inte kommer överens på ett sådant sätt som skulle säkerställa överensstämmelse med principerna i den punkten, ska talmanskonferensen fatta de beslut som krävs. |
| | 1d.
     
  Eventuella beslutade ändringar i de politiska gruppernas och de grupplösa ledamöternas utnämningar ska meddelas talmannen, som ska tillkännage dem i kammaren senast i början av nästa sammanträde. Dessa beslut ska träda i kraft på dagen för tillkännagivandet. |
| | 1e.
     
  De politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna kan till varje utskott utse ett antal suppleanter, vars antal inte får överskrida det antal ordinarie ledamöter som den politiska gruppen eller de grupplösa ledamöterna har rätt att utse i utskottet. Talmannen ska underrättas om detta. Dessa suppleanter har rätt att närvara och yttra sig vid utskottssammanträden och att, i den ordinarie ledamotens frånvaro, delta i omröstningar. |
| | 1f.
     
  Om en ordinarie ledamot är frånvarande och suppleanter antingen inte har utsetts eller är frånvarande, kan den ordinarie ledamoten välja att under sammanträden låta sig företrädas av en annan ledamot från samma politiska grupp, eller, om ledamoten är en grupplös ledamot, av en annan grupplös ledamot, som har rätt att rösta. Detta ska anmälas till utskottsordföranden senast i början av omröstningen. |
| | Den i förväg avgivna anmälan som avses i punkt 1f sista meningen ska inges innan debatten avslutas eller innan omröstningen inleds om den eller de punkter vid vilka den ordinarie ledamoten låter sig ersättas. |
| 2.   
  Ändringsförslag till talmanskonferensens förslag är endast tillåtliga om de inges av minst 40 ledamöter. Kammaren ska förrätta sluten omröstning om sådana förslag. | |
| 3.   
  Ledamöter som föreslås av talmanskonferensen, eventuellt efter ändringar enligt punkt 2, ska anses valda. | |
| 4.   
  Om en politisk grupp underlåter att inom en av talmanskonferensen fastställd tidsfrist inge nomineringar till ledamöter av en undersökningskommitté i enlighet med punkt 1, ska talmanskonferensen endast förelägga parlamentet de nomineringar som ingetts före utgången av denna tidsfrist. | |
| 5.   
  Talmanskonferensen kan, med de berörda ledamöternas godkännande och med beaktande av punkt 1, besluta att tillfälligt fylla en vakant plats. | |
| 6.   
  Alla sådana ändringar ska föreläggas kammaren för godkännande vid det följande sammanträdet. | |
| | I enlighet med denna artikel gäller följande: |
| | — | För att vara ordinarie ledamot eller suppleant i ett utskott ska en ledamot vara medlem i en viss politisk grupp. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 199

Artikel 199

Utskottens och undersökningskommittéernas sammansättning

Utskottens och undersökningskommittéernas sammansättning

1.   
  Val av
  ledamöter till utskott och undersökningskommittéer ska
  förrättas efter nomineringar från
  de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna. Talmanskonferensen ska
  förelägga
  kammaren
  förslag
  . Utskottens sammansättning ska så långt som möjligt avspegla parlamentets sammansättning.

1.   Ledamöter till utskott
  , särskilda utskott
  och undersökningskommittéer ska
  utses av
  de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna.

Talmanskonferensen ska
  fastställa en tidsfrist inom vilken de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna ska underrätta talmannen om sina utnämningar, vilken därefter ska tillkännage dem i
  kammaren.

Om en ledamot byter politisk grupp, ska ledamoten för återstoden av sin mandattid på två och ett halvt år behålla de platser ledamoten innehar i utskott. Om en ledamots byte av politisk grupp medför att den rättvisa fördelningen av politiska åsiktsriktningar i ett utskott rubbas, ska dock nya förslag om detta utskotts sammansättning läggas fram av talmanskonferensen enligt förfarandet i punkt 1 andra meningen, så att den enskilda ledamotens individuella rättigheter garanteras.

Vid upprätthållandet av det storleksmässiga förhållandet av utskottsplatser mellan de politiska grupperna ska närmaste lämpliga heltal användas. Om en grupp beslutar att inte ha några platser i ett visst utskott ska platserna i fråga förbli vakanta och utskottet minska i storlek i motsvarande omfattning. De politiska grupperna får inte utbyta platser sinsemellan.

1a.
     Utskottens sammansättning ska så långt som möjligt avspegla parlamentets sammansättning.
  Vid fördelningen av utskottsplatser mellan de politiska grupperna ska närmaste heltal över eller närmaste heltal under resultatet av den proportionella beräkningen användas.

Om de politiska grupperna inte kommer överens om det inbördes storleksförhållandet inom ett eller flera specifika utskott ska talmanskonferensen fatta beslut.

1b.
     
  Om en politisk grupp beslutar att inte ha några platser i ett visst utskott, eller inte utser sina ledamöter inom den av talmanskonferensen fastställda tidsfristen, ska platserna i fråga förbli vakanta. De politiska grupperna får inte utbyta platser sinsemellan.

1c.
     
  Om en ledamots byte av politisk grupp medför en rubbning av det storleksmässiga förhållandet av utskottsplatser så som definierat i punkt 1a, och om de politiska grupperna inte kommer överens på ett sådant sätt som skulle säkerställa överensstämmelse med principerna i den punkten, ska talmanskonferensen fatta de beslut som krävs.

1d.
     
  Eventuella beslutade ändringar i de politiska gruppernas och de grupplösa ledamöternas utnämningar ska meddelas talmannen, som ska tillkännage dem i kammaren senast i början av nästa sammanträde. Dessa beslut ska träda i kraft på dagen för tillkännagivandet.

1e.
     
  De politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna kan till varje utskott utse ett antal suppleanter, vars antal inte får överskrida det antal ordinarie ledamöter som den politiska gruppen eller de grupplösa ledamöterna har rätt att utse i utskottet. Talmannen ska underrättas om detta. Dessa suppleanter har rätt att närvara och yttra sig vid utskottssammanträden och att, i den ordinarie ledamotens frånvaro, delta i omröstningar.

1f.
     
  Om en ordinarie ledamot är frånvarande och suppleanter antingen inte har utsetts eller är frånvarande, kan den ordinarie ledamoten välja att under sammanträden låta sig företrädas av en annan ledamot från samma politiska grupp, eller, om ledamoten är en grupplös ledamot, av en annan grupplös ledamot, som har rätt att rösta. Detta ska anmälas till utskottsordföranden senast i början av omröstningen.

Den i förväg avgivna anmälan som avses i punkt 1f sista meningen ska inges innan debatten avslutas eller innan omröstningen inleds om den eller de punkter vid vilka den ordinarie ledamoten låter sig ersättas.

2.   
  Ändringsförslag till talmanskonferensens förslag är endast tillåtliga om de inges av minst 40 ledamöter. Kammaren ska förrätta sluten omröstning om sådana förslag.

3.   
  Ledamöter som föreslås av talmanskonferensen, eventuellt efter ändringar enligt punkt 2, ska anses valda.

4.   
  Om en politisk grupp underlåter att inom en av talmanskonferensen fastställd tidsfrist inge nomineringar till ledamöter av en undersökningskommitté i enlighet med punkt 1, ska talmanskonferensen endast förelägga parlamentet de nomineringar som ingetts före utgången av denna tidsfrist.

5.   
  Talmanskonferensen kan, med de berörda ledamöternas godkännande och med beaktande av punkt 1, besluta att tillfälligt fylla en vakant plats.

6.   
  Alla sådana ändringar ska föreläggas kammaren för godkännande vid det följande sammanträdet.

I enlighet med denna artikel gäller följande:

—

För att vara ordinarie ledamot eller suppleant i ett utskott ska en ledamot vara medlem i en viss politisk grupp.

| — | Om antalet ordinarie ledamöter som en grupp har i ett utskott ändras, ska det maximala antal ständiga suppleanter som denna grupp kan utse ändras i motsvarande mån. |
| --- | --- |

—

Om antalet ordinarie ledamöter som en grupp har i ett utskott ändras, ska det maximala antal ständiga suppleanter som denna grupp kan utse ändras i motsvarande mån.

| — | Om en ledamot byter politisk grupp har ledamoten inte rätt att behålla det uppdrag som ordinarie ledamot eller suppleant i ett utskott som ledamoten innehade som medlem av sin ursprungliga grupp. |
| --- | --- |

—

Om en ledamot byter politisk grupp har ledamoten inte rätt att behålla det uppdrag som ordinarie ledamot eller suppleant i ett utskott som ledamoten innehade som medlem av sin ursprungliga grupp.

| — | Under inga omständigheter får en utskottsledamot vara suppleant för en ledamot som tillhör en annan politisk grupp. |
| --- | --- |

—

Under inga omständigheter får en utskottsledamot vara suppleant för en ledamot som tillhör en annan politisk grupp.

(De två sista onumrerade styckena i denna artikel införs som tolkningar.)

Ändring 223

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 200

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 200 | utgår |
| Suppleanter | |
| 1.   
  De politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna kan till varje utskott utse ett antal ständiga suppleanter, vars antal ska svara mot det antal ordinarie ledamöter som företräder de olika grupperna och de grupplösa ledamöterna i respektive utskott. Talmannen ska underrättas om detta. Ständiga suppleanter har rätt att närvara och yttra sig vid utskottssammanträden och, i en ordinarie ledamots frånvaro, delta i omröstningar. | |
| Om den plats som en ordinarie ledamot har i ett utskott blir vakant, är en ständig suppleant från samma politiska grupp behörig att i dennes ställe delta i omröstningar, tillsvidare och fram till dess att den ordinarie ledamoten tillfälligt har ersatts i enlighet med artikel 199.5 eller, om ett sådant tillfälligt ersättande inte sker, fram till dess att en ny ordinarie ledamot har utnämnts. Denna behörighet grundar sig på parlamentets beslut om antalet ledamöter i utskottet, och syftet är att garantera att antalet ledamöter från den berörda politiska gruppen som kan delta i en omröstning motsvarar det antal som hade rätt att göra det innan platsen blev vakant. | |
| 2.   
  Om en ordinarie ledamot är frånvarande och ständiga suppleanter antingen inte har utsetts eller är frånvarande, kan den ordinarie ledamoten välja att låta sig företrädas av en annan ledamot från samma politiska grupp, vilken har rätt att rösta på den ordinarie ledamotens vägnar. Namnet på företrädaren ska anmälas till utskottsordföranden före omröstningen. | |
| Punkt 2 ska i tillämpliga delar gälla även för de grupplösa ledamöterna. | |
| Den i förväg avgivna anmälan som avses i punkt 2 sista meningen måste inges innan debatten avslutas eller innan omröstningen inleds om den eller de punkter vid vilka den ordinarie ledamoten låter sig ersättas. | |
| * * * | |
| Dessa bestämmelser omfattas av två principer som klargörs av följande text: | |
| — | En politisk grupp kan inte ha flera ständiga suppleanter i ett utskott än den har ordinarie ledamöter. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 200

utgår

Suppleanter

1.   
  De politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna kan till varje utskott utse ett antal ständiga suppleanter, vars antal ska svara mot det antal ordinarie ledamöter som företräder de olika grupperna och de grupplösa ledamöterna i respektive utskott. Talmannen ska underrättas om detta. Ständiga suppleanter har rätt att närvara och yttra sig vid utskottssammanträden och, i en ordinarie ledamots frånvaro, delta i omröstningar.

Om den plats som en ordinarie ledamot har i ett utskott blir vakant, är en ständig suppleant från samma politiska grupp behörig att i dennes ställe delta i omröstningar, tillsvidare och fram till dess att den ordinarie ledamoten tillfälligt har ersatts i enlighet med artikel 199.5 eller, om ett sådant tillfälligt ersättande inte sker, fram till dess att en ny ordinarie ledamot har utnämnts. Denna behörighet grundar sig på parlamentets beslut om antalet ledamöter i utskottet, och syftet är att garantera att antalet ledamöter från den berörda politiska gruppen som kan delta i en omröstning motsvarar det antal som hade rätt att göra det innan platsen blev vakant.

2.   
  Om en ordinarie ledamot är frånvarande och ständiga suppleanter antingen inte har utsetts eller är frånvarande, kan den ordinarie ledamoten välja att låta sig företrädas av en annan ledamot från samma politiska grupp, vilken har rätt att rösta på den ordinarie ledamotens vägnar. Namnet på företrädaren ska anmälas till utskottsordföranden före omröstningen.

Punkt 2 ska i tillämpliga delar gälla även för de grupplösa ledamöterna.

Den i förväg avgivna anmälan som avses i punkt 2 sista meningen måste inges innan debatten avslutas eller innan omröstningen inleds om den eller de punkter vid vilka den ordinarie ledamoten låter sig ersättas.

- * *

Dessa bestämmelser omfattas av två principer som klargörs av följande text:

—

En politisk grupp kan inte ha flera ständiga suppleanter i ett utskott än den har ordinarie ledamöter.

| — | Endast politiska grupper har rätt att utse ständiga suppleanter, och det enda villkoret är att talmannen underrättas om detta. |
| --- | --- |

—

Endast politiska grupper har rätt att utse ständiga suppleanter, och det enda villkoret är att talmannen underrättas om detta.

Detta innebär följande:

| — | För att vara ständig suppleant måste en ledamot vara medlem i en viss politisk grupp. |
| --- | --- |

—

För att vara ständig suppleant måste en ledamot vara medlem i en viss politisk grupp.

| — | Om antalet ordinarie ledamöter som en grupp har i ett utskott ändras, kommer det maximala antal suppleanter som denna grupp kan utse att ändras i motsvarande mån. |
| --- | --- |

—

Om antalet ordinarie ledamöter som en grupp har i ett utskott ändras, kommer det maximala antal suppleanter som denna grupp kan utse att ändras i motsvarande mån.

| — | Om en ledamot byter politisk grupp har ledamoten inte rätt att behålla det uppdrag som ständig suppleant som ledamoten innehade som medlem av sin ursprungliga grupp. |
| --- | --- |

—

Om en ledamot byter politisk grupp har ledamoten inte rätt att behålla det uppdrag som ständig suppleant som ledamoten innehade som medlem av sin ursprungliga grupp.

| — | Under inga omständigheter får en utskottsledamot vara suppleant för en ledamot som tillhör en annan politisk grupp. |
| --- | --- |

—

Under inga omständigheter får en utskottsledamot vara suppleant för en ledamot som tillhör en annan politisk grupp.

Ändring 224

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 201

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 201 | Artikel 201 |
| Utskottens ansvarsområden | Utskottens ansvarsområden |
| 1.   Ständiga utskott ska behandla ärenden som hänvisas till dem av kammaren eller, under ett sessionsuppehåll, av talmannen på talmanskonferensens vägnar.
  Särskilda utskotts och undersökningskommittéers ansvarsområden ska fastställas när utskotten eller kommittéerna tillsätts. De har inte rätt att avge yttranden till andra utskott. | 1.   Ständiga utskott ska behandla ärenden som hänvisas till dem av kammaren eller, under ett sessionsuppehåll, av talmannen på talmanskonferensens vägnar. |
| (Se tolkningen till artikel 197.) | |
| 2.   
  Om ett ständigt utskott förklarar att ett ärende inte hör till dess ansvarsområde, eller om en ansvarstvist uppstår mellan två eller flera ständiga utskott, ska ansvarsfrågan hänskjutas till talmanskonferensen senast fyra arbetsveckor efter det att ärendets hänvisning till utskott har tillkännagetts i kammaren. | |
| Talmanskonferensen ska fatta beslut inom sex veckor på grundval av en rekommendation från utskottsordförandekonferensen, eller, om ingen sådan rekommendation föreligger, från dess ordförande. Om talmanskonferensen inte har fattat ett beslut inom denna frist ska rekommendationen anses vara godkänd. | |
| Utskottsordförandena kan ingå avtal med andra utskottsordförande angående fördelningen av ett ärende till ett visst utskott, om nödvändigt efter att tillstånd har erhållits att inleda ett förfarande med associerade utskott i enlighet med artikel 54. | |
| 3.   Om två eller flera ständiga utskott är ansvariga i ett ärende ska ett utskott utses till ansvarigt utskott och de övriga till rådgivande utskott. | 3.   Om två eller flera ständiga utskott är ansvariga i ett ärende ska ett utskott utses till ansvarigt utskott och de övriga till rådgivande utskott. |
| Ett ärende får dock inte samtidigt hänvisas till fler än tre utskott, såvida det inte
  på goda grunder
  beslutas att denna regel ska frångås i enlighet med bestämmelserna i punkt 1. | Ett ärende får dock inte samtidigt hänvisas till fler än tre utskott, såvida det inte beslutas att denna regel ska frångås i enlighet med bestämmelserna i punkt 1. |
| 4.   Två eller flera utskott eller underutskott kan gemensamt behandla ärenden som hör till deras ansvarsområden, men de har inte rätt att fatta beslut. | 4.   Två eller flera utskott eller underutskott kan gemensamt behandla ärenden som hör till deras ansvarsområden, men de har inte rätt att fatta beslut
  gemensamt utom när artikel 55 är tillämplig
  . |
| 5.   Alla utskott kan med
  presidiets
  godkännande ge en eller flera av sina ledamöter ett studie- eller informationsuppdrag. | 5.   Alla utskott kan med godkännande
  från parlamentets relevanta organ
  ge en eller flera av sina ledamöter ett studie- eller informationsuppdrag. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 201

Artikel 201

Utskottens ansvarsområden

Utskottens ansvarsområden

1.   Ständiga utskott ska behandla ärenden som hänvisas till dem av kammaren eller, under ett sessionsuppehåll, av talmannen på talmanskonferensens vägnar.
  Särskilda utskotts och undersökningskommittéers ansvarsområden ska fastställas när utskotten eller kommittéerna tillsätts. De har inte rätt att avge yttranden till andra utskott.

1.   Ständiga utskott ska behandla ärenden som hänvisas till dem av kammaren eller, under ett sessionsuppehåll, av talmannen på talmanskonferensens vägnar.

(Se tolkningen till artikel 197.)

2.   
  Om ett ständigt utskott förklarar att ett ärende inte hör till dess ansvarsområde, eller om en ansvarstvist uppstår mellan två eller flera ständiga utskott, ska ansvarsfrågan hänskjutas till talmanskonferensen senast fyra arbetsveckor efter det att ärendets hänvisning till utskott har tillkännagetts i kammaren.

Talmanskonferensen ska fatta beslut inom sex veckor på grundval av en rekommendation från utskottsordförandekonferensen, eller, om ingen sådan rekommendation föreligger, från dess ordförande. Om talmanskonferensen inte har fattat ett beslut inom denna frist ska rekommendationen anses vara godkänd.

Utskottsordförandena kan ingå avtal med andra utskottsordförande angående fördelningen av ett ärende till ett visst utskott, om nödvändigt efter att tillstånd har erhållits att inleda ett förfarande med associerade utskott i enlighet med artikel 54.

3.   Om två eller flera ständiga utskott är ansvariga i ett ärende ska ett utskott utses till ansvarigt utskott och de övriga till rådgivande utskott.

3.   Om två eller flera ständiga utskott är ansvariga i ett ärende ska ett utskott utses till ansvarigt utskott och de övriga till rådgivande utskott.

Ett ärende får dock inte samtidigt hänvisas till fler än tre utskott, såvida det inte
  på goda grunder
  beslutas att denna regel ska frångås i enlighet med bestämmelserna i punkt 1.

Ett ärende får dock inte samtidigt hänvisas till fler än tre utskott, såvida det inte beslutas att denna regel ska frångås i enlighet med bestämmelserna i punkt 1.

4.   Två eller flera utskott eller underutskott kan gemensamt behandla ärenden som hör till deras ansvarsområden, men de har inte rätt att fatta beslut.

4.   Två eller flera utskott eller underutskott kan gemensamt behandla ärenden som hör till deras ansvarsområden, men de har inte rätt att fatta beslut
  gemensamt utom när artikel 55 är tillämplig
  .

5.   Alla utskott kan med
  presidiets
  godkännande ge en eller flera av sina ledamöter ett studie- eller informationsuppdrag.

5.   Alla utskott kan med godkännande
  från parlamentets relevanta organ
  ge en eller flera av sina ledamöter ett studie- eller informationsuppdrag.

Ändring 225

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 201a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 201a |
| | Ansvarsfrågor |
| | 1.   
  Om ett ständigt utskott förklarar att ett ärende inte hör till dess ansvarsområde, eller om en ansvarstvist uppstår mellan två eller flera ständiga utskott, ska ansvarsfrågan läggas fram för utskottsordförandekonferensen senast fyra veckor efter det att ärendets hänvisning till utskott har tillkännagetts i kammaren. |
| | 2.   
  Talmanskonferensen ska fatta beslut inom sex veckor från det att frågan lades fram på grundval av en rekommendation från utskottsordförandekonferensen, eller, om ingen sådan rekommendation föreligger, från dess ordförande. Om talmanskonferensen inte har fattat ett beslut inom denna frist ska rekommendationen anses vara godkänd. |
| | 3.   
  Utskottsordförandena kan ingå avtal med andra utskottsordförande angående fördelningen av ett ärende till ett visst utskott, om nödvändigt efter att tillstånd har erhållits att inleda ett förfarande med associerade utskott enligt artikel 54. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 201a

Ansvarsfrågor

1.   
  Om ett ständigt utskott förklarar att ett ärende inte hör till dess ansvarsområde, eller om en ansvarstvist uppstår mellan två eller flera ständiga utskott, ska ansvarsfrågan läggas fram för utskottsordförandekonferensen senast fyra veckor efter det att ärendets hänvisning till utskott har tillkännagetts i kammaren.

2.   
  Talmanskonferensen ska fatta beslut inom sex veckor från det att frågan lades fram på grundval av en rekommendation från utskottsordförandekonferensen, eller, om ingen sådan rekommendation föreligger, från dess ordförande. Om talmanskonferensen inte har fattat ett beslut inom denna frist ska rekommendationen anses vara godkänd.

3.   
  Utskottsordförandena kan ingå avtal med andra utskottsordförande angående fördelningen av ett ärende till ett visst utskott, om nödvändigt efter att tillstånd har erhållits att inleda ett förfarande med associerade utskott enligt artikel 54.

Ändring 226

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 202

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 202 | utgår |
| Utskott med ansvar för valprövning | |
| Bland de utskott som tillsatts i överensstämmelse med bestämmelserna i denna arbetsordning ska ett utskott ha ansvaret för att granska bevis om val av ledamöter och bereda beslut om alla invändningar om huruvida ett val är giltigt. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 202

utgår

Utskott med ansvar för valprövning

Bland de utskott som tillsatts i överensstämmelse med bestämmelserna i denna arbetsordning ska ett utskott ha ansvaret för att granska bevis om val av ledamöter och bereda beslut om alla invändningar om huruvida ett val är giltigt.

Ändring 227

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 203

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 203 | Artikel 203 |
| Underutskott | Underutskott |
| 1.   
  Efter att först ha inhämtat talmanskonferensens medgivande kan
  ett ständigt eller särskilt utskott, om dess arbete så kräver, tillsätta ett eller flera underutskott och samtidigt fastställa dessa underutskotts sammansättning i enlighet med artikel 199 och deras ansvarsområden. Underutskott ska inge rapporter till
  det utskott som tillsatt dem
  . | 1.   
  Underutskott kan tillsättas i enlighet med artikel 196.
  Ett ständigt eller särskilt utskott
  kan också
  , om dess arbete så kräver
  och efter att först ha inhämtat talmanskonferensens medgivande
  , tillsätta ett eller flera underutskott och samtidigt fastställa dessa underutskotts sammansättning i enlighet med
  de relevanta bestämmelser som fastställs i
  artikel 199 och deras ansvarsområden
  , som ska ingå huvudutskottets ansvarsområde
  . Underutskott ska inge rapporter till
  sitt huvudutskott
  . |
| 2.   Det förfarande som gäller för utskott
  ska
  även gälla för underutskott. | 2.   
  Om inget annat anges i arbetsordningen ska
  det förfarande som gäller för utskott även gälla för underutskott. |
| | 2a.
     
  Ordinarie ledamöter i ett underutskott ska väljas bland de ledamöter som sitter i huvudutskottet. |
| 3.   Suppleanter har rätt att närvara vid underutskottssammanträden på samma villkor som vid utskottssammanträden. | 3.   Suppleanter har rätt att närvara vid underutskottssammanträden på samma villkor som vid utskottssammanträden. |
| 4.   
  Denna artikel ska tillämpas på ett sådant sätt att beroendeförhållandet mellan ett underutskott och det utskott som tillsatt det garanteras. Därför ska alla ordinarie ledamöter i ett underutskott väljas bland de ledamöter som sitter i huvudutskottet. | |
| | 4a.
     
  Ordföranden för huvudutskottet får låta ordförandena för underutskotten delta i samordnarnas arbete, eller tillåta att de är ordförande vid debatter i huvudutskottet om de särskilda frågor som behandlas av de berörda underutskotten, förutsatt att detta sätt att förfara granskas och godkänns av utskottets presidium. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 203

Artikel 203

Underutskott

Underutskott

1.   
  Efter att först ha inhämtat talmanskonferensens medgivande kan
  ett ständigt eller särskilt utskott, om dess arbete så kräver, tillsätta ett eller flera underutskott och samtidigt fastställa dessa underutskotts sammansättning i enlighet med artikel 199 och deras ansvarsområden. Underutskott ska inge rapporter till
  det utskott som tillsatt dem
  .

1.   
  Underutskott kan tillsättas i enlighet med artikel 196.
  Ett ständigt eller särskilt utskott
  kan också
  , om dess arbete så kräver
  och efter att först ha inhämtat talmanskonferensens medgivande
  , tillsätta ett eller flera underutskott och samtidigt fastställa dessa underutskotts sammansättning i enlighet med
  de relevanta bestämmelser som fastställs i
  artikel 199 och deras ansvarsområden
  , som ska ingå huvudutskottets ansvarsområde
  . Underutskott ska inge rapporter till
  sitt huvudutskott
  .

2.   Det förfarande som gäller för utskott
  ska
  även gälla för underutskott.

2.   
  Om inget annat anges i arbetsordningen ska
  det förfarande som gäller för utskott även gälla för underutskott.

2a.
     
  Ordinarie ledamöter i ett underutskott ska väljas bland de ledamöter som sitter i huvudutskottet.

3.   Suppleanter har rätt att närvara vid underutskottssammanträden på samma villkor som vid utskottssammanträden.

3.   Suppleanter har rätt att närvara vid underutskottssammanträden på samma villkor som vid utskottssammanträden.

4.   
  Denna artikel ska tillämpas på ett sådant sätt att beroendeförhållandet mellan ett underutskott och det utskott som tillsatt det garanteras. Därför ska alla ordinarie ledamöter i ett underutskott väljas bland de ledamöter som sitter i huvudutskottet.

4a.
     
  Ordföranden för huvudutskottet får låta ordförandena för underutskotten delta i samordnarnas arbete, eller tillåta att de är ordförande vid debatter i huvudutskottet om de särskilda frågor som behandlas av de berörda underutskotten, förutsatt att detta sätt att förfara granskas och godkänns av utskottets presidium.

Ändring 228

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 204

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 204 | Artikel 204 |
| Utskottspresidium | Utskottspresidium |
| Vid det första utskottssammanträdet efter det att
  val
  av utskottsledamöter har
  förrättats
  i enlighet med artikel 199 ska utskottet i separata omröstningar välja ett presidium bestående av en ordförande och flera vice ordförande. Det antal vice ordförande som ska väljas ska fastställas av parlamentet på förslag från talmanskonferensen. | 1.   Vid det första utskottssammanträdet efter det att
  utnämningen
  av utskottsledamöter har
  ägt rum
  i enlighet med artikel 199 ska utskottet i separata omröstningar välja ett presidium bestående av en ordförande och flera vice ordförande
  från utskottets ordinarie ledamöter
  . Det antal vice ordförande som ska väljas ska fastställas av parlamentet på förslag från talmanskonferensen.
  Mångfalden i parlamentet ska återspeglas i varje utskotts presidiesammansättning; presidier som består endast av män eller endast av kvinnor ska inte vara tillåtna, och det ska inte heller vara tillåtet att alla vice ordförande kommer från en och samma medlemsstat. |
| Endast ordinarie utskottsledamöter, valda i enlighet med artikel 199, kan väljas till dess presidium. | |
| Om antalet kandidater svarar mot antalet lediga platser,
  får
  valet ske med acklamation. | 2.   Om antalet kandidater svarar mot antalet lediga platser,
  ska
  valet ske med acklamation.
  Om det emellertid finns fler än en kandidat i en viss valomgång, eller om minst en sjättedel av utskottets ledamöter begärt omröstning, ska valet ske genom sluten omröstning. |
| Om detta inte är fallet, eller på begäran av en sjättedel av utskottets ledamöter, ska valet ske med sluten omröstning. | |
| Om det endast finns en kandidat ska valet ske med en absolut majoritet av de avgivna rösterna; som avgivna röster ska endast räknas röster för och emot. | Om det endast finns en kandidat ska valet ske med en absolut majoritet av de avgivna rösterna; som avgivna röster ska endast räknas röster för och emot. |
| Om det finns fler än en kandidat
  i den första valomgången,
  ska den kandidat väljas som erhåller en absolut majoritet av de avgivna rösterna
  , i enlighet med föregående stycke
  . Vid den andra valomgången ska den kandidat som erhåller flest röster väljas. Vid lika antal röster ska den äldste kandidaten anses vald. | Om det finns fler än en kandidat ska den kandidat väljas som erhåller en absolut majoritet av de avgivna rösterna
  i den första valomgången
  . Vid den andra valomgången ska den kandidat som erhåller flest röster väljas. Vid lika antal röster ska den äldste kandidaten anses vald. |
| Om en andra valomgång krävs kan nya kandidater utses. | |
| Denna bestämmelse utgör inte hinder för ordföranden för huvudutskottet att låta ordförandena för underutskotten delta i arbetet i presidiet, eller att tillåta att de är ordförande vid debatter om de särskilda frågor som behandlas av de berörda underutskotten, förutsatt att detta sätt att förfara i sin helhet granskas och godkänns av presidiet. | |
| | 2a.
     
  Följande artiklar om uppdrag ska i tillämpliga delar gälla även för utskott: artikel 14 (Tillfällig ordförande), artikel 15 (Nomineringar och allmänna bestämmelser), artikel 16 (Val av talman – öppningsanförande), artikel 19 (Mandattid) och artikel 20 (Lediga poster). |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 204

Artikel 204

Utskottspresidium

Utskottspresidium

Vid det första utskottssammanträdet efter det att
  val
  av utskottsledamöter har
  förrättats
  i enlighet med artikel 199 ska utskottet i separata omröstningar välja ett presidium bestående av en ordförande och flera vice ordförande. Det antal vice ordförande som ska väljas ska fastställas av parlamentet på förslag från talmanskonferensen.

1.   Vid det första utskottssammanträdet efter det att
  utnämningen
  av utskottsledamöter har
  ägt rum
  i enlighet med artikel 199 ska utskottet i separata omröstningar välja ett presidium bestående av en ordförande och flera vice ordförande
  från utskottets ordinarie ledamöter
  . Det antal vice ordförande som ska väljas ska fastställas av parlamentet på förslag från talmanskonferensen.
  Mångfalden i parlamentet ska återspeglas i varje utskotts presidiesammansättning; presidier som består endast av män eller endast av kvinnor ska inte vara tillåtna, och det ska inte heller vara tillåtet att alla vice ordförande kommer från en och samma medlemsstat.

Endast ordinarie utskottsledamöter, valda i enlighet med artikel 199, kan väljas till dess presidium.

Om antalet kandidater svarar mot antalet lediga platser,
  får
  valet ske med acklamation.

2.   Om antalet kandidater svarar mot antalet lediga platser,
  ska
  valet ske med acklamation.
  Om det emellertid finns fler än en kandidat i en viss valomgång, eller om minst en sjättedel av utskottets ledamöter begärt omröstning, ska valet ske genom sluten omröstning.

Om detta inte är fallet, eller på begäran av en sjättedel av utskottets ledamöter, ska valet ske med sluten omröstning.

Om det endast finns en kandidat ska valet ske med en absolut majoritet av de avgivna rösterna; som avgivna röster ska endast räknas röster för och emot.

Om det endast finns en kandidat ska valet ske med en absolut majoritet av de avgivna rösterna; som avgivna röster ska endast räknas röster för och emot.

Om det finns fler än en kandidat
  i den första valomgången,
  ska den kandidat väljas som erhåller en absolut majoritet av de avgivna rösterna
  , i enlighet med föregående stycke
  . Vid den andra valomgången ska den kandidat som erhåller flest röster väljas. Vid lika antal röster ska den äldste kandidaten anses vald.

Om det finns fler än en kandidat ska den kandidat väljas som erhåller en absolut majoritet av de avgivna rösterna
  i den första valomgången
  . Vid den andra valomgången ska den kandidat som erhåller flest röster väljas. Vid lika antal röster ska den äldste kandidaten anses vald.

Om en andra valomgång krävs kan nya kandidater utses.

Denna bestämmelse utgör inte hinder för ordföranden för huvudutskottet att låta ordförandena för underutskotten delta i arbetet i presidiet, eller att tillåta att de är ordförande vid debatter om de särskilda frågor som behandlas av de berörda underutskotten, förutsatt att detta sätt att förfara i sin helhet granskas och godkänns av presidiet.

2a.
     
  Följande artiklar om uppdrag ska i tillämpliga delar gälla även för utskott: artikel 14 (Tillfällig ordförande), artikel 15 (Nomineringar och allmänna bestämmelser), artikel 16 (Val av talman – öppningsanförande), artikel 19 (Mandattid) och artikel 20 (Lediga poster).

