# Europos Sąjungos C 238/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 238 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. liepos 6d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 238

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. liepos 6d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2016–2017 m. SESIJA2016 m. gruodžio 12–15 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 387, 2017 11 16 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2016–2017 m. SESIJA2016 m. gruodžio 12–15 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 387, 2017 11 16 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 387, 2017 11 16

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2016 m. gruodžio 13 d., antradienis |
| 2018/C 238/01 | 2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2015 m. (2016/2009(INI)) | 2 |
| 2018/C 238/02 | 2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos (2016/2072(INI)) | 28 |
| 2018/C 238/03 | 2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių Rytų partnerystės valstybėse (2016/2060(INI)) | 42 |
| | 2016 m. gruodžio 14 d., trečiadienis |
| 2018/C 238/04 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas išplečiant jo nuostatų taikymą dvišalei prekybai tekstilės gaminiais, siekiant atsižvelgti į dvišalio susitarimo dėl tekstilės gaminių galiojimo pasibaigimą, sudarymo projekto (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE) – 2016/2226(INI)) | 51 |
| 2018/C 238/05 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako sąsiauryje laivams, plaukiojantiems su Danijos, Norvegijos ir Švedijos vėliava, sudarymo projekto (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE) – 2016/2229(INI)) | 55 |
| 2018/C 238/06 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2015 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2016/2219(INI)) | 57 |
| 2018/C 238/07 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (2016/2036(INI)) | 89 |
| 2018/C 238/08 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl BŽŪP priemonių kainų svyravimams žemės ūkio produktų rinkose mažinti (2016/2034(INI)) | 101 |
| | 2016 m. gruodžio 15 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 238/09 | 2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Larung Garo tibetiečių budistų akademijos ir Ilhamo Tohti atvejų (2016/3026(RSP)) | 108 |
| 2018/C 238/10 | 2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl rohinjų mažumos padėties Mianmare (2016/3027(RSP)) | 112 |
| 2018/C 238/11 | 2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl masinių kapaviečių Irake (2016/3028(RSP)) | 117 |
| 2018/C 238/12 | 2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvos 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje I–V priedus, projekto (D047308/01 – 2016/3010(RSP)) | 120 |
| 2018/C 238/13 | 2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl paramos nuo talidomido nukentėjusiems asmenims (2016/3029(RSP)) | 125 |
| 2018/C 238/14 | 2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų (2016/2902(RSP)) | 128 |
| 2018/C 238/15 | 2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2015 m. Peticijų komiteto veiklos (2016/2146(INI)) | 132 |
| 2018/C 238/16 | 2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarptautinių aviacijos susitarimų (2016/2961(RSP)) | 142 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2016 m. gruodžio 13 d., antradienis

2018/C 238/01

2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2015 m. (2016/2009(INI))

2

2018/C 238/02

2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos (2016/2072(INI))

28

2018/C 238/03

2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių Rytų partnerystės valstybėse (2016/2060(INI))

42

2016 m. gruodžio 14 d., trečiadienis

2018/C 238/04

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas išplečiant jo nuostatų taikymą dvišalei prekybai tekstilės gaminiais, siekiant atsižvelgti į dvišalio susitarimo dėl tekstilės gaminių galiojimo pasibaigimą, sudarymo projekto (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE) – 2016/2226(INI))

51

2018/C 238/05

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako sąsiauryje laivams, plaukiojantiems su Danijos, Norvegijos ir Švedijos vėliava, sudarymo projekto (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE) – 2016/2229(INI))

55

2018/C 238/06

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2015 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2016/2219(INI))

57

2018/C 238/07

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (2016/2036(INI))

89

2018/C 238/08

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl BŽŪP priemonių kainų svyravimams žemės ūkio produktų rinkose mažinti (2016/2034(INI))

101

2016 m. gruodžio 15 d., ketvirtadienis

2018/C 238/09

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Larung Garo tibetiečių budistų akademijos ir Ilhamo Tohti atvejų (2016/3026(RSP))

108

2018/C 238/10

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl rohinjų mažumos padėties Mianmare (2016/3027(RSP))

112

2018/C 238/11

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl masinių kapaviečių Irake (2016/3028(RSP))

117

2018/C 238/12

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvos 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje I–V priedus, projekto (D047308/01 – 2016/3010(RSP))

120

2018/C 238/13

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl paramos nuo talidomido nukentėjusiems asmenims (2016/3029(RSP))

125

2018/C 238/14

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų (2016/2902(RSP))

128

2018/C 238/15

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2015 m. Peticijų komiteto veiklos (2016/2146(INI))

132

2018/C 238/16

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarptautinių aviacijos susitarimų (2016/2961(RSP))

142

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2016 m. gruodžio 13 d., antradienis |
| 2018/C 238/17 | 2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos asociaciją, protokolo dėl Europos Sąjungos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos bendrojo susitarimo, kuriuo nustatomi Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, sudarymo projekto (16152/2014 – C8-0152/2015 – 2014/0195(NLE)) | 144 |
| 2018/C 238/18 | 2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos specialios giliavandenių žuvų išteklių žvejybos šiaurės rytų Atlante sąlygos bei žvejybos šiaurės rytų Atlanto tarptautiniuose vandenyse nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2347/2002 (11625/1/2016 – C8-0427/2016 – 2012/0179(COD)) | 145 |
| 2018/C 238/19 | 2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento sprendimas dėl bendros Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūros (2016/2114(REG)) | 146 |
| | 2016 m. gruodžio 14 d., trečiadienis |
| 2018/C 238/20 | P8_TA(2016)0488Nemokumo bylos ir nemokumo specialistai ***I2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo pakeičiami Reglamento (ES) 2015/848 dėl nemokumo bylų A ir B prieduose pateikti nemokumo bylų ir nemokumo specialistų sąrašai (COM(2016)0317 – C8-0196/2016 – 2016/0159(COD))P8_TC1-COD(2016)0159Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gruodžio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo pakeičiami Reglamento (ES) 2015/848 dėl nemokumo bylų A ir B priedai | 393 |
| 2018/C 238/21 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas išplečiant jo nuostatų taikymą dvišalei prekybai tekstilės gaminiais, siekiant atsižvelgti į dvišalio susitarimo dėl tekstilės gaminių galiojimo pasibaigimą, sudarymo projekto (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE)) | 394 |
| 2018/C 238/22 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Prisijungimo protokolo prie Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo, kuriuo atsižvelgiama į Ekvadoro prisijungimą, sudarymo Sąjungos vardu projekto (07620/2016 – C8-0463/2016 – 2016/0092(NLE)) | 395 |
| 2018/C 238/23 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako sąsiauryje laivams, plaukiojantiems su Danijos, Norvegijos ir Švedijos vėliava, sudarymo projekto (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE)) | 396 |
| 2018/C 238/24 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos policijos biuras (Europolas) sudarytų Gruzijos ir Europolo operatyvinio ir strateginio bendradarbiavimo susitarimą, projekto (10343/2016 – C8-0266/2016 – 2016/0810(CNS)) | 397 |
| 2018/C 238/25 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Ispanijos paraiška EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automobiliai) (COM(2016)0708 – C8-0454/2016 – 2016/2298(BUD)) | 398 |
| 2018/C 238/26 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 dėl geležinkelio įmonių bendrųjų apskaitos norminimo taisyklių (11197/1/2016 – C8-0424/2016 – 2013/0013(COD)) | 403 |
| 2018/C 238/27 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007, kiek tai susiję su vidaus keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkos atvėrimu (11198/1/2016 – C8-0425/2016 – 2013/0028(COD)) | 404 |
| 2018/C 238/28 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/34/ES, kiek tai susiję su keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimu ir geležinkelių infrastruktūros valdymu (11199/1/2016 – C8-0426/2016 – 2013/0029(COD)) | 406 |
| 2018/C 238/29 | P8_TA(2016)0499Patekimas į uosto paslaugų rinką ir finansinis uostų skaidrumas ***I2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))P8_TC1-COD(2013)0157Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gruodžio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatoma uosto paslaugų teikimo sistema ir bendros finansinio uostų skaidrumo taisyklės | 407 |
| 2018/C 238/30 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Juhaną Partsą Audito Rūmų nariu (C8-0445/2016 – 2016/0817(NLE)) | 409 |
| 2018/C 238/31 | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/376/EB dėl Anglies ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos ir tos programos daugiamečių techninių gairių priėmimo (COM(2016)0075 – C8-0099/2016 – 2016/0047(NLE)) | 410 |
| | 2016 m. gruodžio 15 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 238/32 | P8_TA(2016)0508Trečiosios šalys, kurių piliečiai privalo turėti vizas arba kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas: sustabdymo mechanizmo peržiūra ***I2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (sustabdymo mechanizmo peržiūra) (COM(2016)0290 – C8-0176/2016 – 2016/0142(COD))P8_TC1-COD(2016)0142Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gruodžio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (sustabdymo mechanizmo peržiūra) | 416 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2016 m. gruodžio 13 d., antradienis

2018/C 238/17

2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos asociaciją, protokolo dėl Europos Sąjungos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos bendrojo susitarimo, kuriuo nustatomi Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, sudarymo projekto (16152/2014 – C8-0152/2015 – 2014/0195(NLE))

144

2018/C 238/18

2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos specialios giliavandenių žuvų išteklių žvejybos šiaurės rytų Atlante sąlygos bei žvejybos šiaurės rytų Atlanto tarptautiniuose vandenyse nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2347/2002 (11625/1/2016 – C8-0427/2016 – 2012/0179(COD))

145

2018/C 238/19

2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento sprendimas dėl bendros Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūros (2016/2114(REG))

146

2016 m. gruodžio 14 d., trečiadienis

2018/C 238/20

P8_TA(2016)0488Nemokumo bylos ir nemokumo specialistai ***I2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo pakeičiami Reglamento (ES) 2015/848 dėl nemokumo bylų A ir B prieduose pateikti nemokumo bylų ir nemokumo specialistų sąrašai (COM(2016)0317 – C8-0196/2016 – 2016/0159(COD))P8_TC1-COD(2016)0159Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gruodžio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo pakeičiami Reglamento (ES) 2015/848 dėl nemokumo bylų A ir B priedai

393

2018/C 238/21

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas išplečiant jo nuostatų taikymą dvišalei prekybai tekstilės gaminiais, siekiant atsižvelgti į dvišalio susitarimo dėl tekstilės gaminių galiojimo pasibaigimą, sudarymo projekto (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

394

2018/C 238/22

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Prisijungimo protokolo prie Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo, kuriuo atsižvelgiama į Ekvadoro prisijungimą, sudarymo Sąjungos vardu projekto (07620/2016 – C8-0463/2016 – 2016/0092(NLE))

395

2018/C 238/23

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako sąsiauryje laivams, plaukiojantiems su Danijos, Norvegijos ir Švedijos vėliava, sudarymo projekto (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE))

396

2018/C 238/24

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos policijos biuras (Europolas) sudarytų Gruzijos ir Europolo operatyvinio ir strateginio bendradarbiavimo susitarimą, projekto (10343/2016 – C8-0266/2016 – 2016/0810(CNS))

397

2018/C 238/25

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Ispanijos paraiška EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automobiliai) (COM(2016)0708 – C8-0454/2016 – 2016/2298(BUD))

398

2018/C 238/26

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 dėl geležinkelio įmonių bendrųjų apskaitos norminimo taisyklių (11197/1/2016 – C8-0424/2016 – 2013/0013(COD))

403

2018/C 238/27

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007, kiek tai susiję su vidaus keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkos atvėrimu (11198/1/2016 – C8-0425/2016 – 2013/0028(COD))

404

2018/C 238/28

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/34/ES, kiek tai susiję su keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimu ir geležinkelių infrastruktūros valdymu (11199/1/2016 – C8-0426/2016 – 2013/0029(COD))

406

2018/C 238/29

P8_TA(2016)0499Patekimas į uosto paslaugų rinką ir finansinis uostų skaidrumas ***I2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))P8_TC1-COD(2013)0157Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gruodžio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatoma uosto paslaugų teikimo sistema ir bendros finansinio uostų skaidrumo taisyklės

407

2018/C 238/30

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Juhaną Partsą Audito Rūmų nariu (C8-0445/2016 – 2016/0817(NLE))

409

2018/C 238/31

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/376/EB dėl Anglies ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos ir tos programos daugiamečių techninių gairių priėmimo (COM(2016)0075 – C8-0099/2016 – 2016/0047(NLE))

410

2016 m. gruodžio 15 d., ketvirtadienis

2018/C 238/32

P8_TA(2016)0508Trečiosios šalys, kurių piliečiai privalo turėti vizas arba kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas: sustabdymo mechanizmo peržiūra ***I2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (sustabdymo mechanizmo peržiūra) (COM(2016)0290 – C8-0176/2016 – 2016/0142(COD))P8_TC1-COD(2016)0142Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gruodžio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (sustabdymo mechanizmo peržiūra)

416

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

6.7.2018

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2016–2017 m. SESIJA

2016 m. gruodžio 12–15 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 387, 2017 11 16
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2016 m. gruodžio 13 d., antradienis

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/2

---

P8_TA(2016)0485

Pagrindinių teisių padėtis Europos Sąjungoje 2015 m.

2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2015 m. (2016/2009(INI))

(2018/C 238/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), paskelbtą 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre ir įsigaliojusią kartu su Lisabonos sutartimi 2009 m. gruodžio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), paskelbtą 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre ir įsigaliojusią kartu su Lisabonos sutartimi 2009 m. gruodžio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į JT sutartis dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos ir į JT sutartimis įsteigtų organų teisės praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT sutartis dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos ir į JT sutartimis įsteigtų organų teisės praktiką,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Niujorke priimtą JT Neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią ES ratifikavo 2010 m. gruodžio 23 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Niujorke priimtą JT Neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią ES ratifikavo 2010 m. gruodžio 23 d.,

| — | atsižvelgdamas į baigiamąsias pastabas, kurias 2015 m. spalio mėn. priėmė JT Neįgaliųjų teisių konvencijos komitetas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į baigiamąsias pastabas, kurias 2015 m. spalio mėn. priėmė JT Neįgaliųjų teisių konvencijos komitetas,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Niujorke priimtą JT Vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Niujorke priimtą JT Vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į šias Jungtinių Tautų vaiko teisių komiteto bendrąsias pastabas: Nr. 6 (2005) dėl elgesio su nelydimais ir atskirtais vaikais už jų kilmės šalies ribų, Nr. 7 (2005) dėl vaiko teisių įgyvendinimo ankstyvojoje vaikystėje, Nr. 9 (2006) dėl vaikų su negalia teisių, Nr. 10 (2007) dėl vaikų teisių nepilnamečių teisingumo sistemoje, Nr. 12 (2009) dėl vaiko teisės būti išklausytam, Nr. 13 (2011) dėl vaiko teisės į laisvę nuo bet kokio pobūdžio smurto, Nr. 14 (2013) dėl vaiko teisės į tai, kad pirmiausia būtų vadovaujamasi jo interesais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šias Jungtinių Tautų vaiko teisių komiteto bendrąsias pastabas: Nr. 6 (2005) dėl elgesio su nelydimais ir atskirtais vaikais už jų kilmės šalies ribų, Nr. 7 (2005) dėl vaiko teisių įgyvendinimo ankstyvojoje vaikystėje, Nr. 9 (2006) dėl vaikų su negalia teisių, Nr. 10 (2007) dėl vaikų teisių nepilnamečių teisingumo sistemoje, Nr. 12 (2009) dėl vaiko teisės būti išklausytam, Nr. 13 (2011) dėl vaiko teisės į laisvę nuo bet kokio pobūdžio smurto, Nr. 14 (2013) dėl vaiko teisės į tai, kad pirmiausia būtų vadovaujamasi jo interesais,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW) ir Pekino veiksmų platformą, į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl kovos su smurtu prieš moteris (1) ir į 2014 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Siekiant atsisakyti moters lytinių organų žalojimo“ (2), taip pat į 2014 m. birželio 5 d. Tarybos išvadas „Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites, įskaitant moters lyties organų žalojimą, prevencija ir kova su juo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW) ir Pekino veiksmų platformą, į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl kovos su smurtu prieš moteris (1) ir į 2014 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Siekiant atsisakyti moters lytinių organų žalojimo“ (2), taip pat į 2014 m. birželio 5 d. Tarybos išvadas „Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites, įskaitant moters lyties organų žalojimą, prevencija ir kova su juo“,