Ändring 229

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 205

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 205 | Artikel 205 |
| Utskottssamordnare
  och skuggföredragande | Utskottssamordnare |
| 1.   De politiska grupperna får utse en av sina medlemmar till samordnare. | 1.   De politiska grupperna får utse en av sina medlemmar
  i varje utskott
  till samordnare. |
| 2.   Utskottssamordnarna ska vid behov kallas samman av
  sina utskottsordförande
  för att förbereda beslut som utskottet ska fatta, särskilt beslut om förfarande och om utnämning av föredragande. Utskottet får delegera ansvaret att fatta vissa beslut till samordnarna, dock inte ansvaret att fatta beslut om antagande av betänkanden, yttranden eller ändringsförslag. Vice ordförandena får inbjudas att delta som rådgivare i utskottssamordnarnas möten.
  Samordnarna ska sträva efter att komma överens.
  Om
  de
  inte kan komma överens får de fatta beslut endast med en majoritet som klart och tydligt representerar en stor majoritet i utskottet, med beaktande av antalet ledamöter i respektive grupp. | 2.   Utskottssamordnarna ska vid behov kallas samman av
  utskottsordföranden
  för att förbereda beslut som utskottet ska fatta, särskilt beslut om förfarande och om utnämning av föredragande. Utskottet får delegera ansvaret att fatta vissa beslut till samordnarna, dock inte ansvaret att fatta beslut om antagande av betänkanden
  , förslag till resolutioner
  , yttranden eller ändringsförslag. |
| | Vice ordförandena får inbjudas att delta som rådgivare i utskottssamordnarnas möten. |
| | Om
  samordnarna
  inte kan komma överens får de fatta beslut endast med en majoritet som klart och tydligt representerar en stor majoritet i utskottet, med beaktande av antalet ledamöter i respektive
  politisk
  grupp. |
| | Ordföranden ska i utskottet tillkännage samordnarnas samtliga beslut och rekommendationer, som ska anses antagna om inga invändningar görs samt nämnas vederbörligen i protokollet från utskottssammanträdet. |
| 3.   
  Utskottssamordnarna ska kallas samman av sin utskottsordförande för att förbereda anordnandet av utfrågningarna av de nominerade kommissionsledamöterna. Efter dessa utfrågningar ska samordnarna sammanträda för att bedöma de personer som nominerats i enlighet med det förfarande som fastställs i bilaga XVI. | |
| 4.   
  De politiska grupperna får för varje betänkande utse en skuggföredragande som ska följa utvecklingen beträffande betänkandet och utverka kompromisser inom utskottet på gruppens vägnar. Deras namn ska tillkännages för utskottsordföranden. Utskottet får på förslag av samordnarna särskilt besluta att inbegripa skuggföredragandena i arbetet med att nå överenskommelser med rådet i det ordinarie lagstiftningsförfarandet. | |
| De grupplösa ledamöterna utgör inte en politisk grupp i den mening som avses i artikel 32 och får därför inte utse samordnare, vilka är de enda som har rätt att delta i samordnarnas möten. | De grupplösa ledamöterna utgör inte en politisk grupp i den mening som avses i artikel 32 och får därför inte utse samordnare, vilka är de enda som har rätt att delta i samordnarnas möten. |
| Syftet med samordnarnas möten är att förbereda utskottens beslut och de får inte ersätta utskottsmötena utan uttrycklig delegering. Därför måste behörigheten att fatta beslut vid samordnarnas möten delegeras på förhand. I avsaknad av en sådan delegering får samordnarna endast anta rekommendationer, som måste godkännas formellt av utskottet i efterhand. | |
| Under alla omständigheter måste de grupplösa ledamöternas tillgång till information garanteras i enlighet med principen om icke-diskriminering genom överlämnande av information och genom att en person från de grupplösas sekretariat närvarar vid samordnarnas möten. | Under alla omständigheter måste de grupplösa ledamöternas tillgång till information garanteras i enlighet med principen om icke-diskriminering genom överlämnande av information och genom att en person från de grupplösas sekretariat närvarar vid samordnarnas möten. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 205

Artikel 205

Utskottssamordnare
  och skuggföredragande

Utskottssamordnare

1.   De politiska grupperna får utse en av sina medlemmar till samordnare.

1.   De politiska grupperna får utse en av sina medlemmar
  i varje utskott
  till samordnare.

2.   Utskottssamordnarna ska vid behov kallas samman av
  sina utskottsordförande
  för att förbereda beslut som utskottet ska fatta, särskilt beslut om förfarande och om utnämning av föredragande. Utskottet får delegera ansvaret att fatta vissa beslut till samordnarna, dock inte ansvaret att fatta beslut om antagande av betänkanden, yttranden eller ändringsförslag. Vice ordförandena får inbjudas att delta som rådgivare i utskottssamordnarnas möten.
  Samordnarna ska sträva efter att komma överens.
  Om
  de
  inte kan komma överens får de fatta beslut endast med en majoritet som klart och tydligt representerar en stor majoritet i utskottet, med beaktande av antalet ledamöter i respektive grupp.

2.   Utskottssamordnarna ska vid behov kallas samman av
  utskottsordföranden
  för att förbereda beslut som utskottet ska fatta, särskilt beslut om förfarande och om utnämning av föredragande. Utskottet får delegera ansvaret att fatta vissa beslut till samordnarna, dock inte ansvaret att fatta beslut om antagande av betänkanden
  , förslag till resolutioner
  , yttranden eller ändringsförslag.

Vice ordförandena får inbjudas att delta som rådgivare i utskottssamordnarnas möten.

Om
  samordnarna
  inte kan komma överens får de fatta beslut endast med en majoritet som klart och tydligt representerar en stor majoritet i utskottet, med beaktande av antalet ledamöter i respektive
  politisk
  grupp.

Ordföranden ska i utskottet tillkännage samordnarnas samtliga beslut och rekommendationer, som ska anses antagna om inga invändningar görs samt nämnas vederbörligen i protokollet från utskottssammanträdet.

3.   
  Utskottssamordnarna ska kallas samman av sin utskottsordförande för att förbereda anordnandet av utfrågningarna av de nominerade kommissionsledamöterna. Efter dessa utfrågningar ska samordnarna sammanträda för att bedöma de personer som nominerats i enlighet med det förfarande som fastställs i bilaga XVI.

4.   
  De politiska grupperna får för varje betänkande utse en skuggföredragande som ska följa utvecklingen beträffande betänkandet och utverka kompromisser inom utskottet på gruppens vägnar. Deras namn ska tillkännages för utskottsordföranden. Utskottet får på förslag av samordnarna särskilt besluta att inbegripa skuggföredragandena i arbetet med att nå överenskommelser med rådet i det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

De grupplösa ledamöterna utgör inte en politisk grupp i den mening som avses i artikel 32 och får därför inte utse samordnare, vilka är de enda som har rätt att delta i samordnarnas möten.

De grupplösa ledamöterna utgör inte en politisk grupp i den mening som avses i artikel 32 och får därför inte utse samordnare, vilka är de enda som har rätt att delta i samordnarnas möten.

Syftet med samordnarnas möten är att förbereda utskottens beslut och de får inte ersätta utskottsmötena utan uttrycklig delegering. Därför måste behörigheten att fatta beslut vid samordnarnas möten delegeras på förhand. I avsaknad av en sådan delegering får samordnarna endast anta rekommendationer, som måste godkännas formellt av utskottet i efterhand.

Under alla omständigheter måste de grupplösa ledamöternas tillgång till information garanteras i enlighet med principen om icke-diskriminering genom överlämnande av information och genom att en person från de grupplösas sekretariat närvarar vid samordnarnas möten.

Under alla omständigheter måste de grupplösa ledamöternas tillgång till information garanteras i enlighet med principen om icke-diskriminering genom överlämnande av information och genom att en person från de grupplösas sekretariat närvarar vid samordnarnas möten.

Ändring 230

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 205a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 205a |
| | Skuggföredragande |
| | De politiska grupperna får för varje betänkande utse en skuggföredragande som ska följa utvecklingen beträffande betänkandet och utverka kompromisser inom utskottet på gruppens vägnar. Deras namn ska tillkännages för utskottsordföranden. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 205a

Skuggföredragande

De politiska grupperna får för varje betänkande utse en skuggföredragande som ska följa utvecklingen beträffande betänkandet och utverka kompromisser inom utskottet på gruppens vägnar. Deras namn ska tillkännages för utskottsordföranden.

Ändring 231

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning VIII – Kapitel 2 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Kapitel 2 | utgår |
| UTSKOTT OCH UNDERSÖKNINGSKOMMITTÉER – ARBETSSÄTT | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Kapitel 2

utgår

UTSKOTT OCH UNDERSÖKNINGSKOMMITTÉER – ARBETSSÄTT

Ändring 232

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 206

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 206 | Artikel 206 |
| Utskottssammanträden | Utskottssammanträden |
| 1.   Ett utskott ska sammanträda på kallelse av sin ordförande eller på uppmaning av talmannen. | 1.   Ett utskott ska sammanträda på kallelse av sin ordförande eller på uppmaning av talmannen. |
| | När ordföranden sammankallar sammanträdet ska han eller hon lägga fram förslaget till föredragningslista. Utskottet ska fatta beslut om föredragningslistan i början av sammanträdet. |
| 2.   Kommissionen
  och
  rådet får
  delta i
  utskottssammanträden, om de inbjuds att
  delta
  av utskottets ordförande på utskottets vägnar. | 2.   Kommissionen, rådet
  och andra unionsinstitutioner
  får
  yttra sig under
  utskottssammanträden, om de inbjuds att
  yttra sig
  av utskottets ordförande på utskottets vägnar. |
| Ett utskott får efter
  särskilt
  beslut inbjuda vem som helst att närvara och yttra sig vid ett sammanträde. | Ett utskott får efter beslut inbjuda vem som helst att närvara och yttra sig vid ett sammanträde. |
| Beslut om huruvida en ledamots assistenter ska få närvara vid utskottssammanträden ska på samma sätt överlåtas till varje enskilt utskott. | |
| Ett ansvarigt utskott får med presidiets medgivande anordna en utfrågning av experter om det anser att en sådan utfrågning är nödvändig för att på ett effektivt sätt kunna utföra sitt arbete i ett bestämt ärende. | Ett ansvarigt utskott får med presidiets medgivande anordna en utfrågning av experter om det anser att en sådan utfrågning är nödvändig för att på ett effektivt sätt kunna utföra sitt arbete i ett bestämt ärende. |
| Rådgivande utskott har rätt att närvara vid utfrågningen om de så önskar. | |
| Bestämmelserna i denna punkt ska tolkas i enlighet med punkt 50 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen

   (24)

  . | |
| 3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 53.6, och om det berörda utskottet inte beslutar annorlunda, får ledamöter
  närvara
  vid sammanträden i utskott som de inte tillhör
  , dock utan att
  delta i utskottets överläggningar. | 3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 53.6, och om det berörda utskottet inte beslutar annorlunda, får ledamöter
  som närvarar
  vid sammanträden i utskott som de inte tillhör
  inte
  delta i utskottets överläggningar. |
| Sådana ledamöter
  kan emellertid av utskottet bemyndigas att i en rådgivande roll delta i utskottets
  arbete
  . | De
  kan emellertid av utskottet bemyndigas att i en rådgivande roll delta i utskottets
  sammanträden
  . |
| | 3a.
     
  Artikel 162.2 om fördelning av talartid ska i tillämpliga delar gälla för utskotten. |
| | 3b.
     
  Om ett fullständigt förhandlingsreferat upprättas ska artikel 194.1a, 194.2 och 194.4 tillämpas i tillämpliga delar. |
| |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 206

Artikel 206

Utskottssammanträden

Utskottssammanträden

1.   Ett utskott ska sammanträda på kallelse av sin ordförande eller på uppmaning av talmannen.

1.   Ett utskott ska sammanträda på kallelse av sin ordförande eller på uppmaning av talmannen.

När ordföranden sammankallar sammanträdet ska han eller hon lägga fram förslaget till föredragningslista. Utskottet ska fatta beslut om föredragningslistan i början av sammanträdet.

2.   Kommissionen
  och
  rådet får
  delta i
  utskottssammanträden, om de inbjuds att
  delta
  av utskottets ordförande på utskottets vägnar.

2.   Kommissionen, rådet
  och andra unionsinstitutioner
  får
  yttra sig under
  utskottssammanträden, om de inbjuds att
  yttra sig
  av utskottets ordförande på utskottets vägnar.

Ett utskott får efter
  särskilt
  beslut inbjuda vem som helst att närvara och yttra sig vid ett sammanträde.

Ett utskott får efter beslut inbjuda vem som helst att närvara och yttra sig vid ett sammanträde.

Beslut om huruvida en ledamots assistenter ska få närvara vid utskottssammanträden ska på samma sätt överlåtas till varje enskilt utskott.

Ett ansvarigt utskott får med presidiets medgivande anordna en utfrågning av experter om det anser att en sådan utfrågning är nödvändig för att på ett effektivt sätt kunna utföra sitt arbete i ett bestämt ärende.

Ett ansvarigt utskott får med presidiets medgivande anordna en utfrågning av experter om det anser att en sådan utfrågning är nödvändig för att på ett effektivt sätt kunna utföra sitt arbete i ett bestämt ärende.

Rådgivande utskott har rätt att närvara vid utfrågningen om de så önskar.

Bestämmelserna i denna punkt ska tolkas i enlighet med punkt 50 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen

   (24)

  .

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 53.6, och om det berörda utskottet inte beslutar annorlunda, får ledamöter
  närvara
  vid sammanträden i utskott som de inte tillhör
  , dock utan att
  delta i utskottets överläggningar.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 53.6, och om det berörda utskottet inte beslutar annorlunda, får ledamöter
  som närvarar
  vid sammanträden i utskott som de inte tillhör
  inte
  delta i utskottets överläggningar.

Sådana ledamöter
  kan emellertid av utskottet bemyndigas att i en rådgivande roll delta i utskottets
  arbete
  .

De
  kan emellertid av utskottet bemyndigas att i en rådgivande roll delta i utskottets
  sammanträden
  .

3a.
     
  Artikel 162.2 om fördelning av talartid ska i tillämpliga delar gälla för utskotten.

3b.
     
  Om ett fullständigt förhandlingsreferat upprättas ska artikel 194.1a, 194.2 och 194.4 tillämpas i tillämpliga delar.

Ändring 233

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 207

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 207 | Artikel 207 |
| Protokoll från utskottssammanträden | Protokoll från utskottssammanträden |
| Protokoll från varje utskottssammanträde ska
  delas ut till
  utskottets ledamöter och föreläggas utskottet för justering. | Protokoll från varje utskottssammanträde ska
  tillgängliggöras för
  utskottets ledamöter och föreläggas utskottet för justering. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 207

Artikel 207

Protokoll från utskottssammanträden

Protokoll från utskottssammanträden

Protokoll från varje utskottssammanträde ska
  delas ut till
  utskottets ledamöter och föreläggas utskottet för justering.

Protokoll från varje utskottssammanträde ska
  tillgängliggöras för
  utskottets ledamöter och föreläggas utskottet för justering.

Ändring 234

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 208

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 208 | Artikel 208 |
| Omröstningar i utskott | Omröstningar i utskott |
| 1.   
  Alla ledamöter har rätt att inge
  ändringsförslag för behandling i utskott. | 1.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 66.4 om andra behandlingen ska under alla omständigheter en ordinarie ledamot eller en suppleant i det berörda utskottet underteckna eller ingå bland dem som undertecknar
  ändringsförslag
  eller utkast till förslag om förkastande
  för behandling i utskott. |
| 2.   I ett utskott föreligger beslutförhet endast när minst en fjärdedel av ledamöterna är närvarande. Om en sjättedel av utskottets ledamöter innan omröstningen inleds så kräver, ska emellertid omröstningen anses giltig endast om en majoritet av utskottets ledamöter har deltagit i den. | 2.   I ett utskott föreligger beslutförhet endast när minst en fjärdedel av ledamöterna är närvarande. Om en sjättedel av utskottets ledamöter innan omröstningen inleds så kräver, ska emellertid omröstningen anses giltig endast om en majoritet av utskottets ledamöter har deltagit i den. |
| 3.   Varje enstaka omröstning och/eller slutomröstning i ett utskott om ett betänkande ska ske med namnupprop i enlighet med artikel 180.2. Omröstningar om ändringsförslag och andra omröstningar ska ske med handuppräckning, såvida inte ordföranden beslutar att gå vidare med elektronisk omröstning eller en fjärdedel av utskottets ledamöter begär omröstning med namnupprop. | 3.   Varje enstaka omröstning och/eller slutomröstning i ett utskott om ett betänkande
  eller yttrande
  ska ske med namnupprop i enlighet med artikel 180.2
  och 180.2a
  . Omröstningar om ändringsförslag och andra omröstningar ska ske med handuppräckning, såvida inte ordföranden beslutar att gå vidare med elektronisk omröstning eller en fjärdedel av utskottets ledamöter begär omröstning med namnupprop. |
| Bestämmelserna i artikel 208.3 om omröstning med namnupprop ska inte tillämpas på de betänkanden som föreskrivs i artiklarna 8.2 och 9.3, 9.6 och 9.8 när det gäller förfaranden som avser en ledamots immunitet. | Bestämmelserna i artikel 208.3 om omröstning med namnupprop ska inte tillämpas på de betänkanden som föreskrivs i artiklarna 8.2 och 9.3, 9.6 och 9.8 när det gäller förfaranden som avser en ledamots immunitet. |
| 4.   
  Utskottets ordförande har rätt att delta i överläggningar och omröstningar, men har inte utslagsröst. | |
| 5.   Med beaktande av de ingivna ändringsförslagen kan utskottet, i stället för att låta förslagen gå till omröstning, uppmana föredraganden att lägga fram ett nytt förslag i vilket så många ändringsförslag som möjligt beaktas. En ny tidsfrist ska därefter fastställas för ändringsförslag
  till detta förslag
  . | 5.   Med beaktande av de ingivna ändringsförslagen kan utskottet, i stället för att låta förslagen gå till omröstning, uppmana föredraganden att lägga fram ett nytt förslag i vilket så många ändringsförslag som möjligt beaktas. En ny tidsfrist ska därefter fastställas för ändringsförslag. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 208

Artikel 208

Omröstningar i utskott

Omröstningar i utskott

1.   
  Alla ledamöter har rätt att inge
  ändringsförslag för behandling i utskott.

1.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 66.4 om andra behandlingen ska under alla omständigheter en ordinarie ledamot eller en suppleant i det berörda utskottet underteckna eller ingå bland dem som undertecknar
  ändringsförslag
  eller utkast till förslag om förkastande
  för behandling i utskott.

2.   I ett utskott föreligger beslutförhet endast när minst en fjärdedel av ledamöterna är närvarande. Om en sjättedel av utskottets ledamöter innan omröstningen inleds så kräver, ska emellertid omröstningen anses giltig endast om en majoritet av utskottets ledamöter har deltagit i den.

2.   I ett utskott föreligger beslutförhet endast när minst en fjärdedel av ledamöterna är närvarande. Om en sjättedel av utskottets ledamöter innan omröstningen inleds så kräver, ska emellertid omröstningen anses giltig endast om en majoritet av utskottets ledamöter har deltagit i den.

3.   Varje enstaka omröstning och/eller slutomröstning i ett utskott om ett betänkande ska ske med namnupprop i enlighet med artikel 180.2. Omröstningar om ändringsförslag och andra omröstningar ska ske med handuppräckning, såvida inte ordföranden beslutar att gå vidare med elektronisk omröstning eller en fjärdedel av utskottets ledamöter begär omröstning med namnupprop.

3.   Varje enstaka omröstning och/eller slutomröstning i ett utskott om ett betänkande
  eller yttrande
  ska ske med namnupprop i enlighet med artikel 180.2
  och 180.2a
  . Omröstningar om ändringsförslag och andra omröstningar ska ske med handuppräckning, såvida inte ordföranden beslutar att gå vidare med elektronisk omröstning eller en fjärdedel av utskottets ledamöter begär omröstning med namnupprop.

Bestämmelserna i artikel 208.3 om omröstning med namnupprop ska inte tillämpas på de betänkanden som föreskrivs i artiklarna 8.2 och 9.3, 9.6 och 9.8 när det gäller förfaranden som avser en ledamots immunitet.

Bestämmelserna i artikel 208.3 om omröstning med namnupprop ska inte tillämpas på de betänkanden som föreskrivs i artiklarna 8.2 och 9.3, 9.6 och 9.8 när det gäller förfaranden som avser en ledamots immunitet.

4.   
  Utskottets ordförande har rätt att delta i överläggningar och omröstningar, men har inte utslagsröst.

5.   Med beaktande av de ingivna ändringsförslagen kan utskottet, i stället för att låta förslagen gå till omröstning, uppmana föredraganden att lägga fram ett nytt förslag i vilket så många ändringsförslag som möjligt beaktas. En ny tidsfrist ska därefter fastställas för ändringsförslag
  till detta förslag
  .

5.   Med beaktande av de ingivna ändringsförslagen kan utskottet, i stället för att låta förslagen gå till omröstning, uppmana föredraganden att lägga fram ett nytt förslag i vilket så många ändringsförslag som möjligt beaktas. En ny tidsfrist ska därefter fastställas för ändringsförslag.

Ändring 235

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 209

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 209 | Artikel 209 |
| Bestämmelser för plenarsammanträden som även ska gälla utskottssammanträden | Bestämmelser för plenarsammanträden som även ska gälla utskottssammanträden |
| Artiklarna 14, 15, 16, 19, 20, 38–48, 160, 162.2, 162.10, 165, 167, 169–172, 174, 176.1, 177, 178, 181, 182, 184–187, 190 och 191
  ska i tillämpliga delar gälla även för
  utskottssammanträden
  . | Följande artiklar om omröstning och procedurfrågor
  ska i tillämpliga delar gälla även för
  utskott: artikel 164a (Förhindrande av störningar), artikel 168a (Tröskelvärden), artikel 169 (Ingivande och framläggande av ändringsförslag), artikel 170 (ändringsförslag tillåtlighet), artikel 171 (Omröstningar), artikel 174 (Omröstningsordning vid ändringsförslag), artikel 176.1 (Delad omröstning), artikel 177 (Rösträtt), artikel 178 (Omröstning), artikel 179a (Lika röstetal), artikel 180.2 och 180.2a (Omröstning med namnupprop), artikel 180a (Sluten omröstning), artikel 181 (Användning av elektroniskt omröstningssystem), artikel 182a (Invändningar beträffande omröstningar), artikel 184a (Ordningsfrågor), artikel 190 (Uppskjutande av debatt och omröstning) och artikel 191 (Avbrytande eller avslutande av sammanträde)
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 209

Artikel 209

Bestämmelser för plenarsammanträden som även ska gälla utskottssammanträden

Bestämmelser för plenarsammanträden som även ska gälla utskottssammanträden

Artiklarna 14, 15, 16, 19, 20, 38–48, 160, 162.2, 162.10, 165, 167, 169–172, 174, 176.1, 177, 178, 181, 182, 184–187, 190 och 191
  ska i tillämpliga delar gälla även för
  utskottssammanträden
  .

Följande artiklar om omröstning och procedurfrågor
  ska i tillämpliga delar gälla även för
  utskott: artikel 164a (Förhindrande av störningar), artikel 168a (Tröskelvärden), artikel 169 (Ingivande och framläggande av ändringsförslag), artikel 170 (ändringsförslag tillåtlighet), artikel 171 (Omröstningar), artikel 174 (Omröstningsordning vid ändringsförslag), artikel 176.1 (Delad omröstning), artikel 177 (Rösträtt), artikel 178 (Omröstning), artikel 179a (Lika röstetal), artikel 180.2 och 180.2a (Omröstning med namnupprop), artikel 180a (Sluten omröstning), artikel 181 (Användning av elektroniskt omröstningssystem), artikel 182a (Invändningar beträffande omröstningar), artikel 184a (Ordningsfrågor), artikel 190 (Uppskjutande av debatt och omröstning) och artikel 191 (Avbrytande eller avslutande av sammanträde)
  .

Ändring 236

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 210a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 210a |
| | Förfarande för ett utskotts behandling av sekretessbelagda uppgifter som mottagits av Europaparlamentet |
| | 1.   
  När parlamentet har en rättslig skyldighet att behandla uppgifter som mottagits som sekretessbelagda uppgifter ska ordföranden för det ansvariga utskottet omedelbart tillämpa sekretessförfarandet i punkt 3. |
| | 2.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 och i avsaknad av varje rättslig skyldighet att behandla de uppgifter som mottagits som sekretessbelagda uppgifter har varje utskott rätt att på eget initiativ tillämpa sekretessförfarandet i punkt 3 på en uppgift eller en handling som anges av en av dess ledamöter i en muntlig eller skriftlig begäran. En majoritet bestående av två tredjedelar av de närvarande ledamöterna krävs för ett beslut om att tillämpa sekretessförfarandet i ett sådant fall. |
| | 3.   
  Har utskottets ordförande väl förklarat att sekretessförfarandet ska tillämpas har endast utskottets ledamöter samt tjänstemän och sakkunniga som på förhand utsetts av ordföranden och vars närvaro är absolut nödvändig rätt att närvara vid sammanträdet. |
| | Handlingarna ska numreras och delas ut vid sammanträdets början och samlas in vid dess slut. Inga anteckningar får föras och fotokopiering är inte tillåten. |
| | Protokollet från sammanträdet ska inte redogöra för behandlingen av en punkt som behandlas under sekretess. Endast ett eventuellt beslut får föras till protokollet. |
| | 4.   
  Tre ledamöter av ett utskott som tillämpat sekretessförfarandet kan begära en prövning av brott mot tystnadsplikten. Denna begäran kan föras upp på föredragningslistan för nästa utskottssammanträde. Med en majoritet av ledamöterna kan utskottet besluta att förelägga talmannen frågan för ytterligare behandling enligt artiklarna 11 och 166. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 210a

Förfarande för ett utskotts behandling av sekretessbelagda uppgifter som mottagits av Europaparlamentet

1.   
  När parlamentet har en rättslig skyldighet att behandla uppgifter som mottagits som sekretessbelagda uppgifter ska ordföranden för det ansvariga utskottet omedelbart tillämpa sekretessförfarandet i punkt 3.

2.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 och i avsaknad av varje rättslig skyldighet att behandla de uppgifter som mottagits som sekretessbelagda uppgifter har varje utskott rätt att på eget initiativ tillämpa sekretessförfarandet i punkt 3 på en uppgift eller en handling som anges av en av dess ledamöter i en muntlig eller skriftlig begäran. En majoritet bestående av två tredjedelar av de närvarande ledamöterna krävs för ett beslut om att tillämpa sekretessförfarandet i ett sådant fall.

3.   
  Har utskottets ordförande väl förklarat att sekretessförfarandet ska tillämpas har endast utskottets ledamöter samt tjänstemän och sakkunniga som på förhand utsetts av ordföranden och vars närvaro är absolut nödvändig rätt att närvara vid sammanträdet.

Handlingarna ska numreras och delas ut vid sammanträdets början och samlas in vid dess slut. Inga anteckningar får föras och fotokopiering är inte tillåten.

Protokollet från sammanträdet ska inte redogöra för behandlingen av en punkt som behandlas under sekretess. Endast ett eventuellt beslut får föras till protokollet.

4.   
  Tre ledamöter av ett utskott som tillämpat sekretessförfarandet kan begära en prövning av brott mot tystnadsplikten. Denna begäran kan föras upp på föredragningslistan för nästa utskottssammanträde. Med en majoritet av ledamöterna kan utskottet besluta att förelägga talmannen frågan för ytterligare behandling enligt artiklarna 11 och 166.

Ändring 237

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 211

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 211 | Artikel 211 |
| Offentliga utfrågningar om medborgarinitiativ | Offentliga utfrågningar om medborgarinitiativ |
| 1.   När kommissionen i det för detta ändamål avsedda registret har offentliggjort ett medborgarinitiativ i enlighet med artikel 10.1 a i Europaparlam entets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet ska talmannen på förslag från utskottsordförandekonferensens ordförande | 1.   När kommissionen i det för detta ändamål avsedda registret har offentliggjort ett medborgarinitiativ i enlighet med artikel 10.1 a i Europaparlam entets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet ska talmannen på förslag från utskottsordförandekonferensens ordförande |
| a) | uppdra åt
  ett lagstiftningsutskott
  som är ansvarigt för ämnet enligt bilaga VI att anordna den offentliga utfrågning som föreskrivs i artikel 11 i förordning (EU) nr 211/2011; utskottet med ansvar för framställningar ska automatiskt associeras
  med lagstiftningsutskottet
  enligt artikel 54 i arbetsordningen, |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 211

Artikel 211

Offentliga utfrågningar om medborgarinitiativ

Offentliga utfrågningar om medborgarinitiativ

1.   När kommissionen i det för detta ändamål avsedda registret har offentliggjort ett medborgarinitiativ i enlighet med artikel 10.1 a i Europaparlam entets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet ska talmannen på förslag från utskottsordförandekonferensens ordförande

1.   När kommissionen i det för detta ändamål avsedda registret har offentliggjort ett medborgarinitiativ i enlighet med artikel 10.1 a i Europaparlam entets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet ska talmannen på förslag från utskottsordförandekonferensens ordförande

a)

uppdra åt
  ett lagstiftningsutskott
  som är ansvarigt för ämnet enligt bilaga VI att anordna den offentliga utfrågning som föreskrivs i artikel 11 i förordning (EU) nr 211/2011; utskottet med ansvar för framställningar ska automatiskt associeras
  med lagstiftningsutskottet
  enligt artikel 54 i arbetsordningen,

| a) | uppdra åt
  det utskott
  som är ansvarigt för ämnet enligt bilaga VI att anordna den offentliga utfrågning som föreskrivs i artikel 11 i förordning (EU) nr 211/2011; utskottet med ansvar för framställningar ska automatiskt associeras enligt artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

a)

uppdra åt
  det utskott
  som är ansvarigt för ämnet enligt bilaga VI att anordna den offentliga utfrågning som föreskrivs i artikel 11 i förordning (EU) nr 211/2011; utskottet med ansvar för framställningar ska automatiskt associeras enligt artikel 54 i arbetsordningen,

| b) | kunna besluta, efter att ha samrått med initiativens organisatörer, när två eller flera europeiska medborgarinitiativ som offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret i enlighet med artikel 10.1 a i förordning (EU) nr 211/2011 gäller liknande ämnen, att en gemensam offentlig utfrågning ska anordnas där samtliga berörda medborgarinitiativ ska behandlas utifrån likvärdiga förutsättningar. |
| --- | --- |

b)

kunna besluta, efter att ha samrått med initiativens organisatörer, när två eller flera europeiska medborgarinitiativ som offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret i enlighet med artikel 10.1 a i förordning (EU) nr 211/2011 gäller liknande ämnen, att en gemensam offentlig utfrågning ska anordnas där samtliga berörda medborgarinitiativ ska behandlas utifrån likvärdiga förutsättningar.

| b) | kunna besluta, efter att ha samrått med initiativens organisatörer, när två eller flera europeiska medborgarinitiativ som offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret i enlighet med artikel 10.1 a i förordning (EU) nr 211/2011 gäller liknande ämnen, att en gemensam offentlig utfrågning ska anordnas där samtliga berörda medborgarinitiativ ska behandlas utifrån likvärdiga förutsättningar. |
| --- | --- |

b)

kunna besluta, efter att ha samrått med initiativens organisatörer, när två eller flera europeiska medborgarinitiativ som offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret i enlighet med artikel 10.1 a i förordning (EU) nr 211/2011 gäller liknande ämnen, att en gemensam offentlig utfrågning ska anordnas där samtliga berörda medborgarinitiativ ska behandlas utifrån likvärdiga förutsättningar.

2.   Det ansvariga utskottet ska

2.   Det ansvariga utskottet ska

| a) | undersöka om organisatörerna har tagits emot av kommissionen på lämplig nivå i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EU) nr 211/2011, |
| --- | --- |

a)

undersöka om organisatörerna har tagits emot av kommissionen på lämplig nivå i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EU) nr 211/2011,

| a) | undersöka om organisatörerna har tagits emot av kommissionen på lämplig nivå i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EU) nr 211/2011, |
| --- | --- |

a)

undersöka om organisatörerna har tagits emot av kommissionen på lämplig nivå i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EU) nr 211/2011,

| b) | se till, vid behov med hjälp av utskottsordförandekonferensen, att kommissionen vederbörligen deltar i anordnandet av den offentliga utfrågningen och att den företräds på lämplig nivå vid utfrågningen. |
| --- | --- |

b)

se till, vid behov med hjälp av utskottsordförandekonferensen, att kommissionen vederbörligen deltar i anordnandet av den offentliga utfrågningen och att den företräds på lämplig nivå vid utfrågningen.

| b) | se till, vid behov med hjälp av utskottsordförandekonferensen, att kommissionen vederbörligen deltar i anordnandet av den offentliga utfrågningen och att den företräds på lämplig nivå vid utfrågningen. |
| --- | --- |

b)

se till, vid behov med hjälp av utskottsordförandekonferensen, att kommissionen vederbörligen deltar i anordnandet av den offentliga utfrågningen och att den företräds på lämplig nivå vid utfrågningen.

3.   Ordföranden för det ansvariga utskottet ska kalla till den offentliga utfrågningen vid ett lämpligt datum inom tre månader efter det att medborgarinitiativet ingetts till kommissionen, i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 211/2011.

3.   Ordföranden för det ansvariga utskottet ska kalla till den offentliga utfrågningen vid ett lämpligt datum inom tre månader efter det att medborgarinitiativet ingetts till kommissionen, i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 211/2011.

4.   Det ansvariga utskottet ska anordna den offentliga utfrågningen i Europaparlamentet, om lämpligt tillsammans med övriga unionsinstitutioner och unionsorgan som önskar delta. Det ansvariga utskottet får bjuda in andra berörda parter.

4.   Det ansvariga utskottet ska anordna den offentliga utfrågningen i Europaparlamentet, om lämpligt tillsammans med övriga unionsinstitutioner och unionsorgan som önskar delta. Det ansvariga utskottet får bjuda in andra berörda parter.

Det ansvariga utskottet ska bjuda in en representativ grupp av organisatörer, i vilken minst en av de kontaktpersoner som avses i artikel 3.2 andra stycket i förordning (EU) nr 211/2011 ska ingå, för att presentera initiativet vid utfrågningen.

Det ansvariga utskottet ska bjuda in en representativ grupp av organisatörer, i vilken minst en av de kontaktpersoner som avses i artikel 3.2 andra stycket i förordning (EU) nr 211/2011 ska ingå, för att presentera initiativet vid utfrågningen.

5.   Presidiet ska i enlighet med de arrangemang som överenskommits med kommissionen anta regler om ersättning för uppkomna kostnader.

5.   Presidiet ska i enlighet med de arrangemang som överenskommits med kommissionen anta regler om ersättning för uppkomna kostnader.

6.   Talmannen och utskottsordförandekonferensens ordförande får delegera sina befogenheter enligt den här artikeln till en vice talman respektive en utskottsordförande.

6.   Talmannen och utskottsordförandekonferensens ordförande får delegera sina befogenheter enligt den här artikeln till en vice talman respektive en utskottsordförande.

7.   Om villkoren i artikel 54 eller 55 i arbetsordningen är uppfyllda ska dessa bestämmelser även gälla i tillämpliga delar för andra utskott.
  Artikel
  201 i arbetsordningen ska också tillämpas.

7.   Om villkoren i artikel 54 eller 55 i arbetsordningen är uppfyllda ska dessa bestämmelser även gälla i tillämpliga delar för andra utskott.
  Artiklarna
  201
  och 201a
  i arbetsordningen ska också tillämpas.

Artikel 25.9 i arbetsordningen ska inte tillämpas på offentliga utfrågningar om medborgarinitiativ.

Artikel 25.9 i arbetsordningen ska inte tillämpas på offentliga utfrågningar om medborgarinitiativ.

7a.
     
  Om kommissionen, i fall där ett framgångsrikt medborgarinitiativ ingetts till den i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 211/2011, underlåter att lägga fram ett lagstiftningsförslag om det inom tolv månader efter utfärdandet av ett positivt yttrande över det och efter att i ett meddelande ha angett de åtgärder som den avser att vidta, kan det ansvariga utskottet i samråd med organisatörerna av medborgarinitiativet anordna en utfrågning och vid behov inleda det förfarande som fastställs i artikel 46 i syfte att utöva parlamentets rätt att anmoda kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag.

Ändring 238

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 212

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 212 | Artikel 212 |
| Tillsättning av interparlamentariska delegationer och delegationernas uppgifter | Tillsättning av interparlamentariska delegationer och delegationernas uppgifter |
| 1.   På talmanskonferensens förslag ska parlamentet tillsätta ständiga interparlamentariska delegationer samt besluta om deras utformning och antalet ledamöter med hänsyn till delegationernas uppgifter.
  Val av
  ledamöter i delegationerna
  för hela valperioden
  ska
  förrättas
  vid den första eller andra sammanträdesperioden efter nyval till parlamentet. | 1.   På talmanskonferensens förslag ska parlamentet tillsätta ständiga interparlamentariska delegationer samt besluta om deras utformning och antalet ledamöter med hänsyn till delegationernas uppgifter. Ledamöter i delegationerna ska
  utses av de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna för hela valperioden
  vid den första eller andra sammanträdesperioden efter nyval till parlamentet. |
| 2.   
  Val av ledamöter ska förrättas efter att
  de politiska grupperna
  och de grupplösa parlamentsledamöterna ingett nomineringar till talmanskonferensen. Talmanskonferensen
  ska
  förelägga kammaren förslag som
  så långt det är möjligt
  garanterar
  en rättvis fördelning av medlemsstater
  och
  politiska åsiktsriktningar. Artikel
  199.2, 199.3, 199.5 och 199.6
  ska
  tillämpas
  . | 2.   De politiska grupperna ska så långt det är möjligt
  säkerställa
  en rättvis fördelning av medlemsstater, politiska åsiktsriktningar
  och kvinnor och män
  .
  Det ska inte vara tillåtet att mer än en tredjedel av en delegations ledamöter är av samma nationalitet.
  Artikel
  199
  ska
  tillämpas i tillämpliga delar
  . |
| 3.   Sammansättningen av delegationernas presidier ska fastställas i enlighet med det förfarande som gäller för de ständiga utskotten enligt artikel 204. | 3.   Sammansättningen av delegationernas presidier ska fastställas i enlighet med det förfarande som gäller för de ständiga utskotten enligt artikel 204. |
| 4.   Kammaren ska fastställa de enskilda delegationernas allmänna befogenheter. Den får när som helst besluta att utvidga eller inskränka dessa befogenheter. | 4.   Kammaren ska fastställa de enskilda delegationernas allmänna befogenheter. Den får när som helst besluta att utvidga eller inskränka dessa befogenheter. |
| 5.   De genomförandebestämmelser som krävs för att delegationerna ska kunna utföra sitt arbete ska antas av talmanskonferensen på förslag av delegationsordförandekonferensen. | 5.   De genomförandebestämmelser som krävs för att delegationerna ska kunna utföra sitt arbete ska antas av talmanskonferensen på förslag av delegationsordförandekonferensen. |
| 6.   Delegationsordföranden ska
  överlämna en rapport
  om delegationens verksamhet till utskottet med ansvar för
  utrikes- och säkerhetsfrågor
  . | 6.   Delegationsordföranden ska
  regelbundet rapportera
  om delegationens verksamhet till utskottet med ansvar för
  utrikesfrågor
  . |
| 7.   När en punkt på föredragningslistan rör en delegations ansvarsområde, ska ordföranden för delegationen ges möjlighet att höras av ett utskott. Detsamma ska gälla för utskottets ordförande eller föredragande vid en delegations sammanträden. | 7.   När en punkt på föredragningslistan rör en delegations ansvarsområde, ska ordföranden för delegationen ges möjlighet att höras av ett utskott. Detsamma ska gälla för utskottets ordförande eller föredragande vid en delegations sammanträden. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 212

Artikel 212

Tillsättning av interparlamentariska delegationer och delegationernas uppgifter

Tillsättning av interparlamentariska delegationer och delegationernas uppgifter

1.   På talmanskonferensens förslag ska parlamentet tillsätta ständiga interparlamentariska delegationer samt besluta om deras utformning och antalet ledamöter med hänsyn till delegationernas uppgifter.
  Val av
  ledamöter i delegationerna
  för hela valperioden
  ska
  förrättas
  vid den första eller andra sammanträdesperioden efter nyval till parlamentet.

1.   På talmanskonferensens förslag ska parlamentet tillsätta ständiga interparlamentariska delegationer samt besluta om deras utformning och antalet ledamöter med hänsyn till delegationernas uppgifter. Ledamöter i delegationerna ska
  utses av de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna för hela valperioden
  vid den första eller andra sammanträdesperioden efter nyval till parlamentet.

2.   
  Val av ledamöter ska förrättas efter att
  de politiska grupperna
  och de grupplösa parlamentsledamöterna ingett nomineringar till talmanskonferensen. Talmanskonferensen
  ska
  förelägga kammaren förslag som
  så långt det är möjligt
  garanterar
  en rättvis fördelning av medlemsstater
  och
  politiska åsiktsriktningar. Artikel
  199.2, 199.3, 199.5 och 199.6
  ska
  tillämpas
  .

2.   De politiska grupperna ska så långt det är möjligt
  säkerställa
  en rättvis fördelning av medlemsstater, politiska åsiktsriktningar
  och kvinnor och män
  .
  Det ska inte vara tillåtet att mer än en tredjedel av en delegations ledamöter är av samma nationalitet.
  Artikel
  199
  ska
  tillämpas i tillämpliga delar
  .

3.   Sammansättningen av delegationernas presidier ska fastställas i enlighet med det förfarande som gäller för de ständiga utskotten enligt artikel 204.

3.   Sammansättningen av delegationernas presidier ska fastställas i enlighet med det förfarande som gäller för de ständiga utskotten enligt artikel 204.

4.   Kammaren ska fastställa de enskilda delegationernas allmänna befogenheter. Den får när som helst besluta att utvidga eller inskränka dessa befogenheter.

4.   Kammaren ska fastställa de enskilda delegationernas allmänna befogenheter. Den får när som helst besluta att utvidga eller inskränka dessa befogenheter.

5.   De genomförandebestämmelser som krävs för att delegationerna ska kunna utföra sitt arbete ska antas av talmanskonferensen på förslag av delegationsordförandekonferensen.

5.   De genomförandebestämmelser som krävs för att delegationerna ska kunna utföra sitt arbete ska antas av talmanskonferensen på förslag av delegationsordförandekonferensen.

6.   Delegationsordföranden ska
  överlämna en rapport
  om delegationens verksamhet till utskottet med ansvar för
  utrikes- och säkerhetsfrågor
  .

6.   Delegationsordföranden ska
  regelbundet rapportera
  om delegationens verksamhet till utskottet med ansvar för
  utrikesfrågor
  .

7.   När en punkt på föredragningslistan rör en delegations ansvarsområde, ska ordföranden för delegationen ges möjlighet att höras av ett utskott. Detsamma ska gälla för utskottets ordförande eller föredragande vid en delegations sammanträden.

7.   När en punkt på föredragningslistan rör en delegations ansvarsområde, ska ordföranden för delegationen ges möjlighet att höras av ett utskott. Detsamma ska gälla för utskottets ordförande eller föredragande vid en delegations sammanträden.

Ändring 239

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 213

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel
  213 | Artikel
  214a |
| Samarbete med Europarådets parlamentariska församling | Samarbete med Europarådets parlamentariska församling |
| 1.   Parlamentets organ, framförallt utskotten, ska samarbeta med motsvarande organ i Europarådets parlamentariska församling på de områden som är av gemensamt intresse för att på så sätt effektivisera arbetet och undvika dubbelarbete. | 1.   Parlamentets organ, framförallt utskotten, ska samarbeta med motsvarande organ i Europarådets parlamentariska församling på de områden som är av gemensamt intresse för att på så sätt effektivisera arbetet och undvika dubbelarbete. |
| 2.   Talmanskonferensen ska i samförstånd med behöriga organ vid Europarådets parlamentariska församling fastställa närmare föreskrifter för
  genomförandet av dessa bestämmelser
  . | 2.   Talmanskonferensen ska i samförstånd med behöriga organ vid Europarådets parlamentariska församling fastställa närmare föreskrifter för
  detta samarbete
  . |
| | (Denna artikel ska i sin ändrade lydelse flyttas till efter artikel 214.) |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel
  213

Artikel
  214a

Samarbete med Europarådets parlamentariska församling

Samarbete med Europarådets parlamentariska församling

1.   Parlamentets organ, framförallt utskotten, ska samarbeta med motsvarande organ i Europarådets parlamentariska församling på de områden som är av gemensamt intresse för att på så sätt effektivisera arbetet och undvika dubbelarbete.

1.   Parlamentets organ, framförallt utskotten, ska samarbeta med motsvarande organ i Europarådets parlamentariska församling på de områden som är av gemensamt intresse för att på så sätt effektivisera arbetet och undvika dubbelarbete.

2.   Talmanskonferensen ska i samförstånd med behöriga organ vid Europarådets parlamentariska församling fastställa närmare föreskrifter för
  genomförandet av dessa bestämmelser
  .

2.   Talmanskonferensen ska i samförstånd med behöriga organ vid Europarådets parlamentariska församling fastställa närmare föreskrifter för
  detta samarbete
  .

(Denna artikel ska i sin ändrade lydelse flyttas till efter artikel 214.)

Ändring 240

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 214

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 214 | Artikel 214 |
| Gemensamma parlamentarikerkommittéer | Gemensamma parlamentarikerkommittéer |
| 1.   Europaparlamentet kan tillsätta gemensamma parlamentarikerkommittéer tillsammans med parlamenten i stater associerade med unionen eller stater med vilka anslutningsförhandlingar har inletts. | 1.   Europaparlamentet kan tillsätta gemensamma parlamentarikerkommittéer tillsammans med parlamenten i stater associerade med unionen eller stater med vilka anslutningsförhandlingar har inletts. |
| Sådana kommittéer har rätt att utarbeta rekommendationer till de deltagande parlamenten. När det gäller Europaparlamentet ska dessa rekommendationer hänvisas till ansvarigt utskott, vilket ska lägga fram förslag om åtgärder som bör vidtas. | Sådana kommittéer har rätt att utarbeta rekommendationer till de deltagande parlamenten. När det gäller Europaparlamentet ska dessa rekommendationer hänvisas till ansvarigt utskott, vilket ska lägga fram förslag om åtgärder som bör vidtas. |
| 2.   De gemensamma parlamentarikerkommittéernas allmänna befogenheter ska fastställas av Europaparlamentet
  och genom
  avtal med berört tredjeland. | 2.   De gemensamma parlamentarikerkommittéernas allmänna befogenheter ska fastställas av Europaparlamentet
  , i enlighet med
  avtal med berört tredjeland. |
| 3.   Gemensamma parlamentarikerkommittéer ska lyda under de bestämmelser som fastställs i det aktuella avtalet. Dessa bestämmelser ska baseras på principen om jämlikhet mellan Europaparlamentets delegation och det berörda parlamentets delegation. | 3.   Gemensamma parlamentarikerkommittéer ska lyda under de bestämmelser som fastställs i det aktuella avtalet. Dessa bestämmelser ska baseras på principen om jämlikhet mellan Europaparlamentets delegation och det berörda parlamentets delegation. |
| 4.   Gemensamma parlamentarikerkommittéer ska utarbeta sina egna arbetsordningar
  , vilka ska föreläggas Europaparlamentets
  presidium och
  berört parlaments presidium
  för
  godkännande
  . | 4.   Gemensamma parlamentarikerkommittéer ska utarbeta sina egna arbetsordningar
  och lägga fram dem för godkännande, i Europaparlamentet för dess
  presidium och
  i det berörda tredjelandets parlament
  för
  det sistnämndas ansvariga organ
  . |
| 5.   Val av ledamöter till Europaparlamentets delegationer till gemensamma parlamentarikerkommittéer och tillsättning av delegationernas presidier ska ske i enlighet med det förfarande som fastställs för interparlamentariska delegationer. | 5.   Val av ledamöter till Europaparlamentets delegationer till gemensamma parlamentarikerkommittéer och tillsättning av delegationernas presidier ska ske i enlighet med det förfarande som fastställs för interparlamentariska delegationer. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 214

Artikel 214

Gemensamma parlamentarikerkommittéer

Gemensamma parlamentarikerkommittéer

1.   Europaparlamentet kan tillsätta gemensamma parlamentarikerkommittéer tillsammans med parlamenten i stater associerade med unionen eller stater med vilka anslutningsförhandlingar har inletts.

1.   Europaparlamentet kan tillsätta gemensamma parlamentarikerkommittéer tillsammans med parlamenten i stater associerade med unionen eller stater med vilka anslutningsförhandlingar har inletts.

Sådana kommittéer har rätt att utarbeta rekommendationer till de deltagande parlamenten. När det gäller Europaparlamentet ska dessa rekommendationer hänvisas till ansvarigt utskott, vilket ska lägga fram förslag om åtgärder som bör vidtas.

Sådana kommittéer har rätt att utarbeta rekommendationer till de deltagande parlamenten. När det gäller Europaparlamentet ska dessa rekommendationer hänvisas till ansvarigt utskott, vilket ska lägga fram förslag om åtgärder som bör vidtas.

2.   De gemensamma parlamentarikerkommittéernas allmänna befogenheter ska fastställas av Europaparlamentet
  och genom
  avtal med berört tredjeland.

2.   De gemensamma parlamentarikerkommittéernas allmänna befogenheter ska fastställas av Europaparlamentet
  , i enlighet med
  avtal med berört tredjeland.

3.   Gemensamma parlamentarikerkommittéer ska lyda under de bestämmelser som fastställs i det aktuella avtalet. Dessa bestämmelser ska baseras på principen om jämlikhet mellan Europaparlamentets delegation och det berörda parlamentets delegation.

3.   Gemensamma parlamentarikerkommittéer ska lyda under de bestämmelser som fastställs i det aktuella avtalet. Dessa bestämmelser ska baseras på principen om jämlikhet mellan Europaparlamentets delegation och det berörda parlamentets delegation.

4.   Gemensamma parlamentarikerkommittéer ska utarbeta sina egna arbetsordningar
  , vilka ska föreläggas Europaparlamentets
  presidium och
  berört parlaments presidium
  för
  godkännande
  .

4.   Gemensamma parlamentarikerkommittéer ska utarbeta sina egna arbetsordningar
  och lägga fram dem för godkännande, i Europaparlamentet för dess
  presidium och
  i det berörda tredjelandets parlament
  för
  det sistnämndas ansvariga organ
  .

5.   Val av ledamöter till Europaparlamentets delegationer till gemensamma parlamentarikerkommittéer och tillsättning av delegationernas presidier ska ske i enlighet med det förfarande som fastställs för interparlamentariska delegationer.

5.   Val av ledamöter till Europaparlamentets delegationer till gemensamma parlamentarikerkommittéer och tillsättning av delegationernas presidier ska ske i enlighet med det förfarande som fastställs för interparlamentariska delegationer.

Ändring 241

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 215

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 215 | Artikel 215 |
| Rätt att inge framställningar | Rätt att inge framställningar |
| 1.   Alla medborgare i Europeiska unionen och alla fysiska och juridiska personer som är bosatta i eller har sin hemvist eller säte i en medlemsstat
  har
  rätt att ensamma eller tillsammans med andra medborgare eller personer göra en framställning till parlamentet i en fråga som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde och som direkt berör framställaren. | 1.   
  I enlighet med artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har
  alla medborgare i Europeiska unionen och alla fysiska och juridiska personer som är bosatta i eller har sin hemvist eller säte i en medlemsstat rätt att ensamma eller tillsammans med andra medborgare eller personer göra en framställning till parlamentet i en fråga som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde och som direkt berör framställaren. |
| 2.   Framställningar till parlamentet ska vara försedda med namn
  , nationalitet
  och hemvist för varje framställare. | 2.   Framställningar till parlamentet ska vara försedda med namn och hemvist för varje framställare. |
| | 2a.
     
  Sådant som ingetts till parlamentet och som helt uppenbart inte syftar till att utgöra en framställning ska inte registreras som framställningar utan ska omedelbart vidarebefordras till lämplig avdelning för fortsatt behandling. |
| 3.   Om en framställning undertecknats av flera fysiska eller juridiska personer ska undertecknarna utse en företrädare och ställföreträdande företrädare som ska betraktas som framställarna i enlighet med denna avdelning. | 3.   Om en framställning undertecknats av flera fysiska eller juridiska personer ska undertecknarna utse en företrädare och ställföreträdande företrädare som ska betraktas som framställarna i enlighet med denna avdelning. |
| Om ingen företrädare har utsetts ska den första undertecknaren, eller en annan lämplig person, betraktas som framställaren. | Om ingen företrädare har utsetts ska den första undertecknaren, eller en annan lämplig person, betraktas som framställaren. |
| 4.   Var och en av framställarna kan när som helst dra tillbaka
  sitt stöd för
  framställningen. | 4.   Var och en av framställarna kan när som helst dra tillbaka
  sin underskrift från
  framställningen. |
| Om samtliga framställare
  dragit
  tillbaka
  sitt stöd
  ska framställningen förlora sin giltighet. | Om samtliga framställare
  skulle dra
  tillbaka
  sina underskrifter
  ska framställningen förlora sin giltighet. |
| 5.   Framställningar ska vara avfattade på ett av Europeiska unionens officiella språk. | 5.   Framställningar ska vara avfattade på ett av Europeiska unionens officiella språk. |
| Framställningar som är avfattade på ett annat språk ska endast behandlas om framställaren bifogar en översättning av innehållet på ett officiellt språk. Parlamentets korrespondens med framställaren ska ske på det officiella språk som översättningen avfattats på. | Framställningar som är avfattade på ett annat språk ska endast behandlas om framställaren bifogar en översättning av innehållet på ett officiellt språk. Parlamentets korrespondens med framställaren ska ske på det officiella språk som översättningen avfattats på. |
| Presidiet kan besluta att framställningar och korrespondens med framställare får avfattas på andra språk som
  används i en medlemsstat
  . | Presidiet kan besluta att framställningar och korrespondens med framställare får avfattas på andra språk som
  i enlighet med de berörda medlemsstaternas konstitutionella ordning har officiell ställning i hela eller delar av deras territorium
  . |
| | 5a.
     
  Framställningar kan lämnas in antingen per post eller genom den framställningsportal som ska finnas tillgänglig på parlamentets webbplats och som syftar till att vägleda framställaren så att denne formulerar framställningen på ett sätt som är förenligt med punkterna 1 och 2. |
| | 5b.
     
  Om ett antal framställningar om liknande ämnen mottas kan de komma att behandlas tillsammans. |
| 6.   Framställningar som uppfyller villkoren i punkt 2 ska tas upp i ett register i den ordning de tas emot. Om villkoren ovan inte uppfylls, ska framställningarna läggas till handlingarna och framställaren underrättas om skälen till detta. | 6.   Framställningar som uppfyller villkoren i punkt 2 ska tas upp i ett register i den ordning de tas emot. Om villkoren ovan inte uppfylls, ska framställningarna läggas till handlingarna och framställaren underrättas om skälen till detta. |
| 7.   Framställningar som upptagits i registret, ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott, som först ska fastställa huruvida framställningen är tillåtlig i enlighet med artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller inte. | 7.   Framställningar som upptagits i registret, ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott, som först ska fastställa huruvida framställningen är tillåtlig i enlighet med artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller inte. |
| Om det ansvariga utskottet inte kan enas ska framställningen förklaras tillåtlig om minst en
  fjärdedel
  av utskottsledamöterna så begär. | Om det ansvariga utskottet inte kan enas ska framställningen förklaras tillåtlig om minst en
  tredjedel
  av utskottsledamöterna så begär. |
| 8.   Framställningar som ett utskott förklarar otillåtliga ska läggas till handlingarna. Framställaren ska underrättas om beslutet och skälen till detta. I den mån det är möjligt får alternativa möjligheter till att få saken prövad rekommenderas. | 8.   Framställningar som ett utskott förklarar otillåtliga ska läggas till handlingarna. Framställaren ska underrättas om beslutet och skälen till detta. I den mån det är möjligt får alternativa möjligheter till att få saken prövad rekommenderas. |
| 9.   När framställningarna har registrerats ska de
  som en allmän regel
  bli offentliga handlingar, och framställarens namn
  och
  framställningens innehåll får offentliggöras av parlamentet för att säkerställa insyn. | 9.   När framställningarna har registrerats ska de bli offentliga handlingar, och framställarens namn
  , namnen på de eventuella ytterligare personer som undertecknat framställningen eller gett den sitt stöd samt
  framställningens innehåll får offentliggöras av parlamentet för att säkerställa insyn.
  Framställaren och ytterligare personer som undertecknat framställningen eller gett den sitt stöd ska informeras vederbörligen. |
| 10.   Trots vad som sägs i punkt 9 får framställaren, för att skydda sin integritet, begära att hans
  eller
  hennes namn hemlighålls, och parlamentet ska i sådana fall respektera denna begäran. | 10.   Trots vad som sägs i punkt 9 får framställaren
  och varje ytterligare person som undertecknat framställningen eller gett den sitt stöd
  , för att skydda sin integritet, begära att hans, hennes
  eller dess
  namn hemlighålls, och parlamentet ska i sådana fall respektera denna begäran. |
| Om framställarens klagomål inte kan undersökas på grund av anonymiteten ska framställaren höras angående vilka ytterligare åtgärder som ska vidtas. | Om framställarens klagomål inte kan undersökas på grund av anonymiteten ska framställaren höras angående vilka ytterligare åtgärder som ska vidtas. |
| | 10a.
     
  För att skydda tredjeparters rättigheter får parlamentet, på eget initiativ eller på begäran av den berörda tredjeparten, anonymisera en framställning och/eller uppgifter i den om det anser detta vara lämpligt. |
| 11.   
  Framställaren får begära att framställningen beläggs med sekretess, och parlamentet ska i sådana fall vidta lämpliga åtgärder för att se till att innehållet inte offentliggörs. Framställaren ska underrättas om vilka exakta villkor som ska gälla för tillämpningen av denna bestämmelse. | |
| 12.   
  Om utskottet anser det lämpligt kan det hänvisa ärendet till ombudsmannen. | |
| 13.   Framställningar till parlamentet som ingetts av fysiska eller juridiska personer som varken är medborgare i Europeiska unionen, bosatta i en medlemsstat eller har sin hemvist eller säte i en medlemsstat, ska registreras och arkiveras separat. En gång i månaden ska talmannen översända en förteckning över de framställningar som mottagits under föregående månad, med angivande av vilket ämne de behandlar, till utskottet med ansvar för frågor som rör prövning av framställningar, vilket kan begära att få tillgång till framställningar som det önskar pröva. | 13.   Framställningar till parlamentet som ingetts av fysiska eller juridiska personer som varken är medborgare i Europeiska unionen, bosatta i en medlemsstat eller har sin hemvist eller säte i en medlemsstat, ska registreras och arkiveras separat. En gång i månaden ska talmannen översända en förteckning över de framställningar som mottagits under föregående månad, med angivande av vilket ämne de behandlar, till utskottet med ansvar för frågor som rör prövning av framställningar, vilket kan begära att få tillgång till framställningar som det önskar pröva. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 215

Artikel 215

Rätt att inge framställningar

Rätt att inge framställningar

1.   Alla medborgare i Europeiska unionen och alla fysiska och juridiska personer som är bosatta i eller har sin hemvist eller säte i en medlemsstat
  har
  rätt att ensamma eller tillsammans med andra medborgare eller personer göra en framställning till parlamentet i en fråga som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde och som direkt berör framställaren.

1.   
  I enlighet med artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har
  alla medborgare i Europeiska unionen och alla fysiska och juridiska personer som är bosatta i eller har sin hemvist eller säte i en medlemsstat rätt att ensamma eller tillsammans med andra medborgare eller personer göra en framställning till parlamentet i en fråga som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde och som direkt berör framställaren.

2.   Framställningar till parlamentet ska vara försedda med namn
  , nationalitet
  och hemvist för varje framställare.

2.   Framställningar till parlamentet ska vara försedda med namn och hemvist för varje framställare.

2a.
     
  Sådant som ingetts till parlamentet och som helt uppenbart inte syftar till att utgöra en framställning ska inte registreras som framställningar utan ska omedelbart vidarebefordras till lämplig avdelning för fortsatt behandling.

3.   Om en framställning undertecknats av flera fysiska eller juridiska personer ska undertecknarna utse en företrädare och ställföreträdande företrädare som ska betraktas som framställarna i enlighet med denna avdelning.

3.   Om en framställning undertecknats av flera fysiska eller juridiska personer ska undertecknarna utse en företrädare och ställföreträdande företrädare som ska betraktas som framställarna i enlighet med denna avdelning.

Om ingen företrädare har utsetts ska den första undertecknaren, eller en annan lämplig person, betraktas som framställaren.

Om ingen företrädare har utsetts ska den första undertecknaren, eller en annan lämplig person, betraktas som framställaren.

4.   Var och en av framställarna kan när som helst dra tillbaka
  sitt stöd för
  framställningen.

4.   Var och en av framställarna kan när som helst dra tillbaka
  sin underskrift från
  framställningen.

Om samtliga framställare
  dragit
  tillbaka
  sitt stöd
  ska framställningen förlora sin giltighet.

Om samtliga framställare
  skulle dra
  tillbaka
  sina underskrifter
  ska framställningen förlora sin giltighet.

5.   Framställningar ska vara avfattade på ett av Europeiska unionens officiella språk.

5.   Framställningar ska vara avfattade på ett av Europeiska unionens officiella språk.

Framställningar som är avfattade på ett annat språk ska endast behandlas om framställaren bifogar en översättning av innehållet på ett officiellt språk. Parlamentets korrespondens med framställaren ska ske på det officiella språk som översättningen avfattats på.

Framställningar som är avfattade på ett annat språk ska endast behandlas om framställaren bifogar en översättning av innehållet på ett officiellt språk. Parlamentets korrespondens med framställaren ska ske på det officiella språk som översättningen avfattats på.

Presidiet kan besluta att framställningar och korrespondens med framställare får avfattas på andra språk som
  används i en medlemsstat
  .

Presidiet kan besluta att framställningar och korrespondens med framställare får avfattas på andra språk som
  i enlighet med de berörda medlemsstaternas konstitutionella ordning har officiell ställning i hela eller delar av deras territorium
  .

5a.
     
  Framställningar kan lämnas in antingen per post eller genom den framställningsportal som ska finnas tillgänglig på parlamentets webbplats och som syftar till att vägleda framställaren så att denne formulerar framställningen på ett sätt som är förenligt med punkterna 1 och 2.

5b.
     
  Om ett antal framställningar om liknande ämnen mottas kan de komma att behandlas tillsammans.

6.   Framställningar som uppfyller villkoren i punkt 2 ska tas upp i ett register i den ordning de tas emot. Om villkoren ovan inte uppfylls, ska framställningarna läggas till handlingarna och framställaren underrättas om skälen till detta.

6.   Framställningar som uppfyller villkoren i punkt 2 ska tas upp i ett register i den ordning de tas emot. Om villkoren ovan inte uppfylls, ska framställningarna läggas till handlingarna och framställaren underrättas om skälen till detta.

7.   Framställningar som upptagits i registret, ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott, som först ska fastställa huruvida framställningen är tillåtlig i enlighet med artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller inte.

7.   Framställningar som upptagits i registret, ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott, som först ska fastställa huruvida framställningen är tillåtlig i enlighet med artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller inte.

Om det ansvariga utskottet inte kan enas ska framställningen förklaras tillåtlig om minst en
  fjärdedel
  av utskottsledamöterna så begär.

Om det ansvariga utskottet inte kan enas ska framställningen förklaras tillåtlig om minst en
  tredjedel
  av utskottsledamöterna så begär.

8.   Framställningar som ett utskott förklarar otillåtliga ska läggas till handlingarna. Framställaren ska underrättas om beslutet och skälen till detta. I den mån det är möjligt får alternativa möjligheter till att få saken prövad rekommenderas.

8.   Framställningar som ett utskott förklarar otillåtliga ska läggas till handlingarna. Framställaren ska underrättas om beslutet och skälen till detta. I den mån det är möjligt får alternativa möjligheter till att få saken prövad rekommenderas.

9.   När framställningarna har registrerats ska de
  som en allmän regel
  bli offentliga handlingar, och framställarens namn
  och
  framställningens innehåll får offentliggöras av parlamentet för att säkerställa insyn.

9.   När framställningarna har registrerats ska de bli offentliga handlingar, och framställarens namn
  , namnen på de eventuella ytterligare personer som undertecknat framställningen eller gett den sitt stöd samt
  framställningens innehåll får offentliggöras av parlamentet för att säkerställa insyn.
  Framställaren och ytterligare personer som undertecknat framställningen eller gett den sitt stöd ska informeras vederbörligen.

10.   Trots vad som sägs i punkt 9 får framställaren, för att skydda sin integritet, begära att hans
  eller
  hennes namn hemlighålls, och parlamentet ska i sådana fall respektera denna begäran.

10.   Trots vad som sägs i punkt 9 får framställaren
  och varje ytterligare person som undertecknat framställningen eller gett den sitt stöd
  , för att skydda sin integritet, begära att hans, hennes
  eller dess
  namn hemlighålls, och parlamentet ska i sådana fall respektera denna begäran.

Om framställarens klagomål inte kan undersökas på grund av anonymiteten ska framställaren höras angående vilka ytterligare åtgärder som ska vidtas.

Om framställarens klagomål inte kan undersökas på grund av anonymiteten ska framställaren höras angående vilka ytterligare åtgärder som ska vidtas.

10a.
     
  För att skydda tredjeparters rättigheter får parlamentet, på eget initiativ eller på begäran av den berörda tredjeparten, anonymisera en framställning och/eller uppgifter i den om det anser detta vara lämpligt.

11.   
  Framställaren får begära att framställningen beläggs med sekretess, och parlamentet ska i sådana fall vidta lämpliga åtgärder för att se till att innehållet inte offentliggörs. Framställaren ska underrättas om vilka exakta villkor som ska gälla för tillämpningen av denna bestämmelse.

12.   
  Om utskottet anser det lämpligt kan det hänvisa ärendet till ombudsmannen.

13.   Framställningar till parlamentet som ingetts av fysiska eller juridiska personer som varken är medborgare i Europeiska unionen, bosatta i en medlemsstat eller har sin hemvist eller säte i en medlemsstat, ska registreras och arkiveras separat. En gång i månaden ska talmannen översända en förteckning över de framställningar som mottagits under föregående månad, med angivande av vilket ämne de behandlar, till utskottet med ansvar för frågor som rör prövning av framställningar, vilket kan begära att få tillgång till framställningar som det önskar pröva.

13.   Framställningar till parlamentet som ingetts av fysiska eller juridiska personer som varken är medborgare i Europeiska unionen, bosatta i en medlemsstat eller har sin hemvist eller säte i en medlemsstat, ska registreras och arkiveras separat. En gång i månaden ska talmannen översända en förteckning över de framställningar som mottagits under föregående månad, med angivande av vilket ämne de behandlar, till utskottet med ansvar för frågor som rör prövning av framställningar, vilket kan begära att få tillgång till framställningar som det önskar pröva.

Ändring 242

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 216

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 216 | Artikel 216 |
| Prövning av framställningar | Prövning av framställningar |
| 1.   Tillåtliga framställningar ska behandlas av det ansvariga utskottet inom ramen för dess normala verksamhet, antingen genom diskussion vid ett ordinarie sammanträde eller genom ett skriftligt förfarande. Framställarna kan inbjudas att delta i utskottets sammanträden om deras framställning ska diskuteras och kan också begära att få närvara. Ordföranden ska avgöra om framställarna får ta till orda. | 1.   Tillåtliga framställningar ska behandlas av det ansvariga utskottet inom ramen för dess normala verksamhet, antingen genom diskussion vid ett ordinarie sammanträde eller genom ett skriftligt förfarande. Framställarna kan inbjudas att delta i utskottets sammanträden om deras framställning ska diskuteras och kan också begära att få närvara. Ordföranden ska avgöra om framställarna får ta till orda. |
| 2.   Utskottet kan besluta att
  utarbeta ett initiativbetänkande om
  en tillåtlig framställning
  , i enlighet med artikel 52.1, eller att
  lägga fram ett kortfattat resolutionsförslag för parlamentet, under förutsättning att talmanskonferensen inte har några invändningar. Sådana resolutionsförslag ska tas upp på föredragningslistan för en sammanträdesperiod som hålls senast åtta veckor efter det att de antagits av utskottet. De ska läggas fram för en enda omröstning
  utan debatt, såvida inte
  talmanskonferensen
  undantagsvis beslutar
  att
  tillämpa
  artikel 151. | 2.   Utskottet kan besluta att
  med avseende på
  en tillåtlig framställning lägga fram ett kortfattat resolutionsförslag för parlamentet, under förutsättning att
  utskottsordförandekonferensen informeras på förhand och
  talmanskonferensen inte har några invändningar. Sådana resolutionsförslag ska tas upp på föredragningslistan för en sammanträdesperiod som hålls senast åtta veckor efter det att de antagits av utskottet. De ska läggas fram för en enda omröstning. Talmanskonferensen
  kan föreslå
  att artikel 151
  tillämpas. De ska annars antas utan debatt
  . |
| Utskottet kan i enlighet med artikel 53 och bilaga VI begära yttranden från andra utskott med särskilt ansvar för den fråga som behandlas. | |
| 3.   
  När betänkandet
  särskilt rör tillämpningen eller tolkningen av unionslagstiftning, eller föreslagna ändringar till befintlig lagstiftning, ska utskottet med ansvar för ärendefrågan associeras i enlighet med artiklarna
  53.1
  och 54
  första och andra strecksatsen
  . Det ansvariga utskottet ska utan omröstning godkänna förslag som gäller delar av resolutionsförslaget och som mottagits från utskottet med ansvar för ärendefrågan, avseende tillämpningen eller tolkningen av unionslagstiftning eller ändringar till befintlig lagstiftning. Om det ansvariga utskottet inte godkänner förslagen kan det associerade utskottet lägga fram dem direkt för plenum. | 3.   
  Om utskottet avser att utarbeta ett initiativbetänkande enligt artikel 52.1 med avseende på en tillåtlig framställning och
  särskilt
  när frågan
  rör tillämpningen eller tolkningen av unionslagstiftning, eller föreslagna ändringar till befintlig lagstiftning, ska utskottet med ansvar för ärendefrågan associeras i enlighet med artiklarna
  53
  och 54. Det ansvariga utskottet ska utan omröstning godkänna förslag som gäller delar av resolutionsförslaget och som mottagits från utskottet med ansvar för ärendefrågan, avseende tillämpningen eller tolkningen av unionslagstiftning eller ändringar till befintlig lagstiftning. Om det ansvariga utskottet inte godkänner förslagen kan det associerade utskottet lägga fram dem direkt för plenum. |
| 4.   
  Det ska inrättas ett elektroniskt register i vilket
  medborgarna kan
  ge
  eller dra tillbaka sitt stöd
  till framställaren genom att med sin egen elektroniska underskrift skriva på
  en framställning
  som har förklarats tillåtlig och som har upptagits i registret
  . | 4.   Medborgarna kan
  stödja (med underskrift)
  eller dra tillbaka sitt stöd
  från
  en
  tillåtlig
  framställning
  på den framställningsportal som ska finnas tillgänglig på Europaparlamentets webbplats
  . |
| 5.   
  I samband med behandlingen av framställningar eller för att utreda sakförhållanden eller finna lösningar kan utskottet anordna undersökningsresor till den medlemsstat eller region som framställningen gäller. | |
| Deltagarna ska upprätta en rapport om varje undersökningsresa. Rapporten ska vidarebefordras till talmannen sedan den godkänts av utskottet. | |
| Syftet med undersökningsresor och rapporter om sådana resor är enbart att förse utskottet med den information som är nödvändig för att det närmare ska kunna behandla framställningen. Deltagarna i besöket är ensamma ansvariga för upprättandet av sådana rapporter, och de ska försöka nå enhällighet. I avsaknad av enhällighet, måste det framgå av rapporten på vilket sätt de faktiska omständigheterna har uppfattats olika och hur bedömningarna skiljer sig åt. Rapporten läggs fram för utskottet för godkännande genom en enda omröstning utan debatt om inte ordföranden förklarar, när så är lämpligt, att ändringsförslag får läggas fram till delar av rapporten. Artikel 56 är inte tillämplig på dessa rapporter, varken direkt eller i tillämpliga delar. Om utskottet inte godkänner rapporterna, ska de inte vidarebefordras till talmannen. | |
| 6.   Utskottet kan uppmana kommissionen att bistå utskottet, särskilt med närmare uppgifter om tillämpningen av eller respekten för unionsrätten, liksom med upplysningar av alla slag och handlingar som rör frågan för framställningen. Kommissionens företrädare ska uppmanas att delta i utskottets sammanträden. | 6.   Utskottet kan uppmana kommissionen att bistå utskottet, särskilt med närmare uppgifter om tillämpningen av eller respekten för unionsrätten, liksom med upplysningar av alla slag och handlingar som rör frågan för framställningen. Kommissionens företrädare ska uppmanas att delta i utskottets sammanträden. |
| 7.   Utskottet kan uppmana talmannen att vidarebefordra utskottets yttrande eller rekommendation till kommissionen, rådet eller till den berörda myndigheten i medlemsstaten, med begäran om åtgärd eller svar. | 7.   Utskottet kan uppmana talmannen att vidarebefordra utskottets yttrande eller rekommendation till kommissionen, rådet eller till den berörda myndigheten i medlemsstaten, med begäran om åtgärd eller svar. |
| 8.   
  En gång varje halvår ska
  utskottet
  underrätta
  parlamentet om resultatet av sina överläggningar. | 8.   Utskottet
  ska årligen rapportera till
  parlamentet om resultatet av sina överläggningar
  och, i förekommande fall, om åtgärder som rådet eller kommissionen vidtagit beträffande framställningar som parlamentet vidarebefordrat till dem
  . |
| Utskottet ska i synnerhet underrätta parlamentet om åtgärder som kommissionen eller rådet vidtagit beträffande framställningar som parlamentet vidarebefordrat till dem. | |
| Framställaren ska underrättas om det beslut som utskottet fattat och skälen till detta beslut. | |
| När behandlingen av en tillåtlig framställning har slutförts ska ärendet betraktas som avslutat
  och framställaren underrättas
  . | När behandlingen av en tillåtlig framställning har slutförts ska ärendet betraktas som avslutat
  genom beslut av utskottet
  . |
| | 9a.
     