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą,

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. Tarptautinę konvenciją dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimų narių teisių apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. Tarptautinę konvenciją dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimų narių teisių apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į 1949 m. JT konvenciją dėl kovos su žmonių prekyba ir trečiųjų asmenų išnaudojimu prostitucijos tikslams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1949 m. JT konvenciją dėl kovos su žmonių prekyba ir trečiųjų asmenų išnaudojimu prostitucijos tikslams,

| — | atsižvelgdamas į Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) Rekomenduojamus žmogaus teisių prie tarpvalstybinių sienų principus ir gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) Rekomenduojamus žmogaus teisių prie tarpvalstybinių sienų principus ir gaires,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo tiesos, teisingumo, reparacijos ir pažeidimų nepasikartojimo užtikrinimo klausimais 2014 m. liepos 22 d. pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo tiesos, teisingumo, reparacijos ir pažeidimų nepasikartojimo užtikrinimo klausimais 2014 m. liepos 22 d. pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. Madrido tarptautinio senėjimo veiksmų plano regioninio įgyvendinimo strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. Madrido tarptautinio senėjimo veiksmų plano regioninio įgyvendinimo strategiją,

| — | atsižvelgdamas į principus, susijusius su nacionalinių žmogaus teisių rėmimo ir apsaugos institucijų statusu (Paryžiaus principai), pridėtus prie JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijos 48/134, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į principus, susijusius su nacionalinių žmogaus teisių rėmimo ir apsaugos institucijų statusu (Paryžiaus principai), pridėtus prie JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijos 48/134,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką, visų pirma bylas 18766/11 ir 36030/11, Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos, Ministrų komiteto, Žmogaus teisių komisaro ir Venecijos komisijos konvencijas, rekomendacijas, rezoliucijas ir pranešimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką, visų pirma bylas 18766/11 ir 36030/11, Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos, Ministrų komiteto, Žmogaus teisių komisaro ir Venecijos komisijos konvencijas, rekomendacijas, rezoliucijas ir pranešimus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir Europos regioninių arba tautinių mažumų kalbų chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir Europos regioninių arba tautinių mažumų kalbų chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 1985 (2014) dėl tautinių mažumų situacijos ir teisių Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 1985 (2014) dėl tautinių mažumų situacijos ir teisių Europoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos chartiją dėl demokratinio pilietiškumo ugdymo ir žmogaus teisių švietimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos chartiją dėl demokratinio pilietiškumo ugdymo ir žmogaus teisių švietimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl kovos su prekyba žmonėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl kovos su prekyba žmonėmis,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji (5),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (6),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio bendruosius pagrindus užimtumo ir profesinėje srityje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio bendruosius pagrindus užimtumo ir profesinėje srityje (7),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (9),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/EU dėl audiovizualinių žiniasklaidos paslaugų (10) ir Komisijos viešų konsultacijų, vykusių 2015 m. liepos–rugsėjo mėn., rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/EU dėl audiovizualinių žiniasklaidos paslaugų (10) ir Komisijos viešų konsultacijų, vykusių 2015 m. liepos–rugsėjo mėn., rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (11),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (12),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (13),

| — | atsižvelgdamas į direktyvas dėl asmenų, įtariamų ar kaltinamų baudžiamajame procese, procesinių teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į direktyvas dėl asmenų, įtariamų ar kaltinamų baudžiamajame procese, procesinių teisių,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio mėn. patvirtintą duomenų apsaugos teisės aktų rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio mėn. patvirtintą duomenų apsaugos teisės aktų rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1624 (14), kuriuo įsteigiamos Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos, ir į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/32/ES (Prieglobsčio procedūrų direktyva) (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1624 (14), kuriuo įsteigiamos Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos, ir į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/32/ES (Prieglobsčio procedūrų direktyva) (15),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonoje vykusiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui pirmininkavusios valstybės narės išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonoje vykusiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui pirmininkavusios valstybės narės išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadose patvirtintą 2011–2020 m. Europos lyčių lygybės paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadose patvirtintą 2011–2020 m. Europos lyčių lygybės paktą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Tarybos išvadas dėl ankstyvojo ugdymo ir priežiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Tarybos išvadas dėl ankstyvojo ugdymo ir priežiūros,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 5–6 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos išvadas dėl imigrantų integracijos politikos Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 5–6 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos išvadas dėl imigrantų integracijos politikos Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 19 d. Tarybos išvadas dėl lygių moterų ir vyrų galimybių pajamų srityje: vyrų ir moterų pensijų skirtumo panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 19 d. Tarybos išvadas dėl lygių moterų ir vyrų galimybių pajamų srityje: vyrų ir moterų pensijų skirtumo panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. trijų (ES pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios) valstybių narių grupės deklaraciją dėl lyčių lygybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. trijų (ES pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios) valstybių narių grupės deklaraciją dėl lyčių lygybės,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl LGBTI asmenų lygybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl LGBTI asmenų lygybės,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl 2015–2019 m. veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl 2015–2019 m. veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į deklaraciją dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių propagavimo naudojant švietimą (Paryžiaus deklaracija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į deklaraciją dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių propagavimo naudojant švietimą (Paryžiaus deklaracija),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Užsienio reikalų tarybos patvirtintas Lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Užsienio reikalų tarybos patvirtintas Lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo gaires,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos žmogaus teisių gynėjų gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos žmogaus teisių gynėjų gaires,

| — | atsižvelgdamas į „Eurobarometro“ tyrimą „Diskriminacija ES 2015 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į „Eurobarometro“ tyrimą „Diskriminacija ES 2015 m.“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158) ir į Tarybos išvadas dėl teisinės valstybės principų laikymosi užtikrinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158) ir į Tarybos išvadas dėl teisinės valstybės principų laikymosi užtikrinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos veiksmų planą LGBTI asmenų lygybei skatinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos veiksmų planą LGBTI asmenų lygybei skatinti,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Komisijos ataskaitą dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (SWD(2016)0054), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Komisijos ataskaitą dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (SWD(2016)0054),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Trečiųjų šalių piliečių integravimo veiksmų planas“ (COM(2016)0377), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Trečiųjų šalių piliečių integravimo veiksmų planas“ (COM(2016)0377),

| — | atsižvelgdamas į strategiją „Europa 2020“, konkrečiai į jos tikslus dėl skurdo ir socialinės atskirties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į strategiją „Europa 2020“, konkrečiai į jos tikslus dėl skurdo ir socialinės atskirties,

| — | atsižvelgdamas į EBPO / Europos Sąjungos leidinį „2015 m. imigracijos ir integracijos rodikliai – įsikūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO / Europos Sąjungos leidinį „2015 m. imigracijos ir integracijos rodikliai – įsikūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą“ (COM(2013)0083) ir 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją 2013/112/ES „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą“ (COM(2013)0083) ir 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją 2013/112/ES „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 29 d. Komisijos pažangos ataskaitą „Barselonos tikslai. Mažų vaikų priežiūros paslaugų plėtojimas Europoje siekiant tvaraus ir įtraukaus augimo“ (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 29 d. Komisijos pažangos ataskaitą „Barselonos tikslai. Mažų vaikų priežiūros paslaugų plėtojimas Europoje siekiant tvaraus ir įtraukaus augimo“ (COM(2013)0322),

| — | atsižvelgdamas į Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategiją 2012–2016 m. (COM(2012)0286), ypač į nuostatas dėl finansavimo siekiant parengti vaikų apsaugos sistemų ir keitimosi geriausia praktika gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategiją 2012–2016 m. (COM(2012)0286), ypač į nuostatas dėl finansavimo siekiant parengti vaikų apsaugos sistemų ir keitimosi geriausia praktika gaires,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano iki 2020 m. (COM(2011)0173) ir į 2011 m. birželio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano iki 2020 m. (COM(2011)0173) ir į 2011 m. birželio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Tolesnis nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimas“ (COM(2013)0454), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Tolesnis nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimas“ (COM(2013)0454),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą apie ES pagrindinių teisių chartijos taikymą 2015 m. (COM(2016)0265) ir prie jos pridėtus darbinius dokumentus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą apie ES pagrindinių teisių chartijos taikymą 2015 m. (COM(2016)0265) ir prie jos pridėtus darbinius dokumentus,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos parengtą 2013 m. ES pilietybės ataskaitą „ES piliečiai: jūsų teisės, jūsų ateitis“ (COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos parengtą 2013 m. ES pilietybės ataskaitą „ES piliečiai: jūsų teisės, jūsų ateitis“ (COM(2013)0269),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2016 m. ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano ir Tarybos rekomendacijos dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse įgyvendinimo vertinimas“ (COM(2016)0424), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2016 m. ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano ir Tarybos rekomendacijos dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse įgyvendinimo vertinimas“ (COM(2016)0424),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl ES kovos su korupcija (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl ES kovos su korupcija (COM(2014)0038),

| — | atsižvelgdamas į Europos migracijos darbotvarkę (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos migracijos darbotvarkę (COM(2015)0240),

| — | atsižvelgdamas į Europos migracijos darbotvarkę (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos migracijos darbotvarkę (COM(2015)0185),

| — | atsižvelgdami į 2015 m. metinio kolokviumo pagrindinių teisių klausimais išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į 2015 m. metinio kolokviumo pagrindinių teisių klausimais išvadas,

| — | atsižvelgdamas į viešųjų konsultacijų rezultatus – 2016 m. metinį kolokviumą pagrindinių teisių klausimais, kurio tema „Žiniasklaidos pliuralizmas ir demokratija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į viešųjų konsultacijų rezultatus – 2016 m. metinį kolokviumą pagrindinių teisių klausimais, kurio tema „Žiniasklaidos pliuralizmas ir demokratija“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl ES prisijungimo prie Europos Tarybos Stambulo Konvencijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl ES prisijungimo prie Europos Tarybos Stambulo Konvencijos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl pažangos, padarytos įgyvendinant nacionalines romų integracijos strategijas (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl pažangos, padarytos įgyvendinant nacionalines romų integracijos strategijas (16),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl ES kovos su homofobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės veiksmų plano (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl ES kovos su homofobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės veiksmų plano (17),

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl lyčių lygybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl lyčių lygybės,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl nelydimų nepilnamečių padėties ES (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl nelydimų nepilnamečių padėties ES (18),

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl pagrindinių teisių ir žmogaus teisių, ypač į naujausią 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2013–2014 m. (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl pagrindinių teisių ir žmogaus teisių, ypač į naujausią 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2013–2014 m. (19),

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl migracijos, ypač į naujausią 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl padėties Viduržemio jūros regione ir poreikio nustatyti holistinį ES požiūrį į migraciją (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl migracijos, ypač į naujausią 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl padėties Viduržemio jūros regione ir poreikio nustatyti holistinį ES požiūrį į migraciją (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl mažumų apsaugos ir kovos su diskriminacija politikos išsiplėtusioje Europoje (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl mažumų apsaugos ir kovos su diskriminacija politikos išsiplėtusioje Europoje (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl JT vaiko teisių konvencijos 25-ųjų metinių (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl JT vaiko teisių konvencijos 25-ųjų metinių (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl Europos kalbų išnykimo grėsmės ir kalbų įvairovės Europos Sąjungoje (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl Europos kalbų išnykimo grėsmės ir kalbų įvairovės Europos Sąjungoje (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją „Tarptautinės romų dienos proga dėl priešiškumo romams Europoje bei romų genocido Antrojo pasaulinio karo metu atminimo dienos pripažinimo ES“ (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją „Tarptautinės romų dienos proga dėl priešiškumo romams Europoje bei romų genocido Antrojo pasaulinio karo metu atminimo dienos pripažinimo ES“ (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją „ES chartija. Žiniasklaidos laisvės ES standartų nustatymas“ (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją „ES chartija. Žiniasklaidos laisvės ES standartų nustatymas“ (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „ES mechanizmo, kuriuo skatinama demokratija, teisinės valstybės principai ir pagrindinės teisės, kūrimas“ (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „ES mechanizmo, kuriuo skatinama demokratija, teisinės valstybės principai ir pagrindinės teisės, kūrimas“ (26),

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmenės sprendimą, priimtą baigus tyrimą savo iniciatyva OI/8/2014/AN dėl Europos Komisijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmenės sprendimą, priimtą baigus tyrimą savo iniciatyva OI/8/2014/AN dėl Europos Komisijos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę 2/2013 dėl susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę 2/2013 dėl susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) projekto,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus ir praktiką ir nacionalinių teismų, kurie naudoja Chartiją kaip nacionalinės teisės aiškinimo pagrindą, praktiką, visų pirma į bylas C-83/14, C-360/10, C-70/10, C-390/12, C-199/12, C-200/12, C-201/12, C-404/15, C-659/15, C-362/14, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus ir praktiką ir nacionalinių teismų, kurie naudoja Chartiją kaip nacionalinės teisės aiškinimo pagrindą, praktiką, visų pirma į bylas C-83/14, C-360/10, C-70/10, C-390/12, C-199/12, C-200/12, C-201/12, C-404/15, C-659/15, C-362/14,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2016 m. pagrindinių teisių ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2016 m. pagrindinių teisių ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros Europos teisės vadovą vaiko teisių klausimais (2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros Europos teisės vadovą vaiko teisių klausimais (2015 m.),

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros tyrimą „Vaiko interesus atitinkantis teisingumas. Specialistų požiūris ir patirtis, susijusi su vaikų dalyvavimu civiliniuose ir baudžiamuosiuose teismo procesuose 10 ES valstybių narių“ (2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros tyrimą „Vaiko interesus atitinkantis teisingumas. Specialistų požiūris ir patirtis, susijusi su vaikų dalyvavimu civiliniuose ir baudžiamuosiuose teismo procesuose 10 ES valstybių narių“ (2015 m.),

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Smurtas prieš neįgalius vaikus. Teisės aktai, politika ir programos ES“ (2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Smurtas prieš neįgalius vaikus. Teisės aktai, politika ir programos ES“ (2015 m.),

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros 2013 m. atliktą ES masto apklausą dėl LGBT, jos 2014 m. ataskaitą „Translyčio asmens padėtis ES. Lyginamoji ES LGBT tyrimo duomenų analizė“ ir jos 2015 m. trumpą analizę „Interseksualių asmenų pagrindinių teisių padėtis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros 2013 m. atliktą ES masto apklausą dėl LGBT, jos 2014 m. ataskaitą „Translyčio asmens padėtis ES. Lyginamoji ES LGBT tyrimo duomenų analizė“ ir jos 2015 m. trumpą analizę „Interseksualių asmenų pagrindinių teisių padėtis“,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros pranešimą „Smurtas prieš moteris – ES masto tyrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros pranešimą „Smurtas prieš moteris – ES masto tyrimas“,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros apklausą „Antisemitizmas. Europos Sąjungos turimų 2004–2015 m. duomenų apžvalga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros apklausą „Antisemitizmas. Europos Sąjungos turimų 2004–2015 m. duomenų apžvalga“,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros apsaugos nuo diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ir lytinių požymių ES lyginamąją teisinę analizę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros apsaugos nuo diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ir lytinių požymių ES lyginamąją teisinę analizę,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros atliekamus ES mažumų ir diskriminacijos tyrimus (angl. EU Minorities and Discrimination Survey, EU-MIDIS) ir tyrimą dėl romų tautybės asmenų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros atliekamus ES mažumų ir diskriminacijos tyrimus (angl. EU Minorities and Discrimination Survey, EU-MIDIS) ir tyrimą dėl romų tautybės asmenų,

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto nustatytą 2015 m. lyčių lygybės indeksą ir jo 2015 m. ataskaitą „Darbo, šeimos ir privataus gyvenimo derinimas Europos Sąjungoje: politikos apžvalga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto nustatytą 2015 m. lyčių lygybės indeksą ir jo 2015 m. ataskaitą „Darbo, šeimos ir privataus gyvenimo derinimas Europos Sąjungoje: politikos apžvalga“,

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto tyrimą, atliktą siekiant nustatyti ir surinkti esamus duomenis ir šaltinius, susijusius su seksualiniu smurtu prieš moteris Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto tyrimą, atliktą siekiant nustatyti ir surinkti esamus duomenis ir šaltinius, susijusius su seksualiniu smurtu prieš moteris Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Europolo 2016 m. prekybos žmonėmis ES padėties ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europolo 2016 m. prekybos žmonėmis ES padėties ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Eurostato 2015 m. ataskaitą „Prekyba žmonėmis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurostato 2015 m. ataskaitą „Prekyba žmonėmis“,

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (EUROFOUND) atliktus tyrimus „Darbo laikas ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyra iš viso gyvenimo perspektyvos“ (2013 m.), „Vaikų ir priklausomų asmenų priežiūra: poveikis jaunų darbuotojų karjerai“ (2013 m.), „Darbas ir priežiūra: suderinimo priemonės demografinių pokyčių kontekste“ (2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (EUROFOUND) atliktus tyrimus „Darbo laikas ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyra iš viso gyvenimo perspektyvos“ (2013 m.), „Vaikų ir priklausomų asmenų priežiūra: poveikis jaunų darbuotojų karjerai“ (2013 m.), „Darbas ir priežiūra: suderinimo priemonės demografinių pokyčių kontekste“ (2015 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos atliktą tyrimą „Lyčių lygybė užimtumo ir profesinės veiklos srityje. Direktyva 2006/54/EB, Europos įgyvendinimo vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos atliktą tyrimą „Lyčių lygybė užimtumo ir profesinės veiklos srityje. Direktyva 2006/54/EB, Europos įgyvendinimo vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Europos Sąjungos vidaus politikos generalinio direktorato tyrimą „Lyties ir negalios veiksnių sankirtos nulemta diskriminacija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Europos Sąjungos vidaus politikos generalinio direktorato tyrimą „Lyties ir negalios veiksnių sankirtos nulemta diskriminacija“,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto klausymą pagrindinių teisių tema, surengtą 2016 m. birželio 16 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto klausymą pagrindinių teisių tema, surengtą 2016 m. birželio 16 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą, Konstitucinių reikalų komiteto, Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto ir Peticijų komiteto nuomones (A8–0345/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą, Konstitucinių reikalų komiteto, Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto ir Peticijų komiteto nuomones (A8–0345/2016),

| A. | kadangi labai svarbu ginti visas pagrindines teises; kadangi Pagrindinių teisių chartija tapo visateise Sutarčių dalimi; ir kadangi, kaip nurodyta Komisijos, Pagrindinių teisių agentūros, Europos Tarybos ir JT bei NVO ataskaitose, ES ir valstybėse narėse vis dar daroma pagrindinių teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

A.

kadangi labai svarbu ginti visas pagrindines teises; kadangi Pagrindinių teisių chartija tapo visateise Sutarčių dalimi; ir kadangi, kaip nurodyta Komisijos, Pagrindinių teisių agentūros, Europos Tarybos ir JT bei NVO ataskaitose, ES ir valstybėse narėse vis dar daroma pagrindinių teisių pažeidimų;

| B. | kadangi Europos Sąjunga yra bendrija, grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvei, demokratijai, lygybei, teisinės valstybės principams, žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga yra bendrija, grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvei, demokratijai, lygybei, teisinės valstybės principams, žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis;

| C. | kadangi teisinės valstybės principas yra Europos liberalios demokratijos ramstis ir vienas iš pagrindinių ES principų, kylančių iš visų valstybių narių bendrų konstitucinių tradicijų, ir kadangi teisinės valstybės principų paisymas yra būtina pagrindinių teisių apsaugos ir Sutartyse bei tarptautinėje teisėje įtvirtintų pareigų vykdymo sąlyga; |
| --- | --- |

C.