  Framställaren ska underrättas om alla relevanta beslut som utskottet fattat och om skälen till dessa. |
| | 9b.
     
  En framställning kan öppnas på nytt efter beslut av utskottet, om det uppmärksammats på relevanta nya sakförhållanden i samband med framställningen och om framställaren så begär. |
| | 9c.
     
  Utskottet ska med en majoritet av sina medlemmar anta riktlinjer för behandlingen av framställningar i enlighet med denna arbetsordning. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 216

Artikel 216

Prövning av framställningar

Prövning av framställningar

1.   Tillåtliga framställningar ska behandlas av det ansvariga utskottet inom ramen för dess normala verksamhet, antingen genom diskussion vid ett ordinarie sammanträde eller genom ett skriftligt förfarande. Framställarna kan inbjudas att delta i utskottets sammanträden om deras framställning ska diskuteras och kan också begära att få närvara. Ordföranden ska avgöra om framställarna får ta till orda.

1.   Tillåtliga framställningar ska behandlas av det ansvariga utskottet inom ramen för dess normala verksamhet, antingen genom diskussion vid ett ordinarie sammanträde eller genom ett skriftligt förfarande. Framställarna kan inbjudas att delta i utskottets sammanträden om deras framställning ska diskuteras och kan också begära att få närvara. Ordföranden ska avgöra om framställarna får ta till orda.

2.   Utskottet kan besluta att
  utarbeta ett initiativbetänkande om
  en tillåtlig framställning
  , i enlighet med artikel 52.1, eller att
  lägga fram ett kortfattat resolutionsförslag för parlamentet, under förutsättning att talmanskonferensen inte har några invändningar. Sådana resolutionsförslag ska tas upp på föredragningslistan för en sammanträdesperiod som hålls senast åtta veckor efter det att de antagits av utskottet. De ska läggas fram för en enda omröstning
  utan debatt, såvida inte
  talmanskonferensen
  undantagsvis beslutar
  att
  tillämpa
  artikel 151.

2.   Utskottet kan besluta att
  med avseende på
  en tillåtlig framställning lägga fram ett kortfattat resolutionsförslag för parlamentet, under förutsättning att
  utskottsordförandekonferensen informeras på förhand och
  talmanskonferensen inte har några invändningar. Sådana resolutionsförslag ska tas upp på föredragningslistan för en sammanträdesperiod som hålls senast åtta veckor efter det att de antagits av utskottet. De ska läggas fram för en enda omröstning. Talmanskonferensen
  kan föreslå
  att artikel 151
  tillämpas. De ska annars antas utan debatt
  .

Utskottet kan i enlighet med artikel 53 och bilaga VI begära yttranden från andra utskott med särskilt ansvar för den fråga som behandlas.

3.   
  När betänkandet
  särskilt rör tillämpningen eller tolkningen av unionslagstiftning, eller föreslagna ändringar till befintlig lagstiftning, ska utskottet med ansvar för ärendefrågan associeras i enlighet med artiklarna
  53.1
  och 54
  första och andra strecksatsen
  . Det ansvariga utskottet ska utan omröstning godkänna förslag som gäller delar av resolutionsförslaget och som mottagits från utskottet med ansvar för ärendefrågan, avseende tillämpningen eller tolkningen av unionslagstiftning eller ändringar till befintlig lagstiftning. Om det ansvariga utskottet inte godkänner förslagen kan det associerade utskottet lägga fram dem direkt för plenum.

3.   
  Om utskottet avser att utarbeta ett initiativbetänkande enligt artikel 52.1 med avseende på en tillåtlig framställning och
  särskilt
  när frågan
  rör tillämpningen eller tolkningen av unionslagstiftning, eller föreslagna ändringar till befintlig lagstiftning, ska utskottet med ansvar för ärendefrågan associeras i enlighet med artiklarna
  53
  och 54. Det ansvariga utskottet ska utan omröstning godkänna förslag som gäller delar av resolutionsförslaget och som mottagits från utskottet med ansvar för ärendefrågan, avseende tillämpningen eller tolkningen av unionslagstiftning eller ändringar till befintlig lagstiftning. Om det ansvariga utskottet inte godkänner förslagen kan det associerade utskottet lägga fram dem direkt för plenum.

4.   
  Det ska inrättas ett elektroniskt register i vilket
  medborgarna kan
  ge
  eller dra tillbaka sitt stöd
  till framställaren genom att med sin egen elektroniska underskrift skriva på
  en framställning
  som har förklarats tillåtlig och som har upptagits i registret
  .

4.   Medborgarna kan
  stödja (med underskrift)
  eller dra tillbaka sitt stöd
  från
  en
  tillåtlig
  framställning
  på den framställningsportal som ska finnas tillgänglig på Europaparlamentets webbplats
  .

5.   
  I samband med behandlingen av framställningar eller för att utreda sakförhållanden eller finna lösningar kan utskottet anordna undersökningsresor till den medlemsstat eller region som framställningen gäller.

Deltagarna ska upprätta en rapport om varje undersökningsresa. Rapporten ska vidarebefordras till talmannen sedan den godkänts av utskottet.

Syftet med undersökningsresor och rapporter om sådana resor är enbart att förse utskottet med den information som är nödvändig för att det närmare ska kunna behandla framställningen. Deltagarna i besöket är ensamma ansvariga för upprättandet av sådana rapporter, och de ska försöka nå enhällighet. I avsaknad av enhällighet, måste det framgå av rapporten på vilket sätt de faktiska omständigheterna har uppfattats olika och hur bedömningarna skiljer sig åt. Rapporten läggs fram för utskottet för godkännande genom en enda omröstning utan debatt om inte ordföranden förklarar, när så är lämpligt, att ändringsförslag får läggas fram till delar av rapporten. Artikel 56 är inte tillämplig på dessa rapporter, varken direkt eller i tillämpliga delar. Om utskottet inte godkänner rapporterna, ska de inte vidarebefordras till talmannen.

6.   Utskottet kan uppmana kommissionen att bistå utskottet, särskilt med närmare uppgifter om tillämpningen av eller respekten för unionsrätten, liksom med upplysningar av alla slag och handlingar som rör frågan för framställningen. Kommissionens företrädare ska uppmanas att delta i utskottets sammanträden.

6.   Utskottet kan uppmana kommissionen att bistå utskottet, särskilt med närmare uppgifter om tillämpningen av eller respekten för unionsrätten, liksom med upplysningar av alla slag och handlingar som rör frågan för framställningen. Kommissionens företrädare ska uppmanas att delta i utskottets sammanträden.

7.   Utskottet kan uppmana talmannen att vidarebefordra utskottets yttrande eller rekommendation till kommissionen, rådet eller till den berörda myndigheten i medlemsstaten, med begäran om åtgärd eller svar.

7.   Utskottet kan uppmana talmannen att vidarebefordra utskottets yttrande eller rekommendation till kommissionen, rådet eller till den berörda myndigheten i medlemsstaten, med begäran om åtgärd eller svar.

8.   
  En gång varje halvår ska
  utskottet
  underrätta
  parlamentet om resultatet av sina överläggningar.

8.   Utskottet
  ska årligen rapportera till
  parlamentet om resultatet av sina överläggningar
  och, i förekommande fall, om åtgärder som rådet eller kommissionen vidtagit beträffande framställningar som parlamentet vidarebefordrat till dem
  .

Utskottet ska i synnerhet underrätta parlamentet om åtgärder som kommissionen eller rådet vidtagit beträffande framställningar som parlamentet vidarebefordrat till dem.

Framställaren ska underrättas om det beslut som utskottet fattat och skälen till detta beslut.

När behandlingen av en tillåtlig framställning har slutförts ska ärendet betraktas som avslutat
  och framställaren underrättas
  .

När behandlingen av en tillåtlig framställning har slutförts ska ärendet betraktas som avslutat
  genom beslut av utskottet
  .

9a.
     
  Framställaren ska underrättas om alla relevanta beslut som utskottet fattat och om skälen till dessa.

9b.
     
  En framställning kan öppnas på nytt efter beslut av utskottet, om det uppmärksammats på relevanta nya sakförhållanden i samband med framställningen och om framställaren så begär.

9c.
     
  Utskottet ska med en majoritet av sina medlemmar anta riktlinjer för behandlingen av framställningar i enlighet med denna arbetsordning.

Ändring 243

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 216a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 216a |
| | Undersökningsresor |
| | 1.   
  I samband med behandlingen av framställningar eller för att utreda sakförhållanden eller finna lösningar kan utskottet anordna undersökningsresor till den medlemsstat eller region som berörs av tillåtliga framställningar som redan diskuterats i utskottet. Som en allmän regel ska undersökningsresorna omfatta frågor som tagits upp i ett antal framställningar. Presidiets regler för utskottens delegationsresor inom Europeiska unionen ska tillämpas. |
| | 2.   
  Ledamöter som valts i destinationsmedlemsstaten ska inte utgöra en del av delegationen. De får dock ges tillåtelse att följa med på delegationsresan på eget initiativ. |
| | 3.   
  Efter varje resa ska en uppdragsrapport utarbetas av de officiella delegationsmedlemmarna. Delegationschefen ska samordna utarbetandet av rapporten och verka för enhällighet med avseende på dess innehåll bland samtliga officiella delegationsmedlemmar, på lika villkor. I avsaknad av enhällighet ska de olika bedömningarna framgå av rapporten. |
| | Ledamöter som följer med på delegationsresan på eget initiativ ska inte delta i utarbetandet av rapporten. |
| | 4.   
  Uppdragsrapporten, inklusive eventuella rekommendationer, ska läggas fram för utskottet. Ledamöterna kan inge ändringsförslag till rekommendationerna men inte till de delar av rapporten som avser de sakförhållanden som delegationen fastställt. |
| | Utskottet ska först rösta om ändringsförslag till eventuella rekommendationer och därefter om uppdragsrapporten i dess helhet. |
| | Uppdragsrapporten ska, om den godkänts, översändas till talmannen för kännedom. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 216a

Undersökningsresor

1.   
  I samband med behandlingen av framställningar eller för att utreda sakförhållanden eller finna lösningar kan utskottet anordna undersökningsresor till den medlemsstat eller region som berörs av tillåtliga framställningar som redan diskuterats i utskottet. Som en allmän regel ska undersökningsresorna omfatta frågor som tagits upp i ett antal framställningar. Presidiets regler för utskottens delegationsresor inom Europeiska unionen ska tillämpas.

2.   
  Ledamöter som valts i destinationsmedlemsstaten ska inte utgöra en del av delegationen. De får dock ges tillåtelse att följa med på delegationsresan på eget initiativ.

3.   
  Efter varje resa ska en uppdragsrapport utarbetas av de officiella delegationsmedlemmarna. Delegationschefen ska samordna utarbetandet av rapporten och verka för enhällighet med avseende på dess innehåll bland samtliga officiella delegationsmedlemmar, på lika villkor. I avsaknad av enhällighet ska de olika bedömningarna framgå av rapporten.

Ledamöter som följer med på delegationsresan på eget initiativ ska inte delta i utarbetandet av rapporten.

4.   
  Uppdragsrapporten, inklusive eventuella rekommendationer, ska läggas fram för utskottet. Ledamöterna kan inge ändringsförslag till rekommendationerna men inte till de delar av rapporten som avser de sakförhållanden som delegationen fastställt.

Utskottet ska först rösta om ändringsförslag till eventuella rekommendationer och därefter om uppdragsrapporten i dess helhet.

Uppdragsrapporten ska, om den godkänts, översändas till talmannen för kännedom.

Ändring 244

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 217

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 217 | Artikel 217 |
| Tillkännagivande av framställningar | Tillkännagivande av framställningar |
| 1.   Framställningar uppförda i det register som avses i artikel 215.6, och de viktigaste besluten som rör det förfarande som ska tillämpas vid prövning av enskilda framställningar, ska tillkännages i kammaren vid ett sammanträde. Sådana tillkännagivanden ska föras till protokollet från sammanträdet. | 1.   Framställningar uppförda i det register som avses i artikel 215.6, och de viktigaste besluten som rör det förfarande som ska tillämpas vid prövning av enskilda framställningar, ska tillkännages i kammaren vid ett sammanträde. Sådana tillkännagivanden ska föras till protokollet från sammanträdet. |
| 2.   Titel på och sammanfattning av texterna till de i registret upptagna framställningarna samt de yttranden som översänts och de viktigaste beslut som fattats i samband med behandlingen av framställningarna, ska
  om framställaren medger det
  göras tillgängliga för allmänheten
  i en databas
  .
  Sekretessbelagda framställningar ska förvaras i parlamentets arkiv, där de ska vara tillgängliga för alla ledamöter. | 2.   Titel på och sammanfattning av texterna till de i registret upptagna framställningarna samt de yttranden som översänts och de viktigaste beslut som fattats i samband med behandlingen av framställningarna, ska göras tillgängliga för allmänheten
  på den framställningsportal som ska finnas tillgänglig på parlamentets webbplats
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 217

Artikel 217

Tillkännagivande av framställningar

Tillkännagivande av framställningar

1.   Framställningar uppförda i det register som avses i artikel 215.6, och de viktigaste besluten som rör det förfarande som ska tillämpas vid prövning av enskilda framställningar, ska tillkännages i kammaren vid ett sammanträde. Sådana tillkännagivanden ska föras till protokollet från sammanträdet.

1.   Framställningar uppförda i det register som avses i artikel 215.6, och de viktigaste besluten som rör det förfarande som ska tillämpas vid prövning av enskilda framställningar, ska tillkännages i kammaren vid ett sammanträde. Sådana tillkännagivanden ska föras till protokollet från sammanträdet.

2.   Titel på och sammanfattning av texterna till de i registret upptagna framställningarna samt de yttranden som översänts och de viktigaste beslut som fattats i samband med behandlingen av framställningarna, ska
  om framställaren medger det
  göras tillgängliga för allmänheten
  i en databas
  .
  Sekretessbelagda framställningar ska förvaras i parlamentets arkiv, där de ska vara tillgängliga för alla ledamöter.

2.   Titel på och sammanfattning av texterna till de i registret upptagna framställningarna samt de yttranden som översänts och de viktigaste beslut som fattats i samband med behandlingen av framställningarna, ska göras tillgängliga för allmänheten
  på den framställningsportal som ska finnas tillgänglig på parlamentets webbplats
  .

Ändring 245

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 218

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 218 | Artikel 218 |
| Medborgarinitiativ | Medborgarinitiativ |
| När parlamentet underrättas om att kommissionen uppmanats att lägga fram ett förslag till en rättsakt enligt artikel 11.4 i EU-fördraget och i enlighet med förordning (EU) nr 211/2011 ska utskottet med ansvar för framställningar kontrollera om detta förslag kan påverka utskottets arbete och vid behov underrätta de framställare som har ingett framställningar i relaterade frågor. | 1.   När parlamentet underrättas om att kommissionen uppmanats att lägga fram ett förslag till en rättsakt enligt artikel 11.4 i EU-fördraget och i enlighet med förordning (EU) nr 211/2011 ska utskottet med ansvar för framställningar kontrollera om detta förslag kan påverka utskottets arbete och vid behov underrätta de framställare som har ingett framställningar i relaterade frågor. |
| Förslag till medborgarinitiativ som har registrerats i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) nr 211/2011 men som inte får inges till kommissionen i enlighet med artikel 9 i förordningen eftersom alla föreskrivna relevanta förfaranden och villkor inte har följts och uppfyllts, får behandlas av utskottet med ansvar för framställningar om detta utskott anser att en uppföljning är lämplig. Artiklarna 215, 216 och 217 ska gälla i tillämpliga delar. | 2.   Förslag till medborgarinitiativ som har registrerats i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) nr 211/2011 men som inte får inges till kommissionen i enlighet med artikel 9 i förordningen eftersom alla föreskrivna relevanta förfaranden och villkor inte har följts och uppfyllts, får behandlas av utskottet med ansvar för framställningar om detta utskott anser att en uppföljning är lämplig. Artiklarna 215, 216
  , 216a
  och 217 ska gälla i tillämpliga delar. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 218

Artikel 218

Medborgarinitiativ

Medborgarinitiativ

När parlamentet underrättas om att kommissionen uppmanats att lägga fram ett förslag till en rättsakt enligt artikel 11.4 i EU-fördraget och i enlighet med förordning (EU) nr 211/2011 ska utskottet med ansvar för framställningar kontrollera om detta förslag kan påverka utskottets arbete och vid behov underrätta de framställare som har ingett framställningar i relaterade frågor.

1.   När parlamentet underrättas om att kommissionen uppmanats att lägga fram ett förslag till en rättsakt enligt artikel 11.4 i EU-fördraget och i enlighet med förordning (EU) nr 211/2011 ska utskottet med ansvar för framställningar kontrollera om detta förslag kan påverka utskottets arbete och vid behov underrätta de framställare som har ingett framställningar i relaterade frågor.

Förslag till medborgarinitiativ som har registrerats i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) nr 211/2011 men som inte får inges till kommissionen i enlighet med artikel 9 i förordningen eftersom alla föreskrivna relevanta förfaranden och villkor inte har följts och uppfyllts, får behandlas av utskottet med ansvar för framställningar om detta utskott anser att en uppföljning är lämplig. Artiklarna 215, 216 och 217 ska gälla i tillämpliga delar.

2.   Förslag till medborgarinitiativ som har registrerats i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) nr 211/2011 men som inte får inges till kommissionen i enlighet med artikel 9 i förordningen eftersom alla föreskrivna relevanta förfaranden och villkor inte har följts och uppfyllts, får behandlas av utskottet med ansvar för framställningar om detta utskott anser att en uppföljning är lämplig. Artiklarna 215, 216
  , 216a
  och 217 ska gälla i tillämpliga delar.

Ändring 246

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 219

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 219 | Artikel 219 |
| Val av ombudsmannen | Val av ombudsmannen |
| 1.   
  Omedelbart efter valet av talman
  vid början av varje valperiod eller
  vid de fall som avses i punkt 8
  ska talmannen begära nomineringar till ämbetet som ombudsman samt fastställa en tidsfrist för ingivandet av dessa nomineringar. Denna begäran ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. | 1.   Vid början av varje valperiod eller
  om ombudsmannen avlider, avgår eller avsätts
  ska talmannen begära nomineringar till ämbetet som ombudsman samt fastställa en tidsfrist för ingivandet av dessa nomineringar. Denna begäran ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| 2.   Nomineringar måste ha stöd av minst 40 av parlamentets ledamöter som ska komma från minst två medlemsstater. | 2.   Nomineringar måste ha stöd av minst 40 av parlamentets ledamöter som ska komma från minst två medlemsstater. |
| Varje ledamot kan endast stödja en nominering. | Varje ledamot kan endast stödja en nominering. |
| Nomineringarna ska innehålla alla de handlingar som krävs för att styrka att kandidaten uppfyller
  villkoren
  i 
  föreskrifterna
  för
  utövandet av ämbetet som ombudsman
  . | Nomineringarna ska innehålla alla de handlingar som krävs för att styrka att kandidaten uppfyller
  de villkor som fastställs
  i 
  artikel 6.2 i Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom om föreskrifter och allmänna villkor
  för
  ombudsmannens ämbetsutövning
  . |
| 3.   Nomineringarna ska vidarebefordras till ansvarigt utskott
  , som kan begära att få höra
  kandidaterna. | 3.   Nomineringarna ska vidarebefordras till ansvarigt utskott
  . En fullständig förteckning över de ledamöter som gett sitt stöd till
  kandidaterna
  ska offentliggöras utan onödiga dröjsmål
  . |
| Utfrågningarna ska vara öppna för parlamentets ledamöter. | |
| | 3a.
     
  Det ansvariga utskottet kan begära att få höra kandidaterna. Utfrågningarna ska vara öppna för parlamentets ledamöter. |
| 4.   En alfabetisk förteckning över godkända nomineringar föreläggs sedan parlamentet för omröstning. | 4.   En alfabetisk förteckning över godkända nomineringar föreläggs sedan parlamentet för omröstning. |
| 5.   
  Omröstningen
  ska
  vara sluten, och
  en majoritet av de avgivna rösterna
  krävs
  . | 5.   
  Ombudsmannen
  ska
  väljas med
  en majoritet av de avgivna rösterna. |
| Om ingen kandidat har valts efter de två första valomgångarna, får endast de två kandidater som erhöll flest antal röster vid andra valomgången kvarstå som kandidater. | Om ingen kandidat har valts efter de två första valomgångarna, får endast de två kandidater som erhöll flest antal röster vid andra valomgången kvarstå som kandidater. |
| Vid lika röstetal ges företräde åt den äldsta kandidaten. | Vid lika röstetal ges företräde åt den äldsta kandidaten. |
| 6.   Talmannen ska innan omröstningen inleds försäkra sig om att minst hälften av parlamentets ledamöter är närvarande. | 6.   Talmannen ska innan omröstningen inleds försäkra sig om att minst hälften av parlamentets ledamöter är närvarande. |
| 7.   
  Den valda ombudsmannen ska omedelbart avlägga ed inför domstolen. | |
| 8.   Ombudsmannen ska, såvida han eller hon inte avsätts eller avlider, utföra sina uppgifter till dess att en efterträdare övertar ämbetet. | 8.   Ombudsmannen ska, såvida han eller hon inte avsätts eller avlider, utföra sina uppgifter till dess att en efterträdare övertar ämbetet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 219

Artikel 219

Val av ombudsmannen

Val av ombudsmannen

1.   
  Omedelbart efter valet av talman
  vid början av varje valperiod eller
  vid de fall som avses i punkt 8
  ska talmannen begära nomineringar till ämbetet som ombudsman samt fastställa en tidsfrist för ingivandet av dessa nomineringar. Denna begäran ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

1.   Vid början av varje valperiod eller
  om ombudsmannen avlider, avgår eller avsätts
  ska talmannen begära nomineringar till ämbetet som ombudsman samt fastställa en tidsfrist för ingivandet av dessa nomineringar. Denna begäran ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Nomineringar måste ha stöd av minst 40 av parlamentets ledamöter som ska komma från minst två medlemsstater.

2.   Nomineringar måste ha stöd av minst 40 av parlamentets ledamöter som ska komma från minst två medlemsstater.

Varje ledamot kan endast stödja en nominering.

Varje ledamot kan endast stödja en nominering.

Nomineringarna ska innehålla alla de handlingar som krävs för att styrka att kandidaten uppfyller
  villkoren
  i 
  föreskrifterna
  för
  utövandet av ämbetet som ombudsman
  .

Nomineringarna ska innehålla alla de handlingar som krävs för att styrka att kandidaten uppfyller
  de villkor som fastställs
  i 
  artikel 6.2 i Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom om föreskrifter och allmänna villkor
  för
  ombudsmannens ämbetsutövning
  .

3.   Nomineringarna ska vidarebefordras till ansvarigt utskott
  , som kan begära att få höra
  kandidaterna.

3.   Nomineringarna ska vidarebefordras till ansvarigt utskott
  . En fullständig förteckning över de ledamöter som gett sitt stöd till
  kandidaterna
  ska offentliggöras utan onödiga dröjsmål
  .

Utfrågningarna ska vara öppna för parlamentets ledamöter.

3a.
     
  Det ansvariga utskottet kan begära att få höra kandidaterna. Utfrågningarna ska vara öppna för parlamentets ledamöter.

4.   En alfabetisk förteckning över godkända nomineringar föreläggs sedan parlamentet för omröstning.

4.   En alfabetisk förteckning över godkända nomineringar föreläggs sedan parlamentet för omröstning.

5.   
  Omröstningen
  ska
  vara sluten, och
  en majoritet av de avgivna rösterna
  krävs
  .

5.   
  Ombudsmannen
  ska
  väljas med
  en majoritet av de avgivna rösterna.

Om ingen kandidat har valts efter de två första valomgångarna, får endast de två kandidater som erhöll flest antal röster vid andra valomgången kvarstå som kandidater.

Om ingen kandidat har valts efter de två första valomgångarna, får endast de två kandidater som erhöll flest antal röster vid andra valomgången kvarstå som kandidater.

Vid lika röstetal ges företräde åt den äldsta kandidaten.

Vid lika röstetal ges företräde åt den äldsta kandidaten.

6.   Talmannen ska innan omröstningen inleds försäkra sig om att minst hälften av parlamentets ledamöter är närvarande.

6.   Talmannen ska innan omröstningen inleds försäkra sig om att minst hälften av parlamentets ledamöter är närvarande.

7.   
  Den valda ombudsmannen ska omedelbart avlägga ed inför domstolen.

8.   Ombudsmannen ska, såvida han eller hon inte avsätts eller avlider, utföra sina uppgifter till dess att en efterträdare övertar ämbetet.

8.   Ombudsmannen ska, såvida han eller hon inte avsätts eller avlider, utföra sina uppgifter till dess att en efterträdare övertar ämbetet.

Ändring 247

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 220

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 220 | Artikel 220 |
| Ombudsmannens verksamhet | Ombudsmannens verksamhet |
| 1.   
  Beslutet om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning samt bestämmelserna för genomförandet av detta beslut, sådana de antagits av ombudsmannen, bifogas denna arbetsordning

   (27)

  för kännedom. | |
| 2.   
  Ombudsmannen
  ska
  i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i ovannämnda beslut underrätta parlamentet om fel och försummelser
  som
  upptäckts
  , och
  det ansvariga utskottet
  kan utarbeta ett betänkande
  om dessa
  .
  Ombudsmannen
  ska
  också i enlighet med artikel 3.8 i det beslutet överlämna en rapport om sina utredningsresultat till parlamentet
  vid slutet av varje session
  . Det ansvariga utskottet ska utarbeta ett betänkande om denna rapport, vilket ska läggas
  fram för
  debatt i kammaren
  . | 2.   
  Det ansvariga utskottet
  ska
  undersöka fall av administrativa missförhållanden
  som
  det underrättats om av ombudsmannen enligt artikel 3.6 och 3.7 i beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom
  , och kan utarbeta ett betänkande
  enligt artikel 52
  . |
| | Det ansvariga utskottet
  ska, vid slutet av varje
  årlig
  session
  , granska den rapport som ombudsmannen har överlämnat om sina undersökningsresultat i enlighet med artikel 3.8 i beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom, och kan lägga
  fram
  ett resolutionsförslag
  för
  parlamentet om det anser att parlamentet behöver ta ställning till någon aspekt av rapporten
  . |
| 3.   Ombudsmannen kan också lämna information till ansvarigt utskott på begäran av detta eller på eget initiativ höras av det ansvariga utskottet. | 3.   Ombudsmannen kan också lämna information till ansvarigt utskott på begäran av detta eller på eget initiativ höras av det ansvariga utskottet. |
| |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 220

Artikel 220

Ombudsmannens verksamhet

Ombudsmannens verksamhet

1.   
  Beslutet om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning samt bestämmelserna för genomförandet av detta beslut, sådana de antagits av ombudsmannen, bifogas denna arbetsordning

   (27)

  för kännedom.

2.   
  Ombudsmannen
  ska
  i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i ovannämnda beslut underrätta parlamentet om fel och försummelser
  som
  upptäckts
  , och
  det ansvariga utskottet
  kan utarbeta ett betänkande
  om dessa
  .
  Ombudsmannen
  ska
  också i enlighet med artikel 3.8 i det beslutet överlämna en rapport om sina utredningsresultat till parlamentet
  vid slutet av varje session
  . Det ansvariga utskottet ska utarbeta ett betänkande om denna rapport, vilket ska läggas
  fram för
  debatt i kammaren
  .

2.   
  Det ansvariga utskottet
  ska
  undersöka fall av administrativa missförhållanden
  som
  det underrättats om av ombudsmannen enligt artikel 3.6 och 3.7 i beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom
  , och kan utarbeta ett betänkande
  enligt artikel 52
  .

Det ansvariga utskottet
  ska, vid slutet av varje
  årlig
  session
  , granska den rapport som ombudsmannen har överlämnat om sina undersökningsresultat i enlighet med artikel 3.8 i beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom, och kan lägga
  fram
  ett resolutionsförslag
  för
  parlamentet om det anser att parlamentet behöver ta ställning till någon aspekt av rapporten
  .

3.   Ombudsmannen kan också lämna information till ansvarigt utskott på begäran av detta eller på eget initiativ höras av det ansvariga utskottet.

3.   Ombudsmannen kan också lämna information till ansvarigt utskott på begäran av detta eller på eget initiativ höras av det ansvariga utskottet.

Ändring 248

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 221

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 221 | Artikel 221 |
| Avsättning av ombudsmannen | Avsättning av ombudsmannen |
| 1.   En tiondel av parlamentets ledamöter kan begära att ombudsmannen ska avsättas, om ombudsmannen inte längre uppfyller de krav som ställs för uppgifterna eller om ombudsmannen gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. | 1.   En tiondel av parlamentets ledamöter kan begära att ombudsmannen ska avsättas, om ombudsmannen inte längre uppfyller de krav som ställs för uppgifterna eller om ombudsmannen gjort sig skyldig till allvarlig försummelse.
  Om en sådan begäran om avsättning gått till omröstning under de föregående två månaderna får en ny begäran läggas fram endast om den stöds av en femtedel av parlamentets ledamöter. |
| 2.   En sådan begäran ska översändas till ombudsmannen och till ansvarigt utskott som, om en majoritet av dess ledamöter anser skälen vara välgrundade, ska förelägga parlamentet ett betänkande. Ombudsmannen ska, om han eller hon så begär, höras innan betänkandet går till omröstning. Parlamentet ska efter en debatt fatta beslut med sluten omröstning. | 2.   En sådan begäran ska översändas till ombudsmannen och till ansvarigt utskott som, om en majoritet av dess ledamöter anser skälen vara välgrundade, ska förelägga parlamentet ett betänkande. Ombudsmannen ska, om han eller hon så begär, höras innan betänkandet går till omröstning. Parlamentet ska efter en debatt fatta beslut med sluten omröstning. |
| 3.   Innan omröstningen inleds ska talmannen förvissa sig om att minst hälften av parlamentets ledamöter är närvarande. | 3.   Innan omröstningen inleds ska talmannen förvissa sig om att minst hälften av parlamentets ledamöter är närvarande. |
| 4.   Om parlamentet antar förslaget om avsättning av ombudsmannen och ombudsmannen därefter inte avgår frivilligt ska talmannen, senast vid den sammanträdesperiod som följer på den vid vilken omröstningen ägde rum, vända sig till domstolen med en hemställan om att den utan dröjsmål ska förklara ombudsmannen avsatt. | 4.   Om parlamentet antar förslaget om avsättning av ombudsmannen och ombudsmannen därefter inte avgår frivilligt ska talmannen, senast vid den sammanträdesperiod som följer på den vid vilken omröstningen ägde rum, vända sig till domstolen med en hemställan om att den utan dröjsmål ska förklara ombudsmannen avsatt. |
| Avgår ombudsmannen på egen begäran inställs detta förfarande. | Avgår ombudsmannen på egen begäran inställs detta förfarande. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 221

Artikel 221

Avsättning av ombudsmannen

Avsättning av ombudsmannen

1.   En tiondel av parlamentets ledamöter kan begära att ombudsmannen ska avsättas, om ombudsmannen inte längre uppfyller de krav som ställs för uppgifterna eller om ombudsmannen gjort sig skyldig till allvarlig försummelse.

1.   En tiondel av parlamentets ledamöter kan begära att ombudsmannen ska avsättas, om ombudsmannen inte längre uppfyller de krav som ställs för uppgifterna eller om ombudsmannen gjort sig skyldig till allvarlig försummelse.
  Om en sådan begäran om avsättning gått till omröstning under de föregående två månaderna får en ny begäran läggas fram endast om den stöds av en femtedel av parlamentets ledamöter.

2.   En sådan begäran ska översändas till ombudsmannen och till ansvarigt utskott som, om en majoritet av dess ledamöter anser skälen vara välgrundade, ska förelägga parlamentet ett betänkande. Ombudsmannen ska, om han eller hon så begär, höras innan betänkandet går till omröstning. Parlamentet ska efter en debatt fatta beslut med sluten omröstning.

2.   En sådan begäran ska översändas till ombudsmannen och till ansvarigt utskott som, om en majoritet av dess ledamöter anser skälen vara välgrundade, ska förelägga parlamentet ett betänkande. Ombudsmannen ska, om han eller hon så begär, höras innan betänkandet går till omröstning. Parlamentet ska efter en debatt fatta beslut med sluten omröstning.

3.   Innan omröstningen inleds ska talmannen förvissa sig om att minst hälften av parlamentets ledamöter är närvarande.

3.   Innan omröstningen inleds ska talmannen förvissa sig om att minst hälften av parlamentets ledamöter är närvarande.

4.   Om parlamentet antar förslaget om avsättning av ombudsmannen och ombudsmannen därefter inte avgår frivilligt ska talmannen, senast vid den sammanträdesperiod som följer på den vid vilken omröstningen ägde rum, vända sig till domstolen med en hemställan om att den utan dröjsmål ska förklara ombudsmannen avsatt.

4.   Om parlamentet antar förslaget om avsättning av ombudsmannen och ombudsmannen därefter inte avgår frivilligt ska talmannen, senast vid den sammanträdesperiod som följer på den vid vilken omröstningen ägde rum, vända sig till domstolen med en hemställan om att den utan dröjsmål ska förklara ombudsmannen avsatt.

Avgår ombudsmannen på egen begäran inställs detta förfarande.

Avgår ombudsmannen på egen begäran inställs detta förfarande.

Ändring 249

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 222

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 222 | Artikel 222 |
| Generalsekretariat | Generalsekretariat |
| 1.   Parlamentet ska biträdas av en generalsekreterare som utses av presidiet. | 1.   Parlamentet ska biträdas av en generalsekreterare som utses av presidiet. |
| Generalsekreteraren ska inför presidiet avge en högtidlig försäkran om att han eller hon kommer att utföra sina uppgifter samvetsgrant och helt opartiskt. | Generalsekreteraren ska inför presidiet avge en högtidlig försäkran om att han eller hon kommer att utföra sina uppgifter samvetsgrant och helt opartiskt. |
| 2.   Generalsekreteraren ska leda ett sekretariat, vars sammansättning och organisation ska fastställas av presidiet. | 2.   Generalsekreteraren ska leda ett sekretariat, vars sammansättning och organisation ska fastställas av presidiet. |
| 3.   Presidiet ska fastställa generalsekretariatets tjänsteförteckning och föreskrifter för tjänstemäns och övriga anställdas administrativa och ekonomiska situation. | 3.   Presidiet ska fastställa generalsekretariatets tjänsteförteckning och föreskrifter för tjänstemäns och övriga anställdas administrativa och ekonomiska situation. |
| Presidiet ska också fastställa vilka kategorier av tjänstemän och övriga anställda som helt eller delvis omfattas av artiklarna 11-13 i Europeiska unionens protokoll om immunitet och privilegier. | |
| Talmannen ska vederbörligen underrätta Europeiska unionens berörda institutioner. | Talmannen ska vederbörligen underrätta Europeiska unionens berörda institutioner. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 222

Artikel 222

Generalsekretariat

Generalsekretariat

1.   Parlamentet ska biträdas av en generalsekreterare som utses av presidiet.

1.   Parlamentet ska biträdas av en generalsekreterare som utses av presidiet.

Generalsekreteraren ska inför presidiet avge en högtidlig försäkran om att han eller hon kommer att utföra sina uppgifter samvetsgrant och helt opartiskt.

Generalsekreteraren ska inför presidiet avge en högtidlig försäkran om att han eller hon kommer att utföra sina uppgifter samvetsgrant och helt opartiskt.

2.   Generalsekreteraren ska leda ett sekretariat, vars sammansättning och organisation ska fastställas av presidiet.

2.   Generalsekreteraren ska leda ett sekretariat, vars sammansättning och organisation ska fastställas av presidiet.

3.   Presidiet ska fastställa generalsekretariatets tjänsteförteckning och föreskrifter för tjänstemäns och övriga anställdas administrativa och ekonomiska situation.

3.   Presidiet ska fastställa generalsekretariatets tjänsteförteckning och föreskrifter för tjänstemäns och övriga anställdas administrativa och ekonomiska situation.

Presidiet ska också fastställa vilka kategorier av tjänstemän och övriga anställda som helt eller delvis omfattas av artiklarna 11-13 i Europeiska unionens protokoll om immunitet och privilegier.

Talmannen ska vederbörligen underrätta Europeiska unionens berörda institutioner.

Talmannen ska vederbörligen underrätta Europeiska unionens berörda institutioner.

Ändring 250

Europaparlamentets arbetsordning

AVDELNING XII – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| AVDELNING XII | AVDELNING XII |
| BEFOGENHETER GÄLLANDE POLITISKA PARTIER
  PÅ EUROPEISK NIVÅ | BEFOGENHETER GÄLLANDE
  EUROPEISKA
  POLITISKA PARTIER
  OCH EUROPEISKA POLITISKA STIFTELSER |

Nuvarande lydelse

Ändring

AVDELNING XII

AVDELNING XII

BEFOGENHETER GÄLLANDE POLITISKA PARTIER
  PÅ EUROPEISK NIVÅ

BEFOGENHETER GÄLLANDE
  EUROPEISKA
  POLITISKA PARTIER
  OCH EUROPEISKA POLITISKA STIFTELSER

Ändring 251

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 223

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 223 | utgår |
| Talmannens befogenheter | |
| Talmannen ska företräda Europaparlamentet i dess förbindelser med politiska partier på europeisk nivå i enlighet med artikel 22.4. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 223

utgår

Talmannens befogenheter

Talmannen ska företräda Europaparlamentet i dess förbindelser med politiska partier på europeisk nivå i enlighet med artikel 22.4.

Ändring 252

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 223a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 223a

   (1a) |
| Befogenheter gällande europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser | 1.   
  I fall där parlamentet, i enlighet med artikel 65.1 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget, beslutar att förbehålla sig rätten att godkänna utgifter, ska det agera genom sitt presidium. |
| | På grundval av detta är presidiet behörigt att anta beslut enligt artiklarna 17, 18, 24, 27.3 och 30 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. |
| | Enskilda beslut som antas av presidiet på grundval av denna punkt ska undertecknas av talmannen på presidiets vägnar och delges den sökande eller stödmottagaren i enlighet med artikel 297 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Enskilda beslut ska inbegripa den motivering som ligger till grund för dem, i enlighet med artikel 296 andra stycket i samma fördrag. |
| | Presidiet får när som helst begära att talmanskonferensen yttrar sig. |
| | 2.   
  På begäran av en fjärdedel av parlamentets ledamöter, vilka ska företräda minst tre politiska grupper, ska parlamentet rösta om ett beslut att i enlighet med artikel 10.3 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 begära att myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser kontrollerar huruvida ett registrerat europeiskt politiskt parti eller en registrerad europeisk politisk stiftelse uppfyller de villkor som fastställs i artikel 3.1 c och 3.2 c i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014. |
| | 3.   
  På begäran av en fjärdedel av parlamentets ledamöter, vilka ska företräda minst tre politiska grupper, ska parlamentet rösta om ett förslag till motiverat beslut att i enlighet med artikel 10.4 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 invända mot ett beslut av myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser att avregistrera ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse, inom tre månader efter det att beslutet meddelades. |
| | Det ansvariga utskottet ska lägga fram förslaget till motiverat beslut. Om detta förslag förkastas ska motsatt beslut anses fattat. |
| | 4.   
  På grundval av ett förslag från det ansvariga utskottet ska talmanskonferensen utse två ledamöter till kommittén bestående av oavhängiga framstående personer enligt artikel 11.1 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 223a

   (1a)

Befogenheter gällande europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser

1.   
  I fall där parlamentet, i enlighet med artikel 65.1 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget, beslutar att förbehålla sig rätten att godkänna utgifter, ska det agera genom sitt presidium.

På grundval av detta är presidiet behörigt att anta beslut enligt artiklarna 17, 18, 24, 27.3 och 30 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser.

Enskilda beslut som antas av presidiet på grundval av denna punkt ska undertecknas av talmannen på presidiets vägnar och delges den sökande eller stödmottagaren i enlighet med artikel 297 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Enskilda beslut ska inbegripa den motivering som ligger till grund för dem, i enlighet med artikel 296 andra stycket i samma fördrag.

Presidiet får när som helst begära att talmanskonferensen yttrar sig.

2.   
  På begäran av en fjärdedel av parlamentets ledamöter, vilka ska företräda minst tre politiska grupper, ska parlamentet rösta om ett beslut att i enlighet med artikel 10.3 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 begära att myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser kontrollerar huruvida ett registrerat europeiskt politiskt parti eller en registrerad europeisk politisk stiftelse uppfyller de villkor som fastställs i artikel 3.1 c och 3.2 c i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014.

3.   
  På begäran av en fjärdedel av parlamentets ledamöter, vilka ska företräda minst tre politiska grupper, ska parlamentet rösta om ett förslag till motiverat beslut att i enlighet med artikel 10.4 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 invända mot ett beslut av myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser att avregistrera ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse, inom tre månader efter det att beslutet meddelades.

Det ansvariga utskottet ska lägga fram förslaget till motiverat beslut. Om detta förslag förkastas ska motsatt beslut anses fattat.

4.   
  På grundval av ett förslag från det ansvariga utskottet ska talmanskonferensen utse två ledamöter till kommittén bestående av oavhängiga framstående personer enligt artikel 11.1 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014.

Ändring 253

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 224

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 224 | utgår |
| Presidiets befogenheter | |
| 1.   
  Presidiet ska besluta i frågor som gäller ansökan om finansiering inlämnad av ett politiskt parti på europeisk nivå och fördelning av anslagen mellan de stödmottagande partierna. Presidiet ska upprätta en förteckning över stödmottagare och beviljade belopp. | |
| 2.   
  Presidiet ska besluta om eventuell indragning eller minskning av finansieringen och eventuellt återbetalning av belopp som erhållits felaktigt. | |
| 3.   
  Efter budgetåret ska presidiet godkänna den slutliga verksamhetsrapporten och den ekonomiska redovisningen från de politiska partier som har erhållit stöd. | |
| 4.   
  Presidiet får enligt de villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 ge tekniskt stöd till politiska partier på europeisk nivå i överensstämmelse med deras förslag. Vissa beslut om att ge tekniskt stöd får presidiet delegera till generalsekreteraren. | |
| 5.   
  I alla de fall som avses i punkterna 1-4 ska presidiet agera på förslag av generalsekreteraren. Utom i de fall som avses i punkterna 1 och 4, ska presidiet innan det fattar beslut höra företrädare för det berörda politiska partiet. Presidiet får när som helst begära att talmanskonferensen yttrar sig. | |
| 6.   
  Om parlamentet efter kontroll konstaterar att ett politiskt parti på europeisk nivå inte längre respekterar principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen, ska presidiet besluta att detta parti ska uteslutas från finansiering. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 224

utgår

Presidiets befogenheter

1.   
  Presidiet ska besluta i frågor som gäller ansökan om finansiering inlämnad av ett politiskt parti på europeisk nivå och fördelning av anslagen mellan de stödmottagande partierna. Presidiet ska upprätta en förteckning över stödmottagare och beviljade belopp.

2.   
  Presidiet ska besluta om eventuell indragning eller minskning av finansieringen och eventuellt återbetalning av belopp som erhållits felaktigt.

3.   
  Efter budgetåret ska presidiet godkänna den slutliga verksamhetsrapporten och den ekonomiska redovisningen från de politiska partier som har erhållit stöd.

4.   
  Presidiet får enligt de villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 ge tekniskt stöd till politiska partier på europeisk nivå i överensstämmelse med deras förslag. Vissa beslut om att ge tekniskt stöd får presidiet delegera till generalsekreteraren.

5.   
  I alla de fall som avses i punkterna 1-4 ska presidiet agera på förslag av generalsekreteraren. Utom i de fall som avses i punkterna 1 och 4, ska presidiet innan det fattar beslut höra företrädare för det berörda politiska partiet. Presidiet får när som helst begära att talmanskonferensen yttrar sig.

6.   
  Om parlamentet efter kontroll konstaterar att ett politiskt parti på europeisk nivå inte längre respekterar principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen, ska presidiet besluta att detta parti ska uteslutas från finansiering.

Ändring 254

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 225

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 225 | utgår |
| Ansvarigt utskotts och plenums befogenheter | |
| 1.   
  På begäran av en fjärdedel av parlamentets ledamöter, vilka ska företräda minst tre politiska grupper, ska talmannen efter diskussion med talmanskonferensen ge ansvarigt utskott i uppdrag att kontrollera om ett politiskt parti på europeisk nivå fortfarande respekterar (i synnerhet i sitt program och i sin verksamhet) de principer på vilka Europeiska unionen grundas, nämligen principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen. | |
| 2.   
  Det ansvariga utskottet ska, innan det lägger fram ett förslag till beslut för parlamentet, höra företrädarna för det berörda politiska partiet på europeisk nivå. Det ska begära att den kommitté bestående av oavhängiga personer som avses i förordning (EG) nr 2004/2003 yttrar sig i frågan samt behandla kommitténs yttrande. | |
| 3.   
  Parlamentet ska med en majoritet av de avgivna rösterna anta ett förslag till beslut i vilket parlamentet konstaterar huruvida det berörda politiska partiet respekterar principerna som anges i punkt 1 eller inte. Inga ändringsförslag får inges. Om förslaget till beslut inte antas med en majoritet av de avgivna rösterna ska motsatt beslut anses antaget. | |
| 4.   
  Parlamentets beslut gäller från den dag då den begäran som avses i punkt 1 ingavs. | |
| 5.   
  Talmannen ska företräda parlamentet i kommittén bestående av oavhängiga personer. | |
| 6.   
  Det ansvariga utskottet ska utarbeta den i förordning (EG) nr 2004/2003 angivna rapporten om tillämpningen av den förordningen och de finansierade verksamheterna och lägga fram rapporten för kammaren. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 225

utgår

Ansvarigt utskotts och plenums befogenheter

1.   
  På begäran av en fjärdedel av parlamentets ledamöter, vilka ska företräda minst tre politiska grupper, ska talmannen efter diskussion med talmanskonferensen ge ansvarigt utskott i uppdrag att kontrollera om ett politiskt parti på europeisk nivå fortfarande respekterar (i synnerhet i sitt program och i sin verksamhet) de principer på vilka Europeiska unionen grundas, nämligen principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen.

2.   
  Det ansvariga utskottet ska, innan det lägger fram ett förslag till beslut för parlamentet, höra företrädarna för det berörda politiska partiet på europeisk nivå. Det ska begära att den kommitté bestående av oavhängiga personer som avses i förordning (EG) nr 2004/2003 yttrar sig i frågan samt behandla kommitténs yttrande.

3.   
  Parlamentet ska med en majoritet av de avgivna rösterna anta ett förslag till beslut i vilket parlamentet konstaterar huruvida det berörda politiska partiet respekterar principerna som anges i punkt 1 eller inte. Inga ändringsförslag får inges. Om förslaget till beslut inte antas med en majoritet av de avgivna rösterna ska motsatt beslut anses antaget.

4.   
  Parlamentets beslut gäller från den dag då den begäran som avses i punkt 1 ingavs.

5.   
  Talmannen ska företräda parlamentet i kommittén bestående av oavhängiga personer.

6.   
  Det ansvariga utskottet ska utarbeta den i förordning (EG) nr 2004/2003 angivna rapporten om tillämpningen av den förordningen och de finansierade verksamheterna och lägga fram rapporten för kammaren.

Ändring 255

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 226

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 226 | Artikel 226 |
| Tillämpning av arbetsordningen | Tillämpning av arbetsordningen |
| 1.   Om det uppstår tveksamheter vid tillämpningen eller tolkningen av denna arbetsordning kan talmannen hänvisa frågan till ansvarigt utskott för behandling. | 1.   Om det uppstår tveksamheter vid tillämpningen eller tolkningen av denna arbetsordning kan talmannen hänvisa frågan till ansvarigt utskott för behandling. |
| Utskottens ordförande kan göra detsamma när tillämpnings- eller tolkningstveksamheter uppstår i utskottsarbetet och har samband med detta arbete. | Utskottens ordförande kan göra detsamma när tillämpnings- eller tolkningstveksamheter uppstår i utskottsarbetet och har samband med detta arbete. |
| 2.   Det ansvariga utskottet ska avgöra om det är nödvändigt att föreslå en ändring av arbetsordningen. I så fall ska förfarandet i artikel 227 tillämpas. | 2.   Det ansvariga utskottet ska avgöra om det är nödvändigt att föreslå en ändring av arbetsordningen. I så fall ska förfarandet i artikel 227 tillämpas. |
| 3.   Om det ansvariga utskottet beslutar att en tolkning av gällande arbetsordning är tillräcklig, ska det översända sin tolkning till talmannen som ska underrätta parlamentet under den påföljande sammanträdesperioden. | 3.   Om det ansvariga utskottet beslutar att en tolkning av gällande arbetsordning är tillräcklig, ska det översända sin tolkning till talmannen som ska underrätta parlamentet under den påföljande sammanträdesperioden. |
| 4.   Om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter framför invändningar mot utskottets tolkning, ska frågan gå till omröstning i parlamentet. Texten ska antas med majoritet av de avlagda rösterna, under förutsättning att minst en tredjedel av ledamöterna är närvarande. Vid avslag ska frågan återförvisas till utskottet. | 4.   Om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter framför invändningar mot utskottets tolkning
  inom 24 timmar från det att den tillkännagavs
  , ska frågan gå till omröstning i parlamentet. Texten ska antas med majoritet av de avlagda rösterna, under förutsättning att minst en tredjedel av ledamöterna är närvarande. Vid avslag ska frågan återförvisas till utskottet. |
| 5.   Tolkningar som inte bestrids och tolkningar som antas av parlamentet ska i kursiv stil fogas som förklarande kommentarer till berörda artiklar i arbetsordningen. | 5.   Tolkningar som inte bestrids och tolkningar som antas av parlamentet ska i kursiv stil fogas som förklarande kommentarer till berörda artiklar i arbetsordningen. |
| 6.   Dessa tolkningar ska utgöra prejudikat för framtida tillämpning och tolkning av de berörda artiklarna. | 6.   Dessa tolkningar ska utgöra prejudikat för framtida tillämpning och tolkning av de berörda artiklarna. |
| 7.   Ansvarigt utskott ska regelbundet se över tolkningar och arbetsordningens artiklar. | 7.   Ansvarigt utskott ska regelbundet se över tolkningar och arbetsordningens artiklar. |
| 8.   När arbetsordningen ger ett bestämt antal ledamöter vissa rättigheter, ska detta antal automatiskt justeras till det närmaste hela antal som svarar mot samma procentandel av parlamentets ledamöter om parlamentets totala antal ledamöter
  ökar
  , särskilt efter en utvidgning av Europeiska unionen. | 8.   När arbetsordningen ger ett bestämt antal ledamöter vissa rättigheter, ska detta antal automatiskt justeras till det närmaste hela antal som svarar mot samma procentandel av parlamentets ledamöter om parlamentets totala antal ledamöter
  ändras
  , särskilt efter en utvidgning av Europeiska unionen. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 226

Artikel 226

Tillämpning av arbetsordningen

Tillämpning av arbetsordningen

1.   Om det uppstår tveksamheter vid tillämpningen eller tolkningen av denna arbetsordning kan talmannen hänvisa frågan till ansvarigt utskott för behandling.

1.   Om det uppstår tveksamheter vid tillämpningen eller tolkningen av denna arbetsordning kan talmannen hänvisa frågan till ansvarigt utskott för behandling.

Utskottens ordförande kan göra detsamma när tillämpnings- eller tolkningstveksamheter uppstår i utskottsarbetet och har samband med detta arbete.

Utskottens ordförande kan göra detsamma när tillämpnings- eller tolkningstveksamheter uppstår i utskottsarbetet och har samband med detta arbete.

2.   Det ansvariga utskottet ska avgöra om det är nödvändigt att föreslå en ändring av arbetsordningen. I så fall ska förfarandet i artikel 227 tillämpas.

2.   Det ansvariga utskottet ska avgöra om det är nödvändigt att föreslå en ändring av arbetsordningen. I så fall ska förfarandet i artikel 227 tillämpas.

3.   Om det ansvariga utskottet beslutar att en tolkning av gällande arbetsordning är tillräcklig, ska det översända sin tolkning till talmannen som ska underrätta parlamentet under den påföljande sammanträdesperioden.

3.   Om det ansvariga utskottet beslutar att en tolkning av gällande arbetsordning är tillräcklig, ska det översända sin tolkning till talmannen som ska underrätta parlamentet under den påföljande sammanträdesperioden.

4.   Om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter framför invändningar mot utskottets tolkning, ska frågan gå till omröstning i parlamentet. Texten ska antas med majoritet av de avlagda rösterna, under förutsättning att minst en tredjedel av ledamöterna är närvarande. Vid avslag ska frågan återförvisas till utskottet.

4.   Om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter framför invändningar mot utskottets tolkning
  inom 24 timmar från det att den tillkännagavs
  , ska frågan gå till omröstning i parlamentet. Texten ska antas med majoritet av de avlagda rösterna, under förutsättning att minst en tredjedel av ledamöterna är närvarande. Vid avslag ska frågan återförvisas till utskottet.

5.   Tolkningar som inte bestrids och tolkningar som antas av parlamentet ska i kursiv stil fogas som förklarande kommentarer till berörda artiklar i arbetsordningen.

5.   Tolkningar som inte bestrids och tolkningar som antas av parlamentet ska i kursiv stil fogas som förklarande kommentarer till berörda artiklar i arbetsordningen.

6.   Dessa tolkningar ska utgöra prejudikat för framtida tillämpning och tolkning av de berörda artiklarna.

6.   Dessa tolkningar ska utgöra prejudikat för framtida tillämpning och tolkning av de berörda artiklarna.

7.   Ansvarigt utskott ska regelbundet se över tolkningar och arbetsordningens artiklar.

7.   Ansvarigt utskott ska regelbundet se över tolkningar och arbetsordningens artiklar.

8.   När arbetsordningen ger ett bestämt antal ledamöter vissa rättigheter, ska detta antal automatiskt justeras till det närmaste hela antal som svarar mot samma procentandel av parlamentets ledamöter om parlamentets totala antal ledamöter
  ökar
  , särskilt efter en utvidgning av Europeiska unionen.

8.   När arbetsordningen ger ett bestämt antal ledamöter vissa rättigheter, ska detta antal automatiskt justeras till det närmaste hela antal som svarar mot samma procentandel av parlamentets ledamöter om parlamentets totala antal ledamöter
  ändras
  , särskilt efter en utvidgning av Europeiska unionen.

Ändring 256

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 227

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 227 | Artikel 227 |
| Ändring av arbetsordningen | Ändring av arbetsordningen |
| 1.   Alla ledamöter har rätt att föreslå ändringar av arbetsordningen och dess bilagor och dessa förslag kan vid behov vara försedda med korta motiveringar. | 1.   Alla ledamöter har rätt att föreslå ändringar av arbetsordningen och dess bilagor och dessa förslag kan vid behov vara försedda med korta motiveringar. |
| Sådana ändringsförslag
  ska
  översättas, tryckas, delas ut och hänvisas till ansvarigt utskott, som behandlar
  dem och
  avgör
  om de ska föreläggas parlamentet. | Det ansvariga utskottet
  ska
  behandla
  dem och
  avgöra
  om de ska föreläggas parlamentet. |
| Då artiklarna 169, 170 och 174 tillämpas när kammaren behandlar ändringsförslag till arbetsordningen, ska benämningarna ”den ursprungliga texten” och ”ett förslag till lagstiftningsakt” i dessa artiklar betraktas som hänvisningar till gällande bestämmelser. | Då artiklarna 169, 170 och 174 tillämpas när kammaren behandlar ändringsförslag till arbetsordningen, ska benämningarna ”den ursprungliga texten” och ”ett förslag till lagstiftningsakt” i dessa artiklar betraktas som hänvisningar till gällande bestämmelser. |
| 2.   Ändringsförslag till arbetsordningen
  ska endast
  antas om de erhåller en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter. | 2.   
  I enlighet med artikel 232 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska
  ändringsförslag till arbetsordningen antas
  endast
  om de erhåller en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter. |
| 3.   Såvida det inte vid omröstningstillfället beslutas annorlunda, ska ändringar till arbetsordningen och dess bilagor träda i kraft den första dagen under den sammanträdesperiod som följer på deras antagande. | 3.   Såvida det inte vid omröstningstillfället beslutas annorlunda, ska ändringar till arbetsordningen och dess bilagor träda i kraft den första dagen under den sammanträdesperiod som följer på deras antagande. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 227

Artikel 227

Ändring av arbetsordningen

Ändring av arbetsordningen

1.   Alla ledamöter har rätt att föreslå ändringar av arbetsordningen och dess bilagor och dessa förslag kan vid behov vara försedda med korta motiveringar.

1.   Alla ledamöter har rätt att föreslå ändringar av arbetsordningen och dess bilagor och dessa förslag kan vid behov vara försedda med korta motiveringar.

Sådana ändringsförslag
  ska
  översättas, tryckas, delas ut och hänvisas till ansvarigt utskott, som behandlar
  dem och
  avgör
  om de ska föreläggas parlamentet.

Det ansvariga utskottet
  ska
  behandla
  dem och
  avgöra
  om de ska föreläggas parlamentet.

Då artiklarna 169, 170 och 174 tillämpas när kammaren behandlar ändringsförslag till arbetsordningen, ska benämningarna ”den ursprungliga texten” och ”ett förslag till lagstiftningsakt” i dessa artiklar betraktas som hänvisningar till gällande bestämmelser.

Då artiklarna 169, 170 och 174 tillämpas när kammaren behandlar ändringsförslag till arbetsordningen, ska benämningarna ”den ursprungliga texten” och ”ett förslag till lagstiftningsakt” i dessa artiklar betraktas som hänvisningar till gällande bestämmelser.

2.   Ändringsförslag till arbetsordningen
  ska endast
  antas om de erhåller en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter.

2.   
  I enlighet med artikel 232 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska
  ändringsförslag till arbetsordningen antas
  endast
  om de erhåller en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter.

3.   Såvida det inte vid omröstningstillfället beslutas annorlunda, ska ändringar till arbetsordningen och dess bilagor träda i kraft den första dagen under den sammanträdesperiod som följer på deras antagande.

3.   Såvida det inte vid omröstningstillfället beslutas annorlunda, ska ändringar till arbetsordningen och dess bilagor träda i kraft den första dagen under den sammanträdesperiod som följer på deras antagande.

Ändring 257

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 230

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 230 | utgår |
| Bilagor till arbetsordningen | |
| Bilagor till arbetsordningen ska ha följande indelning: | |
| a) | Genomförandebestämmelser för arbetsordningens förfaranden, antagna med en majoritet av de avgivna rösterna (bilaga VI). |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 230

utgår

Bilagor till arbetsordningen

Bilagor till arbetsordningen ska ha följande indelning:

a)

Genomförandebestämmelser för arbetsordningens förfaranden, antagna med en majoritet av de avgivna rösterna (bilaga VI).

| b) | Bestämmelser antagna enligt särskilda föreskrifter i arbetsordningen och i enlighet med de förfaranden och majoritetsregler som anges i dessa föreskrifter (bilagorna I, II, III, IV, V, bilaga VII, del A, del C, del E och del F, och bilaga IX, del A). |
| --- | --- |

b)

Bestämmelser antagna enligt särskilda föreskrifter i arbetsordningen och i enlighet med de förfaranden och majoritetsregler som anges i dessa föreskrifter (bilagorna I, II, III, IV, V, bilaga VII, del A, del C, del E och del F, och bilaga IX, del A).

| c) | Interinstitutionella avtal och andra bestämmelser som utfärdats i enlighet med fördragen och som gäller i parlamentet eller är av intresse för parlamentets verksamhet. De sistnämnda bestämmelserna kan fogas som bilagor till arbetsordningen efter ett beslut av kammaren med en majoritet av de avgivna rösterna och på förslag av ansvarigt utskott (bilaga VII, del B och del D, bilaga VIII, bilaga IX, del B och bilagorna X, XI, XII, XIII, XIV, XVIII, XIX och XXI). |
| --- | --- |

c)

Interinstitutionella avtal och andra bestämmelser som utfärdats i enlighet med fördragen och som gäller i parlamentet eller är av intresse för parlamentets verksamhet. De sistnämnda bestämmelserna kan fogas som bilagor till arbetsordningen efter ett beslut av kammaren med en majoritet av de avgivna rösterna och på förslag av ansvarigt utskott (bilaga VII, del B och del D, bilaga VIII, bilaga IX, del B och bilagorna X, XI, XII, XIII, XIV, XVIII, XIX och XXI).

| d) | Riktlinjer och uppförandekoder som antagits av parlamentets ansvariga organ (bilagorna XV, XVI, XVII och XX). |
| --- | --- |

d)

Riktlinjer och uppförandekoder som antagits av parlamentets ansvariga organ (bilagorna XV, XVI, XVII och XX).

Ändring 258

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 231

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 231 | Artikel 231 |
| Rättelser | Rättelser |
| 1.   Om ett fel upptäcks i en text som antagits av parlamentet ska talmannen, när så är lämpligt, lämna ett förslag till rättelse till det ansvariga utskottet. | 1.   Om ett fel upptäcks i en text som antagits av parlamentet ska talmannen, när så är lämpligt, lämna ett förslag till rättelse till det ansvariga utskottet. |
| 2.   Om ett fel upptäcks i en text som antagits av parlamentet och överenskommits med en annan institution ska talmannen inhämta denna institutions godkännande till de nödvändiga rättelserna och därefter tillämpa punkt 1. | 2.   Om ett fel upptäcks i en text som antagits av parlamentet och överenskommits med en annan institution ska talmannen inhämta denna institutions godkännande till de nödvändiga rättelserna och därefter tillämpa punkt 1. |
| 3.   Det ansvariga utskottet ska behandla förslaget till rättelse och inge det till kammaren om det konstaterar att det begåtts ett fel som kan rättas på föreslaget sätt. | 3.   Det ansvariga utskottet ska behandla förslaget till rättelse och inge det till kammaren om det konstaterar att det begåtts ett fel som kan rättas på föreslaget sätt. |
| 4.   Rättelsen ska tillkännages vid följande sammanträdesperiod. Den ska anses ha godkänts om det inte senast 24 timmar efter tillkännagivandet inkommit en begäran från en politisk grupp eller minst 40 ledamöter om att rättelsen ska bli föremål för omröstning. Om rättelsen inte godkänns ska den återförvisas till det ansvariga utskottet, som kan föreslå en ändrad rättelse eller avsluta förfarandet. | 4.   Rättelsen ska tillkännages vid följande sammanträdesperiod. Den ska anses ha godkänts om det inte senast 24 timmar efter tillkännagivandet inkommit en begäran från en politisk grupp eller minst 40 ledamöter om att rättelsen ska bli föremål för omröstning. Om rättelsen inte godkänns ska den återförvisas till det ansvariga utskottet, som kan föreslå en ändrad rättelse eller avsluta förfarandet. |
| 5.   En godkänd rättelse ska offentliggöras på samma sätt som texten den hänför sig till.
  Artiklarna 76, 77 och
  78 ska gälla i tillämpliga delar. | 5.   En godkänd rättelse ska offentliggöras på samma sätt som texten den hänför sig till.
  Artikel
  78 ska gälla i tillämpliga delar. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 231

Artikel 231

Rättelser

Rättelser

1.   Om ett fel upptäcks i en text som antagits av parlamentet ska talmannen, när så är lämpligt, lämna ett förslag till rättelse till det ansvariga utskottet.

1.   Om ett fel upptäcks i en text som antagits av parlamentet ska talmannen, när så är lämpligt, lämna ett förslag till rättelse till det ansvariga utskottet.

2.   Om ett fel upptäcks i en text som antagits av parlamentet och överenskommits med en annan institution ska talmannen inhämta denna institutions godkännande till de nödvändiga rättelserna och därefter tillämpa punkt 1.

2.   Om ett fel upptäcks i en text som antagits av parlamentet och överenskommits med en annan institution ska talmannen inhämta denna institutions godkännande till de nödvändiga rättelserna och därefter tillämpa punkt 1.

3.   Det ansvariga utskottet ska behandla förslaget till rättelse och inge det till kammaren om det konstaterar att det begåtts ett fel som kan rättas på föreslaget sätt.

3.   Det ansvariga utskottet ska behandla förslaget till rättelse och inge det till kammaren om det konstaterar att det begåtts ett fel som kan rättas på föreslaget sätt.

4.   Rättelsen ska tillkännages vid följande sammanträdesperiod. Den ska anses ha godkänts om det inte senast 24 timmar efter tillkännagivandet inkommit en begäran från en politisk grupp eller minst 40 ledamöter om att rättelsen ska bli föremål för omröstning. Om rättelsen inte godkänns ska den återförvisas till det ansvariga utskottet, som kan föreslå en ändrad rättelse eller avsluta förfarandet.

4.   Rättelsen ska tillkännages vid följande sammanträdesperiod. Den ska anses ha godkänts om det inte senast 24 timmar efter tillkännagivandet inkommit en begäran från en politisk grupp eller minst 40 ledamöter om att rättelsen ska bli föremål för omröstning. Om rättelsen inte godkänns ska den återförvisas till det ansvariga utskottet, som kan föreslå en ändrad rättelse eller avsluta förfarandet.

5.   En godkänd rättelse ska offentliggöras på samma sätt som texten den hänför sig till.
  Artiklarna 76, 77 och
  78 ska gälla i tillämpliga delar.

5.   En godkänd rättelse ska offentliggöras på samma sätt som texten den hänför sig till.
  Artikel
  78 ska gälla i tillämpliga delar.