kadangi teisinės valstybės principas yra Europos liberalios demokratijos ramstis ir vienas iš pagrindinių ES principų, kylančių iš visų valstybių narių bendrų konstitucinių tradicijų, ir kadangi teisinės valstybės principų paisymas yra būtina pagrindinių teisių apsaugos ir Sutartyse bei tarptautinėje teisėje įtvirtintų pareigų vykdymo sąlyga;

| D. | kadangi ES ir valstybės narės, susidurdamos su šiandieniniais iššūkiais, turėtų laikytis šių vertybių ir jas įgyvendinti vykdydamos kiekvieną veiksmą, kurio imasi; kadangi tai, kaip teisinės valstybės principas įgyvendinamas nacionaliniu lygmeniu, atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir pasitikėjimą jų administracinėmis sistemomis; kadangi, remiantis ES sutarties 17 straipsniu, Komisija turi užtikrinti Sutarčių taikymą; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir valstybės narės, susidurdamos su šiandieniniais iššūkiais, turėtų laikytis šių vertybių ir jas įgyvendinti vykdydamos kiekvieną veiksmą, kurio imasi; kadangi tai, kaip teisinės valstybės principas įgyvendinamas nacionaliniu lygmeniu, atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir pasitikėjimą jų administracinėmis sistemomis; kadangi, remiantis ES sutarties 17 straipsniu, Komisija turi užtikrinti Sutarčių taikymą;

| E. | kadangi ES institucijos jau pradėjo procedūras, kad būtų galima įveikti vadinamąją „Kopenhagos dilemą“; kadangi naujausi įvykiai parodė, kad priemonės ir procesai, skirti visapusiškam ir teisingam Sutarčių principams ir vertybėms užtikrinti, turi būti persvarstyti ir integruoti ir kad reikėtų sukurti veiksmingą mechanizmą, kad būtų pašalintos likusios spragos ir užtikrinta, kad visoje Sąjungoje būtų paisoma Sutarties principų ir vertybių; kadangi šis mechanizmas turėtų būti grindžiamas įrodymais, objektyviomis, nediskriminacinėmis ir vienodomis sąlygomis, taikomos tiek valstybėms narėms, tiek Sąjungos institucijoms, laikantis subsidiarumo, būtinumo ir proporcingumo principų, ir pagrįstas skalės metodu, įskaitant ir prevencines, ir korekcines priemones; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES institucijos jau pradėjo procedūras, kad būtų galima įveikti vadinamąją „Kopenhagos dilemą“; kadangi naujausi įvykiai parodė, kad priemonės ir procesai, skirti visapusiškam ir teisingam Sutarčių principams ir vertybėms užtikrinti, turi būti persvarstyti ir integruoti ir kad reikėtų sukurti veiksmingą mechanizmą, kad būtų pašalintos likusios spragos ir užtikrinta, kad visoje Sąjungoje būtų paisoma Sutarties principų ir vertybių; kadangi šis mechanizmas turėtų būti grindžiamas įrodymais, objektyviomis, nediskriminacinėmis ir vienodomis sąlygomis, taikomos tiek valstybėms narėms, tiek Sąjungos institucijoms, laikantis subsidiarumo, būtinumo ir proporcingumo principų, ir pagrįstas skalės metodu, įskaitant ir prevencines, ir korekcines priemones;

| F. | kadangi Europos Sąjunga įsipareigojusi paisyti žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo ir teisės į informaciją ir saviraiškos laisvės, kaip įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijoje ir Europos žmogaus teisių konvencijoje (EŽTK); |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Sąjunga įsipareigojusi paisyti žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo ir teisės į informaciją ir saviraiškos laisvės, kaip įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijoje ir Europos žmogaus teisių konvencijoje (EŽTK);

| G. | kadangi migracija yra ES dabarties ir ateities dalis ir vienas didžiausių mūsų laikų iššūkių, nes ji susijusi su tarptautinėmis ES ir valstybių narių pareigomis humanitarinėje srityje, ir galimybė dėl demografinių priežasčių, ir jos klausimu reikalingas į ateitį orientuotas sprendimas tiek atsižvelgiant į trumpalaikį ir vidutinės trukmės krizės valdymą, tiek į ilgalaikę integracijos ir socialinės įtraukties politiką; |
| --- | --- |

G.

kadangi migracija yra ES dabarties ir ateities dalis ir vienas didžiausių mūsų laikų iššūkių, nes ji susijusi su tarptautinėmis ES ir valstybių narių pareigomis humanitarinėje srityje, ir galimybė dėl demografinių priežasčių, ir jos klausimu reikalingas į ateitį orientuotas sprendimas tiek atsižvelgiant į trumpalaikį ir vidutinės trukmės krizės valdymą, tiek į ilgalaikę integracijos ir socialinės įtraukties politiką;

| H. | kadangi teisė į prieglobstį užtikrinama pagal 1951 m. Konvenciją dėl pabėgėlių statuso (Ženevos konvenciją) ir jos 1967 m. sausio 31 d. protokolą, taip pat pagal Chartiją; |
| --- | --- |

H.

kadangi teisė į prieglobstį užtikrinama pagal 1951 m. Konvenciją dėl pabėgėlių statuso (Ženevos konvenciją) ir jos 1967 m. sausio 31 d. protokolą, taip pat pagal Chartiją;

| I. | kadangi 2015 m. rugsėjo–gruodžio mėn. Komisija priėmė 48 sprendimus dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūros prieš valstybes nares, kurios visapusiškai neperkėlė teisės aktų į savo nacionalinę teisę ir neįgyvendino bendros Europos prieglobsčio sistemos; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2015 m. rugsėjo–gruodžio mėn. Komisija priėmė 48 sprendimus dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūros prieš valstybes nares, kurios visapusiškai neperkėlė teisės aktų į savo nacionalinę teisę ir neįgyvendino bendros Europos prieglobsčio sistemos;

| J. | kadangi 2015 m. žuvo arba dingo be žinios mažiausiai 3 771 žmogus, bandęs pasiekti saugią vietą Europoje, o bendras žuvusiųjų ir dingusiųjų skaičius per pastaruosius 20 metų yra daugiau nei 30 000; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2015 m. žuvo arba dingo be žinios mažiausiai 3 771 žmogus, bandęs pasiekti saugią vietą Europoje, o bendras žuvusiųjų ir dingusiųjų skaičius per pastaruosius 20 metų yra daugiau nei 30 000;

| K. | kadangi teroro aktai yra vieni sunkiausių pagrindinių teisių ir laisvių pažeidimų; kadangi, siekiant apsaugoti ES piliečius ir gyventojus ir nedviprasmiškai reaguoti į tokius pažeidimus bei su jais kovoti laikantis teisinės valstybės principų, būtina turėti tinkamas priemones; |
| --- | --- |

K.

kadangi teroro aktai yra vieni sunkiausių pagrindinių teisių ir laisvių pažeidimų; kadangi, siekiant apsaugoti ES piliečius ir gyventojus ir nedviprasmiškai reaguoti į tokius pažeidimus bei su jais kovoti laikantis teisinės valstybės principų, būtina turėti tinkamas priemones;

| L. | kadangi 2015 m. sausio 7 d. įvykdytas aštuonių satyros žurnalo „Charlie Hebdo“ žurnalistų nužudymas – tai bandymas pasikėsinti į žiniasklaidos laisvę, saviraiškos laisvę ir meno laisvę Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2015 m. sausio 7 d. įvykdytas aštuonių satyros žurnalo „Charlie Hebdo“ žurnalistų nužudymas – tai bandymas pasikėsinti į žiniasklaidos laisvę, saviraiškos laisvę ir meno laisvę Europos Sąjungoje;

| M. | kadangi itin svarbu, kad pagal visas priemones, kurių imasi valstybės narės ir ES, būtų gerbiamos pagrindinės teisės ir piliečių laisvės, įskaitant pagarbą privačiam gyvenimui ir šeimos gyvenimui, teisę į laisvę ir saugumą, teisę į asmens duomenų apsaugą, nekaltumo prezumpciją ir teisę į gynybą, teisę į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, saviraiškos ir informacijos laisvę, minties, sąžinės ir religijos laisvę; kadangi labai svarbu užtikrinti veiksmingą saugumo priemonių demokratinę priežiūrą; kadangi ES piliečių saugumą reikia užtikrinti išsaugant jų teises ir laisves; kadangi iš tiesų šie du principai yra dvi vieno medalio pusės; |
| --- | --- |

M.

kadangi itin svarbu, kad pagal visas priemones, kurių imasi valstybės narės ir ES, būtų gerbiamos pagrindinės teisės ir piliečių laisvės, įskaitant pagarbą privačiam gyvenimui ir šeimos gyvenimui, teisę į laisvę ir saugumą, teisę į asmens duomenų apsaugą, nekaltumo prezumpciją ir teisę į gynybą, teisę į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, saviraiškos ir informacijos laisvę, minties, sąžinės ir religijos laisvę; kadangi labai svarbu užtikrinti veiksmingą saugumo priemonių demokratinę priežiūrą; kadangi ES piliečių saugumą reikia užtikrinti išsaugant jų teises ir laisves; kadangi iš tiesų šie du principai yra dvi vieno medalio pusės;

| N. | kadangi bet kokiam Chartijos pripažįstamų teisių ir laisvių apribojimui turi būti taikomas proporcingumo ir būtinumo principas pagal Chartijos 52 straipsnį; |
| --- | --- |

N.

kadangi bet kokiam Chartijos pripažįstamų teisių ir laisvių apribojimui turi būti taikomas proporcingumo ir būtinumo principas pagal Chartijos 52 straipsnį;

| O. | kadangi turi būti atsižvelgiama į valstybių narių kompetenciją, susijusią su žvalgybos tarnybomis, vadovaujantis SESV 72 straipsniu; |
| --- | --- |

O.

kadangi turi būti atsižvelgiama į valstybių narių kompetenciją, susijusią su žvalgybos tarnybomis, vadovaujantis SESV 72 straipsniu;

| P. | kadangi pagal 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (27) 15 straipsnio 1 dalį valstybės narės duomenų perdavimo, saugojimo ir prieglobos paslaugų teikėjams negali nustatyti nei bendros prievolės stebėti informaciją, kurią jie perduoda arba saugo, nei bendros prievolės aktyviai domėtis faktais arba aplinkybėmis, rodančiais nelegalią veiklą; |
| --- | --- |

P.

kadangi pagal 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (27) 15 straipsnio 1 dalį valstybės narės duomenų perdavimo, saugojimo ir prieglobos paslaugų teikėjams negali nustatyti nei bendros prievolės stebėti informaciją, kurią jie perduoda arba saugo, nei bendros prievolės aktyviai domėtis faktais arba aplinkybėmis, rodančiais nelegalią veiklą;

| Q. | kadangi, kaip nurodo Komisija, kiekvienais metais 75 milijonai žmonių visoje ES nukenčia nuo nusikaltimų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, kaip nurodo Komisija, kiekvienais metais 75 milijonai žmonių visoje ES nukenčia nuo nusikaltimų;

| R. | kadangi prekyba žmonėmis yra sunkus nusikaltimas, dažnai susijęs su organizuotu nusikalstamumu, ir yra sunkus žmogaus orumo žeminimas ir viena iš baisiausių pagrindinių teisių pažeidimų formų, darantis neproporcingą poveikį moterims ir mergaitėms ir aiškiai uždraustas Chartijoje; |
| --- | --- |

R.

kadangi prekyba žmonėmis yra sunkus nusikaltimas, dažnai susijęs su organizuotu nusikalstamumu, ir yra sunkus žmogaus orumo žeminimas ir viena iš baisiausių pagrindinių teisių pažeidimų formų, darantis neproporcingą poveikį moterims ir mergaitėms ir aiškiai uždraustas Chartijoje;

| S. | kadangi prekyba žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais vis dar yra labiausiai paplitusi šios prekybos forma; kadangi 76 proc. Europos Sąjungoje užregistruotų prekybos žmonėmis aukų yra moterys; kadangi 70 proc. nustatytų prekybos žmonėmis ES aukų yra ES piliečiai; |
| --- | --- |

S.

kadangi prekyba žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais vis dar yra labiausiai paplitusi šios prekybos forma; kadangi 76 proc. Europos Sąjungoje užregistruotų prekybos žmonėmis aukų yra moterys; kadangi 70 proc. nustatytų prekybos žmonėmis ES aukų yra ES piliečiai;

| T. | kadangi Direktyva 2011/36/ES nustatomos bendros nuostatos, atsižvelgiant į lyčių aspektą, siekiant sustiprinti nusikalstamumo prevenciją, susijusią su prekyba žmonėmis ir jos aukų apsauga; |
| --- | --- |

T.

kadangi Direktyva 2011/36/ES nustatomos bendros nuostatos, atsižvelgiant į lyčių aspektą, siekiant sustiprinti nusikalstamumo prevenciją, susijusią su prekyba žmonėmis ir jos aukų apsauga;

| U. | kadangi prekyba žmonėmis ir kontrabanda yra du skirtingi reiškiniai, tačiau tam tikrais jie atvejais gali būti susiję; |
| --- | --- |

U.

kadangi prekyba žmonėmis ir kontrabanda yra du skirtingi reiškiniai, tačiau tam tikrais jie atvejais gali būti susiję;

| V. | kadangi diskriminacija, rasizmas, ksenofobija, neapykantą kurstančios kalbos ir nusikaltimai, kuriuos skatina rasizmas, ksenofobija arba diskriminacija dėl asmens tikėjimo ar religijos, amžiaus, negalios, seksualinės orientacijos ar lyties tapatybės, kelia grėsmę ES ir jos valstybių narių vertybėms; kadangi politinės jėgos vis dažniau vartoja neapykantą kurstančią kalbą, taip pat didelėje gyventojų grupių dalyje stiprėja ksenofobija ir kitoks tendencingas elgesys, įskaitant ir internete; kadangi, kovojant su diskriminacija, rasizmu ir ksenofobija, labai svarbu laikytis Europos vertybių – tolerancijos, įvairovės ir abipusės pagarbos; |
| --- | --- |

V.

kadangi diskriminacija, rasizmas, ksenofobija, neapykantą kurstančios kalbos ir nusikaltimai, kuriuos skatina rasizmas, ksenofobija arba diskriminacija dėl asmens tikėjimo ar religijos, amžiaus, negalios, seksualinės orientacijos ar lyties tapatybės, kelia grėsmę ES ir jos valstybių narių vertybėms; kadangi politinės jėgos vis dažniau vartoja neapykantą kurstančią kalbą, taip pat didelėje gyventojų grupių dalyje stiprėja ksenofobija ir kitoks tendencingas elgesys, įskaitant ir internete; kadangi, kovojant su diskriminacija, rasizmu ir ksenofobija, labai svarbu laikytis Europos vertybių – tolerancijos, įvairovės ir abipusės pagarbos;

| W. | kadangi žmonės gali susidurti su daugialype ir tarpsektorine diskriminacija; kadangi įgyvendinant politikos priemones, skirtas vienam diskriminacijos pagrindui, būti atkreiptas dėmesys į konkrečių grupių, kurios gali tapti daugialypės diskriminacijos, kurios pagrindas gali būti, be kita ko, amžius, rasė, religija, lytinė orientacija, lytis ar negalia, aukomis, padėtį; |
| --- | --- |

W.

kadangi žmonės gali susidurti su daugialype ir tarpsektorine diskriminacija; kadangi įgyvendinant politikos priemones, skirtas vienam diskriminacijos pagrindui, būti atkreiptas dėmesys į konkrečių grupių, kurios gali tapti daugialypės diskriminacijos, kurios pagrindas gali būti, be kita ko, amžius, rasė, religija, lytinė orientacija, lytis ar negalia, aukomis, padėtį;

| X. | kadangi vyrų ir moterų lygybė yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos principų ir draudžiama bet kokia diskriminacija dėl lyties; |
| --- | --- |

X.

kadangi vyrų ir moterų lygybė yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos principų ir draudžiama bet kokia diskriminacija dėl lyties;

| Y. | kadangi smurtas prieš moteris yra su visais visuomenės sluoksniais neatsižvelgiant į amžių, išsilavinimo lygį, pajamas, socialinę padėtį ir kilmės ar gyvenamąją šalį susijęs pagrindinių teisių pažeidimas; kadangi dėl lyčių nelygybės ir lyčių stereotipų didėja smurto ir kitų formų išnaudojimo rizika ir trikdomas visapusiškas moterų dalyvavimas visose gyvenimo srityse; |
| --- | --- |

Y.

kadangi smurtas prieš moteris yra su visais visuomenės sluoksniais neatsižvelgiant į amžių, išsilavinimo lygį, pajamas, socialinę padėtį ir kilmės ar gyvenamąją šalį susijęs pagrindinių teisių pažeidimas; kadangi dėl lyčių nelygybės ir lyčių stereotipų didėja smurto ir kitų formų išnaudojimo rizika ir trikdomas visapusiškas moterų dalyvavimas visose gyvenimo srityse;

| Z. | kadangi, remiantis Pagrindinių teisių agentūros tyrimo „Smurtas prieš moteris“ duomenimis, kas trečia moteris ES yra patyrusi psichologinį ar seksualinį smurtą, kas dešimta moteris yra patyrusi kokios nors formos seksualinę prievartą ir kas dvidešimta moteris buvo išžaginta po to, kai sulaukė 15 m. amžiaus; |
| --- | --- |

Z.

kadangi, remiantis Pagrindinių teisių agentūros tyrimo „Smurtas prieš moteris“ duomenimis, kas trečia moteris ES yra patyrusi psichologinį ar seksualinį smurtą, kas dešimta moteris yra patyrusi kokios nors formos seksualinę prievartą ir kas dvidešimta moteris buvo išžaginta po to, kai sulaukė 15 m. amžiaus;

| AA. | kadangi smurtas dėl lyties ir smurtas prieš moteris vis dar dažnai tyliai toleruojamas daugelyje sričių ir dažnai apie jį nepranešama policijai dėl aukų nepasitikėjimo valdžios institucijomis; kadangi būtina įtvirtinti visiško netoleravimo požiūrį; |
| --- | --- |

AA.