Ändring 259

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga I – artikel 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Ledamöternas främsta skyldigheter | Ledamöternas främsta skyldigheter |
| Följande skyldigheter gäller för Europaparlamentets ledamöter inom ramen för deras mandat: | Följande skyldigheter gäller för Europaparlamentets ledamöter inom ramen för deras mandat: |
| a) | Ledamöterna får inte ingå något avtal om att agera eller rösta i någon annan fysisk eller juridisk persons intressen som skulle kunna inskränka deras obundna rösträtt sådan den stadfästs i artikel 6 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet och i artikel 2 i Europaparlamentets ledamotsstadga. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 2

Artikel 2

Ledamöternas främsta skyldigheter

Ledamöternas främsta skyldigheter

Följande skyldigheter gäller för Europaparlamentets ledamöter inom ramen för deras mandat:

Följande skyldigheter gäller för Europaparlamentets ledamöter inom ramen för deras mandat:

a)

Ledamöterna får inte ingå något avtal om att agera eller rösta i någon annan fysisk eller juridisk persons intressen som skulle kunna inskränka deras obundna rösträtt sådan den stadfästs i artikel 6 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet och i artikel 2 i Europaparlamentets ledamotsstadga.

| a) | Ledamöterna får inte ingå något avtal om att agera eller rösta i någon annan fysisk eller juridisk persons intressen som skulle kunna inskränka deras obundna rösträtt sådan den stadfästs i artikel 6 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet och i artikel 2 i Europaparlamentets ledamotsstadga. |
| --- | --- |

a)

Ledamöterna får inte ingå något avtal om att agera eller rösta i någon annan fysisk eller juridisk persons intressen som skulle kunna inskränka deras obundna rösträtt sådan den stadfästs i artikel 6 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet och i artikel 2 i Europaparlamentets ledamotsstadga.

| b) | Ledamöterna får inte begära, acceptera eller erhålla någon direkt eller indirekt
  ekonomisk
  vinning eller andra förmåner i utbyte mot
  att påverka eller rösta på
  ett
  särskilt sätt avseende lagstiftning, resolutionsförslag, skriftliga förklaringar eller frågor som inges till parlamentet eller något av dess utskott
  , och ska ytterst noggrant försöka undvika varje situation som kan ge upphov till misstankar om korruption. |
| --- | --- |

b)

Ledamöterna får inte begära, acceptera eller erhålla någon direkt eller indirekt
  ekonomisk
  vinning eller andra förmåner i utbyte mot
  att påverka eller rösta på
  ett
  särskilt sätt avseende lagstiftning, resolutionsförslag, skriftliga förklaringar eller frågor som inges till parlamentet eller något av dess utskott
  , och ska ytterst noggrant försöka undvika varje situation som kan ge upphov till misstankar om korruption.

| b) | Ledamöterna får inte begära, acceptera eller erhålla någon direkt eller indirekt vinning eller andra förmåner
  , vare sig i kontanter
  eller
  i naturaförmåner,
  i utbyte mot ett
  specifikt beteende inom ramen för sin parlamentariska verksamhet
  , och
  de
  ska ytterst noggrant försöka undvika varje situation som kan ge upphov till misstankar om korruption
  eller otillbörlig påverkan
  . |
| --- | --- |

b)

Ledamöterna får inte begära, acceptera eller erhålla någon direkt eller indirekt vinning eller andra förmåner
  , vare sig i kontanter
  eller
  i naturaförmåner,
  i utbyte mot ett
  specifikt beteende inom ramen för sin parlamentariska verksamhet
  , och
  de
  ska ytterst noggrant försöka undvika varje situation som kan ge upphov till misstankar om korruption
  eller otillbörlig påverkan
  .

| ba) | Ledamöterna får inte bedriva avlönad yrkesmässig lobbyverksamhet som står i direkt relation till unionens beslutsprocess. |
| --- | --- |

ba)

Ledamöterna får inte bedriva avlönad yrkesmässig lobbyverksamhet som står i direkt relation till unionens beslutsprocess.

Ändring 260

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga I – artikel 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Ledamöternas upplysningsplikt | Ledamöternas upplysningsplikt |
| 1.   Av öppenhetsskäl ska Europaparlamentets ledamöter, med personligt ansvar, lämna in en förklaring om ekonomiska intressen till talmannen före utgången av parlamentets första sammanträdesperiod efter ett Europaval (eller, under valperioden, inom 30 dagar efter det att ledamoten tillträtt sitt mandat i Europaparlamentet) och då använda den blankett som presidiet antagit i enlighet med artikel 9. Ledamöterna ska informera talmannen om alla förändringar som inverkar på deras förklaring
  inom 30 dagar efter det att
  förändringarna skedde. | 1.   Av öppenhetsskäl ska Europaparlamentets ledamöter, med personligt ansvar, lämna in en förklaring om ekonomiska intressen till talmannen före utgången av parlamentets första sammanträdesperiod efter ett Europaval (eller, under valperioden, inom 30 dagar efter det att ledamoten tillträtt sitt mandat i Europaparlamentet) och då använda den blankett som presidiet antagit i enlighet med artikel 9. Ledamöterna ska informera talmannen om alla förändringar som inverkar på deras förklaring
  senast i slutet av den månad som följer på den månad då
  förändringarna skedde. |
| 2.   Förklaringen om ekonomiska intressen ska innehålla följande uppgifter som ska vara så exakta som möjligt: | 2.   Förklaringen om ekonomiska intressen ska innehålla följande uppgifter som ska vara så exakta som möjligt: |
| a) | Ledamotens yrkesmässiga verksamhet under de tre år som föregick tillträdet som ledamot av Europaparlamentet, och hans eller hennes medverkan under samma period i styrelsen eller ledningen för ett företag, icke-statlig organisation eller förening eller någon annan organisation med rättslig status. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 4

Artikel 4

Ledamöternas upplysningsplikt

Ledamöternas upplysningsplikt

1.   Av öppenhetsskäl ska Europaparlamentets ledamöter, med personligt ansvar, lämna in en förklaring om ekonomiska intressen till talmannen före utgången av parlamentets första sammanträdesperiod efter ett Europaval (eller, under valperioden, inom 30 dagar efter det att ledamoten tillträtt sitt mandat i Europaparlamentet) och då använda den blankett som presidiet antagit i enlighet med artikel 9. Ledamöterna ska informera talmannen om alla förändringar som inverkar på deras förklaring
  inom 30 dagar efter det att
  förändringarna skedde.

1.   Av öppenhetsskäl ska Europaparlamentets ledamöter, med personligt ansvar, lämna in en förklaring om ekonomiska intressen till talmannen före utgången av parlamentets första sammanträdesperiod efter ett Europaval (eller, under valperioden, inom 30 dagar efter det att ledamoten tillträtt sitt mandat i Europaparlamentet) och då använda den blankett som presidiet antagit i enlighet med artikel 9. Ledamöterna ska informera talmannen om alla förändringar som inverkar på deras förklaring
  senast i slutet av den månad som följer på den månad då
  förändringarna skedde.

2.   Förklaringen om ekonomiska intressen ska innehålla följande uppgifter som ska vara så exakta som möjligt:

2.   Förklaringen om ekonomiska intressen ska innehålla följande uppgifter som ska vara så exakta som möjligt:

a)

Ledamotens yrkesmässiga verksamhet under de tre år som föregick tillträdet som ledamot av Europaparlamentet, och hans eller hennes medverkan under samma period i styrelsen eller ledningen för ett företag, icke-statlig organisation eller förening eller någon annan organisation med rättslig status.

| a) | Ledamotens yrkesmässiga verksamhet under de tre år som föregick tillträdet som ledamot av Europaparlamentet, och hans eller hennes medverkan under samma period i styrelsen eller ledningen för ett företag, icke-statlig organisation eller förening eller någon annan organisation med rättslig status. |
| --- | --- |

a)

Ledamotens yrkesmässiga verksamhet under de tre år som föregick tillträdet som ledamot av Europaparlamentet, och hans eller hennes medverkan under samma period i styrelsen eller ledningen för ett företag, icke-statlig organisation eller förening eller någon annan organisation med rättslig status.

| b) | Alla arvoden som ledamoten tar emot för att inneha ett mandat i ett annat parlament. |
| --- | --- |

b)

Alla arvoden som ledamoten tar emot för att inneha ett mandat i ett annat parlament.

| b) | Alla arvoden som ledamoten tar emot för att inneha ett mandat i ett annat parlament. |
| --- | --- |

b)

Alla arvoden som ledamoten tar emot för att inneha ett mandat i ett annat parlament.

| c) | Varje ordinarie avlönad verksamhet som ledamoten bedriver parallellt med sitt uppdrag, vare sig det sker i egenskap av arbetstagare eller egenföretagare. |
| --- | --- |

c)

Varje ordinarie avlönad verksamhet som ledamoten bedriver parallellt med sitt uppdrag, vare sig det sker i egenskap av arbetstagare eller egenföretagare.

| c) | Varje ordinarie avlönad verksamhet som ledamoten bedriver parallellt med sitt uppdrag, vare sig det sker i egenskap av arbetstagare eller egenföretagare. |
| --- | --- |

c)

Varje ordinarie avlönad verksamhet som ledamoten bedriver parallellt med sitt uppdrag, vare sig det sker i egenskap av arbetstagare eller egenföretagare.

| d) | Ledamotens medverkan i styrelsen eller ledningen för ett företag, icke-statlig organisation eller förening eller någon annan organisation med rättslig status, eller utövande av någon annan form av extern verksamhet, oavsett om det utgår ersättning för detta eller inte. |
| --- | --- |

d)

Ledamotens medverkan i styrelsen eller ledningen för ett företag, icke-statlig organisation eller förening eller någon annan organisation med rättslig status, eller utövande av någon annan form av extern verksamhet, oavsett om det utgår ersättning för detta eller inte.

| d) | Ledamotens medverkan i styrelsen eller ledningen för ett företag, icke-statlig organisation eller förening eller någon annan organisation med rättslig status, eller utövande av någon annan form av extern verksamhet, oavsett om det utgår ersättning för detta eller inte. |
| --- | --- |

d)

Ledamotens medverkan i styrelsen eller ledningen för ett företag, icke-statlig organisation eller förening eller någon annan organisation med rättslig status, eller utövande av någon annan form av extern verksamhet, oavsett om det utgår ersättning för detta eller inte.

| e) | Varje avlönad tillfällig extern verksamhet (till exempel som skribent, konferencier eller sakkunnig) om den totala ersättningen överstiger 5 000  EUR per kalenderår. |
| --- | --- |

e)

Varje avlönad tillfällig extern verksamhet (till exempel som skribent, konferencier eller sakkunnig) om den totala ersättningen överstiger 5 000  EUR per kalenderår.

| e) | Varje avlönad tillfällig extern verksamhet (till exempel som skribent, konferencier eller sakkunnig) om den totala ersättningen
  för ledamotens hela tillfälliga externa verksamhet
  överstiger 5 000  EUR per kalenderår. |
| --- | --- |

e)

Varje avlönad tillfällig extern verksamhet (till exempel som skribent, konferencier eller sakkunnig) om den totala ersättningen
  för ledamotens hela tillfälliga externa verksamhet
  överstiger 5 000  EUR per kalenderår.

| f) | Medverkan i ett företag eller i ett partnerskap om den allmänna politiken kan påverkas eller om denna medverkan ger ledamoten ett väsentligt inflytande över det berörda organets ärenden. |
| --- | --- |

f)

Medverkan i ett företag eller i ett partnerskap om den allmänna politiken kan påverkas eller om denna medverkan ger ledamoten ett väsentligt inflytande över det berörda organets ärenden.

| f) | Medverkan i ett företag eller i ett partnerskap om den allmänna politiken kan påverkas eller om denna medverkan ger ledamoten ett väsentligt inflytande över det berörda organets ärenden. |
| --- | --- |

f)

Medverkan i ett företag eller i ett partnerskap om den allmänna politiken kan påverkas eller om denna medverkan ger ledamoten ett väsentligt inflytande över det berörda organets ärenden.

| g) | Alla ekonomiska bidrag, i form av personal eller materiel, som erhålls utöver de medel som tillhandahålls av parlamentet och som ledamoten erhåller av tredje man inom ramen för sin politiska verksamhet, varvid givarens identitet ska anges. |
| --- | --- |

g)

Alla ekonomiska bidrag, i form av personal eller materiel, som erhålls utöver de medel som tillhandahålls av parlamentet och som ledamoten erhåller av tredje man inom ramen för sin politiska verksamhet, varvid givarens identitet ska anges.

| g) | Alla ekonomiska bidrag, i form av personal eller materiel, som erhålls utöver de medel som tillhandahålls av parlamentet och som ledamoten erhåller av tredje man inom ramen för sin politiska verksamhet, varvid givarens identitet ska anges. |
| --- | --- |

g)

Alla ekonomiska bidrag, i form av personal eller materiel, som erhålls utöver de medel som tillhandahålls av parlamentet och som ledamoten erhåller av tredje man inom ramen för sin politiska verksamhet, varvid givarens identitet ska anges.

| h) | Alla andra ekonomiska intressen som skulle kunna inverka på ledamotens utövande av sitt uppdrag. |
| --- | --- |

h)

Alla andra ekonomiska intressen som skulle kunna inverka på ledamotens utövande av sitt uppdrag.

| h) | Alla andra ekonomiska intressen som skulle kunna inverka på ledamotens utövande av sitt uppdrag. |
| --- | --- |

h)

Alla andra ekonomiska intressen som skulle kunna inverka på ledamotens utövande av sitt uppdrag.

Regelbundna inkomster som ledamoten erhåller
  för
  någon
  av de poster som
  deklarerats
  i enlighet med första stycket ska
  införas i
  någon av följande
  kategorier
  :

För var och en
  av de poster som
  ska deklareras
  i enlighet med första stycket ska
  ledamoten i förekommande fall ange huruvida posten i fråga genererar ersättning eller inte; för posterna a, c, d, e och f ska ledamoten även ange
  någon av följande
  inkomstkategorier
  :

| — | Ingen ersättning |
| --- | --- |

—

Ingen ersättning

| — | 1 till 499 EUR per månad. |
| --- | --- |

—

1 till 499 EUR per månad.

| — | 500 till 1 000  EUR per månad, |
| --- | --- |

—

500 till 1 000  EUR per månad,

| — | 500 till 1 000  EUR per månad, |
| --- | --- |

—

500 till 1 000  EUR per månad,

| — | 1 001 till 5 000  EUR per månad, |
| --- | --- |

—

1 001 till 5 000  EUR per månad,

| — | 1 001 till 5 000  EUR per månad, |
| --- | --- |

—

1 001 till 5 000  EUR per månad,

| — | 5 001 till 10 000  EUR per månad, |
| --- | --- |

—

5 001 till 10 000  EUR per månad,

| — | 5 001 till 10 000  EUR per månad, |
| --- | --- |

—

5 001 till 10 000  EUR per månad,

| — | mer än 10 000  EUR per månad. |
| --- | --- |

—

mer än 10 000  EUR per månad.

| — | mer än 10 000  EUR per månad
  , med en angivelse av närmaste 10 000  EUR
  . |
| --- | --- |

—

mer än 10 000  EUR per månad
  , med en angivelse av närmaste 10 000  EUR
  .

Varje
  annan
  ersättning som ledamoten erhåller för någon av de poster som deklarerats i enlighet med första stycket ska beräknas per år, delas med tolv och införas i någon av de kategorier som anges i andra stycket.

Varje ersättning som ledamoten
  inte
  erhåller
  på regelbunden basis
  för någon av de poster som deklarerats i enlighet med första stycket ska beräknas per år, delas med tolv och införas i någon av de kategorier som anges i andra stycket.

3.   De uppgifter som lämnats till talmannen i enlighet med denna artikel ska offentliggöras på Europaparlamentets webbplats i lättillgänglig form.

3.   De uppgifter som lämnats till talmannen i enlighet med denna artikel ska offentliggöras på Europaparlamentets webbplats i lättillgänglig form.

4.   En ledamot får inte väljas till en befattning inom Europaparlamentet eller dess organ, utses till föredragande eller delta i en officiell delegation om han eller hon inte har lämnat in sin förklaring om ekonomiska intressen.

4.   En ledamot får inte väljas till en befattning inom Europaparlamentet eller dess organ, utses till föredragande eller delta i en officiell delegation
  eller i interinstitutionella förhandlingar
  om han eller hon inte har lämnat in sin förklaring om ekonomiska intressen.

4a.
     
  Om talmannen mottar uppgifter som ger honom eller henne uppfattningen att en ledamots förklaring om ekonomiska intressen är materiellt oriktig eller inaktuell kan han eller hon begära att den rådgivande kommitté som föreskrivs i artikel 7 yttrar sig samt vid behov begära att ledamoten korrigerar förklaringen inom tio dagar. Presidiet kan anta ett beslut om tillämpning av artikel 4.4 på ledamöter som inte tillmötesgår talmannens begäran om korrigering.

4b.
     
  Föredragande kan på frivillig basis, i motiveringen till sitt betänkande, upprätta en förteckning över företrädare för externa intressen som har rådfrågats om frågor som behandlas i betänkandet

   (1a).

Ändring 261

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga I – artikel 6

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Före detta ledamöters verksamhet | Före detta ledamöters verksamhet |
| Före detta ledamöter av Europaparlamentet som bedriver yrkesmässig lobbyverksamhet eller representationsverksamhet som står i direkt relation till unionens beslutsprocess får, inte, under hela den tid som sådan verksamhet pågår, dra nytta av de förmåner som beviljas före detta ledamöter enligt de bestämmelser som presidiet fastställt för detta syfte (28). | Före detta ledamöter av Europaparlamentet som bedriver yrkesmässig lobbyverksamhet eller representationsverksamhet som står i direkt relation till unionens beslutsprocess
  ska underrätta Europaparlamentet om detta och
  får inte, under hela den tid som sådan verksamhet pågår, dra nytta av de förmåner som beviljas före detta ledamöter enligt de bestämmelser som presidiet fastställt för detta syfte (28). |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 6

Artikel 6

Före detta ledamöters verksamhet

Före detta ledamöters verksamhet

Före detta ledamöter av Europaparlamentet som bedriver yrkesmässig lobbyverksamhet eller representationsverksamhet som står i direkt relation till unionens beslutsprocess får, inte, under hela den tid som sådan verksamhet pågår, dra nytta av de förmåner som beviljas före detta ledamöter enligt de bestämmelser som presidiet fastställt för detta syfte (28).

Före detta ledamöter av Europaparlamentet som bedriver yrkesmässig lobbyverksamhet eller representationsverksamhet som står i direkt relation till unionens beslutsprocess
  ska underrätta Europaparlamentet om detta och
  får inte, under hela den tid som sådan verksamhet pågår, dra nytta av de förmåner som beviljas före detta ledamöter enligt de bestämmelser som presidiet fastställt för detta syfte (28).

Ändring 262

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga I – artikel 7

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Den rådgivande kommittén för ledamöters uppförande | Den rådgivande kommittén för ledamöters uppförande |
| 1.   En rådgivande kommitté för ledamöters uppförande (nedan kallad den rådgivande kommittén) ska inrättas. | 1.   En rådgivande kommitté för ledamöters uppförande (nedan kallad den rådgivande kommittén) ska inrättas. |
| 2.   Den rådgivande kommittén ska bestå av fem ledamöter som ingår i 
  presidiet för
  utskottet för konstitutionella frågor respektive utskottet för rättsliga frågor
  , eller är samordnare i något av dessa utskott, vilka
  ska utses av talmannen direkt efter talmansvalet med beaktande av deras erfarenhet och den politiska jämvikten. | 2.   Den rådgivande kommittén ska bestå av fem ledamöter som ingår i utskottet för konstitutionella frågor respektive utskottet för rättsliga frågor
  och som
  ska utses av talmannen direkt efter talmansvalet med beaktande av deras erfarenhet och den politiska jämvikten. |
| Varje ledamot i den rådgivande kommittén ska enligt ett roterande system vara ordförande under sex månader. | Varje ledamot i den rådgivande kommittén ska enligt ett roterande system vara ordförande under sex månader. |
| 3.   När talmannen tillträder sin befattning ska han eller hon även utse reservledamöter till den rådgivande kommittén, så att det för varje politisk grupp som inte är representerad i den rådgivande kommittén finns en reserv. | 3.   När talmannen tillträder sin befattning ska han eller hon även utse reservledamöter till den rådgivande kommittén, så att det för varje politisk grupp som inte är representerad i den rådgivande kommittén finns en reserv. |
| Om en ledamot i en politisk grupp som inte är representerad i den rådgivande kommittén anklagar en annan ledamot för att ha brutit mot denna uppförandekod ska motsvarande reservledamot inträda som sjätte fullvärdiga medlem i den rådgivande kommittén när anklagelserna om överträdelser av uppförandekoden ska behandlas. | Om en ledamot i en politisk grupp som inte är representerad i den rådgivande kommittén anklagar en annan ledamot för att ha brutit mot denna uppförandekod ska motsvarande reservledamot inträda som sjätte fullvärdiga medlem i den rådgivande kommittén när anklagelserna om överträdelser av uppförandekoden ska behandlas. |
| 4.   På en ledamots begäran ska den rådgivande kommittén i förtroende och inom 30 kalenderdagar ge ledamoten riktlinjer för hur bestämmelserna i denna uppförandekod ska tolkas och tillämpas. Ledamoten i fråga ska ha rätt att åberopa dessa riktlinjer. | 4.   På en ledamots begäran ska den rådgivande kommittén i förtroende och inom 30 kalenderdagar ge ledamoten riktlinjer för hur bestämmelserna i denna uppförandekod ska tolkas och tillämpas. Ledamoten i fråga ska ha rätt att åberopa dessa riktlinjer. |
| På begäran av talmannen ska den rådgivande kommittén även bedöma misstänkta fall av överträdelser av denna uppförandekod och ge talmannen råd om vilka åtgärder som eventuellt bör vidtas. | På begäran av talmannen ska den rådgivande kommittén även bedöma misstänkta fall av överträdelser av denna uppförandekod och ge talmannen råd om vilka åtgärder som eventuellt bör vidtas. |
| 5.   Den rådgivande kommittén får, efter samråd med talmannen, rådfråga extern expertis. | 5.   Den rådgivande kommittén får, efter samråd med talmannen, rådfråga extern expertis. |
| 6.   Den rådgivande kommittén ska offentliggöra en årsrapport om sitt arbete. | 6.   Den rådgivande kommittén ska offentliggöra en årsrapport om sitt arbete. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 7

Artikel 7

Den rådgivande kommittén för ledamöters uppförande

Den rådgivande kommittén för ledamöters uppförande

1.   En rådgivande kommitté för ledamöters uppförande (nedan kallad den rådgivande kommittén) ska inrättas.

1.   En rådgivande kommitté för ledamöters uppförande (nedan kallad den rådgivande kommittén) ska inrättas.

2.   Den rådgivande kommittén ska bestå av fem ledamöter som ingår i 
  presidiet för
  utskottet för konstitutionella frågor respektive utskottet för rättsliga frågor
  , eller är samordnare i något av dessa utskott, vilka
  ska utses av talmannen direkt efter talmansvalet med beaktande av deras erfarenhet och den politiska jämvikten.

2.   Den rådgivande kommittén ska bestå av fem ledamöter som ingår i utskottet för konstitutionella frågor respektive utskottet för rättsliga frågor
  och som
  ska utses av talmannen direkt efter talmansvalet med beaktande av deras erfarenhet och den politiska jämvikten.

Varje ledamot i den rådgivande kommittén ska enligt ett roterande system vara ordförande under sex månader.

Varje ledamot i den rådgivande kommittén ska enligt ett roterande system vara ordförande under sex månader.

3.   När talmannen tillträder sin befattning ska han eller hon även utse reservledamöter till den rådgivande kommittén, så att det för varje politisk grupp som inte är representerad i den rådgivande kommittén finns en reserv.

3.   När talmannen tillträder sin befattning ska han eller hon även utse reservledamöter till den rådgivande kommittén, så att det för varje politisk grupp som inte är representerad i den rådgivande kommittén finns en reserv.

Om en ledamot i en politisk grupp som inte är representerad i den rådgivande kommittén anklagar en annan ledamot för att ha brutit mot denna uppförandekod ska motsvarande reservledamot inträda som sjätte fullvärdiga medlem i den rådgivande kommittén när anklagelserna om överträdelser av uppförandekoden ska behandlas.

Om en ledamot i en politisk grupp som inte är representerad i den rådgivande kommittén anklagar en annan ledamot för att ha brutit mot denna uppförandekod ska motsvarande reservledamot inträda som sjätte fullvärdiga medlem i den rådgivande kommittén när anklagelserna om överträdelser av uppförandekoden ska behandlas.

4.   På en ledamots begäran ska den rådgivande kommittén i förtroende och inom 30 kalenderdagar ge ledamoten riktlinjer för hur bestämmelserna i denna uppförandekod ska tolkas och tillämpas. Ledamoten i fråga ska ha rätt att åberopa dessa riktlinjer.

4.   På en ledamots begäran ska den rådgivande kommittén i förtroende och inom 30 kalenderdagar ge ledamoten riktlinjer för hur bestämmelserna i denna uppförandekod ska tolkas och tillämpas. Ledamoten i fråga ska ha rätt att åberopa dessa riktlinjer.

På begäran av talmannen ska den rådgivande kommittén även bedöma misstänkta fall av överträdelser av denna uppförandekod och ge talmannen råd om vilka åtgärder som eventuellt bör vidtas.

På begäran av talmannen ska den rådgivande kommittén även bedöma misstänkta fall av överträdelser av denna uppförandekod och ge talmannen råd om vilka åtgärder som eventuellt bör vidtas.

5.   Den rådgivande kommittén får, efter samråd med talmannen, rådfråga extern expertis.

5.   Den rådgivande kommittén får, efter samråd med talmannen, rådfråga extern expertis.

6.   Den rådgivande kommittén ska offentliggöra en årsrapport om sitt arbete.

6.   Den rådgivande kommittén ska offentliggöra en årsrapport om sitt arbete.

Ändring 263

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga I – artikel 8

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Förfarande vid eventuella brott mot uppförandekoden | Förfarande vid eventuella brott mot uppförandekoden |
| 1.   Då det finns anledning att misstänka att en ledamot av Europaparlamentet eventuellt gjort sig skyldig till överträdelser av denna uppförandekod
  får
  talmannen delge den rådgivande kommittén dessa misstankar. | 1.   Då det finns anledning att misstänka att en ledamot av Europaparlamentet eventuellt gjort sig skyldig till överträdelser av denna uppförandekod
  ska
  talmannen
  , utom i uppenbart oskäliga fall,
  delge den rådgivande kommittén dessa misstankar. |
| 2.   Den rådgivande kommittén ska granska omständigheterna kring den misstänkta överträdelsen och får höra den berörda ledamoten. På grundval av sina slutsatser ska kommittén därefter utfärda en rekommendation till talmannen om ett eventuellt beslut. | 2.   Den rådgivande kommittén ska granska omständigheterna kring den misstänkta överträdelsen och får höra den berörda ledamoten. På grundval av sina slutsatser ska kommittén därefter utfärda en rekommendation till talmannen om ett eventuellt beslut. |
| | I fall där en ständig ledamot eller en reservledamot i den rådgivande kommittén misstänks ha överträtt uppförandekoden ska den ständiga ledamoten respektive reservledamoten i fråga avstå från att delta i den rådgivande kommitténs förhandlingar om den misstänkta överträdelsen. |
| 3.   Om talmannen efter att ha tagit del av denna rekommendation drar slutsatsen att den berörda ledamoten brutit mot uppförandekoden, ska talmannen
  först höra ledamoten, sedan
  fatta ett motiverat beslut om påföljder och därefter delge ledamoten beslutet. | 3.   Om talmannen, efter att ha tagit del av denna rekommendation
  och efter att ha uppmanat den berörda ledamoten att inkomma med synpunkter skriftligen,
  drar slutsatsen att den berörda ledamoten brutit mot uppförandekoden, ska talmannen fatta ett motiverat beslut om påföljder och därefter delge ledamoten beslutet. |
| Påföljderna kan bestå av en eller flera av de åtgärder som anges i artikel
  166.3
  i arbetsordningen. | Påföljderna kan bestå av en eller flera av de åtgärder som anges i artikel
  166.3–166.3b
  i arbetsordningen. |
| 4.   Den berörda ledamoten har möjlighet att utnyttja det interna förfarande för överklagande som fastställs i artikel 167 i arbetsordningen. | 4.   Den berörda ledamoten har möjlighet att utnyttja det interna förfarande för överklagande som fastställs i artikel 167 i arbetsordningen. |
| 5.   
  Efter att den tid för överklagande som anges i artikel 167 i arbetsordningen löpt ut ska alla påföljder som fastställts för en ledamot tillkännages av talmannen i plenum och offentliggöras på ett synligt ställe på Europaparlamentets webbplats för återstoden av valperioden. | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 8

Artikel 8

Förfarande vid eventuella brott mot uppförandekoden

Förfarande vid eventuella brott mot uppförandekoden

1.   Då det finns anledning att misstänka att en ledamot av Europaparlamentet eventuellt gjort sig skyldig till överträdelser av denna uppförandekod
  får
  talmannen delge den rådgivande kommittén dessa misstankar.

1.   Då det finns anledning att misstänka att en ledamot av Europaparlamentet eventuellt gjort sig skyldig till överträdelser av denna uppförandekod
  ska
  talmannen
  , utom i uppenbart oskäliga fall,
  delge den rådgivande kommittén dessa misstankar.

2.   Den rådgivande kommittén ska granska omständigheterna kring den misstänkta överträdelsen och får höra den berörda ledamoten. På grundval av sina slutsatser ska kommittén därefter utfärda en rekommendation till talmannen om ett eventuellt beslut.

2.   Den rådgivande kommittén ska granska omständigheterna kring den misstänkta överträdelsen och får höra den berörda ledamoten. På grundval av sina slutsatser ska kommittén därefter utfärda en rekommendation till talmannen om ett eventuellt beslut.

I fall där en ständig ledamot eller en reservledamot i den rådgivande kommittén misstänks ha överträtt uppförandekoden ska den ständiga ledamoten respektive reservledamoten i fråga avstå från att delta i den rådgivande kommitténs förhandlingar om den misstänkta överträdelsen.

3.   Om talmannen efter att ha tagit del av denna rekommendation drar slutsatsen att den berörda ledamoten brutit mot uppförandekoden, ska talmannen
  först höra ledamoten, sedan
  fatta ett motiverat beslut om påföljder och därefter delge ledamoten beslutet.

3.   Om talmannen, efter att ha tagit del av denna rekommendation
  och efter att ha uppmanat den berörda ledamoten att inkomma med synpunkter skriftligen,
  drar slutsatsen att den berörda ledamoten brutit mot uppförandekoden, ska talmannen fatta ett motiverat beslut om påföljder och därefter delge ledamoten beslutet.

Påföljderna kan bestå av en eller flera av de åtgärder som anges i artikel
  166.3
  i arbetsordningen.

Påföljderna kan bestå av en eller flera av de åtgärder som anges i artikel
  166.3–166.3b
  i arbetsordningen.

4.   Den berörda ledamoten har möjlighet att utnyttja det interna förfarande för överklagande som fastställs i artikel 167 i arbetsordningen.

4.   Den berörda ledamoten har möjlighet att utnyttja det interna förfarande för överklagande som fastställs i artikel 167 i arbetsordningen.

5.   
  Efter att den tid för överklagande som anges i artikel 167 i arbetsordningen löpt ut ska alla påföljder som fastställts för en ledamot tillkännages av talmannen i plenum och offentliggöras på ett synligt ställe på Europaparlamentets webbplats för återstoden av valperioden.

Ändring 264

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga II

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändringar 265 och 297

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga III – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Kriterier för frågor för skriftligt besvarande enligt artiklarna 130
  och
  131 | Kriterier för frågor
  och interpellationer
  för skriftligt besvarande enligt artiklarna 130
  , 130a, 130b,
  131
  och 131a |

Nuvarande lydelse

Ändring

Kriterier för frågor för skriftligt besvarande enligt artiklarna 130
  och
  131

Kriterier för frågor
  och interpellationer
  för skriftligt besvarande enligt artiklarna 130
  , 130a, 130b,
  131
  och 131a

Ändring 266

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga III – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Frågor för skriftligt besvarande ska |

Nuvarande lydelse

Ändring

1.

Frågor för skriftligt besvarande ska

| 1. | Frågor för skriftligt besvarande ska |
| --- | --- |

1.

Frågor för skriftligt besvarande ska

| — | tydligt ange vilken mottagare de ska översändas till via de gängse interinstitutionella instanserna, |
| --- | --- |

—

tydligt ange vilken mottagare de ska översändas till via de gängse interinstitutionella instanserna,

| — | tydligt ange vilken mottagare de ska översändas till via de gängse interinstitutionella instanserna, |
| --- | --- |

—

tydligt ange vilken mottagare de ska översändas till via de gängse interinstitutionella instanserna,

| — | uteslutande höra till de befogenheter som tilldelas
  institutionerna
  enligt de relevanta fördragen
  och
  till mottagarens
  ansvarsområden, och vara av allmänt intresse
  , |
| --- | --- |

—

uteslutande höra till de befogenheter som tilldelas
  institutionerna
  enligt de relevanta fördragen
  och
  till mottagarens
  ansvarsområden, och vara av allmänt intresse
  ,

| — | uteslutande höra till de befogenheter som tilldelas
  mottagaren,
  enligt de relevanta fördragen
  eller unionens rättsakter, eller
  till mottagarens
  verksamhetsområde
  , |
| --- | --- |

—

uteslutande höra till de befogenheter som tilldelas
  mottagaren,
  enligt de relevanta fördragen
  eller unionens rättsakter, eller
  till mottagarens
  verksamhetsområde
  ,

| — | vara av allmänt intresse, |
| --- | --- |

—

vara av allmänt intresse,

| — | vara korta och koncisa och innehålla en begriplig fråga, |
| --- | --- |

—

vara korta och koncisa och innehålla en begriplig fråga,

| — | vara korta och koncisa och innehålla en begriplig fråga, |
| --- | --- |

—

vara korta och koncisa och innehålla en begriplig fråga,

| — | omfatta högst 200 ord, |
| --- | --- |

—

omfatta högst 200 ord,

| — | omfatta högst 200 ord, |
| --- | --- |

—

omfatta högst 200 ord,

| — | vara skrivna på ett språk som inte innehåller stötande formuleringar, |
| --- | --- |

—

vara skrivna på ett språk som inte innehåller stötande formuleringar,

| — | vara skrivna på ett språk som inte innehåller stötande formuleringar, |
| --- | --- |

—

vara skrivna på ett språk som inte innehåller stötande formuleringar,

| — | beröra ämnen som inte är rent personliga, |
| --- | --- |

—

beröra ämnen som inte är rent personliga,

| — | beröra ämnen som inte är rent personliga, |
| --- | --- |

—

beröra ämnen som inte är rent personliga,

| — | omfatta högst tre delfrågor. |
| --- | --- |

—

omfatta högst tre delfrågor.

| — | omfatta högst tre delfrågor. |
| --- | --- |

—

omfatta högst tre delfrågor.

Ändring 267

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga III – punkt 1a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Frågor till rådet får inte avse vare sig ämnet för ett pågående ordinarie lagstiftningsförfarande eller rådets budgetfunktion. |

Nuvarande lydelse

Ändring

1a.

Ändring 268

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga III – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | Om en identisk eller liknande fråga har ingetts och besvarats under de närmast föregående sex månaderna, eller om syftet med en fråga enbart är att få sådan information om uppföljningen av en specifik parlamentsresolution som kommissionen redan har gett i en skriftlig uppföljning, ska generalsekretariatet översända en kopia av den tidigare frågan och det tillhörande svaret
  till frågeställaren
  . Den nya frågan ska inte översändas till mottagaren såvida inte talmannen beslutar motsatsen mot bakgrund av en betydande förändring av situationen och till följd av en motiverad begäran från frågeställaren. |

Nuvarande lydelse

Ändring

3.

Om en identisk eller liknande fråga har ingetts och besvarats under de närmast föregående sex månaderna, eller om syftet med en fråga enbart är att få sådan information om uppföljningen av en specifik parlamentsresolution som kommissionen redan har gett i en skriftlig uppföljning, ska generalsekretariatet översända en kopia av den tidigare frågan och det tillhörande svaret
  till frågeställaren
  . Den nya frågan ska inte översändas till mottagaren såvida inte talmannen beslutar motsatsen mot bakgrund av en betydande förändring av situationen och till följd av en motiverad begäran från frågeställaren.

| 3. | Om en identisk eller liknande fråga har ingetts och besvarats under de närmast föregående sex månaderna, eller om syftet med en fråga enbart är att få sådan information om uppföljningen av en specifik parlamentsresolution som kommissionen redan har gett i en skriftlig uppföljning
  under de närmast föregående sex månaderna
  , ska generalsekretariatet
  till frågeställaren
  översända en kopia av den tidigare frågan och det tillhörande svaret
  eller ett uppföljande meddelande
  . Den nya frågan ska inte översändas till mottagaren såvida inte talmannen beslutar motsatsen mot bakgrund av en betydande förändring av situationen och till följd av en motiverad begäran från frågeställaren. |
| --- | --- |

3.