kadangi smurtas dėl lyties ir smurtas prieš moteris vis dar dažnai tyliai toleruojamas daugelyje sričių ir dažnai apie jį nepranešama policijai dėl aukų nepasitikėjimo valdžios institucijomis; kadangi būtina įtvirtinti visiško netoleravimo požiūrį;

| AB. | kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra valstybių narių kompetencija; kadangi, nepaisant to, ES gali prisidėti skatindama gerąją valstybių narių patirtį; |
| --- | --- |

AB.

kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra valstybių narių kompetencija; kadangi, nepaisant to, ES gali prisidėti skatindama gerąją valstybių narių patirtį;

| AC. | kadangi būtina užtikrinti vienodas moterų galimybes gauti sveikatos priežiūros, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą, paslaugas nepriklausomai nuo jų ekonominės ir geografinės padėties; |
| --- | --- |

AC.

kadangi būtina užtikrinti vienodas moterų galimybes gauti sveikatos priežiūros, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą, paslaugas nepriklausomai nuo jų ekonominės ir geografinės padėties;

| AD. | kadangi vaikai yra mūsų visuomenės ateitis ir mes esame atsakingi už jų dabartį; kadangi švietimas, taikant formaliojo, neformaliojo ir savaiminio mokymosi metodus, pagal Chartijos 14 straipsnį yra vienas geriausių būdų tokioms vertybėms kaip taika, tolerancija, sambūvis, lygybė, teisingumas ir pagarba žmogaus teisėms perteikti; |
| --- | --- |

AD.

kadangi vaikai yra mūsų visuomenės ateitis ir mes esame atsakingi už jų dabartį; kadangi švietimas, taikant formaliojo, neformaliojo ir savaiminio mokymosi metodus, pagal Chartijos 14 straipsnį yra vienas geriausių būdų tokioms vertybėms kaip taika, tolerancija, sambūvis, lygybė, teisingumas ir pagarba žmogaus teisėms perteikti;

| AE. | kadangi su vaikų teisių pažeidimais susijusiais atvejais vaikų pagalbos linijos, informacijos tarnybos ir panašios priemonės yra naudingos kaip informuotumo didinimo, nukreipimo ir pranešimo mechanizmai; |
| --- | --- |

AE.

kadangi su vaikų teisių pažeidimais susijusiais atvejais vaikų pagalbos linijos, informacijos tarnybos ir panašios priemonės yra naudingos kaip informuotumo didinimo, nukreipimo ir pranešimo mechanizmai;

| AF. | kadangi tiesioginis vaikų seksualinio išnaudojimo vaizdo perdavimas – tai jau ne auganti nauja tendencija, o tikrovėje paplitęs reiškinys; kadangi vaikams kyla pavojus dėl internete vykdomo vaikų viliojimo ir ryšių mezgimo seksualinio išnaudojimo tikslais, ir šie veiksmai blogiausiais atvejais gali virsti seksualine prievarta ir kitų formų išnaudojimu, ir nėra daroma pakankamai, kad per švietimo programas būtų užkirstas kelias vaikų seksualiniam išnaudojimui ir kad būtų sustiprintas valstybių narių teismų bendradarbiavimas, kad būtų kovojama su pedofilų tinklais; |
| --- | --- |

AF.

kadangi tiesioginis vaikų seksualinio išnaudojimo vaizdo perdavimas – tai jau ne auganti nauja tendencija, o tikrovėje paplitęs reiškinys; kadangi vaikams kyla pavojus dėl internete vykdomo vaikų viliojimo ir ryšių mezgimo seksualinio išnaudojimo tikslais, ir šie veiksmai blogiausiais atvejais gali virsti seksualine prievarta ir kitų formų išnaudojimu, ir nėra daroma pakankamai, kad per švietimo programas būtų užkirstas kelias vaikų seksualiniam išnaudojimui ir kad būtų sustiprintas valstybių narių teismų bendradarbiavimas, kad būtų kovojama su pedofilų tinklais;

| AG. | kadangi teisė į privatumą ir į asmens duomenų apsaugą ypač svarbi vaikams, kurie sudaro mažiausiai ginamą visuomenės dalį; |
| --- | --- |

AG.

kadangi teisė į privatumą ir į asmens duomenų apsaugą ypač svarbi vaikams, kurie sudaro mažiausiai ginamą visuomenės dalį;

| AH. | kadangi, taikant Vaiko teisių konvencijos 37 straipsnį ir vaiko interesų principą, nelydimi ar atskirti vaikai paprastai neturėtų būti sulaikomi, o turėtų būti užtikrinta, kad jie būtų perkelti į saugią aplinką, jiems būtų suteikta visa būtina apsauga, sveikatos priežiūra ir švietimas; |
| --- | --- |

AH.

kadangi, taikant Vaiko teisių konvencijos 37 straipsnį ir vaiko interesų principą, nelydimi ar atskirti vaikai paprastai neturėtų būti sulaikomi, o turėtų būti užtikrinta, kad jie būtų perkelti į saugią aplinką, jiems būtų suteikta visa būtina apsauga, sveikatos priežiūra ir švietimas;

| AI. | kadangi pagarba žmonių, kurie priklauso mažumoms, teisės yra vienas pagrindinių ES principų; kadangi reikia stiprinti veiksmingą mažumų apsaugą; kadangi, atsižvelgiant į tai, kad padaugėjo populizmo ir ekstremizmo atvejų, turėtų būti skatinamas sambūvis su mažumomis ir pagarba joms; kadangi mažumos prisideda prie Europos turtingumo ir įvairovės; kadangi migracijos krizė sukėlė nepasitikėjimą tautinių mažumų bendruomenėmis Europoje ir sustiprino neapykantą joms; |
| --- | --- |

AI.

kadangi pagarba žmonių, kurie priklauso mažumoms, teisės yra vienas pagrindinių ES principų; kadangi reikia stiprinti veiksmingą mažumų apsaugą; kadangi, atsižvelgiant į tai, kad padaugėjo populizmo ir ekstremizmo atvejų, turėtų būti skatinamas sambūvis su mažumomis ir pagarba joms; kadangi mažumos prisideda prie Europos turtingumo ir įvairovės; kadangi migracijos krizė sukėlė nepasitikėjimą tautinių mažumų bendruomenėmis Europoje ir sustiprino neapykantą joms;

| AJ. | kadangi Pagrindinių teisių agentūros 2016 m. pagrindinių teisių ataskaitoje nurodoma, kad dėl diskriminacijos ir priešiškumo romams ir toliau kyla veiksmingos romų integracijos problemų; kadangi iš Eurobarometro 2015 m. diskriminacijos tyrimo matyti, kad etninė kilmė yra laikoma labiausiai paplitusia diskriminacijos priežastimi; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi Pagrindinių teisių agentūros 2016 m. pagrindinių teisių ataskaitoje nurodoma, kad dėl diskriminacijos ir priešiškumo romams ir toliau kyla veiksmingos romų integracijos problemų; kadangi iš Eurobarometro 2015 m. diskriminacijos tyrimo matyti, kad etninė kilmė yra laikoma labiausiai paplitusia diskriminacijos priežastimi;

| AK. | kadangi romų kilmės žmonės pavieniui ar visi kartu Europoje kasdien susiduria su priešiškumu romams, sistemingu išankstiniu nusistatymu, rasizmu, netolerancija, priešiškumu, diskriminacija ir socialine atskirtimi; kadangi romų vaikų segregacija mokyklose išlieka nuolatine problema daugelyje valstybių narių; kadangi romų diskriminacija darbo rinkoje trukdo jiems tobulinti savo galimybes ištrūkti iš užburto skurdo rato; |
| --- | --- |

AK.

kadangi romų kilmės žmonės pavieniui ar visi kartu Europoje kasdien susiduria su priešiškumu romams, sistemingu išankstiniu nusistatymu, rasizmu, netolerancija, priešiškumu, diskriminacija ir socialine atskirtimi; kadangi romų vaikų segregacija mokyklose išlieka nuolatine problema daugelyje valstybių narių; kadangi romų diskriminacija darbo rinkoje trukdo jiems tobulinti savo galimybes ištrūkti iš užburto skurdo rato;

| AL. | kadangi pagrindinių socialinių teisių svarba pripažįstama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8, 9, 10, 19 ir 21 straipsniuose ir ES Teisingumo Teismo praktikoje, tokiu būdu akcentuojama tai, kad šioms teisėms, ypač profesinių sąjungų teisėms, teisei streikuoti, teisei jungtis į asociacijas ir susirinkimų teisei, turi būti suteikiamos tokios pačios garantijos, kaip ir kitoms pagrindinėms teisėms, pripažįstamoms Chartijoje; |
| --- | --- |

AL.

kadangi pagrindinių socialinių teisių svarba pripažįstama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8, 9, 10, 19 ir 21 straipsniuose ir ES Teisingumo Teismo praktikoje, tokiu būdu akcentuojama tai, kad šioms teisėms, ypač profesinių sąjungų teisėms, teisei streikuoti, teisei jungtis į asociacijas ir susirinkimų teisei, turi būti suteikiamos tokios pačios garantijos, kaip ir kitoms pagrindinėms teisėms, pripažįstamoms Chartijoje;

| AM. | kadangi tik 27 proc. europiečių žino visoje Europoje bendrą skubios pagalbos telefono numerį 112 ir iki šiol ne visi turi galimybę juo naudotis; |
| --- | --- |

AM.

kadangi tik 27 proc. europiečių žino visoje Europoje bendrą skubios pagalbos telefono numerį 112 ir iki šiol ne visi turi galimybę juo naudotis;

| AN. | kadangi visos valstybės narės privalo ginti kiekvieną asmenį, įskaitant LGBTI asmenis, nuo visų rūšių diskriminacijos ir smurto; kadangi turėtų būti pasmerkta bet kokia diskriminacija dėl lytinės orientacijos ir lytinės tapatybės; |
| --- | --- |

AN.

kadangi visos valstybės narės privalo ginti kiekvieną asmenį, įskaitant LGBTI asmenis, nuo visų rūšių diskriminacijos ir smurto; kadangi turėtų būti pasmerkta bet kokia diskriminacija dėl lytinės orientacijos ir lytinės tapatybės;

| AO. | kadangi, remiantis Pagrindinių teisių agentūros tyrimu vietoje, nustatyta, kad vyraujantis neigiamas visuomenės požiūris ir stereotipai kelia didelių kliūčių kovai su diskriminacija ir neapykantą kurstančiais nusikaltimais prieš LGBTI asmenis; |
| --- | --- |

AO.

kadangi, remiantis Pagrindinių teisių agentūros tyrimu vietoje, nustatyta, kad vyraujantis neigiamas visuomenės požiūris ir stereotipai kelia didelių kliūčių kovai su diskriminacija ir neapykantą kurstančiais nusikaltimais prieš LGBTI asmenis;

| AP. | kadangi, remiantis Pagrindinių teisių agentūros tyrimu, transeksualūs respondentai nurodė, kad jie iš visų LGBTI asmenų grupių patiria aukščiausio lygio diskriminaciją, smurtą ir priekabiavimą; |
| --- | --- |

AP.

kadangi, remiantis Pagrindinių teisių agentūros tyrimu, transeksualūs respondentai nurodė, kad jie iš visų LGBTI asmenų grupių patiria aukščiausio lygio diskriminaciją, smurtą ir priekabiavimą;

Pagrindinių teisių ir orumo apsauga

| 1. | pakartoja, kad žmogaus orumas yra neliečiamas visų pagrindinių teisių pagrindas ir jam neturėtų būti taikomas joks manipuliavimas, jis turi būti gerbiamas ir saugomas visose ES iniciatyvose; ragina didinti ES piliečių informuotumą apie prigimtinį visų asmenų orumą siekiant humaniškesnės ir teisingesnės visuomenės; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smerkia visų formų diskriminaciją ir smurtą prieš visus žmones ES, nes tuo yra tiesiogiai pažeidžiamas žmogaus orumas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja savo raginimą gerbti žmogaus orumą baigiantis gyvenimui, pabrėžia, kad mirties bausmės prieštarauja ES pagrindinėms vertybėms; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad ES sutarties 6 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad prisijungimas prie EŽTK yra pareiga pagal Sutartį; pažymi, kad tai sustiprintų pagrindinių teisių apsaugą ES, ir tikisi, kad teisinės prisijungimo kliūtys bus kuo greičiau pašalintos; |
| --- | --- |

4.

Teisinė valstybė

| 5. | pabrėžia, kad pagrindinės teisės yra universalios, nedalomos ir visada turi papildantį aspektą, ir kad didelėje ir įvairioje visuomenėje būtina rasti teisingą visų teisių pusiausvyrą; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti visapusišką Pagrindinių teisių chartijos 2 straipsnyje nustatytų principų įgyvendinimą ir ES, ir nacionalinės teisės aktuose; ragina Komisiją pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras visais atvejais, kai valstybė narė pažeidžia Chartiją įgyvendindama ES teisę; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad palaikydama santykius kitomis pasaulio šalimis Sąjunga turėtų prisidėti prie pagrindinių teisių apsaugos; ragina ES institucijas užtikrinti aukštą šių teisių apsaugos lygį išorės santykiuose, taip pat vidaus politikos srityse, turinčiose pasekmių išorės santykiams; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad ir ES, ir nacionalinės teisės aktais, viešąja politika ir jos įgyvendinimu itin svarbu užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi bendrų Europos vertybių, įtvirtintų ES sutarties 2 straipsnyje; mano, kad siekiant užtikrinti teisinės valstybės principus visi susiję nacionalinio lygmens veikėjai turi dėti daugiau pastangų, kad juos užtikrintų ir sustiprintų; pažymi, kad veiksminga, nepriklausoma ir nešališka teismų sistema yra būtina teisinės valstybės sąlyga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad nuolat keičiantis informacija su ES institucijomis ir tarp valstybių narių, remiantis objektyviais kriterijais ir bendrosios padėties vertinimais, galėtų būti labai prisidedama švelninant teisinės valstybės problemas arba siekiant jų išvengti ateityje; pakartoja savo raginimą parengti ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių paktą, kurį turėtų sudaryti metinė ataskaita su kiekvienai šaliai skirtomis rekomendacijomis; mano, kad ši ataskaita turėtų būti rengiama panaudojant įvairius šaltinius, įskaitant Pagrindinių teisių agentūros, Europos Tarybos ir JT ataskaitas, ir ji turėtų apimti ir papildyti esamas priemones, pvz., ES teisingumo rezultatų suvestinę, bei pakeisti Bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarijai ir Rumunijai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina tai, kad Taryba nuolat rengia diskusijas teisinės valstybės klausimu; mano, kad Sąjungos paktas turėtų sujungti Komisijos teisinės valstybės sistemą ir Tarybos dialogą teisinės valstybės klausimais į vieną bendrą Sąjungos dokumentą ir kad Taryba turėtų rengti savo diskusijas remdamasi metine ataskaita su kiekvienai šaliai skirtomis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad pagrindinės teisės turėtų būti įtrauktos į visų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad ES piliečių ir jų šeimų narių judėjimo ir apsigyvenimo laisvė, įtvirtinta Sutartyse ir užtikrinta Laisvo judėjimo direktyvoje, yra viena iš pagrindinių ES piliečių teisių; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta, kad valstybės neutralumas yra labai svarbus apsaugant minties, sąžinės ir religijos laisvę, užtikrinant vienodą požiūrį į visas religijas ir įsitikinimus, ir laisvę praktikuoti savo pasirinktą religiją ir pakeisti religiją ar tikėjimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad saviraiškos, informacijos ir žiniasklaidos laisvė yra demokratijos ir teisinės valstybės užtikrinimo pagrindas; griežtai smerkia smurtą prieš žurnalistus ir žiniasklaidos atstovus, jų spaudimą ar grasinimus jiems; ragina valstybes nares nesiimti jokių priemonių, kurios ribotų žiniasklaidos, komunikacijos ir informacijos laisvę; ragina Komisiją stojimo derybų procese skirti didesnį dėmesį ir šių pagrindinių teisių laikymuisi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pakartoja savo raginimą ES ir valstybėms narėms išnagrinėti galimybę nustatyti informatorių apsaugos sistemą ir pasaugos priemonėmis užtikrinti žurnalistų šaltinių apsaugą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiškia susirūpinimą dėl sąlygų kai kurių valstybių kalėjimuose, kurie dažnai būna perpildyti ir juose netinkamai elgiamasi su kaliniais; pabrėžia, kad turi būti užtikrintos pagrindinės kalinių teisės; ragina Komisiją įvertinti sulaikymo kalėjimo ir baudžiamojo teisingumo sistemų poveikį vaikams; ragina Komisiją remti valstybes nares šioje srityje ir sukurti palankias sąlygas įvairioms nacionalinėms institucijoms keistis geriausios praktikos pavyzdžiais apie skirtingus modelis, kaip užtikrinti kalinčių tėvų ryšį su savo vaikais; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pakartoja, kad itin smerkia sugriežtintus tardymo metodus, kurie draudžiami pagal tarptautinę teisę ir kuriais pažeidžiamos, inter alia, teisės į laisvę, saugumą, humanišką elgesį, teisė nebūti kankinamam, nekaltumo prezumpcija, teisė į teisingą bylos nagrinėjimą, teisė turėti advokatą ir teisė į pagal teisės aktus suteikiamą vienodą apsaugą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pakartoja savo raginimą vykdyti atvirus ir skaidrius tyrimus ir taip užtikrinti atskaitomybę už plataus masto pagrindinių teisių pažeidimus, ypač atsižvelgiant į kalinių gabenimą ir neteisėtą kalinimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad korupcija kelia didelę grėsmę demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms; ragina valstybes nares ir ES institucijas kovoti su sisteminga korupcija, parengti veiksmingas kovos su korupcija ir baudimo už ją priemones, nuolat tikrinti, kaip naudojamos viešosios Europos ir nacionalinės lėšos, ir skatinti skaidrumą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją patvirtinti kovos su korupcija strategiją, į kurią būtų įtrauktos veiksmingos priemonės; ragina valstybes nares laikytis rekomendacijų, pateiktų Komisijos kovos su korupcija ataskaitoje; primygtinai ragina jas stiprinti policijos ir teismų bendradarbiavimą kovojant su korupcija; šiuo tikslu ragina valstybes nares ir ES institucijas padėti greitai įsteigti Europos prokuratūrą, jai suteikiant tinkamas nepriklausomumo ir veiksmingumo garantijas; |
| --- | --- |

19.