Om en identisk eller liknande fråga har ingetts och besvarats under de närmast föregående sex månaderna, eller om syftet med en fråga enbart är att få sådan information om uppföljningen av en specifik parlamentsresolution som kommissionen redan har gett i en skriftlig uppföljning
  under de närmast föregående sex månaderna
  , ska generalsekretariatet
  till frågeställaren
  översända en kopia av den tidigare frågan och det tillhörande svaret
  eller ett uppföljande meddelande
  . Den nya frågan ska inte översändas till mottagaren såvida inte talmannen beslutar motsatsen mot bakgrund av en betydande förändring av situationen och till följd av en motiverad begäran från frågeställaren.

Ändring 269

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga VII

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändring 270

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga VIII

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändring 271

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga IX

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändring 272

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga X

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändring 273

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga XI

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändring 274

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga XII

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändring 275

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga XIII

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändring 276

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga XIV

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändring 277

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga XV

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändring 278

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga XVI

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Riktlinjer för
  godkännande av kommissionen | Godkännande av kommissionen
  och uppföljning av åtaganden som gjorts under utfrågningarna |
| 1. | Följande principer, kriterier och förfaranden ska tillämpas när parlamentet avgör om kommissionen ska godkännas. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Riktlinjer för
  godkännande av kommissionen

Godkännande av kommissionen
  och uppföljning av åtaganden som gjorts under utfrågningarna

1.

Del I – Parlamentets godkännande av kommissionskollegiet i dess helhet

Artikel 1

| a) | Grund för bedömning |
| --- | --- |

a)

Grund för bedömning

Grund för bedömning

Parlamentet ska bedöma de nominerade kommissionsledamöterna på grundval av deras allmänna duglighet, engagemang för Europa och personliga oavhängighet. Kunskaperna på det aktuella ansvarsområdet och den kommunikativa förmågan ska bedömas.

1.   Parlamentet ska bedöma de nominerade kommissionsledamöterna på grundval av deras allmänna duglighet, engagemang för Europa och personliga oavhängighet. Kunskaperna på det aktuella ansvarsområdet och den kommunikativa förmågan ska bedömas.

Parlamentet ska ta särskild hänsyn till könsfördelningen. Parlamentet får uttala sig om den nyvalda ordförandens fördelning av de olika ansvarsområdena.

2.   Parlamentet ska ta särskild hänsyn till könsfördelningen. Parlamentet får uttala sig om den nyvalda ordförandens fördelning av de olika ansvarsområdena.

Parlamentet får inhämta all information som behövs för att fatta beslut om huruvida en nominerad kommissionsledamot är lämplig. Det förväntar sig att all information om ekonomiska intressen lämnas ut. De nominerade kommissionsledamöternas intresseförklaringar ska sändas till utskottet med ansvar för rättsliga frågor för granskning.

3.   Parlamentet får inhämta all information som behövs för att fatta beslut om huruvida en nominerad kommissionsledamot är lämplig. Det förväntar sig att all information om ekonomiska intressen lämnas ut. De nominerade kommissionsledamöternas intresseförklaringar ska sändas till utskottet med ansvar för rättsliga frågor för granskning.

En granskning av förklaringen om ekonomiska intressen från den nominerade kommissionsledamoten av utskottet för rättsliga frågor handlar inte endast om att kontrollera att förklaringen är vederbörligen ifylld, utan också om att utifrån förklaringens innehåll bedöma huruvida en intressekonflikt kan föreligga. Det är sedan upp till utskottet med ansvar för utfrågningen att avgöra om det behöver ytterligare uppgifter från den nominerade kommissionsledamoten.

Artikel 1a

Granskning av förklaringar om ekonomiska intressen

1.   
  Det utskott som ansvarar för rättsliga frågor ska granska förklaringarna om ekonomiska intressen och bedöma om innehållet i den nominerade kommissionsledamotens förklaring är korrekt och fullständigt och om det kan leda till en intressekonflikt.

2.   
  En bekräftelse från det utskott som ansvarar för rättsliga frågor av att det inte föreligger någon intressekonflikt utgör en nödvändig förutsättning för att det ansvariga utskottet ska kunna anordna utfrågningen. I avsaknad av en sådan bekräftelse ska förfarandet för utnämning av den nominerade kommissionsledamoten avbrytas under det att förfarandet enligt punkt 3 c tillämpas.

3.   
  Följande riktlinjer ska tillämpas när förklaringarna om ekonomiska intressen granskas av det utskott som ansvarar för rättsliga frågor:

| a) | Om utskottet, vid granskningen av en förklaring om ekonomiska intressen, på grundval av de framlagda handlingarna bedömer att förklaringen är korrekt och fullständig och inte innehåller något som tyder på en faktisk eller potentiell intressekonflikt i samband med den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde, ska utskottets ordförande skicka en skrivelse med en bekräftelse av detta till de utskott som är ansvariga för utfrågningen eller till de berörda utskotten, om det är ett förfarande som tillämpas under kommissionsledamotens mandatperiod. |
| --- | --- |

a)

Om utskottet, vid granskningen av en förklaring om ekonomiska intressen, på grundval av de framlagda handlingarna bedömer att förklaringen är korrekt och fullständig och inte innehåller något som tyder på en faktisk eller potentiell intressekonflikt i samband med den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde, ska utskottets ordförande skicka en skrivelse med en bekräftelse av detta till de utskott som är ansvariga för utfrågningen eller till de berörda utskotten, om det är ett förfarande som tillämpas under kommissionsledamotens mandatperiod.

| b) | Om utskottet anser att en nominerad kommissionsledamots förklaring om ekonomiska intressen innehåller ofullständiga eller motsägelsefulla uppgifter, eller att det krävs ytterligare uppgifter, ska det enligt ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen uppmana den nominerade kommissionsledamoten att utan onödigt dröjsmål inkomma med kompletterande uppgifter. Först efter att ha beaktat och korrekt analyserat dessa uppgifter ska utskottet fatta sitt beslut. Det utskott som ansvarar för rättsliga frågor kan, där så är lämpligt, besluta att bjuda in den nominerade kommissionsledamoten till en diskussion. |
| --- | --- |

b)

Om utskottet anser att en nominerad kommissionsledamots förklaring om ekonomiska intressen innehåller ofullständiga eller motsägelsefulla uppgifter, eller att det krävs ytterligare uppgifter, ska det enligt ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen uppmana den nominerade kommissionsledamoten att utan onödigt dröjsmål inkomma med kompletterande uppgifter. Först efter att ha beaktat och korrekt analyserat dessa uppgifter ska utskottet fatta sitt beslut. Det utskott som ansvarar för rättsliga frågor kan, där så är lämpligt, besluta att bjuda in den nominerade kommissionsledamoten till en diskussion.

| c) | Om utskottet upptäcker en intressekonflikt på grundval av förklaringen om ekonomiska intressen eller kompletterande uppgifter som lämnats av den nominerade kommissionsledamoten, ska det utarbeta rekommendationer i syfte att lösa intressekonflikten. Rekommendationerna kan inbegripa att den nominerade kommissionsledamoten bör avstå från de ekonomiska intressena i fråga eller att kommissionens ordförande bör ändra den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde. I allvarligare fall kan det utskott som ansvarar för rättsliga frågor, om det inte går att finna någon lösning på intressekonflikten, som en sista utväg dra slutsatsen att den nominerade kommissionsledamoten inte kan fullgöra sitt ämbete i enlighet med fördragen och uppförandekoden. Parlamentets talman ska då be kommissionens ordförande om information om vilka ytterligare åtgärder som han eller hon avser att vidta. |
| --- | --- |

c)

Om utskottet upptäcker en intressekonflikt på grundval av förklaringen om ekonomiska intressen eller kompletterande uppgifter som lämnats av den nominerade kommissionsledamoten, ska det utarbeta rekommendationer i syfte att lösa intressekonflikten. Rekommendationerna kan inbegripa att den nominerade kommissionsledamoten bör avstå från de ekonomiska intressena i fråga eller att kommissionens ordförande bör ändra den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde. I allvarligare fall kan det utskott som ansvarar för rättsliga frågor, om det inte går att finna någon lösning på intressekonflikten, som en sista utväg dra slutsatsen att den nominerade kommissionsledamoten inte kan fullgöra sitt ämbete i enlighet med fördragen och uppförandekoden. Parlamentets talman ska då be kommissionens ordförande om information om vilka ytterligare åtgärder som han eller hon avser att vidta.

Artikel 2

| b) | Utfrågningar |
| --- | --- |

b)

Utfrågningar

Utfrågningar

Varje nominerad kommissionsledamot ska bjudas in till en utfrågning i parlamentets berörda utskott.
  Utfrågningarna ska vara offentliga.

1.   Varje nominerad kommissionsledamot ska bjudas in till en utfrågning i parlamentets berörda utskott.

Utfrågningarna ska anordnas av talmanskonferensen på rekommendation av utskottsordförandekonferensen. Ordföranden och samordnarna för varje utskott ska ansvara för detaljerna i upplägget. Föredragande får utses.

2.   Utfrågningarna ska anordnas av talmanskonferensen på rekommendation av utskottsordförandekonferensen. Ordföranden och samordnarna för varje utskott ska ansvara för detaljerna i upplägget. Föredragande får utses.

Lämpliga åtgärder ska vidtas för samarbete med övriga berörda utskott om ansvarsområdet omfattar olika områden. Det finns tre olika möjligheter, nämligen följande:

3.   Lämpliga åtgärder ska vidtas för samarbete med övriga berörda utskott om ansvarsområdet omfattar olika områden. Det finns tre olika möjligheter, nämligen följande:

| a) | Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde omfattas av ett enda parlamentsutskotts ansvarsområde, utfrågas han eller hon enbart av detta utskott (ansvarigt utskott). |
| --- | --- |

a)

Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde omfattas av ett enda parlamentsutskotts ansvarsområde, utfrågas han eller hon enbart av detta utskott (ansvarigt utskott).

| a) | Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde omfattas av ett enda parlamentsutskotts ansvarsområde, utfrågas han eller hon enbart av detta utskott (ansvarigt utskott). |
| --- | --- |

a)

Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde omfattas av ett enda parlamentsutskotts ansvarsområde, utfrågas han eller hon enbart av detta utskott (ansvarigt utskott).

| b) | Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde i ungefär lika stor omfattning berör flera parlamentsutskotts ansvarsområden, utfrågas han eller hon gemensamt av dessa utskott (samverkande utskott). |
| --- | --- |

b)

Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde i ungefär lika stor omfattning berör flera parlamentsutskotts ansvarsområden, utfrågas han eller hon gemensamt av dessa utskott (samverkande utskott).

| b) | Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde i ungefär lika stor omfattning berör flera parlamentsutskotts ansvarsområden, utfrågas han eller hon gemensamt av dessa utskott (samverkande utskott). |
| --- | --- |

b)

Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde i ungefär lika stor omfattning berör flera parlamentsutskotts ansvarsområden, utfrågas han eller hon gemensamt av dessa utskott (samverkande utskott).

| c) | Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde omfattas av huvudsakligen ett parlamentsutskotts ansvarsområde och i mindre omfattning ett eller flera andra parlamentsutskotts ansvarsområden, utfrågas han eller hon av det huvudansvariga utskottet, vid en utfrågning där även det eller de övriga parlamentsutskotten deltar (associerade utskott). Den valda kommissionsordföranden ska utförligt höras om förfarandena. |
| --- | --- |

c)

Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde omfattas av huvudsakligen ett parlamentsutskotts ansvarsområde och i mindre omfattning ett eller flera andra parlamentsutskotts ansvarsområden, utfrågas han eller hon av det huvudansvariga utskottet, vid en utfrågning där även det eller de övriga parlamentsutskotten deltar (associerade utskott). Den valda kommissionsordföranden ska utförligt höras om förfarandena.

| c) | Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde omfattas av huvudsakligen ett parlamentsutskotts ansvarsområde och i mindre omfattning ett eller flera andra parlamentsutskotts ansvarsområden, utfrågas han eller hon av det huvudansvariga utskottet, vid en utfrågning där även det eller de övriga parlamentsutskotten deltar (associerade utskott). |
| --- | --- |

c)

Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde omfattas av huvudsakligen ett parlamentsutskotts ansvarsområde och i mindre omfattning ett eller flera andra parlamentsutskotts ansvarsområden, utfrågas han eller hon av det huvudansvariga utskottet, vid en utfrågning där även det eller de övriga parlamentsutskotten deltar (associerade utskott).

Den valda kommissionsordföranden ska utförligt höras om förfarandena.

4.   Den valda kommissionsordföranden ska utförligt höras om förfarandena.

Parlamentsutskotten ska översända skriftliga frågor till de nominerade kommissionsledamöterna i god tid före utfrågningarna. För varje nominerad kommissionsledamot ska det finnas två gemensamma frågor som utarbetas av utskottsordförandekonferensen. Den första ska belysa ledamotens allmänna duglighet, engagemang för Europa och personliga oavhängighet; den andra ska belysa ledamotens förmåga att ta sig an det tilltänkta ansvarsområdet liksom samarbetet med parlamentet. Det ansvariga utskottet ska
  utarbeta
  ytterligare
  tre
  frågor. Då utfrågningen sker i samverkande utskott ska varje enskilt utskott ha rätt att
  utarbeta två
  frågor.

5.   Parlamentsutskotten ska översända skriftliga frågor till de nominerade kommissionsledamöterna i god tid före utfrågningarna. För varje nominerad kommissionsledamot ska det finnas två gemensamma frågor som utarbetas av utskottsordförandekonferensen. Den första ska belysa ledamotens allmänna duglighet, engagemang för Europa och personliga oavhängighet; den andra ska belysa ledamotens förmåga att ta sig an det tilltänkta ansvarsområdet liksom samarbetet med parlamentet. Det ansvariga utskottet ska
  lämna in
  ytterligare
  fem
  frågor
  , utan möjlighet till delfrågor
  . Då utfrågningen sker i samverkande utskott ska varje enskilt utskott ha rätt att
  lämna in tre
  frågor.

De nominerade kommissionsledamöternas meritförteckningar och svar på skriftliga frågor ska offentliggöras på parlamentets webbplats före utfrågningarna.

Varje utfrågning ska pågå i tre timmar. Förhållandena vid och villkoren för utfrågningarna ska vara sådana att de nominerade kommissionsledamöterna får jämlika och rättvisa möjligheter att presentera sig själva och sina åsikter

6.   Varje utfrågning ska pågå i tre timmar. Förhållandena vid och villkoren för utfrågningarna ska vara sådana att de nominerade kommissionsledamöterna får jämlika och rättvisa möjligheter att presentera sig själva och sina åsikter

De nominerade kommissionsledamöterna ska uppmanas att hålla ett inledande anförande på högst 15 minuter.
  De
  frågor
  som framförs under utfrågningen ska
  om möjligt
  grupperas
  efter område. Den totala talartiden ska tilldelas de politiska grupperna i enlighet med artikel 162 i tillämpliga delar. Utfrågningarnas upplägg bör syfta till att åstadkomma en pluralistisk politisk dialog mellan den nominerade kommissionsledamoten och parlamentsledamöterna. Före utfrågningens slut ska den nominerade kommissionsledamoten beredas möjlighet att hålla ett kort slutanförande.

7.   De nominerade kommissionsledamöterna ska uppmanas att hålla ett inledande anförande på högst 15 minuter.
  Upp till 25
   frågor, om möjligt
  grupperade
  efter område
  , ska framföras under utfrågningen
  .
  En följdfråga får ställas omedelbart inom den tilldelade tiden.
  Den totala talartiden ska tilldelas de politiska grupperna i enlighet med artikel 162 i tillämpliga delar. Utfrågningarnas upplägg bör syfta till att åstadkomma en pluralistisk politisk dialog mellan den nominerade kommissionsledamoten och parlamentsledamöterna. Före utfrågningens slut ska den nominerade kommissionsledamoten beredas möjlighet att hålla ett kort slutanförande.

En videoupptagning av utfrågningen ska sändas direkt. En inspelning av utfrågningarna med innehållsförteckning ska finnas tillgänglig för allmänheten inom 24 timmar.

8.   En videoupptagning av utfrågningen ska sändas direkt
  och kostnadsfritt för allmänheten och medier
  . En inspelning av utfrågningarna med innehållsförteckning ska finnas tillgänglig för allmänheten inom 24 timmar.

Artikel 3

| c) | Bedömning |
| --- | --- |

c)

Bedömning

Bedömning

Ordföranden och samordnarna ska efter utfrågningen utan dröjsmål sammanträda för att göra en bedömning av den enskilda nominerade kommissionsledamoten. Dessa sammanträden ska hållas inom stängda dörrar. Samordnarna ska uppmanas att uppge huruvida de anser att de nominerade kommissionsledamöterna är kvalificerade att såväl ingå som ledamöter av kommissionen som att utföra de särskilda uppgifter som nomineringen avser. Utskottsordförandekonferensen ska utforma en standardmodell som stöd för bedömningen.

1.   Ordföranden och samordnarna ska efter utfrågningen utan dröjsmål sammanträda för att göra en bedömning av den enskilda nominerade kommissionsledamoten. Dessa sammanträden ska hållas inom stängda dörrar. Samordnarna ska uppmanas att uppge huruvida de anser att de nominerade kommissionsledamöterna är kvalificerade att såväl ingå som ledamöter av kommissionen som att utföra de särskilda uppgifter som nomineringen avser. Utskottsordförandekonferensen ska utforma en standardmodell som stöd för bedömningen.

Då utfrågningen sker i samverkande utskott ska ordförandena och samordnarna för utskotten agera gemensamt under hela förfarandet.

2.   Då utfrågningen sker i samverkande utskott ska ordförandena och samordnarna för utskotten agera gemensamt under hela förfarandet.

En separat bedömning ska utarbetas för varje nominerad kommissionsledamot. Yttranden från samtliga utskott som deltagit i utfrågningen ska inkluderas.

3.   En separat bedömning ska utarbetas för varje nominerad kommissionsledamot. Yttranden från samtliga utskott som deltagit i utfrågningen ska inkluderas.

Om utskotten kräver ytterligare uppgifter för att slutföra sin bedömning ska talmannen på deras vägnar skriva till kommissionens nyvalda ordförande. Samordnarna ska beakta dennes svar.

Om samordnarna inte kan enas om bedömningen, eller om en av de politiska grupperna så begär, ska utskottsordföranden sammankalla till ett sammanträde med alla utskottsledamöter. Som en sista utväg ska utskottsordföranden låta båda beslut gå till sluten omröstning.

3a.
     
  Följande principer ska gälla för samordnarnas bedömning:

| a) | Om samordnarna enhälligt godkänner den nominerade kommissionsledamoten ska ordföranden översända en skrivelse om godkännande på deras vägnar. |
| --- | --- |

a)

Om samordnarna enhälligt godkänner den nominerade kommissionsledamoten ska ordföranden översända en skrivelse om godkännande på deras vägnar.

| b) | Om samordnarna enhälligt underkänner den nominerade kommissionsledamoten ska ordföranden översända en skrivelse om underkännande på deras vägnar. |
| --- | --- |

b)

Om samordnarna enhälligt underkänner den nominerade kommissionsledamoten ska ordföranden översända en skrivelse om underkännande på deras vägnar.

| c) | Om samordnare som tillsammans företräder en majoritet bestående av minst två tredjedelar av utskottets ledamöter godkänner den nominerade kommissionsledamoten ska ordföranden på deras vägnar översända en skrivelse om att en stor majoritet godkänner den nominerade kommissionsledamoten. På begäran ska minoritetens uppfattning nämnas. |
| --- | --- |

c)

Om samordnare som tillsammans företräder en majoritet bestående av minst två tredjedelar av utskottets ledamöter godkänner den nominerade kommissionsledamoten ska ordföranden på deras vägnar översända en skrivelse om att en stor majoritet godkänner den nominerade kommissionsledamoten. På begäran ska minoritetens uppfattning nämnas.

| d) | Om samordnarna inte kan uppnå en majoritet bestående av minst två tredjedelar av utskottets ledamöter för att godkänna den nominerade kommissionsledamoten ska de |
| --- | --- |

d)

Om samordnarna inte kan uppnå en majoritet bestående av minst två tredjedelar av utskottets ledamöter för att godkänna den nominerade kommissionsledamoten ska de

| | — | först begära ytterligare uppgifter med hjälp av fler skriftliga frågor, |
| --- | --- | --- |

—

först begära ytterligare uppgifter med hjälp av fler skriftliga frågor,

| | — | därefter, om de fortfarande är missnöjda, begära en fortsatt utfrågning på 1,5  timmar, med talmanskonferensens godkännande. |
| --- | --- | --- |

—

därefter, om de fortfarande är missnöjda, begära en fortsatt utfrågning på 1,5  timmar, med talmanskonferensens godkännande.

| e) | Om samordnare som, efter tillämpningen av led d, tillsammans företräder en majoritet bestående av minst två tredjedelar av utskottets ledamöter godkänner den nominerade kommissionsledamoten ska ordföranden på deras vägnar översända en skrivelse om att en stor majoritet godkänner den nominerade kommissionsledamoten. På begäran ska minoritetens uppfattning nämnas. |
| --- | --- |

e)

Om samordnare som, efter tillämpningen av led d, tillsammans företräder en majoritet bestående av minst två tredjedelar av utskottets ledamöter godkänner den nominerade kommissionsledamoten ska ordföranden på deras vägnar översända en skrivelse om att en stor majoritet godkänner den nominerade kommissionsledamoten. På begäran ska minoritetens uppfattning nämnas.

| f) | Om det, efter tillämpningen av led d, fortfarande inte finns någon majoritet av samordnare som tillsammans företräder minst två tredjedelar av utskottets ledamöter och kan godkänna den nominerade kommissionsledamoten ska ordföranden sammankalla ett utskottssammanträde och låta de två frågor som nämns i artikel 3.1 gå till omröstning. Ordföranden ska översända en skrivelse med utskottets bedömning. |
| --- | --- |

f)

Om det, efter tillämpningen av led d, fortfarande inte finns någon majoritet av samordnare som tillsammans företräder minst två tredjedelar av utskottets ledamöter och kan godkänna den nominerade kommissionsledamoten ska ordföranden sammankalla ett utskottssammanträde och låta de två frågor som nämns i artikel 3.1 gå till omröstning. Ordföranden ska översända en skrivelse med utskottets bedömning.

Utskottens
  bedömningar
  ska
  antas och offentliggöras
  inom 24 timmar efter
  utfrågningen
  .
  Bedömningarna
  ska granskas av utskottsordförandekonferensen för att sedan översändas till talmanskonferensen. Efter diskussion i talmanskonferensen, och såvida inget beslut om att inhämta ytterligare uppgifter fattas, ska talmanskonferensen förklara utfrågningarna för avslutade.

3b.
     Utskottens
  skrivelser om bedömningarna
  ska
  översändas
  inom 24 timmar efter
  slutförandet av bedömningsprocessen
  .
  Skrivelserna
  ska granskas av utskottsordförandekonferensen för att sedan översändas till talmanskonferensen. Efter diskussion i talmanskonferensen, och såvida inget beslut om att inhämta ytterligare uppgifter fattas, ska talmanskonferensen förklara utfrågningarna för avslutade
  och tillåta offentliggörande av samtliga skrivelser om bedömningarna
  .

Artikel 4

Presentation av hela den nominerade kommissionen

Den valda kommissionsordföranden ska presentera hela den nominerade kommissionen och dess program vid ett sammanträde i kammaren, vid vilket Europeiska rådets ordförande och rådets ordförande ska inbjudas att närvara. Presentationen ska åtföljas av en diskussion. Som avslutning på debatten får en politisk grupp eller minst 40 ledamöter lägga fram ett resolutionsförslag. Artikel 
  123.3, 123.4 och 123.5
  ska tillämpas.

1.   Den valda kommissionsordföranden ska
  uppmanas att
  presentera hela den nominerade kommissionen och dess program vid ett sammanträde i kammaren, vid vilket Europeiska rådets ordförande och rådets ordförande ska inbjudas att närvara. Presentationen ska åtföljas av en diskussion. Som avslutning på debatten får en politisk grupp eller minst 40 ledamöter lägga fram ett resolutionsförslag. Artikel 
  123.3–123.5b
  ska tillämpas.

Efter omröstning om resolutionsförslaget ska parlamentet sedan rösta för eller emot att i sin helhet godkänna utnämningen av ordföranden och de övriga kommissionsledamöterna. Parlamentet ska genom namnupprop fatta beslut med en majoritet av de avgivna rösterna. Omröstningen får skjutas upp till det därpå följande sammanträdet.

2.   Efter omröstning om resolutionsförslaget ska parlamentet sedan rösta för eller emot att i sin helhet godkänna utnämningen av ordföranden och de övriga kommissionsledamöterna. Parlamentet ska genom namnupprop fatta beslut med en majoritet av de avgivna rösterna. Omröstningen får skjutas upp till det därpå följande sammanträdet.

Artikel 5

Uppföljning av åtaganden som gjorts under utfrågningarna

De åtaganden som gjorts och de prioriteringar som anförts av de nominerade kommissionsledamöterna under utfrågningarna ska fortlöpande, under hela mandatperioden, följas upp av det ansvariga utskottet inom ramen för den årliga strukturerade dialogen med kommissionen i enlighet med punkt 1 i bilaga IV till ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen.

2.   
  Följande förfarande ska tillämpas i händelse av en ändring av sammansättningen i kommissionsledamöternas kollegium eller en omfattande ändring av ansvarsområdena under dess mandatperiod:

Del II – Omfattande omfördelning av ansvarsområdena eller ändring av sammansättningen i kommissionsledamöternas kollegium under dess mandatperiod

Artikel 6

Ersättare

| a) | Om en ersättare ska utses på grund av avgång, avsättning eller dödsfall ska parlamentet omedelbart bjuda in den nominerade kommissionsledamoten till utfrågning på de villkor som anges i 
  punkt 1
  . |
| --- | --- |

a)

Om en ersättare ska utses på grund av avgång, avsättning eller dödsfall ska parlamentet omedelbart bjuda in den nominerade kommissionsledamoten till utfrågning på de villkor som anges i 
  punkt 1
  .

Om en ersättare ska utses på grund av avgång, avsättning eller dödsfall ska parlamentet omedelbart bjuda in den nominerade kommissionsledamoten till utfrågning på de villkor som anges i 
  del I
  .

Artikel 7

Anslutning av en ny medlemsstat

| b) | Vid anslutning av en ny medlemsstat ska parlamentet bjuda in denna stats nominerade kommissionsledamot till utfrågning på de villkor som anges i 
  punkt 1
  . |
| --- | --- |

b)

Vid anslutning av en ny medlemsstat ska parlamentet bjuda in denna stats nominerade kommissionsledamot till utfrågning på de villkor som anges i 
  punkt 1
  .

Vid anslutning av en ny medlemsstat ska parlamentet bjuda in denna stats nominerade kommissionsledamot till utfrågning på de villkor som anges i 
  del I
  .

Artikel 8

Omfattande omfördelning av ansvarsområdena

| c) | Om det sker en omfattande omfördelning av ansvarsområdena ska de berörda kommissionsledamöterna bjudas in
  till berörda parlamentsutskott
  innan de tillträder sina poster. |
| --- | --- |

c)

Om det sker en omfattande omfördelning av ansvarsområdena ska de berörda kommissionsledamöterna bjudas in
  till berörda parlamentsutskott
  innan de tillträder sina poster.

Om det sker en omfattande omfördelning av ansvarsområdena
  under kommissionens mandatperiod
  ska de berörda kommissionsledamöterna bjudas in
  att delta i en utfrågning på samma villkor som dem som anges i del I
  innan de tillträder sina poster.

Artikel 9

Omröstning i kammaren

Med avvikelse från förfarandet i 
  punkt 1 c åttonde stycket
  ska omröstningen vara sluten när omröstningen i kammaren avser utnämning av en enda kommissionsledamot.

Med avvikelse från förfarandet i 
  artikel 118.5a
  ska omröstningen vara sluten när omröstningen i kammaren avser utnämning av en enda kommissionsledamot.

Ändring 279

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga XVIa (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | BILAGA XVIa |
| | Krav i samband med utarbetande av rättsakter som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet |
| | 1. | I rättsakter ska anges vilken typ av rättsakt det rör sig om, referensnumret, namnen på båda institutioner som antagit den, dagen för deras undertecknande och en uppgift om innehållet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

BILAGA XVIa

Krav i samband med utarbetande av rättsakter som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet

1.

| 2. | Rättsakter ska innehålla följande: |
| --- | --- |

2.

| a) | Formuleringen ”Europaparlamentet och Europeiska unionens råd har antagit denna förordning” eller ”Europaparlamentet och Europeiska unionens råd har antagit detta direktiv” eller ”Europaparlamentet och Europeiska unionens råd har antagit detta beslut”. |
| --- | --- |

a)

Formuleringen ”Europaparlamentet och Europeiska unionens råd har antagit denna förordning” eller ”Europaparlamentet och Europeiska unionens råd har antagit detta direktiv” eller ”Europaparlamentet och Europeiska unionens råd har antagit detta beslut”.

| b) | Efter orden ”med beaktande av” en uppgift om de bestämmelser på grundval av vilka rättsakten antas. |
| --- | --- |

b)

Efter orden ”med beaktande av” en uppgift om de bestämmelser på grundval av vilka rättsakten antas.

| c) | En hänvisning till framlagda förslag, avgivna yttranden och hållna samråd. |
| --- | --- |

c)

En hänvisning till framlagda förslag, avgivna yttranden och hållna samråd.

| d) | Skälen till rättsakten som inleds med orden ”och av följande skäl” . |
| --- | --- |

d)

Skälen till rättsakten som inleds med orden ”och av följande skäl” .

| e) | En formulering såsom ”härigenom föreskrivs följande” eller ”har beslutat följande” följd av bestämmelserna i rättsakten. |
| --- | --- |

e)

En formulering såsom ”härigenom föreskrivs följande” eller ”har beslutat följande” följd av bestämmelserna i rättsakten.

| 3. | Rättsakter ska delas in i artiklar som får grupperas i delar, avdelningar, kapitel och avsnitt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sista artikeln i en rättsakt ska bestämma dagen för ikraftträdandet, om denna dag inträffar före eller efter den tjugonde dagen efter det att rättsakten offentliggjorts. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sista artikeln i en rättsakt ska följas av följande: |
| --- | --- |

5.

| — | En lämplig slutformulering, i enlighet med relevant artikel i fördragen, beträffande rättsaktens tillämplighet. |
| --- | --- |

—

En lämplig slutformulering, i enlighet med relevant artikel i fördragen, beträffande rättsaktens tillämplighet.

| — | ”Utfärdad i/Utfärdat i ...” följt av dagen för undertecknandet av rättsakten. |
| --- | --- |

—

”Utfärdad i/Utfärdat i ...” följt av dagen för undertecknandet av rättsakten.

| — | Formuleringen ”På Europaparlamentets vägnar Ordförande”, ”På rådets vägnar Ordförande” med namnet på talmannen och namnet på ordföranden i rådet vid tidpunkten för antagandet av rättsakten infört före ordet ”Ordförande”. |
| --- | --- |

—

Formuleringen ”På Europaparlamentets vägnar Ordförande”, ”På rådets vägnar Ordförande” med namnet på talmannen och namnet på ordföranden i rådet vid tidpunkten för antagandet av rättsakten infört före ordet ”Ordförande”.

Ändring 280

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga XVII

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändring 281

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga XVIII

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändring 282

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga XIX

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändring 283

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga XX

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

Ändring 284

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga XXI

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Nuvarande lydelse

Ändring

[...]

utgår

---

(*1)  För den konsoliderade versionen av Europaparlamentets arbetsordning i dess ändrade lydelse, se http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+RULES-EP+20170116+TOC+DOC+XML+V0//SV

(1)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(1)  Se bilaga I.

(1)  Se bilaga I.

(1a)  
  Avtal mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen om öppenhetsregistret för organisationer och egenföretagare som är involverade i utformning och genomförande av EU:s politik


  (EUT L 277, 19.9.2014, s. 11).

(2)  
  Register som inrättats genom avtal mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen om inrättande av ett öppenhetsregister för organisationer och egenföretagare som är involverade i utformningen och genomförandet av EU:s politik (se bilaga IX del B).

(3)  
  Se bilaga IX del B.

(4)  
  Se bilaga 3 till det avtal som utgör bilaga IX del B.

(5)  
  Se bilaga IX del A.

(6)  
  Se bilaga XI.

(7)  
  se bilaga VII, del E.

(8)  
  Se bilaga XIII.

(8)  
  Ramavtal om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen (EUT L 304, 20.11.2010, s. 47).

(8a)  

  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(1a)  
  Interinstitutionellt avtal av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning, punkt 25 (EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).

(9)  
  Se talmanskonferensens beslut om detta, som återges i bilaga XVII till arbetsordningen.

(9a)  
  Se talmanskonferensens relevanta beslut.

(10)  
  Se bilaga XX
  .

(10)  
  Uppförandekod för förhandlingar i det ordinarie lagstiftningsförfarandet
  .

(1a)  

  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(11)  Se bilaga V.

(11)  Se bilaga V.

(12)  Interinstitutionellt avtal av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter, punkt 4 (EGT C 102, 4.4.1996, s. 2).

(12)  Interinstitutionellt avtal av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter, punkt 4 (EGT C 102, 4.4.1996, s. 2).

(13)  Interinstitutionellt avtal av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter, punkt 9 (EGT C 77, 28.3.2002, s. 1).

(13)  Interinstitutionellt avtal av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter, punkt 9 (EGT C 77, 28.3.2002, s. 1).

(14)  
  Se även tolkningen av artikel 141.

(15)  
  Se bilaga XIV.

(1a)  

  EUT L 277, 19.9.2014, s. 11.

(16)  
  Se bilaga XVI.

(17)  
  Se bilaga II.

(18)  Se bilaga III.

(18)  Se bilaga III.

(1a)  
  Se bilaga III.

(1a)  
  Se bilaga III.

(19)  Se bilaga III.

(19)  Se bilaga III.

(20)  Förlängd genom Europaparlamentets beslut av den 26 februari 2014.

(20)  Förlängd genom Europaparlamentets beslut av den 26 februari 2014.

(21)  
  Se bilaga XV.

(22)  Se bilaga VI.

(22)  Se bilaga VI.

(23)  
  Se bilaga VIII.

(24)  
  Se bilaga XIII.

(27)  
  Se bilaga X.