Migracija, integracija ir socialinė įtrauktis

Integracija ir socialinė įtrauktis

| 20. | mano, kad migrantų ir pabėgėlių, kuriems suteikta tarptautinė apsauga priimančioje visuomenėje, socialinė įtrauktis ir kultūrinė integracija į priimančiąją visuomenę yra dinamiškas, dvimatis procesas (apima teises ir pareigas), kurio sudėtine dalimi turi būti vertybių, kuriomis grindžiama ES, pagarba bei pagarba susijusių asmenų pagrindinėms teisėms; mano, kad tai yra iššūkis ir galimybė, nes prisiimti atsakomybę ir dėti pastangas turi ir pabėgėliai bei migrantai, ir valstybės narės ir jų vietos ir regioninės valdžios institucijos bei priimančiosios bendruomenės, jie visi atlieka svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina valstybes nares kuo skubiau, pasinaudojant tinkamais numatytais ištekliais, taikyti įtraukties priemones ir jas suformuoti bendradarbiaujant su nacionalinėmis institucijomis, vietos valdžia, mokyklomis ir NVO, taip pat su migrantų ir pabėgėlių bendruomenėmis; ragina daugiau keistis geriausia praktika integracijos srityje; ragina rengti švietimo programas, pagal kurias būtų atsižvelgiama į atitinkamų bendruomenių vietos ir regioninius aspektus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad galimybė įgyti išsilavinimą yra vienas iš migrantų ir pabėgėlių integracijos pagrindų; pabrėžia, kad rengiant ir įgyvendinant socialinės įtraukties ir integracijos politikos kryptis ir priemones turėtų būti visada laikomasi vienodo požiūrio, nediskriminavimo ir lygių galimybių principų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pakartoja, kad tarpkultūrinė ir tarpreliginė tolerancija turi būti skatinama nuolat dedant pastangas ir vykdant sustiprintą dialogą, sutelkiant visus visuomenės subjektus visais valdymo lygmenimis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina valstybes nares siekti išlaikyti šeimas kartu, nes tai padės įgyvendinti ilgalaikės integracijos perspektyvas; ragina valstybes nares laikytis Komisijos parengtų Direktyvos 2003/86/EB dėl teisės į šeimos susijungimą įgyvendinimo gairių; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų dėti visas pastangas, kad įveiktų teisines ir praktines kliūtis siekiant sklandžiau priimti sprendimus šiuo klausimu; |
| --- | --- |

24.

Migrantai ir pabėgėliai

| 25. | su susirūpinimu pažymi incidentus, susijusius su migrantų ir pabėgėlių pagrindinių teisių pažeidimais prie ES išorės sienų, ir pakartoja, kad visi žmonės turi teisę naudotis žmogaus teisėmis; primena, kad teisė prašyti prieglobsčio yra pagrindinė teisė; ragina ES ir valstybes nares skirti pakankamai išteklių, kad būtų sukurti saugūs ir teisėti patekimo į Europos Sąjungą maršrutai, siekiant kovoti su prekybos žmonėmis tinklų ir kontrabandos modeliais bei užkirsti kelią pavojui, kai keliaujama pavojingais maršrutais; primena, kad gyvybių gelbėjimas yra solidarumo su pavojuje esančiais žmonėmis veiksmas, bet tai taip pat yra teisinė pareiga; ragina valstybes nares ir ES institucijas laikytis tarptautinės ir ES teisės bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, taikant sienos apsaugos ir prieglobsčio tvarką; nurodo, kad fiziniai asmenys ar NVO, kurie iš tiesų padeda į nelaimę pakliuvusiems žmonėms, neturėtų rizikuoti būti nubausti už tai, kad teikia tokią pagalbą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina tai, kad neseniai priimtame Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamente Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų agentūrai numatytas specialus įgaliojimas – remti paieškos ir gelbėjimo operacijas bei užtikrinti pagrindinių teisių apsaugos priemonės, numatytas tame reglamente; ragina valstybes nares teikti tinkamus mokymus prieglobsčio profesionalams (pvz., pokalbius vedančius asmenims ir vertėjams žodžiu), kad būtų kuo skubiau nustatytos pažeidžiamos grupės, ir tvarkyti prieglobsčio prašymus pagal Priskyrimo prie tarptautinės apsaugos gavėjų direktyvą ir susijusią ES Teisingumo Teismo praktiką; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti priėmimo sąlygas, kurios neatimtų iš žmonių pagrindinių teisių į orų pragyvenimo lygį ir fizinę bei psichinę sveikatą ir kurios atitiktų galiojančias pagrindines teises ir prieglobsčio teisės aktus, atsižvelgiant į pažeidžiamiausias grupes; primena, kad tiek pagal tarptautinės teisės aktus, tiek pagal Chartiją valstybės narės turi išnagrinėti sulaikymui alternatyvius sprendimus; ragina Komisiją stebėti, kaip įgyvendinama bendra Europos prieglobsčio sistema; ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų veiksmingai ir anksti nustatomi specialiųjų poreikių turintys prieglobsčio prašytojai, jiems būtų greitai užtikrinamos pritaikytos priėmimo sąlygos ir suteiktos procedūrinės garantijos; primena, kad teisė į veiksmingą prieigą prie procedūrų yra neatskiriama Prieglobsčio procedūrų direktyvos dalis, įskaitant teisę į veiksmingą teisinę gynybą, taip pat vykdant baudžiamąjį procesą; ragina valstybes nares ir Komisiją imtis reikiamų priemonių, kad būtų suteikiama informacija apie migrantų ir prieglobsčio prašytojų sulaikymą valstybėse narėse ir užtikrinamas šios srities skaidrumas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primygtinai ragina Komisiją siūlyti persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 862/2007, kad jis apimtų sulaikymo centrų veiklos statistinius duomenis, išskirstytus pagal lytį, kad būtų padidintas supratimas apie specialius pabėgėlių ir prieblobsčio prašytojų poreikius ir kad jie būtų patenkinti; ragina ES ir valstybes nares plėtoti išsamią politiką, kad būtų nutrauktas bet kokios formos smurtas prieš moteris ir mergaites, ir specialias priemones, siekiant užtikrinti, kad pabėgėlės ir prieglobsčio prašytojos būtų apsaugotos ir galėtų kreiptis į teismą; pabrėžia, kad migrantės susiduria su dviguba diskriminacija sulaikymo ar priėmimo centruose ir joms reikia suteikti galimybių gauti moters higienos reikmenų, užtikrinti privatumą ir sveikatos priežiūrą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reiškia susirūpinimą dėl nusikalstamų grupių infiltracijos į migrantų priėmimui skirtų lėšų valdymą ir prašo Komisijos atidžiai stebėti, kaip naudojamos šios lėšos bei užtikrinti, kad visi pažeidimo atvejai būtų ištirti, o atsakingi asmenys persekiojami baudžiamąja tvarka; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina valstybes nares nekurstyti savo piliečių baimės ir neapykantos migrantams ir prieglobsčio prašytojams siekiant politinės naudos; todėl ragina valstybes nares parengti teigiamas kampanijas, kurių tikslas padėti piliečiams geriau suprasti integraciją; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apgailestauja, kad Komisija vis dar nesiėmė jokių veiksmų dėl jo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliucijos dėl ES benamystės strategijos (28) ir 2014 m. sausio 16 d. rezoliucijos dėl ES benamystės strategijos (29), o ypač jos 10 ir 11 punktų; pabrėžia, kad priežastys priimti ES benamystės strategiją vis dar galioja; |
| --- | --- |

31.

Laisvė ir saugumas

| 32. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvas ir svarbiausius veiksmus, siekiant stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą saugumo srityje, ir veiksmingą ES reagavimą į terorizmo ir saugumo grėsmes Europos Sąjungoje bei visapusiškai pritaria priemonėms, skirtoms sudaryti sąlygas veiksmingai saugumo sąjungai; primygtinai ragina valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti tarpusavyje ir pagerinti tarpusavio keitimąsi informacija ir keitimąsi informacija su Europolu bei kitomis susijusiomis ES agentūromis; pabrėžia, kad kovojant su terorizmu svarbu gerbti pagrindines teises; ragina įvertinti esamas kovos su terorizmu priemones; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad bet kokia nediferencijuoto masinio sekimo sistema rimtai pažeidžia pagrindines piliečių teises; pabrėžia, kad bet kokas teisėkūros pasiūlymas, susijęs su žvalgybos tarnybų stebėjimo pajėgumais, valstybėse narėse turėtų visuomet atitikti Chartiją ir proporcingumo bei būtinumo principą ir, pripažindamas išimtinę valstybių narių kompetenciją šioje srityje, ragina Komisiją glaudžiai stebėti, kaip priimant tokias teisėkūros priemones laikomasi Sutarčių, nes dėl jų gali kilti svarbių teisinių klausimų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad valstybės narė, imdamasi priemonių susidarius nepaprastajai padėčiai, visuomet turėtų laikytis sutarčių ir EŽTK; nurodo, kad bet koks nukrypimas turėtų būti griežtai ribojamas situacijos ir turi atitikti atitinkamos valstybės narės įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pakartoja savo raginimą visoms valstybėms narėms užtikrinti, kad jų teisės aktų sistemos ir žvalgybos tarnybų veiklai taikomi priežiūros mechanizmai atitiktų Chartiją ir EŽTK; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina dedant šias pastangas įtraukti visas teisėsaugos agentūras ir institucijas, dirbančias radikalizacijos ir terorizmo prevencijos srityje, įskaitant vietos ir regionines institucijas, ir užtikrinti, kad jos gautų savo veiklai būtinus mokymus ir informaciją; yra susirūpinęs dėl didėjančio priešiškumo žurnalistams ir žiniasklaidos atstovams, kurį rodo politiniai, religiniai ir teroristiniai judėjimai; ragina valstybes nares suteikti žurnalistams ir žiniasklaidos atstovams tinkamą apsaugą ir, pasinaudojant turimomis teisinėmis priemonėmis, imtis reikalingų priemonių siekiant užkirsti kelią išpuoliams prieš žurnalistus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad tinkamas elgesys su aukomis, įskaitant terorizmo aukas, yra aukų pagrindinių teisių užtikrinimas; todėl ragina įgyvendinti tvirtą politiką ir mechanizmus siekiant patenkinti individualius aukų poreikius, be kita ko, atlikti nuodugnų vertinimą, kaip įgyvendinama ES direktyva dėl nusikaltimų aukų (2012/29/ES), siekiant užtikrinti, kad žmonės, kurie nukenčia nuo nusikaltimų ES, galėtų naudotis tam tikromis minimaliomis teisėmis; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad visapusiška politika, kuria siekiama užkirsti kelią radikalizacijai ir teroristinių organizacijų vykdomam Sąjungos piliečių verbavimui, gali būti sėkminga tik tada, jeigu bus drauge vykdomi ilgalaikiai iniciatyvūs deradikalizacijos procesai teisminėje srityje, įgyvendinant švietimo ir integracijos priemones ir vedant kultūrų dialogą; pabrėžia, kad reikia parengti socialinės įtraukties ir integracijos strategijas, kuriomis taip pat siekiama kovoti su diskriminacija, kuri trukdo gauti išsilavinimą, darbo vietas ir būstus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją remti valstybes nares joms dedant pastangas užkirsti kelią radikalizacijai ir smurtiniam ekstremizmui didžiausią dėmesį skiriant Europos vertybių, tolerancijos ir bendruomenių skatinimui be stigmatizacijos, ir taip pat ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų šioje srityje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad nuoseklus kovos su diskriminacija teisės aktų taikymas yra strategijos, kuria siekiama užkirsti kelią radikalizacijai ir sudaryti sąlygas ekstremistų organizacijoms priklausančių asmenų deradikalizacijai, dalis; primena, kad religinių bendruomenių atskirtis ir diskriminacija Europos Sąjungoje galėtų sukurti labai palankias sąlygas pažeidžiamoje padėtyje atsidūrusiems asmenims prisijungti prie ekstremistų organizacijų, kurios gali užsiimti smurtine veikla; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad turėtų būti sustiprinta Europos ankstyvojo perspėjimo ir reagavimo sistema, siekiant nustatyti asmenis, kuriems kyla didelė radikalizacijos rizika; ragina ES ir valstybes nares dėti daugiau pastangų per švietimą užkirsti kelią radikalizacijai; ragina valstybes nares skatinti iniciatyvas elektroninėje erdvėje siekiant duoti atkirtį radikalių grupių pasiūlymams ir veiklai ir įtraukti šį aspektą į mokyklų interneto rizikos prevencijos programas; ragina ES ir valstybes nares dėti daugiau pastangų padėti toms šeimoms, kurių nariams yra iškilęs pavojus; ragina keistis gerąja patirtimi ir parengti diskursą, nukreiptą prieš ekstremizmą, radikalizaciją ir kalbas, kuriomis skatinami teroristinių išpuolių Europoje organizatoriai ir vykdytojai; pabrėžia, kad, siekiant veiksmingiau kovoti su teroristiniais tinklais, reikia glaudesnio kompetentingų nacionalinių ir ES institucijų bendradarbiavimo, siekiant geriau keistis informacija; primygtinai ragina valstybes nares visapusiškai naudotis esamomis bendradarbiavimo priemonėmis; ragina ES ir valstybes nares keistis geriausia patirtimi, siekiant išvengti žmonių, kuriems kyla rizika, radikalizacijos, visų pirma kalėjimuose; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti standartus, kuriais būtų užtikrinamas Europos komiteto prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą rekomendacijų ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimų įgyvendinimas tiek kardomojo kalinimo, tiek bausmės už nusikaltimus atlikimo srityje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pakartoja rekomendacijas Komisijai dėl Europos arešto orderio tvarkos persvarstymo, visų pirma rekomendacijas, susijusias su proporcingumo tikrinimu ir pagrindinių teisių išimtimi; |
| --- | --- |

43.

Prekyba žmonėmis

| 44. | ragina ES teisėsaugos institucijas dėti daugiau pastangų kovojant su nusikalstamais prekybos žmonėmis tinklais ir tarpininkais ir aktyviau tarpusavyje bendradarbiauti bei skirti ypatingą dėmesį nusikaltimams prieš vaikus; pabrėžia, kad būtina mokyti įvairias tarnybas, kurioms tenka bendrauti su prekybos žmonėmis aukomis arba galimomis aukomis, siekiant joms padėti geriau nustatyti šiuos asmenis ir jiems suteikti reikiamą paramą, šiuose mokymuose dėmesį sutelkiant į pagrindinių teisių laikymąsi ir ypatingo pažeidžiamumo padėtyje esančių asmenų poreikius; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad iš Komisijos ataskaitos apie pažangą, padarytą kovojant su prekyba žmonėmis, matyti, kad naujos technologijos suteikia galimybę organizuotoms nusikalstamoms grupėms pasiekti daugybę galimų aukų kur kas lengviau nei kada nors anksčiau, nes daugybė prekybos žmonėmis aukų, ypač išnaudojimui seksualiai arba darbe, prisiviliojamos internetu; ragina Komisiją ir valstybes nares priimti priemones, kurios padėtų užkirsti kelią naujų technologijų naudojimui visų pirma moterims ir mergaitėms verbuoti prekybai žmonėmis ir padėtų kovoti su tuo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad dėl savo pažeidžiamumo vaikai tampa pagrindiniu prekiautojų žmonėmis taikiniu ir kad vis sunkiau yra nustatyti ir patikrinti nuo prekybos žmonėmis nukentėjusių vaikų tapatybes; primena, kad kai kurios valstybės narės prekybą vaikais laiko atskira išnaudojimo forma, o kitos prekybos vaikais aukas įtraukia į duomenis apie suaugusiuosius, ir taip nesuteikiama galimybė surinkti išsamią žvalgybinę informaciją ir apibrėžti, kokias tiriamąsias atsakomąsias priemones geriausia taikyti ES lygiu; todėl ragina imtis vaikų stebėjimo priemonių remiantis bendra šios nusikalstamo reiškinio apibrėžtimi ir tinkamų bei tikslingų vaikų palaikymo šiame procese priemonių; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pažymi, kad globėjų paskyrimas nelydimiems vaikams yra labai svarbi apsaugos priemonė jų interesams užtikrinti; ragina valstybes nares, veikiant centriniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, stiprinti tėvų globos netekusių ir nelydimų vaikų globos sistemas ir sukurti tokias sistemas, vadovaujantis Pagrindinių teisių agentūros ir Komisijos parengtu tėvų globos netekusių vaikų globos vadovu; pažymi, kad įgyvendinant šią sistemą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas lydintiems asmenims ir, atsižvelgiant į vaiko interesus, tam, kad vaikas nebūtų atskiriamas nuo šeimos ar nuo neoficialių jį lydinčių asmenų; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina valstybes nares dėti vienodas pastangas siekiant nustatyti ir apsaugoti visų formų išnaudojimo aukas ir joms padėti, aktyviai įtraukiant socialinius partnerius, privatųjį sektorių, profesines sąjungas ir pilietinę visuomenę, taip pat užtikrinti abipusį sprendimų dėl nukentėjusiųjų apsaugos pripažinimą visoje ES; ragina valstybes nares visapusiškai ir teisingai įgyvendinti ES kovos su prekyba žmonėmis direktyvą, visų pirma jos 8 straipsnį, kuriame raginama aukų netraukti baudžiamojon atsakomybėn, taip pat Direktyvą dėl kovos su vaikų seksualine prievarta ir išnaudojimu, ir skatina valstybes nares, ES institucijas ir agentūras stiprinti savo bendradarbiavimą prekybos žmonėmis srityje, įskaitant keitimąsi geriausia patirtimi, remiant ES kovos su nelegalia prekyba koordinatoriui ir pasinaudojant ES nacionalinių pranešėjų tinklu arba lygiaverčiais mechanizmais kovos su prekyba žmonėmis srityje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Europos Sąjungą ir visas valstybes nares ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis; pabrėžia, kad ir valstybės narės, ir atitinkamos ES agentūros, pvz., Europolas, turėtų būti remiamos joms dedant pastangas, kad būtų sudarytos sąlygos patraukti baudžiamojon atsakomybėn asmenis, kurie padeda vykdyti prekybą žmonėmis; taip pat ragina valstybes nares savo nacionalinėse strategijose ir veiksmų planuose spręsti klausimą dėl prekybos žmonėmis ir jų išnaudojimo paklausos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad švietimas yra veiksminga prekybos žmonėmis ir jų išnaudojimo prevencijos priemonė, ir ragina valstybes nares, veikiant centriniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, įtraukti prevencinio švietimo programas į nacionalines mokymo programas, skatinti ir geriau integruoti prevencijos programas ir informuotumo didinimo veiklą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad būtina sutvirtinti priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią naudojimuisi prekybos žmonėmis aukų sukurtomis prekėmis ir paslaugomis ir išvengti šio naudojimosi; pabrėžia, kad tokias priemones reikia įtraukti į Europos kovos su šia nelaime strategiją, kuri turėtų būti taikoma ir bendrovėms; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina ES ir jos valstybes nares tokią prekybą žmonėmis, kai reikalaujama išpirkos naudojant kankinimą, pripažinti prekybos žmonėmis forma; mano, kad sunkiai traumuoti išgyvenę asmenys turėtų būti pripažinti prekybos žmonėmis formos, už kurią traukiama baudžiamojon atsakomybėn, aukomis ir jiems turėtų būti suteikta apsauga, parama ir jais turėtų būti pasirūpinta (30); |
| --- | --- |

52.

Kova su diskriminacija, ksenofobija, neapykantos nusikaltimais ir neapykantą kurstančia kalba

| 53. | yra susirūpinęs dėl plintančio rasizmo ir ksenofobijos, kurie pasireiškia afrofobija, priešiškumu romams, antisemitizmu, islamofobija ir nepalankumu migrantams; ragina valstybes nares saugoti minties, sąžinės, religijos ar įsitikinimų laisvę; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares į lygybės politikos priemones įtraukti daugialypės diskriminacijos klausimą; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir stiprinti savo bendradarbiavimą kovojant su rasizmu, ksenofobija, homofobija, transfobija ir kitų formų netolerancija, visapusiškai dalyvaujant pilietinei visuomenei ir prisidedant atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, pvz., Pagrindinių teisių agentūrai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palankiai vertina 2015 m. ES kolokviumo pagrindinių teisių klausimais rezultatus ir koordinatorių antisemitizmo ir neapykantos musulmonams klausimais paskyrimą; ragina ES institucijas ir valstybes nares koordintuoti ir stiprinti politinį atsaką į antisemitizmą ir neapykantą musulmonams, taip pat skubiai įgyvendinti pagrindinius veiksmus, nustatytus per kolokviumą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | apgailestauja, kad 2008 m. pasiūlyta Vienodo požiūrio direktyva vis dar laukia Tarybos pritarimo; primena savo raginimą Tarybai kuo skubiau patvirtinti savo poziciją dėl pasiūlymo; ragina Komisiją siekti konkrečios pažangos įgyvendinant kovos su diskriminacija darbotvarkę; |
| --- | --- |

55.

| 56. | smerkia kiekvieną dieną ES dėl rasizmo, ksenofobijos, religinės netolerancijos ar nusistatymo prieš asmenis dėl jų negalios, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ar mažumos statuso vykdomus neapykantos nusikaltimus ir neapykantą kurstančios kalbos atvejus; apgailestauja dėl tam tikrų institucijų, politinių partijų ir žiniasklaidos didėjančio neapykantą kurstančios kalbos lygio; ragina ES rodyti pavyzdį, kaip jos institucijose priešinamasi neapykantą kurstančiai kalbai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | yra susirūpinęs, kad internete vis dažniau pasitaiko neapykantą kurstančių kalbų; rekomenduoja valstybėms narėms įdiegti paprastą procedūrą, pagal kurią visuomenės nariai galėtų pranešti apie neapykantą kurstančios medžiagos pasirodymą internete; palankiai vertina Komisijos paskelbtą Kovos su neteisėtomis neapykantą kurstančiomis kalbomis internete elgesio kodeksą ir ragina jo laikytis bei toliau dėti pastangas siekiant stiprinti bendradarbiavimą su privačiuoju sektoriumi ir pilietine visuomene; primena, kad priemonės, kurių buvo imtasi šioje srityje, neturėtų prieštarauti pagrindiniams principams, susijusiems su saviraiškos laisve, visų pirma įskaitant spaudos laisvę; |
| --- | --- |

57.

| 58. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad aukos nepraneša apie visus neapykantos nusikaltimus dėl nepakankamų apsaugos priemonių ir dėl to, kad valstybių narių valdžios institucijoms nepavyksta tinkamai ištirti neapykantos nusikaltimų ir už juos patraukti baudžiamojon atsakomybėn; ragina valstybes nares rengti ir platinti informavimo apie neapykantos nusikaltimus ir neapykantą kurstančias kalbas priemones ir mechanizmus bei užtikrinti, kad visi tariamų neapykantos nusikaltimų ar neapykantą kurstančių kalbų atvejai būtų veiksmingai tiriami, o atsakingi asmenys traukiami baudžiamojon atsakomybėn ir teisiami pagal nacionalinę teisę, o atitinkamais atvejais ir vadovaujantis Pamatiniu sprendimu dėl rasizmo ir ksenofobijos, Europos lygmens ir tarptautiniais žmogaus teisių įsipareigojimais ir atitinkama EŽTT praktika bei užtikrinama teisė į saviraiškos laisvę, informaciją, privatumą bei duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad kelios valstybės narės tinkamai neperkėlė Pagrindų sprendimo 2008/913/TVR nuostatų, ir ragina susijusias valstybes nares tai padaryti ir ją bei Direktyvą 2012/29/ES dėl nusikaltimo aukų visapusiškai įgyvendinti; ragina Komisiją stebėti, kaip šios priemonės perkeliamos į nacionalinę teisę ir prireikus pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras; pažymi, kad kai kurios ES valstybės narės, įgyvendindamos pagrindų sprendimą, numatė ir diskriminacijos dėl kitų pagrindų, pavyzdžiui, dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės, aukų apsaugą; ragina Komisiją pradėti dialogą su tomis valstybėmis narėmis, kurių teisės aktai neapima homofobinės neapykantos paskatų, siekiant panaikinti likusias teisėkūros spragas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją remti teisėsaugos ir teisminių institucijų bei atitinkamų ES agentūrų darbuotojų mokymo programas siekiant panaikinti diskriminacinę praktiką ir neapykantos nusikaltimus bei užkirsti jiems kelią; ragina valstybes nares už tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą atsakingoms institucijoms suteikti praktines priemones ir išugdyti jų gebėjimus, kurie joms reikalingi siekiant nustatyti Pamatiniame sprendime numatytas nusikalstamas veikas ir imtis dėl jų priemonių bei bendradarbiauti ir bendrauti su aukomis; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pripažįsta, kad nelygybės mastas ES vis dar nesuvokiamas dėl to, kad trūksta valstybių narių surinktų palyginamų ir suskirstytų duomenų apie lygybę; mano, kad norint parengti prasmingas priemones, kuriomis įgyvendinami ES lygybės teisės aktai, valstybės narės būtinai turi surinkti tokius duomenis; ragina Komisiją ir Tarybą pripažinti, kad reikia patikimų ir palyginamų duomenų apie lygybę, išskirstytų pagal diskriminacijos pagrindą, kad būtų galima nustatyti kovos su diskriminacija priemones ir taip pagrįsti rengiamą politiką; ragina abi institucijas apibrėžti nuoseklius duomenų apie lygybę rinkimo principus, pagrįstus tapatybės pasirinkimu, ES duomenų apsaugos standartais ir konsultacijomis su atitinkamomis bendruomenėmis; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina ES institucijas, valstybes nares ir regionines bei vietos institucijas stiprinti švietimo apie žmogaus teises ir tarpkultūrinio švietimo, kaip rasizmo ir visų kitų netolerancijos formų prevencijos priemonių, vaidmenį nacionalinėse ugdymo programose ir ragina didinti informuotumą apie šias teises; mano, kad visapusiškas švietimas apie žmogaus teises taip pat turi atitinkamai apimti švietimą apie žmogaus teisių pažeidimus praeityje, institucinį rasizmą ir atminimo svarbą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mano, kad visos valstybės narės privalo bendradarbiauti vykdant nacionalinius ar tarptautinius teisminius tyrimus, kuriais siekiama išsiaiškinti atsakingus asmenis, rasti tiesą, teisingumą ir kompensuoti aukoms, nukentėjusioms nuo totalitarinių režimų Sąjungoje padarytų nusikaltimų žmoniškumui; ragina valstybes nares užtikrinti, kad teisingumo sistemos darbuotojai gautų reikiamus mokymus šiuo klausimu; primygtinai ragina Komisiją atlikti objektyvų padėties vertinimą vykstant šiems procesams siekiant puoselėti demokratinį atminimą visose valstybėse narėse; įspėja, kad jeigu nesilaikoma tarptautinių demokratinės atminties rekomendacijų ir universaliosios jurisdikcijos principų, pažeidžiami pagrindiniai teisinės valstybės principai; |
| --- | --- |

63.

Moterų teisės ir smurtas prieš moteris

| 64. | apgailestauja, kad vis dar nėra pasiekta lyčių lygybės, daugelyje sričių nedaroma pažangos ir pagrindinės moterų teisės tebėra pažeidžiamos; smerkia visų formų smurtą prieš moteris ir mergaites, pvz., smurtą šeimoje, nužudymus dėl garbės, priverstines santuokas, prekybą žmonėmis ir moterų lyties organų žalojimą; mano, kad tokia praktika niekuomet negali būti pateisinama ir turėtų būti kriminalizuojama ir už ją turėtų būti baudžiama ir kad ES ir nacionalinės institucijos turėtų stiprinti bendradarbiavimą, visų pirma stiprinant keitimąsi gerosios praktikos pavyzdžiais bei keitimąsi duomenimis, susijusiais su visų formų smurtu prieš moteris, įskaitant daugialypę diskriminaciją; mano, kad visi Sąjungoje gyvenantys asmenys, neatsižvelgiant į jų pirminę kultūrą ir tradicijas, turėtų gerbti teisės normas ir moterų teises bei orumą; |
| --- | --- |

64.

| 65. | apgailestauja, kad moterys ir mergaitės nėra vienodai ginamos nuo smurto visose valstybėse narėse; pabrėžia, kad vis dar reikia atlikti patobulinimų kovos su smurtu prieš moteris ir mergaites srityje; ragina ES pasirašyti ir ratifikuoti Stambulo konvenciją Komisijai pradėjus procedūrą 2016 m. kovo mėn.; primena valstybėms narėms, kad ES prisijungimas prie Stambulo konvencijos neatleidžia jų nuo pareigos pasirašyti, ratifikuoti ir vykdyti Stambulo konvenciją, ir primygtinai ragina tai padaryti; ragina Komisiją ir valstybes nares persvarstyti galiojančius teisės aktus ir kovai su smurtu prieš moteris skirti prioritetą savo darbotvarkėse, nes smurtas dėl lyties neturėtų būti toleruojamas; pakartoja Komisijai savo prašymą pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo būtų nustatytos priemonės, skirtos valstybių narių veiksmams smurto prieš moteris ir mergaites prevencijos srityje propaguoti ir skatinti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | primygtinai ragina valstybes nares ir regionines ir vietos institucijas imtis tikslingesnių informuotumo didinimo kampanijų, kad būtų galima užkirsti kelią smurtui ir paskatinti moteris pranešti apie nusikaltimus; taip pat primygtinai ragina valstybes nares taikyti tinkamas ir atgrasančias nuobaudas šių nusikaltimų vykdytojams, nedelsiant apsaugoti smurto aukas bei jų teises, didžiausią dėmesį skiriant pažeidžiamoms grupėms ir laikantis Nusikaltimų aukų teisių direktyvos; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2011/99/ES dėl Europos apsaugos orderio, kad būtų užtikrinta tinkama nuo smurto nukentėjusių moterų ir mergaičių apsauga ir parama joms, taip pat Direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, kad mergaitės ir moterys būtų apsaugotos nuo neteisėtos prekybos, smurto ir seksualinio išnaudojimo; pabrėžia, kad nusikaltimų dėl lyties aukos turėtų gauti tinkamą gydymą ir paramą, laikantis vidaus taisyklių ir tarptautinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad, siekiant veiksmingai kovoti su smurtu dėl lyties, būtina keisti požiūrį į moteris ir mergaites; ragina valstybes nares imtis daugiau veiksmų siekiant kovoti su stereotipais, sukuriančiais ir skatinančiais lyčių vaidmenis, srityse, kuriose šie stereotipai itin paplitę; ragina Komisiją keistis valstybių narių gerąja patirtimi sprendžiant lyčių stereotipų problemą mokyklose; ragina valstybes nares rengti mokymus policijos pareigūnams, teisėjams ir teisminių institucijų darbuotojams ir kitus specializuotus mokymus, kad jie galėtų tinkamai spręsti smurto dėl lyties klausimus, siekiant išvengti tolesnių traumų patyrimo ir pakartotinės viktimizacijos nagrinėjant baudžiamąją bylą; ragina valstybes nares padėti valdžios institucijoms veiksmingai nustatyti specialius smurto dėl lyties aukų poreikius ir teikti joms specialias apsaugos paslaugas pagal Aukų teisių direktyvą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | primygtinai ragina valstybes nares skirti smurto dėl lyties aukoms tinkamą skaičių prieglaudų ir tikslines bei integruotas paramos paslaugas, įskaitant paramą įvykus traumai ir konsultavimą; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares visais įmanomais būdais remti pilietinės visuomenės organizacijas, dirbančias su smurto dėl lyties aukomis; |
| --- | --- |

68.

| 69. | primygtinai ragina valstybes nares spręsti neįgalių moterų kaip smurto šeimoje aukų padėtį, nes jos dažnai negali pasprukti iš smurtinių santykių; |
| --- | --- |

69.

| 70. | reiškia didelį susirūpinimą, kad ir toliau žalojami moterų lyties organai, nes tai yra sunkaus smurto prieš moteris ir mergaites forma; ragina valstybes nares didinti visų suinteresuotųjų subjektų informuotumą ir didžiausią dėmesį skirti jų kovos su moterų lyties organų žalojimu politikai; taip pat primygtinai ragina valstybes nares visapusiškai bendradarbiautis tarpusavyje, siekiant pagerinti duomenų rinkimą ir šio reiškinio supratimą, ir tai darytų, kad būtų optimizuoti jų pastangų rezultatai, kad moterys ir mergaitės būtų apsaugotos nuo tokio žalojimo; |
| --- | --- |

70.

| 71. | griežtai smerkia dažną priekabiavimą ir prievartavimą viešosiose vietose Sąjungoje ir mano, kad kiekviena moteris ir mergaitė turėtų jaustis saugiai ir nebijoti jokios formos seksualinio priekabiavimo visose viešosiose vietose; ragina valstybes nares imtis priemonių, kad būtų užtikrinta, kad už tokius veiksmus būtų deramai baudžiama, kad nusikaltimų vykdytojai būtų patraukiami baudžiamojon atsakomybėn, o aukoms būtų užtikrinta apsauga; ragina ES ir valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų moterų pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų, itin pažeidžiamų dėl kelyje patiriamo smurto, apsaugą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina valstybes nares užtikrinti lyčių lygybę darbo vietoje; apgailestauja, kad moterys vis dar kenčia dėl diskriminacinių darbo sąlygų; pabrėžia, kad moterims menkai atstovaujama mokslo, technologijų ir inžinerijos srityse, versle ir sprendimų priėmimo procese tiek privačiajame, tiek viešajame sektoriuose ir kad nevienodas vyrų ir moterų darbo užmokestis yra neleistina diskriminacija; ragina Komisiją dėti daugiau pastangų, kad būtų stiprinamas moterų atstovavimas politinėje ir ekonominėje srityse, tobulinamas duomenų apie moterų dalyvavimą rinkimas ir sprendžiama lyčių nelygybės žiniasklaidoje problema skatinant keistis geriausios patirties pavyzdžiais; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atsižvelgdamas į tai primena, kad vyrų ir moterų lygybę galima pasiekti tik sąžiningai perskirsčius mokamą ir nemokamą darbą; pripažįsta, kad moterų ir mergaičių pagrindinių teisių apsaugą gali būti įmanoma išties užtikrinti tik toliau stiprinant ekonominį, politinį ir socialinį įgalėjimą, atstovavimą ir įtrauktį; pažymi, kad pastaraisiais metais pasirodė judėjimų prieš lyčių lygybę, kurie bando sumenkinti pasiektus laimėjimus moterų teisių ir lyčių lygybės srityje; |
| --- | --- |

73.

| 74. | primena, kad skurdas senatvėje yra ypač aktualus moterų atveju dėl toliau egzistuojančio vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo, dėl kurio esama ir vyrų bei moterų pensijų skirtumo; ragina valstybes nares parengti atitinkamas politikos priemones siekiant remti vyresnio amžiaus moteris ir kaip kompensaciją panaikinti lyčių skirtumų struktūrines priežastis; pabrėžia itin svarbų aukštos kokybės viešųjų paslaugų vaidmenį siekiant kovoti su skurdu, ypač moterų skurdu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pažymi, kad namų ūkyje daugiausia dirba moterys, ir ragina valstybes nares paspartinti TDO konvencijos dėl namų ūkio darbuotojų ratifikavimo ir įgyvendinimo procesą po Tarybos sprendimo 2014/51/ES priėmimo, nes tai yra pagrindinė priemonė deramo darbo sąlygoms užtikrinti; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina Komisiją imtis priemonių, kuriomis patenkinami motinų ir tėvų poreikiai, susiję su atostogomis, t. y. motinystės, tėvystė, vaiko priežiūros ir slaugos atostogomis; ragina imtis konkrečių veiksmų siekiant toliau stiprinti teises į vaiko priežiūros atostogas; atkreipia dėmesį į pasiūlymą nustatyti slaugos atostogas, kaip numatyta Komisijos veiksmų plane dėl iniciatyvos „Nauja pradžia sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria dirbančios šeimos derindamos profesinį ir asmeninį gyvenimą“; laukia tolesnių Komisijos veiksmų po atsiimto pasiūlymo dėl motinystės atostogų; |
| --- | --- |

76.

| 77. | atkreipia dėmesį į pavojų, kurį gali kelti internetas, socialinė žiniasklaida ir kitų tipų technologijos, naudojamos siekiant kontroliuoti, bauginti ir žeminti moteris, ir pabrėžia informuotumo didinimo kampanijų svarbą šioje srityje; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina Komisiją, siekiant veiksmingiau propaguoti lyčių lygybę, į visas sprendimų priėmimo sritis ir į visus siūlomus teisės aktus įtraukti lyčių lygybės aspektą, įskaitant sisteminius poveikio lytims vertinimus, kaip atitikties pagrindinėms teisėms vertinimo dalį ir kaip į, be kita ko, šalių kandidačių dialogą integruotą kriterijų; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pripažįsta, kad moterų lytinė ir reprodukcinė sveikata ir teisės yra susijusios su įvairiomis žmogaus teisėmis, įskaitant teisę į gyvybę, laisvę nuo kankinimų, teisę į sveikatą, teisę į privatumą, teisę į mokslą, ir diskriminacijos draudimu; pabrėžia, kad valstybės narės privalo gerbti, ginti ir įgyvendinti visų moterų ir mergaičių teises į lytinę ir reprodukcinę sveikatą be prievartos, diskriminacijos ir smurto; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad neįgalieji turi teisę naudotis visomis savo pagrindinėmis teisėmis, kaip ir kiti asmenys; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina ES ir valstybes nares pripažinti pagrindinę teisę į prevencinę sveikatos priežiūrą; kadangi sveikata – pagrindinė žmogaus teisė, nepaprastai svarbi norint naudotis kitomis žmogaus teisėmis, primygtinai tvirtina, kad Sąjunga turėtų dalyvauti didinant informuotumą ir skatinant geriausią praktiką šiuo klausimu, įskaitant kai įgyvendinama ES sveikatos strategija, ir kartu atsižvelgti į valstybių narių kompetenciją; atsižvelgdamas į tai primena, kad ES vidaus ir išorės žmogaus teisių politikos priemonių nuoseklumas ir suderinamumas yra labai svarbus; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pripažįsta, kad gyvybę gelbstinčių lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugų, įskaitant gyvybei gelbėti būtiną nėštumo nutraukimą, atsisakymas rimtai pažeidžia žmogaus teises; |
| --- | --- |

81.

| 82. | smerkia visų formų komercinę surogatinę motinystę; |
| --- | --- |

82.