(1a)  
  Den införda artikel 223a ska tillämpas på europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser endast i den mening som avses i artikel 2.3 och 2.4 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014. Artikel 224 ska i sin nuvarande lydelse förbli tillämplig vad gäller akter och åtaganden som rör finansiering av politiska partier och politiska stiftelser på europeisk nivå för budgetåren 2014, 2015, 2016 och 2017, som, enligt artikel 40 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014, fortsatt omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå. Artikel 225 ska i sin nuvarande lydelse förbli tillämplig på politiska partier och politiska stiftelser på europeisk nivå i den mening som avses i artikel 2 i förordning (EG) nr 2004/2003, så länge dessa mottar finansiering för budgetåren 2014, 2015, 2016 och 2017, i enlighet med sistnämnda förordning.

(1a)  
  Se Presidiets beslut av den 12 september 2016 om genomförande av det interinstitutionella avtalet om öppenhetsregistret.

(28)  Presidiets beslut av den 12 april 1999.

(28)  Presidiets beslut av den 12 april 1999 om rättigheter för före detta ledamöter av Europaparlamentet.

---

Onsdagen den 14 december 2016

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/393 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/393

---

P8_TA(2016)0488

Insolvensförfaranden och förvaltare ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ersättande av förteckningarna över insolvensförfaranden, likvidationsförfaranden och förvaltare i bilagorna A och B till förordning (EU) 2015/848 om insolvensförfaranden (COM(2016)0317 – C8-0196/2016 – 2016/0159(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 238/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0317), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0317),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0196/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0196/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 november 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 november 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0324/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0324/2016).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0159

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ersättande av bilagorna A och B till förordning (EU) 2015/848 om insolvensförfaranden

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/353.)

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/394 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/394

---

P8_TA(2016)0489

Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EG och Uzbekistan och bilateral handel med textilprodukter ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 238/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (16384/1/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16384/1/2010),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut (16388/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut (16388/2010),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207 och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207 och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0097/2011),

| — | med beaktande av sin interimsresolution av den 15 december 2011 (1) om utkastet till rådets beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin interimsresolution av den 15 december 2011 (1) om utkastet till rådets beslut,

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 14 december 2016 (2) om utkastet till rådets beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 14 december 2016 (2) om utkastet till rådets beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0332/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0332/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Uzbekistan. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 195.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0490.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/395 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/395

---

P8_TA(2016)0491

Handelsavtalet mellan EU och Colombia och Peru (Ecuadors anslutning till avtalet) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av anslutningsprotokollet till handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan, med anledning av Ecuadors anslutning till avtalet (07620/2016 – C8-0463/2016 – 2016/0092(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 238/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07620/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07620/2016),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll om anslutning till handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan, för att beakta Ecuadors anslutning (07621/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll om anslutning till handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan, för att beakta Ecuadors anslutning (07621/2016),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 91, artikel 100.2, artikel 207.4 första stycket och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0463/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 91, artikel 100.2, artikel 207.4 första stycket och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0463/2016),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0362/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0362/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Colombia, Ecuador och Peru. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/396 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/396

---

P8_TA(2016)0492

Avtalet mellan EU och Norge om ömsesidigt tillträde till fisket i Skagerrak ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ömsesidigt tillträde till fisket i Skagerrak för fartyg som för dansk, norsk och svensk flagg (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 238/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (10711/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (10711/2016),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ömsesidigt tillträde till fisket i Skagerrak för fartyg som för dansk, norsk och svensk flagg (11692/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ömsesidigt tillträde till fisket i Skagerrak för fartyg som för dansk, norsk och svensk flagg (11692/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0332/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0332/2016),

| — | med beaktande av sin icke-lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 (1) om utkastet till rådets beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin icke-lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 (1) om utkastet till rådets beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0321/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0321/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Norge. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0493.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/397 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/397

---

P8_TA(2016)0494

Avtalet om operativt och strategiskt samarbete mellan Georgien och Europol *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Europeiska polisbyråns (Europol) ingående av avtalet om operativt och strategiskt samarbete mellan Georgien och Europol (10343/2016 – C8-0266/2016 – 2016/0810(CNS))

(Samråd)

(2018/C 238/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10343/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10343/2016),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0266/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0266/2016),

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (1), särskilt artikel 23.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (1), särskilt artikel 23.2,

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/934/RIF av den 30 november 2009 om antagande av tillämpningsföreskrifter för Europols förbindelser med partner, inbegripet för utbyte av personuppgifter och sekretessbelagd information (2), särskilt artiklarna 5 och 6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/934/RIF av den 30 november 2009 om antagande av tillämpningsföreskrifter för Europols förbindelser med partner, inbegripet för utbyte av personuppgifter och sekretessbelagd information (2), särskilt artiklarna 5 och 6,

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/935/RIF av den 30 november 2009 om fastställande av förteckningen över de tredjestater och organisationer med vilka Europol ska ingå överenskommelser (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/935/RIF av den 30 november 2009 om fastställande av förteckningen över de tredjestater och organisationer med vilka Europol ska ingå överenskommelser (3),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0343/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0343/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, efter den dag då den nya Europolförordningen (4) börjar tillämpas, göra en bedömning av bestämmelserna i samarbetsavtalet och kommissionen uppmanas att informera parlamentet och rådet om resultatet av denna bedömning och, om så är lämpligt, lägga fram en rekommendation om tillstånd att inleda en internationell omförhandling av avtalet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och Europol. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 121, 15.5.2009, s. 37.

(2)  EUT L 325, 11.12.2009, s. 6.

(3)  EUT L 325, 11.12.2009, s. 12.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (EUT L 135, 24.5.2016, s. 53).

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/398 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/398

---

P8_TA(2016)0495

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (Spaniens ansökan – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive) (COM(2016)0708 – C8-0454/2016 – 2016/2298(BUD))

(2018/C 238/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0708 – C8-0454/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0708 – C8-0454/2016),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0379/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0379/2016), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag.

| D. | Spanien lämnade in ansökan EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive om ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras under huvudgrupp 29 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) främst i Nuts 2-regionen Comunidad Valenciana (ES52), och 250 uppsagda arbetstagare som är berättigade till stöd från fonden förväntas delta i åtgärderna. |
| --- | --- |

D.

Spanien lämnade in ansökan EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive om ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras under huvudgrupp 29 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) främst i Nuts 2-regionen Comunidad Valenciana (ES52), och 250 uppsagda arbetstagare som är berättigade till stöd från fonden förväntas delta i åtgärderna.

| E. | Ansökan lämnades in enligt insatskriteriet i artikel 4.2 i förordningen om fonden, med avvikelse från kriterierna i artikel 4.1 b i den förordningen, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på nio månader vid företag som alla verkar inom samma ekonomiska sektor som definieras som en huvudgrupp i Nace rev. 2 och som är belägna i en region eller två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå i en medlemsstat. |
| --- | --- |

E.

Ansökan lämnades in enligt insatskriteriet i artikel 4.2 i förordningen om fonden, med avvikelse från kriterierna i artikel 4.1 b i den förordningen, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på nio månader vid företag som alla verkar inom samma ekonomiska sektor som definieras som en huvudgrupp i Nace rev. 2 och som är belägna i en region eller två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå i en medlemsstat.

| F. | Medan fordonstillverkningen i EU-27 minskade med 0,5 miljoner enheter mellan 2006 och 2015 (från 18,7 miljoner enheter 2006 till 18,2 miljoner enheter 2015) ökade den globala produktionen med 31,1 % (från 69,2 miljoner enheter 2006 till 90,9 miljoner enheter 2015) (4), särskilt i Kina men också i andra ekonomier i Sydostasien. |
| --- | --- |

F.

Medan fordonstillverkningen i EU-27 minskade med 0,5 miljoner enheter mellan 2006 och 2015 (från 18,7 miljoner enheter 2006 till 18,2 miljoner enheter 2015) ökade den globala produktionen med 31,1 % (från 69,2 miljoner enheter 2006 till 90,9 miljoner enheter 2015) (4), särskilt i Kina men också i andra ekonomier i Sydostasien.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren enligt artikel 4.2 i förordningen om fonden är uppfyllda och att Spanien därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 856 800 EUR enligt denna förordning, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 1 428 000 EUR, för återintegrering på arbetsmarknaden av 250 uppsagda arbetstagare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att stöd till tidigare anställda i små och medelstora företag också motiverar godkännandet av en ansökan som avser färre än 500 uppsagda arbetstagare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att Spanien lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 21 juni 2016, och att kommissionen avslutade sin bedömning av denna ansökan den 8 november 2016 och underrättade parlamentet samma dag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att 23 ansökningar om stöd från fonden har gällt tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar. Tretton av dessa ansökningar grundar sig på handelsrelaterad globalisering (5) och tio på den globala finansiella och ekonomiska krisen (6). Tre av dessa ansökningar kom från Spanien (EGF/2008/002 ES Delphi, EGF/2008/004 ES Castilla y León Aragón och EGF/2010/002 ES Cataluña automotive). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att minskningen av unionens marknadsandel av bilindustrin ingår i en längre trend som kommissionen framhållit i sina bedömningar av tidigare ansökningar som rör bilindustrin mot bakgrund av globaliseringen av handeln, varvid unionen förlorat nästan hälften av sin marknadsandel mellan 2000 och 2015. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att i Spanien har nedgången inom biltillverkningen lett till en minskning av både antalet företag och antalet arbetstillfällen och att i Comunidad Valenciana upphörde 62 av totalt 187 biltillverkare med sin verksamhet under perioden 2008–2014, vilket motsvarar en minskning med 33,16 %. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att Bosal S.A. startade sin verksamhet 1986 när Sagunto-området förklarades vara ett förmånligt område för återindustrialisering efter uppsägningarna i de lokala masugnarna. Parlamentet noterar att konkursen och nedläggningen av Bosal S.A. innebar att 250 arbetstillfällen gick förlorade i Sagunto, vilket är ett relativt stort antal arbetstillfällen i den staden och att detta har fått allvarliga följder för den lokala och regionala ekonomin, särskilt med tanke på att detta är en småstad i ett landsbygdsområde som har drabbats hårt av följderna av den ekonomiska krisen och av globaliseringsprocessen inom bilindustrin. Parlamentet påminner om att trots att sysselsättningssituationen under det senaste året har visat tecken på återhämtning ligger arbetslösheten i Comunidad Valenciana fortfarande på 20,17 % (7). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar ökningen av antalet arbetslösa i Sagunto mellan 2007 (2 778) och 2015 (6 437) och arbetslöshetsnivån på 25,8 % som förvärrar den redan bräckliga situationen i området ytterligare. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att av de uppsagda arbetstagare som berörs av ansökan är 71 % över 45 år, 78 % hade varit anställda av samma företag i minst femton år utan avbrott och 50 % saknar utbildningskvalifikationer. Parlamentet noterar dessutom att inga nya anläggningar har öppnats i området på senare tid. Parlamentet påpekar att alla dessa omständigheter har gjort de uppsagda arbetstagarna högst sårbara i en situation med få nya arbetstillfällen, vilket ökat svårigheterna att hitta ett nytt arbete. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att Spanien planerar tolv olika åtgärder. Av dessa är sex individanpassade tjänster, såsom informationsmöten, yrkesvägledning, arbetsförmedling eller främjandet av entreprenörskap, och sex är bidrag och incitament för uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan, såsom bidrag till reseutgifter och flyttbidrag eller anställningsbidrag. Parlamentet påpekar att dessa åtgärder utgör aktiva arbetsmarknadsåtgärder. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar Spaniens beslut att erbjuda yrkesutbildning inriktad på yrkeslicenser som krävs för t.ex. passagerartransport, samt på sektorer och områden där möjligheter finns eller kommer att uppstå, t.ex. inom livsmedelssektorn, matlagning, förebyggande av risker i arbetslivet samt kvalitetskontrolls- och miljönormer, uppvärmnings-, ventilations- och luftkonditioneringsprojekt och underhåll av industriell utrustning. Parlamentet välkomnar utbudet av utbildning i färdigheter som bidrar till bättre arbetsprestationer såsom informations- och kommunikationsteknik, främmande språk och företagsledning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar villigheten bland företrädarna för de före detta arbetstagarna vid Bosal S.A. (det företag som sa upp majoriteten av de arbetstagare som berörs av ansökan) att stödja en ansökan om stöd från fonden och deras deltagande i utformningen av de åtgärder som ska erbjudas de uppsagda arbetstagarna. Parlamentet noterar att arbetsmarknadens parter, fackförbund och Saguntos lokala myndigheter också deltog i denna process. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar att inkomststödjande åtgärder motsvarar mindre än 25 % av det totala paketet med individanpassade tjänster, vilket är en bra bit under det tak på maximalt 35 % som fastställs i förordningen om fonden, och att dessa åtgärder förutsätter att de berörda stödmottagarna aktivt söker arbete eller deltar i utbildning. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som får stöd från fonden bör utformas med hänsyn till framtida utsikter på arbetsmarknaden och den kompetens som krävs, och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att Spanien bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är övertygat om att en mer omfattande tillämpning av undantaget från de trösklar som gäller för att komma i fråga till förmån för anställda i små och medelstora företag, en förlängning av referensperioderna samt en möjlighet att inkludera arbetstagare som har utfört relaterade tjänster till referensföretaget bör bedömas noga från fall till fall, och man bör på alla sätt försöka begränsa en snedvriden användning av fondens budget. Parlamentet ställer sig därför bakom kommissionens beslut att bevilja stöd till 250 arbetstagare från 29 företag i Comunidad Valenciana-regionen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar på nytt att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att allmänheten får tillgång till samtliga handlingar som berör ansökningar om medel ur fonden. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  OICA-databasen: http://www.oica.net/category/production-statistics/

(5)  EGF/2016/004 ES Comunidad Valenciana automotive, COM(2016)0708; EGF/2007/001 FR PSA suppliers. COM(2007)0415; EGF/2007/010 PT Lisboa Alentejo. COM(2008)0094; EGF/2008/002 ES Delphi. COM(2008)0547; EGF/2008/004 ES Castilla y León Aragón. COM(2009)0150; EGF/2009/013 DE Karmann. COM(2010)0007; EGF/2012/005 SE Saab, COM(2012)0622; EGF/2012/008 IT De Tomaso; COM(2013)0469; EGF/2013/006 PL Fiat Auto Poland, COM(2014)0699; EGF/2013/012 BE Ford Genk, COM(2014)0532; EGF/2014/006 FR PSA, COM(2014)0560. EGF/2015/003 BE Ford Genk, COM(2015)0336 och EGF/2015/009 SE Volvo Trucks, COM(2016)0061

(6)  EGF/2009/007 SE Volvo, COM(2009)0602 EGF/2009/009 AT Steiermark, COM(2009)0602; EGF/2009/019 FR Renault, COM(2011)0420; EGF/2010/002 ES Cataluña automotive, COM(2010)0453; EGF/2010/004 PL Wielkopolskie, COM(2010)0616; EGF/2010/015 FR Peugeot, COM(2012)0461; EGF/2010/031 BE General Motors Belgium, COM(2011)0212; EGF/2011/003 DE Arnsberg and Düsseldorf automotive, COM(2011)0447; EGF/2011/005 PT Norte-Centro automotive, COM(2011)0664; och EGF/2015/002 DE Adam Opel, COM(2015)0342.

(7)  EPA Q3 2016. http://www.ine.es/infografias/tasasepa/desktop/tasas.html?t=0&lang=es

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för Spaniens ansökan – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2017/341.)

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/403 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/403

---

P8_TA(2016)0496

Enhetliga regler för järnvägsföretagens redovisning ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1192/69 om införande av enhetliga regler för järnvägsföretagens redovisning (11197/1/2016 – C8-0424/2016 – 2013/0013(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2018/C 238/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11197/1/2016 – C8-0424/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11197/1/2016 – C8-0424/2016),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2013 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 8 oktober 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 8 oktober 2013 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0026), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0026),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0368/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0368/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 327, 12.11.2013, s. 122.

(2)  EUT C 356, 5.12.2013, s. 92.

(3)  Antagna texter från sammanträdet 26.2.2014, P7_TA(2014)0152.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/404 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/404

---

P8_TA(2016)0497

Inrikes persontrafik på järnväg ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1370/2007 vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg (11198/1/2016 – C8-0425/2016 – 2013/0028(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2018/C 238/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11198/1/2016 – C8-0425/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11198/1/2016 – C8-0425/2016),

| — | med beaktande av de motiverande yttranden från det litauiska parlamentet, den luxemburgska deputeradekammaren, de nederländska första och andra kamrarna, det österrikiska förbundsrådet och Sveriges riksdag, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverande yttranden från det litauiska parlamentet, den luxemburgska deputeradekammaren, de nederländska första och andra kamrarna, det österrikiska förbundsrådet och Sveriges riksdag, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2013 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 8 oktober 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 8 oktober 2013 (2),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0028), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0028),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0373/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0373/2016),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner det uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | föreslår att hänvisning till akten görs med förordningen ”van de Camp-Dijksma om öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg” (4). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT C 327, 12.11.2013, s. 122.

(2)  EUT C 356, 5.12.2013, s. 92.

(3)  Antagna texter, 26.2.2014, P7_TA(2014)0148.

(4)  Wim van de Camp och Sharon Dijksma ledde förhandlingarna om akten för Europaparlamentet respektive rådet.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från Europaparlamentet om överföring av personal

Enligt skäl 14 och artikel 4.4a, 4.4b och 4.6 måste medlemsstaterna till fullo respektera direktiv 2001/23/EG om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, och har rätt att gå längre än tillämpningen av detta direktiv genom att vidta ytterligare åtgärder för att skydda personal i enlighet med unionsrätten, till exempel genom krav på övertagande av personal, även om inte direktiv 2001/23/EG skulle vara tillämpligt.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/406 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/406

---

P8_TA(2016)0498

Ett gemensamt europeiskt järnvägsområde ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2012/34/EU vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg och styrningen av järnvägsinfrastrukturen (11199/1/2016 – C8-0426/2016 – 2013/0029(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2018/C 238/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11199/1/2016 – C8-0426/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11199/1/2016 – C8-0426/2016),

| — | med beaktande av de motiverande yttranden från den franska senaten, det litauiska parlamentet, den luxemburgska deputeradekammaren, den nederländska första kammaren, den nederländska andra kammaren och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverande yttranden från den franska senaten, det litauiska parlamentet, den luxemburgska deputeradekammaren, den nederländska första kammaren, den nederländska andra kammaren och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2013 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 8 oktober 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 8 oktober 2013 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0029), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0029),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0371/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0371/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet föreslår att hänvisning till akten görs med ”direktiv Sassoli-Dijksma om öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg och styrningen av järnvägsinfrastrukturen” (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT C 327, 12.11.2013, s. 122.

(2)  EUT C 356, 5.12.2013, s. 92.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2014)0147.

(4)  David-Maria Sassoli och Sharon Dijksma ledde förhandlingarna om akten för Europaparlamentet respektive rådet.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/407 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/407

---

P8_TA(2016)0499

Tillträde till marknaden för hamntjänster och finansiell insyn i hamnar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 238/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0296), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0296),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0144/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0144/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrandet från den spanska deputeradekammaren och den spanska senaten, den franska nationalförsamlingen, den italienska senaten, det lettiska parlamentet, det maltesiska parlamentet, den polska sejmen samt den svenska riksdagen, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrandet från den spanska deputeradekammaren och den spanska senaten, den franska nationalförsamlingen, den italienska senaten, det lettiska parlamentet, det maltesiska parlamentet, den polska sejmen samt den svenska riksdagen, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2013 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 28 november 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 28 november 2013 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 5 oktober 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 5 oktober 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0023/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0023/2016).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet föreslår att hänvisning till akten görs med ”förordningen Fleckenstein-Schultz van Haegen om inrättande av en ram för tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar” (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 327, 12.11.2013, s. 111.

(2)  EUT C 114, 15.4.2014, s. 57.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den 8 mars 2016 (Antagna texter P8_TA(2016)0069).

(4)  Knut Fleckenstein och Melanie Schultz van Haegen ledde förhandlingarna om akten för Europaparlamentet respektive rådet.

---

P8_TC1-COD(2013)0157

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om inrättande av en ram för tillhandahållande av hamntjänster och gemensamma regler för finansiell insyn i hamnar

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/352.)

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/409 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/409

---

P8_TA(2016)0500

Utnämning av en ledamot av revisionsrätten – Juhan Parts

Europaparlamentets beslut av den 14 december 2016 om nomineringen av Juhan Parts till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C8-0445/2016 – 2016/0817(NLE))

(Samråd)

(2018/C 238/30)

Europaparlamentet fattar detta beslut,

| — | med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0445/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0445/2016),

| — | med beaktande av artikel 121 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 121 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A8-0375/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A8-0375/2016), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets budgetkontrollutskott har granskat den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets budgetkontrollutskott har granskat den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| B. | Vid sitt sammanträde den 5 december 2016 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med rådets kandidat till ämbetet som ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

B.

Vid sitt sammanträde den 5 december 2016 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med rådets kandidat till ämbetet som ledamot av revisionsrätten.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Juhan Parts till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/410 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/410

---

P8_TA(2016)0501

Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2016 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2008/376/EG om antagande av Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram och om de fleråriga tekniska riktlinjerna för detta program (COM(2016)0075 – C8-0099/2016 – 2016/0047(NLE))

(Samråd)

(2018/C 238/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2016)0075), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2016)0075),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 2.2 i protokoll nr 37 om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden, som fogas till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0099/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2.2 i protokoll nr 37 om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden, som fogas till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0099/2016),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0358/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0358/2016), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till beslut

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Det är nödvändigt att revidera bestämmelserna om kompetens och om sammansättningen av de rådgivande grupperna och de tekniska grupperna, särskilt när det gäller den typ av experter som utses av kommissionen för att säkerställa ökad öppenhet samt överensstämmelse och samstämmighet med ramverket för kommissionens expertgrupper, och, i möjligaste mån, bidra till en balanserad representation av relevanta expertkunskaper och intresseområden samt en optimal könsfördelning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Det är nödvändigt att revidera bestämmelserna om kompetens och om sammansättningen av de rådgivande grupperna och de tekniska grupperna, särskilt när det gäller den typ av experter som utses av kommissionen för att säkerställa ökad öppenhet samt överensstämmelse och samstämmighet med ramverket för kommissionens expertgrupper, och, i möjligaste mån, bidra till en balanserad representation av relevanta expertkunskaper och intresseområden samt en optimal könsfördelning.

| (3) | Det är nödvändigt att revidera bestämmelserna om kompetens och om sammansättningen av de rådgivande grupperna och de tekniska grupperna,
  så att de relevanta intressenterna får veta om vilka överläggningar som förs i dessa grupper,
  särskilt när det gäller den typ av experter som utses av kommissionen
  och vilket inflytande de utövar,
  för att säkerställa ökad öppenhet samt överensstämmelse och samstämmighet med ramverket för kommissionens expertgrupper, och, i möjligaste mån, bidra till en balanserad representation av relevanta expertkunskaper och intresseområden samt en optimal könsfördelning.
  Här måste man dock rätta sig efter kommissionens beslut av den 30 maj 2016 om övergripande regler för inrättandet av kommissionens expertgrupper och för deras funktion och Europaparlamentets resolution om kontroll över registret och sammansättningen av kommissionens expertgrupper. |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att revidera bestämmelserna om kompetens och om sammansättningen av de rådgivande grupperna och de tekniska grupperna,
  så att de relevanta intressenterna får veta om vilka överläggningar som förs i dessa grupper,
  särskilt när det gäller den typ av experter som utses av kommissionen
  och vilket inflytande de utövar,
  för att säkerställa ökad öppenhet samt överensstämmelse och samstämmighet med ramverket för kommissionens expertgrupper, och, i möjligaste mån, bidra till en balanserad representation av relevanta expertkunskaper och intresseområden samt en optimal könsfördelning.
  Här måste man dock rätta sig efter kommissionens beslut av den 30 maj 2016 om övergripande regler för inrättandet av kommissionens expertgrupper och för deras funktion och Europaparlamentets resolution om kontroll över registret och sammansättningen av kommissionens expertgrupper.

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Det är lämpligt att
  överväga
  enklare
  finanseringsregler
  för att underlätta små och medelstora företags deltagande i Kol- och stålforskningsfondens program och för att tillåta användning av ”enhetskostnader” för att beräkna stödberättigande personalkostnader för ägare av små och medelstora företag och andra fysiska personer som inte uppbär lön. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Det är lämpligt att
  överväga
  enklare
  finanseringsregler
  för att underlätta små och medelstora företags deltagande i Kol- och stålforskningsfondens program och för att tillåta användning av ”enhetskostnader” för att beräkna stödberättigande personalkostnader för ägare av små och medelstora företag och andra fysiska personer som inte uppbär lön.

| (4) | Det är lämpligt att
  stödja de
  små och medelstora företags deltagande i Kol- och stålforskningsfondens program
  bl.a. med hjälp av enklare regler
  och för att tillåta användning av ”enhetskostnader” för att beräkna stödberättigande personalkostnader för ägare av små och medelstora företag och andra fysiska personer som inte uppbär lön. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att
  stödja de
  små och medelstora företags deltagande i Kol- och stålforskningsfondens program
  bl.a. med hjälp av enklare regler
  och för att tillåta användning av ”enhetskostnader” för att beräkna stödberättigande personalkostnader för ägare av små och medelstora företag och andra fysiska personer som inte uppbär lön.

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Kol- och stålsektorerna är viktiga för den europeiska integrationsprocessen och spelar en nyckelroll i unionens övergripande industrilandskap. Samtidigt är arbetsförhållandena i dessa sektorer krävande och har ofta lett till hälsoproblem för arbetstagarna och medborgarna. Anläggningar och företag bör därför iaktta alla lagstadgade krav om socialt ansvar, komma med slutliga lösningar och minimera de sociala följdverkningarna av att anläggningar görs om eller läggs ned. Arbetsmarknadens parter måste höras så långt möjligt i frågor som rör socialt ansvar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Kol- och stålsektorerna är viktiga för den europeiska integrationsprocessen och spelar en nyckelroll i unionens övergripande industrilandskap. Samtidigt är arbetsförhållandena i dessa sektorer krävande och har ofta lett till hälsoproblem för arbetstagarna och medborgarna. Anläggningar och företag bör därför iaktta alla lagstadgade krav om socialt ansvar, komma med slutliga lösningar och minimera de sociala följdverkningarna av att anläggningar görs om eller läggs ned. Arbetsmarknadens parter måste höras så långt möjligt i frågor som rör socialt ansvar.

Ändring 16

Förslag till beslut

Artikel 1 – led - 1 (nytt)

Beslut 2008/376/EG

Artikel 3 – led 1 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Artikel 3 led 1 led g utgår. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

Ändring 4

Förslag till beslut

Artikel 1 – led - 1a (nytt)

Beslut 2008/376/EG

Artikel 6 – punkt 2 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1a) | I artikel 6.2 ska följande led läggas till:









  ”ga) | Att ta hänsyn till effekterna på sysselsättningen för de anställda och lokalbefolkningen av gruvdriften.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1a)

”ga)

Att ta hänsyn till effekterna på sysselsättningen för de anställda och lokalbefolkningen av gruvdriften.”

Ändring 5

Förslag till beslut

Artikel 1 – led - 1 b (nytt)

Beslut 2008/376/EG

Artikel 6 – punkt 2 – led gb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1b) | I artikel 6.2 ska följande led läggas till:









  ”gb) | Att ta hänsyn till effekterna på hälsan och säkerheten för de anställda och lokalbefolkningen av gruvdriften.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1b)

”gb)

Att ta hänsyn till effekterna på hälsan och säkerheten för de anställda och lokalbefolkningen av gruvdriften.”

Ändring 20

Förslag till beslut

Artikel 1 – led - 1c (nytt)

Beslut 2008/376/EG

Artikel 8 – inledningen

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1c) | I artikel 8 ska inledningen ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(-1c)

”Forskning och teknisk utveckling (FoTU) ska syfta till att förbättra processerna för stålframställning för att förbättra produktkvaliteten och höja produktiviteten. Minskning av utsläppen, energiförbrukningen och miljökonsekvenserna, förbättrat utnyttjande av råmaterialet och resursbevarande ska ingå som en väsentlig del av de förbättringar som eftersträvas. Forskningsprojekten ska vara inriktade på ett eller flera av följande områden:”

”Forskning och teknisk utveckling (FoTU) ska syfta till att förbättra processerna för stålframställning för att förbättra produktkvaliteten och höja produktiviteten. Minskning av utsläppen, energiförbrukningen och miljökonsekvenserna, förbättrat utnyttjande av råmaterialet och resursbevarande ska ingå som en väsentlig del av de förbättringar som eftersträvas. Forskningsprojekten ska vara inriktade på
  banbrytande teknik på
  ett eller flera av följande områden:”

Ändring 6

Ändring 6

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Beslut 2008/376/EG

Artikel 21 – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ia) | Bedömningar av slutförda projekt för kol- och stålproduktion i de berörda områdena. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ia)

(ia)

Bedömningar av slutförda projekt för kol- och stålproduktion i de berörda områdena.

Bedömningar av slutförda projekt för kol- och stålproduktion i de berörda områdena.

Ändring 7

Ändring 7

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 1 – punkt 2

Artikel 1 – punkt 2

Beslut 2008/376/EG

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Varje rådgivande grupp ska vara sammansatt enligt tabellerna i bilagan. Ledamöterna i de rådgivande grupperna ska vara personer som utnämns av generaldirektören för
  generaldirektoratet
  för forskning och innovation och ska företräda ett gemensamt intresse som delas av intressenterna. De får inte företräda en enskild intressent, utan ska uttrycka åsikter som delas av de olika intresseorganisationerna. | Varje rådgivande grupp ska vara sammansatt enligt tabellerna i bilagan. Ledamöterna i de rådgivande grupperna ska vara personer som utnämns av generaldirektören för
  kommissionens generaldirektorat
  för forskning och innovation och ska företräda ett gemensamt intresse som delas av intressenterna. De
  ska agera enskilt och
  får inte företräda en enskild intressent, utan ska uttrycka åsikter som delas av de olika intresseorganisationerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Varje rådgivande grupp ska vara sammansatt enligt tabellerna i bilagan. Ledamöterna i de rådgivande grupperna ska vara personer som utnämns av generaldirektören för
  generaldirektoratet
  för forskning och innovation och ska företräda ett gemensamt intresse som delas av intressenterna. De får inte företräda en enskild intressent, utan ska uttrycka åsikter som delas av de olika intresseorganisationerna.

generaldirektoratet

Varje rådgivande grupp ska vara sammansatt enligt tabellerna i bilagan. Ledamöterna i de rådgivande grupperna ska vara personer som utnämns av generaldirektören för
  kommissionens generaldirektorat
  för forskning och innovation och ska företräda ett gemensamt intresse som delas av intressenterna. De
  ska agera enskilt och
  får inte företräda en enskild intressent, utan ska uttrycka åsikter som delas av de olika intresseorganisationerna.

kommissionens generaldirektorat

ska agera enskilt och

Ändring 8

Ändring 8

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 1 – punkt 2

Artikel 1 – punkt 2

Beslut 2008/376/EG

Artikel 22 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De ska vara verksamma inom det berörda området och vara insatta i de industriella prioriteringarna. | De ska vara verksamma inom det berörda området och vara insatta i de industriella
  och sektorsspecifika
  prioriteringarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De ska vara verksamma inom det berörda området och vara insatta i de industriella prioriteringarna.

De ska vara verksamma inom det berörda området och vara insatta i de industriella
  och sektorsspecifika
  prioriteringarna.

och sektorsspecifika

Ändring 9

Ändring 9

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Beslut 2008/376/EG

Artikel 24 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ledamöter i de tekniska grupperna ska utses på personliga mandat av generaldirektören för
  generaldirektoratet
  för forskning och innovation. | Ledamöter i de tekniska grupperna ska utses på personliga mandat av generaldirektören för
  kommissionens generaldirektorat
  för forskning och innovation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ledamöter i de tekniska grupperna ska utses på personliga mandat av generaldirektören för
  generaldirektoratet
  för forskning och innovation.

generaldirektoratet

Ledamöter i de tekniska grupperna ska utses på personliga mandat av generaldirektören för
  kommissionens generaldirektorat
  för forskning och innovation.

kommissionens generaldirektorat

Ändring 15

Ändring 15

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Beslut 2008/376/EG

Artikel 24 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen uppmanas med kraft att tillåta största möjliga insyn, bland annat genom offentliggörande av dagordningen, bakgrundsdokument, omröstningsresultat och utförliga protokoll, också med avvikande åsikter, i linje med Europeiska ombudsmannens rekommendation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Kommissionen uppmanas med kraft att tillåta största möjliga insyn, bland annat genom offentliggörande av dagordningen, bakgrundsdokument, omröstningsresultat och utförliga protokoll, också med avvikande åsikter, i linje med Europeiska ombudsmannens rekommendation.

3a.

Kommissionen uppmanas med kraft att tillåta största möjliga insyn, bland annat genom offentliggörande av dagordningen, bakgrundsdokument, omröstningsresultat och utförliga protokoll, också med avvikande åsikter, i linje med Europeiska ombudsmannens rekommendation.

Ändring 10

Ändring 10

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 1 – led 9

Artikel 1 – led 9

Beslut 2008/376/EG

Artikel 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För utnämning av oberoende och högt kvalificerade experter enligt artiklarna 18, 28.2 och 38 ska de villkor som fastställs i artikel 40 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 (*1) tillämpas analogt. | För utnämning av oberoende och högt kvalificerade experter enligt artiklarna 18, 28.2 och 38 ska de villkor som fastställs i artikel 40 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 (*2) tillämpas analogt
  tillsammans med, för expertgrupper överlag, kommissionens beslut av den 30 maj 2016 om övergripande regler för inrättandet av kommissionens expertgrupper och för deras funktion och Europaparlamentets resolution om kontroll över registret och sammansättningen av kommissionens expertgrupper
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För utnämning av oberoende och högt kvalificerade experter enligt artiklarna 18, 28.2 och 38 ska de villkor som fastställs i artikel 40 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 (*1) tillämpas analogt.

*1

För utnämning av oberoende och högt kvalificerade experter enligt artiklarna 18, 28.2 och 38 ska de villkor som fastställs i artikel 40 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 (*2) tillämpas analogt
  tillsammans med, för expertgrupper överlag, kommissionens beslut av den 30 maj 2016 om övergripande regler för inrättandet av kommissionens expertgrupper och för deras funktion och Europaparlamentets resolution om kontroll över registret och sammansättningen av kommissionens expertgrupper
  .

*2

tillsammans med, för expertgrupper överlag, kommissionens beslut av den 30 maj 2016 om övergripande regler för inrättandet av kommissionens expertgrupper och för deras funktion och Europaparlamentets resolution om kontroll över registret och sammansättningen av kommissionens expertgrupper

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 av den 11 december 2013 om reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1906/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 81).”

*1

(*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 av den 11 december 2013 om reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1906/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 81).”

*2

---

Torsdagen den 15 december 2016

| 6.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 238/416 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 238/416

---

P8_TA(2016)0508

Tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering eller är undantagna från detta krav: revidering av upphävandemekanismen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (revidering av upphävandemekanismen) (COM(2016)0290 – C8-0176/2016 – 2016/0142(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 238/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0290), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0290),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0176/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0176/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 december 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 december 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen.

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0235/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0235/2016).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0142

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 december 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (revidering av upphävandemekanismen)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/371.)

---