Vaikai

| 83. | susirūpinęs pažymi, kad vaikų skurdo rodikliai ES išlieka aukšti ir didėja skurde gyvenančių nepilnamečių skaičius; pakartoja, kad investicijos į vaikų gerovę ir jų skurdo naikinimą yra ne tik moralinė būtinybė, bet ir socialinis bei ekonominis prioritetas; ragina valstybes nares ir ES pradėti programas, skirtas konkrečiai vaikų gerovei ir tinkamam vystymuisi; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų kovojant su vaikų skurdu ir socialine atskirtimi veiksmingai įgyvendinant Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“, taip pat taikyti integruotas strategijas, kuriomis remiama galimybė gauti tinkamus išteklius bei įperkamas ir kokybiškas paslaugas; ragina Komisiją imtis tolesnių rekomendacijos įgyvendinimo stebėsenos priemonių; ragina kurti politikos priemones ir programas, kuriomis būtų siekiama kovoti su didėjančiu menku nepilnamečių išsilavinimu, siekiant jų socialinės įtraukties; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę parengti Vaiko garantiją, kuria būtų siekiama kovoti su vaikų skurdu ir socialine atskirtimi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | smerkia visų formų vaikų diskriminaciją ir palankiai vertina tai, kad Europos Taryba priėmė savo Vaiko teisių strategiją (2016–2021 m.), kurioje daugiausia dėmesio skiriama ir būtinybei kovoti su neįgalių vaikų, migracijos paveiktų vaikų, romų vaikų, LGBTI vaikų diskriminacija; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis bendrų veiksmų siekiant panaikinti vaikų diskriminaciją; ypač ragina valstybes nares ir Komisiją aiškų prioritetą vaikams teikti planuojant ir įgyvendinant regioninę ir sanglaudos politiką, pvz., Europos strategiją dėl negalios, ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendruosius principus, taip pat ES lygybės ir nediskriminavimo politiką; pakartoja, kad svarbu apsaugoti ir propaguoti lygias romų vaikų galimybes pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis, deramu apgyvendinimu ir švietimu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | primygtinai ragina visas valstybes nares vykdyti visuomenės švietimo ir informuotumo didinimo kampanijas, kuriomis atkreipiamas dėmesys į vaikų teises į apsaugą ir skatinami pozityvūs, nesmurtiniai santykiai su vaikais; |
| --- | --- |

85.

| 86. | vienareikšmiškai smerkia visų formų smurtą prieš vaikus ir jų išnaudojimą visais lygmenimis, įskaitant namus, mokyklas, viešąsias vietas ir jaunimo sulaikymo centrus; ragina valstybes nares imtis tinkamų priemonių vaikams nuo visų formų fizinio ir psichologinio smurto, įskaitant fizinę ir seksualinę prievartą, seksualinį išnaudojimą, vaikų darbą, priverstines vedybas, žudymus dėl garbės, moters lyties organų žalojimą ir vaikų karių samdymą, apsaugoti; pabrėžia, kad svarbu įtraukti formalias nuostatas siekiant uždrausti ir bausti už kūno bausmes vaikams, ir ragina Komisiją stiprinti valstybių narių tarpusavio mokymąsi, kaip geriausiai kovoti su patyčiomis mokykloje, atsižvelgiant į pažeidžiamas vaikų grupes; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina sukurti daugiapakopę vaikų apsaugos sistemą, kurią įgyvendinant būtų visapusiškai gerbiamos vaiko pagrindinės teisės remiantis jo interesais; pabrėžia, kad taikant šią sistemą neturėtų būti siekiama bausti tėvus ir globėjus, bet aiškiai parodyti, kad visos fizinio ir emocinio smurto prieš vaikus formos yra nepriimtinos ir pagal teisės aktus baustinos, tačiau jose vaiko atskyrimas nuo šeimos turėtų būti numatytas kaip paskutinė išeitis; primena, kad vaikų globa, kurią teikia valstybė, visada brangesnė už tinkamą ir tikslingą paramą skurde gyvenančioms šeimoms; pakartoja savo raginimą Komisijai pateikti naują Europos vaiko teisių strategiją; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina kurti vaiko interesus atitinkančias nepilnamečių teisingumo sistemas, kurias taikant vaikai suprastų savo kaip nukentėjusiųjų, liudytojų ir tariamų pažeidėjų teises ir vaidmenį; ragina imtis specialių priemonių tiek baudžiamajame, tiek civiliniame procese, siekiant apsaugoti vaikus nuo nereikalingo streso, bauginimo ir pakartotinos viktimizacijos, atsižvelgiant į Direktyvą (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų baudžiamosiose bylose įtariamiems ar kaltinamiems vaikams; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina padaryti skubios pagalbos liniją 116 prieinamą vaikams visoje ES dvidešimt keturias valandas per parą ir pradėti naudoti internetines anonimines pokalbių linijas, nes jos yra kur kas tinkamesnės stresą patiriantiems vaikams ir turėtų būti naudojamos kaip vieninga ES sistema, kurią taikant vartojamos oficialios ir mažumų kalbos; ragina valstybes nares remti Europos bendrąjį pagalbos numerį 116111, skirtą vaikų pagalbos linijoms, stiprinant karštųjų linijų bei pokalbių linijų pajėgumus ir Europos tinklus, taip pat skiriant pakankamai lėšų; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pabrėžia, kad skaitmeniniame pasaulyje vaiko apsauga turėtų būti stiprinama, atsižvelgiant į padažnėjusius lytinės prievartos atvejus, kai nusikaltėliai norėdami užmegzti ryšį naudojasi internetu, ir ragina privačiojo ir viešojo sektoriaus atstovus toliau bendradarbiauti šioje srityje bei prašo visų pirma pastaruosius prisiimti bendrą atsakomybę, susilaikyti nuo vaikams skirtos agresyvios reklamos ir apsaugoti juos nuo klaidinančios reklamos; ragina visus susijusius asmenis vadovautis teigiamais prevencijos ir skundų mechanizmų pavyzdžiais internetinėje socialinėje žiniasklaidoje ir taikyti juos visoje ES; be to, mano, kad vaikai turi būti tinkamai informuojami apie interneto keliamus pavojus, visų pirma kai teikiami asmens duomenys internete, pavyzdžiui, rengiant informuotumo didinimo kampanijas ir mokyklų programas; pabrėžia, kad vaikų internetinis profiliavimas turėtų būti draudžiamas; pritaria Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos reformos plataus užmojo ir veiksmingiems rezultatams, ypač vaikų apsaugos skaitmeninėje aplinkoje atžvilgiu; ragina valstybes nares spręsti patyčių elektroninėje erdvėje problemą; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ragina parengti vaiko teisių apsaugos internetinėje ir neinternetinėje kibernetinėje erdvėje veiksmų planą ir primena, kad kovodamos su elektroniniais nusikaltimais teisėsaugos institucijos turi ypatingą dėmesį skirti nusikaltimams prieš vaikus; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia būtinybę stiprinti valstybių narių teismų ir policijos bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Europolu bei jo Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centru (EC3) siekiant užkirsti kelią elektroniniams nusikaltimams ir ypač vaikų seksualiniam išnaudojimui internete bei su jais kovoti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ragina valstybes nares įgyvendinti Direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija; ragina teisėsaugos institucijas tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu investuoti į naujas technologijas, siekiant kovoti su nusikaltimais tamsiajame ir giliajame internete; pabrėžia, kad Eurojustui ir Europolui turi būti suteikiami tinkami ištekliai, siekiant pagerinti aukų nustatymą, kovoti su organizuotais seksualinės prievartos vykdytojų tinklais ir paspartinti internete ir realiame gyvenime aptiktos vaikų prievartos medžiagos nustatymą, analizę ir nukreipimą; |
| --- | --- |

92.

| 93. | mano, kad įtraukties politikoje daug dėmesio turėtų būti skiriama vaikams, nes vaikai yra bendro supratimo tiltai, jungiantys kultūras ir visuomenes; |
| --- | --- |

93.

| 94. | primindamas, kad, remiantis Komisijos 2016 m. pažangos, padarytos kovojant su prekyba žmonėmis, ataskaita, mažiausiai 15 proc. registruotų aukų buvo vaikai, primygtinai ragina valstybes nares imtis skubių veiksmų siekiant reaguoti į Europolo pranešimą, kad 2015 m. ES dingo mažiausiai 10 000 nelydymų pabėgėlių ir migrantų vaikų; ragina valstybes nares ir Europos agentūras skubiai suintensyvinti savo pastangas tarpvalstybinio bendradarbiavimo, keitimosi informacija ir bendrų tyrimų srityse, siekiant kovoti su prekyba vaikais ir tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu, seksualine prievarta ir kitų formų išnaudojimu ir apsaugoti vaikus; ragina valstybes nares ir Europos agentūras paspartinti kvalifikuotų globėjų skyrimą nelydimiems vaikams ir užtikrinti, kad visada būtų atsižvelgiama į vaiko interesus; ragina valstybes nares registruoti ir identifikuoti vaikus jiems suprantamu būdu bei užkirsti kelią jų dingimui užtikrinant, kad jie būtų užregistruoti nacionalinėse vaikų apsaugos sistemose; rekomenduoja stiprinti esamas dingusių vaikų paieškos priemones, įskaitant Europos karštąsias pranešimų apie dingusius vaikus linijas; ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai pasinaudoti Pagrindinių teisių agentūros praktine patirtimi siekiant sustiprinti vaikų apsaugą ir pažeidžiamų asmenų, atsidūrusių dabartinėje migracijos padėtyje, visų pirma migrantų antplūdžio valdymo centruose, apsaugą; primena, kad reikia atsižvelgti ir įgyvendinant visas ES politikos priemones ir veiksmus, įskaitant migracijos ir prieglobsčio srityse, įvertinti vaikų teises ir vaiko interesus; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti programoms, kuriomis siekiama išvengti ankstyvo mokyklos baigimo ir diegti gerąją patirtį šioje srityje bei ja dalytis; |
| --- | --- |

95.

Mažumų teisės

| 96. | pabrėžia, kad mažumos, kurios jau amžius gyvena kartu su daugumos kultūra Europoje ar greta jos, vis dar patiria diskriminaciją ES; mano, kad šią problemą galima išspręsti nustačius minimalius mažumų teisių apsaugos standartus, taip pat šviečiant apie kultūrų įvairovę ir toleranciją, nes saugant Europos paveldą sustiprinama papildoma įvairovės vertė; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pabrėžia, kad mažumų bendruomenės turi specifinių poreikių ir kad reikėtų propaguoti visišką jų lygybę visose ekonominio, socialinio, politinio ir kultūrinio gyvenimo srityse; pabrėžia, kad labai svarbu, jog būtų gerbiamos ir propaguojamos asmenų, priklausančių mažumoms, pagrindinės teisės ir laisvės; |
| --- | --- |

97.

| 98. | reiškia susirūpinimą, kad šios grupės susiduria su kliūtimis užtikrinant naudojimąsi jų teisėmis į nuosavybę, teise kreiptis į teismą ir gauti kitas viešąsias paslaugas, taip pat teise į švietimą, sveikatą ir socialines paslaugas bei jų kultūrines teises, kurios gali būti apribotos; ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią administracinėms ir finansinėms kliūtims, kurios galėtų kliudyti kalbų įvairovei Europos arba nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | primygtinai ragina Komisiją nustatyti mažumų apsaugos politikos standartą, nes šių grupių apsauga yra Kopenhagos kriterijų dalis ir šalims kandidatėms, ir valstybėms narėms; ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų teisės sistemos garantuotų, kad mažumai priklausantys asmenys nebūtų diskriminuojami, ir priimti bei įgyvendinti tikslines apsaugos priemones, grindžiamas atitinkamomis tarptautinėmis normomis; |
| --- | --- |

99.

| 100. | primygtinai ragina valstybes nares keistis gerąja patirtimi ir visoje Europos Sąjungoje taikyti išbandytus ir patikrintus mažumų problemų sprendimus; pažymi, kad ES regionų ir vietos valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį apsaugant tradicines mažumas, ir mano, kad administracinė pertvarka neturėtų joms padaryti neigiamo poveikio; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ragina Pagrindinių teisių agentūrą toliau pranešti apie diskriminaciją dėl priklausomybės mažumai ir toliau rinkti duomenis apie tai; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ragina Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos ir Europos regioninių arba mažumų kalbų chartijos dar neratifikavusias valstybes nares kuo skubiau tai padaryti; taip pat primena, kad reikia įgyvendinti ESBO suformuluotus principus; |
| --- | --- |

102.

| 103. | primygtinai ragina valstybes nares atidžiai atsižvelgti į mažumų teisių aspektą, užtikrinti teisę kalbėti mažumos kalba ir saugoti kalbų įvairovę Sąjungoje; ragina Komisiją sutvirtinti savo planą, skirtą regioninių kalbų mokymui ir naudojimui skatinti, nes taip ES sudaromos galimybės kovoti su diskriminacija dėl kalbos; |
| --- | --- |

103.

| 104. | ragina ES įgyvendinti Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją 1985(2014) dėl tautinių mažumų situacijos ir teisių Europoje, visapusiškai laikantis subsidiarumo principo; pabrėžia, kad visos skubios pagalbos linijos ir oficialios valstybėse narėse veikiančios pagalbos linijos turėtų būti prieinamos ne tik šalies oficialiomis kalbomis, bet ir šalyje vartojamomis mažumų kalbomis ir pagrindinėmis ES kalbomis naudojantis skambučių nukreipimo galimybe; |
| --- | --- |

104.

Neįgaliųjų teisės

| 105. | palankiai vertina baigiamąsias pastabas dėl ES pažangos įgyvendinant JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti šiomis rekomendacijomis, kuo greičiau užtikrinant veiksmingą ir kruopštų įgyvendinimą, kaip galimybe parodyti teigiamą pavyzdį; |
| --- | --- |

105.

| 106. | pabrėžia, kad neįgalieji turi teisę naudotis savo pagrindinėmis teisėmis, kaip ir kiti asmenys, įskaitant teises į neatimamą orumą, sveikatą ir šeimą, nepriklausomą gyvenimą, savarankiškumą ir visavertę socialinę integraciją, teisę kreiptis į teismą, naudotis prekėmis ir paslaugomis, balsuoti, taip pat vartotojų teises pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją; ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares imtis atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad visi neįgalieji galėtų naudotis visomis teisėmis, įtvirtintomis sutartyse ir ES teisės aktuose; pažymi, kad žmogaus teisėmis grindžiamas požiūris į neįgalumą dar nėra visapusiškai įtvirtintas, o tai lemia neįgaliųjų diskriminaciją ES, ir ragina ES ir jos valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant suderinti savo teisines sistemas su Neįgaliųjų teisių konvencijos reikalavimais bei veiksmingai į visuomenę įtraukti neįgaliuosius; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ragina valstybes nares patvirtinti strategijas siekiant užtikrinti veiksmingą neįgaliųjų prieigą prie darbo rinkos; apgailestauja, kad kai kurios ES lėšos, skirtos neįgaliųjų integracijai, vis dar ne visiškai naudojamos šiam tikslui; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip naudojamos lėšos, ir prireikus imtis veiksmų; |
| --- | --- |

107.

| 108. | primena, kad protinę ir psichosocialinę negalią turintys asmenys, siekdami pasinaudoti savo pagrindinėmis teisėmis, susiduria su ypatingomis kliūtimis, ir ragina valstybes nares bei regionų ir vietos valdžios institucijas dėti daugiau pastangų vienodai skatinant jų, kaip ir kitų asmenų, savarankiškumą ir įtrauktį; |
| --- | --- |

108.

| 109. | pažymi, kad neįgalios moterys ir vaikai patiria neproporcingai daug įvairių žmogaus teisių pažeidimų, nes, be kita ko, jiems nesuteikiama galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis, tokiomis kaip švietimas ir sveikatos priežiūra, arba jie apgyvendinami įstaigose atskiriant juos nuo šeimų ir bendruomenių, ir jiems kyla didesnis pavojus tapti smurto, seksualinio išnaudojimo, išnaudojimo ir kitų formų netinkamo elgesio aukomis; pabrėžia, kad ES, valstybės narės bei regionų ir vietos valdžios institucijos turi imtis visapusiškų ir lygybės principu pagrįstų politinių veiksmų, kad užtikrintų visapusišką JT vaiko teisių konvencijos ir Neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

109.

| 110. | primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares vietos bendruomenėse parengti paramos paslaugas neįgaliems vaikams ir jų šeimoms, skatinti deinstitucionalizavimą ir užtikrinti jiems įtraukią švietimo sistemą; |
| --- | --- |

110.

| 111. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad skubios pagalbos linija 112 būtų visiškai prieinama neįgaliesiems ir kad, rengiant informuotumo didinimo kampanijas, būtų padidintas šios linijos žinomumas; |
| --- | --- |

111.

| 112. | ragina ES, valstybes nares bei regionų ir vietos valdžios institucijas skirti daugiau finansinių ir žmogiškųjų išteklų pagal Neįgaliųjų teisių konvencijos 33 straipsnio 2 dalį įsteigtoms stebėjimo struktūroms, kad jos galėtų atlikti savo funkcijas, ir garantuoti jų nepriklausomumą, užtikrinant, kad jų sudėtis ir veikla būtų nustatyti laikantis Paryžiaus principų dėl nacionalinių žmogaus teisių institucijų veikimo; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ragina valstybes nares bei regionų ir vietos valdžios institucijas užtikrinti neįgaliems asmenims realaus dalyvavimo ir saviraiškos laisvės viešajame gyvenime galimybę; pažymi, kad šios pastangos turėtų būti remiamos suteikiant galimybę naudotis subtitrais, gestų kalbos vertimo žodžiu paslaugomis, dokumentais, parengtais Brailio raštu ir lengvai skaitomais formatais; ragina valstybes nares neįgaliems pabėgėliams pasiūlyti prieinamus sprendimus; pabrėžia ypatingą riziką, su kuria susiduria neįgalūs pabėgėliai, migrantai ir prieglobsčio prašytojai, kurie neturi pakankamai informacijos ir ryšių prieinamais formatais ir gali būti laikomi tokiomis sąlygomis, kai neteikiama pakankamai pagalbos ir netinkamos gyvenimo sąlygos; |
| --- | --- |

113.

Pagyvenę asmenys

| 114. | pažymi, kad vyresnių žmonių aktyvumas ir kartų solidarumas yra svarbūs klausimai, kurie gali būti stiprinami taikant žmogaus teisėmis pagįstą metodą, nes jie susiję su vienu iš svarbiausių ekonominių ir socialinių pokyčių, su kuriais susiduria išsivysčiusios šalys; ragina valstybes nares skatinti aktyvesnį vyresnių žmonių dalyvavimą darbo rinkoje taikant socialines ir ekonomines iniciatyvas siekiant kovoti su socialine atskirtimi ir užtikrinti jų galimybes lengvai gauti sveikatos paslaugas; |
| --- | --- |

114.

| 115. | pažymi, kad šiuolaikinėms visuomenėms labai būdinga diskriminacija dėl amžiaus dažnai yra susijusi su kitų formų diskriminacija, kaip antai, diskriminacija dėl rasės, etninės priklausomybės, religijos, negalios, sveikatos ir socialinių bei ekonominių sąlygų, lytinės tapatybės ar seksualinės orientacijos; ragina valstybes nares įgyvendinti veiksmus, kuriais siekiama vyresnio amžiaus žmones vėl įtraukti į bendruomenių gyvenimą, taip siekiant kovoti su jų izoliacija; |
| --- | --- |

115.

| 116. | ragina ES ir valstybes nares aktyviai dalyvauti JT neribotos sudėties darbo grupėje visuomenės senėjimo klausimais ir dėti daugiau pastangų apsaugant vyresnių žmonių teises; |
| --- | --- |

116.

Romų teisės

| 117. | primena, kad romų mažumai priklausantys žmonės turi teisę laisvai judėti, ir ragina valstybes nares bei regionų ir vietos valdžios institucijas ją apsaugoti ir neplanuoti perkėlimo politikos, grindžiamos etniniais motyvais; yra susirūpinęs, kad romų mažumai priklausantys asmenys daugelyje valstybių narių neproporcingai dažnai iškeldinami prievarta; |
| --- | --- |

117.

| 118. | apgailestauja, kad romai vis dar susiduria su nusiteikimu prieš juos, sisteminiu ir instituciniu rasizmu, ir primena, kad romų diskriminavimas darbo, būsto, švietimo, sveikatos, galimybės kreiptis į teismą ir visose kitose srityse nepriimtinas ir kenkia ES visuomenei; taigi ragina valstybes nares ir regionines bei vietos institucijas, atsižvelgiant į Komisijos 2015 m. romų integracijos nacionalinių strategijų plano įgyvendinimo ataskaitą, visapusiškai ir skubiai įgyvendinti savo nacionalines romų strategijas ir įgyvendinti konkrečias kovos su romų rasine diskriminacija priemones, laikantis Rasinės lygybės direktyvos ir EŽTK nuostatų, ir kovoti su priešiškumu romams, laikantis Pamatinio sprendimo dėl rasizmo ir ksenofobijos; |
| --- | --- |

118.

| 119. | primena ES Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią Direktyvoje 2000/43/EB minimas vienodo elgesio principas taikomas asmenims, kurie patys nėra atitinkamos rasės ar etninės priklausomybės, tačiau dėl vienos iš šių priežasčių patiria prastesnes sąlygas ar patenka į gerokai prastesnę padėtį; |
| --- | --- |

119.

| 120. | ragina Komisiją supaprastinti diskriminacijos stebėjimo praktiką visose srityse, visų pirma švietimo, užimtumo, aprūpinimo būstu ir sveikatos priežiūros, ypatingą dėmesį atkreipiant į tai, kad visomis įgyvendinamomis programomis būtų siekiama sumažinti romų ir ne romų gyventojų atotrūkį; taip pat ragina Komisiją imtis veiksmų prieš tas valstybes nares, kurios skatina ar leidžia institucinę diskriminaciją ir atskyrimą; |
| --- | --- |

120.

| 121. | smerkia romų vaikų atskyrimą mokyklose, nes tai labai neigiamai veikia šių vaikų perspektyvas tolesniame gyvenime; remia Komisijos pastangas kovoti su šia praktika pradedant pažeidimo nagrinėjimo procedūras ir ragina valstybes nares imtis aktyvių veiksmų siekiant pašalinti atskyrimą mokyklose ir pateikti romų vaikų integracijos priemonių planus; |
| --- | --- |

121.

| 122. | ragina valstybes nares ir Komisiją stiprinti savo strategijas, kad būtų skatinama romų ir mažų bendruomenių integracija padidinant jų mastą ir išplečiant jas, kad jos būtų taikomos 80 mln. piliečių; taip pat ragina sutvirtinti Romų reikalų darbo grupę bei nacionalinius ryšių punktus, įsteigti regioninius ir vietos ryšių punktus, parengti regionines romų platformas ir sukurti internetinį politikos forumą bendradarbiaujant su Europos romų platforma; ragina Pagrindinių teisių agentūrą toliau rinkti duomenis apie romų padėtį, taip pat parengti ir pasiūlyti romų įtraukties rodiklių, kuriais būtų galima sekti pažangą šioje srityje, rinkinį; ragina valstybes nares rugpjūčio 2 d. laikyti Europos romų holokausto atminties diena; |
| --- | --- |

122.

LGBTI teisės

| 123. | smerkia bet kokią diskriminaciją dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės; ragina Europos Komisiją parengti darbotvarkę, kuria visiems piliečiams būtų užtikrinamos lygios teisės bei galimybės, atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją, ir stebėti, ar tinkamai į nacionalinę teisę perkeliami ir įgyvendinami ES teisės aktai dėl LGBTI asmenų; atsižvelgdamas į tai palankai vertina Komisijos parengtų veiksmų sąrašą, kaip skatinti LGBTI asmenų lygybę, įskaitant Komisijos komunikacijos kampaniją, skirtą kovoti su stereotipais ir pagerinti LGBTI asmenų priėmimą visuomenėje; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su pilietinės visuomenės organizacijomis, dirbančiomis LGBTI asmenų teisių srityje; pažymi, kad Pagrindinių teisių agentūros apklausos vietoje rezultatai rodo, kad valstybės pareigūnai ES teisės aktus ir politikos priemones laiko pagrindiniais varikliais, kurie remia nacionalines pastangas skatinti LGBTI asmenų lygybę; |
| --- | --- |

123.

| 124. | apgailestauja, kad LGBTI asmenys susiduria su patyčiomis ir priekabiavimu, kurie prasideda jau mokykloje, ir patiria diskriminaciją įvairiose gyvenimo srityse, įskaitant darbą; ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti homofobijai sporto srityje, jauniems LGBTI ir patyčioms mokyklose; ragina ES valstybes nares remti profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijų pastangas siekiant patvirtinti įvairovės ir nediskriminacinę politiką LGBTI asmenų atžvilgiu; |
| --- | --- |

124.

| 125. | primena EŽTT praktiką, susijusią su LGBTI asmenų teisėmis; džiaugiasi, kad vis daugiau valstybių narių jau ėmėsi priemonių, kad padėtų geriau propaguoti ir ginti LGBTI asmenų teises, ir patvirtino naujas teisines lyties pripažinimo procedūras atsižvelgiant į šių asmenų pagrindines teises; ragina Komisiją ir jos agentūras rinkti duomenis apie žmogaus teisių pažeidimus, su kuriais susiduria LGBTI asmenys, ir dalytis su valstybėmis narėmis geriausia patirtimi, susijusia su pagrindinių teisių apsauga, bei skatina valstybes nares visapusiškai informuoti LGBTI asmenis apie jų teises ir keistis geriausia patirtimi šioje srityje; smerkia medicininę praktiką, kuria pažeidžiamos translyčių ir interseksualių asmenų pagrindinės teisės; |
| --- | --- |

125.

| 126. | apgailestauja dėl to, kad daugelyje valstybių narių translyčiai asmenys vis dar laikomi psichiškai nesveikais ir ragina atitinkamas valstybes nares persvarstyti psichinės sveikatos katalogus ir parengti alternatyvius nesmerkiančius modelius užtikrinant, kad visi translyčiai asmenys galėtų gauti medicininiu požiūriu būtiną gydymą; pažymi, kad priverstinė sterilizacija yra pagrindinių teisių pažeidimas; teigiamai vertina tai, kad nemažai valstybių narių neseniai patvirtino naujas teisines lyčių pripažinimo procedūras, kurias taikant labiau gerbiamos translyčių asmenų pagrindinės teisės; |
| --- | --- |

126.

| 127. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą siekti, kad atliekant Pasaulio sveikatos organizacijos Tarptautinės ligų klasifikacijos persvarstymą iš jos būtų išbrauktos translytės tapatybės; ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią tam, kad lyties nuokrypiai vaikystėje netaptų nauja į Tarptautinę ligų klasifikaciją įtraukta patologija; |
| --- | --- |

127.

| 128. | mano, kad pagrindines LGBTI asmenų teises būtų galima užtikrinti geriau, jeigu šie asmenys galėtų pasirinkti teisės institutą, pavyzdžiui, kohabitaciją, registruotą partnerystę ar santuoką; palankiai vertina tai, kad 18 valstybių narių šiuo metu tokias galimybes siūlo, ir ragina kitas valstybes nares apsvarstyti galimybę padaryti tą patį; |
| --- | --- |

128.

| 129. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl visų asmenų, porų ir šeimų (įskaitant visus tokius dokumentus, susijusius su santuoka ir registruota partneryste, teisiniu lyties keitimu ir įsivaikinimu bei gimimo liudijimus) visų civilinės būklės aktų, įskaitant teisinį lyties pripažinimą, poveikio ir laisvo judėjimo visiško tarpusavio pripažinimo visoje ES siekiant sumažinti diskriminacines teisines ir administracines kliūtis, su kuriomis susiduria piliečiai, įgyvendindami teisę laisvai judėti; |
| --- | --- |

129.

Pilietybė

| 130. | pažymi, kad padidėjo euroskepticizmas ir padaugėjo aršių politinių pažiūrų, todėl primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares stiprinti piliečių, visų pirma jaunimo, ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą ES veikloje, kad europiečiai išsakytų savo rūpesčius ir demokratiniu būdu išreikštų nuomones; |
| --- | --- |

130.

| 131. | mano, kad būtina sumažinti administracinę dalyvavimo visuomeniniame gyvenime naštą ir visoje ES skatinti e. valdymą, ir ragina stiprinti mechanizmų, tokių kaip piliečių iniciatyva, veiksmingumą; |
| --- | --- |

131.

| 132. | ragina įdiegti e. konsultacijas kaip tiesioginio piliečių dalyvavimo priemonę renkant žinias apie jų lūkesčius vyriausybėms ir viešajai administracijai; mano, kad reikia pašalinti procedūrines ir kalbos kliūtis, dėl kurių piliečiai demotyvuojami dalyvauti visų valdymo lygmenų viešųjų institucijų sprendimų priėmimo procesuose; atkreipia dėmesį į tai, kad skaidrumas būtinas ne tik institucijų sprendimų priėmimo procesui, bet ir jų reikalų, susijusių su viešųjų institucijų teikiamomis paslaugomis, vadybos stebėsenai; pabrėžia, kad būtina skatinti teikti šias paslaugas suteikiant prieinamas skaitmenines priemones; pakartoja, kad svarbu didinti informuotumą apie Chartiją; |
| --- | --- |

132.

| 133. | pažymi, kad pilietinės visuomenės organizacijoms, įskaitant savanoriavimą, religinį ir jaunimo darbą, tenka itin svarbus vaidmuo, susijęs su dalyvavimu visuomeniniame ir pilietiniame gyvenime, ir ragina ES, valstybes nares bei regionų ir vietos valdžios institucijas remti ir skatinti jų darbą; ragina valstybes nares ir ES remti susirinkimų ir asociacijų laisvę, kuri įtvirtinta Chartijoje; |
| --- | --- |

133.

| 134. | mano, kad pilietinis ugdymas ir kultūrų dialogas pagerina piliečių supratimą apie dalyvavimo socialiniame ir politiniame gyvenime svarbą, o švietimas žmogaus teisių srityje didina informuotumą apie jų teises ir moko juos gerbti kitų teises; ragina valstybes nares parengti nacionalinius mokymo apie pagrindines teises, įskaitant ES indėlį vystant pagrindinių teisų sistemą, veiksmų planus ir įgyvendinti Europos Tarybos chartiją dėl demokratinio pilietiškumo ugdymo ir žmogaus teisių švietimo; ragina regionų ir vietos valdžios institucijas aktyviai dalyvauti minėtoje veikloje; |
| --- | --- |

134.

| 135. | susirūpinęs pažymi, kad vis dar reikia dėti daug pastangų, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai dėl skurdo ir socialinės atskirties; ragina valstybes nares rasti teisingas politikos priemones, įskaitant užimtumo skatinimo ir galimybes naudotis aukštos kokybės paslaugomis ir švietimu; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad jų socialinėje ir užimtumo politikoje nebūtų diskriminuojama dėl namų ūkio dydžio ir sudėties; |
| --- | --- |

135.

Skaitmeninės teisės

| 136. | primena, kad visi asmenys turi teisę į privatumą ir teisę į jų asmens duomenų apsaugą, įskaitant teisę susipažinti su duomenimis, kurie apie juos buvo surinkti, ir teisę juos pataisyti; pabrėžia visų žmonių teisę patiems spręsti dėl savo asmens duomenų, ypač išskirtinę jų teisę nustatyti, kaip bus naudojami ir skleidžiami jų asmens duomenys; pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turėtų įgyvendinti priemones, kad kiekvienas pilietis galėtų paprašyti nukreipti turinį, kuris gali pakenkti jo orumui ar reputacijai, gerbiant saviraiškos ir informacijos laisvę bei laikantis susijusių teisės aktų ir teismų praktikos; pažymi, kad, kai nesama konkretaus viešojo intereso, kiekvienas turi teisę nuspręsti, kuriuos duomenis paskelbti viešai, teisę panaikinti asmens duomenis ir teisę būti pamirštam pagal ES ir nacionalinius teisės aktus; |
| --- | --- |

136.

| 137. | yra susirūpinęs, kad piliečiai nelabai žino apie savo teises ir esamas teisių gynimo priemones; mano, kad būtina visuomenę, ypač vaikus, informuoti apie jų duomenų apsaugos, įskaitant kibernetinėje erdvėje, svarbą ir jiems gresiančius pavojus, ypač atsižvelgiant į greitus technologijų pokyčius ir padidėjusį kibernetinių išpuolių skaičių; ragina valstybes nares dėti didesnes pastangas gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ugdymo srityje ir įtraukti jį į mokyklų programas; ragina valstybes nares imtis priemonių siekiant spręsti patyčių elektroninėje erdvėje problemą, visų pirma, kai jos daro poveikį tam tikroms vaikų grupėms; |
| --- | --- |

137.

| 138. | pažymi, kad visi žmonės turi teisę internete laisvai reikšti ir skleisti savo nuomonę, laikantis atitinkamų teisės aktų ir teismų praktikos; pabrėžia, kad niekas neturi atsidurti nepalankioje padėtyje dėl to, kad nesinaudoja skaitmeninėmis paslaugomis; ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų remiantis viešųjų konsultacijų ES Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos tema rezultatais ir atlikti šios direktyvos peržiūrą, ypač aspektus, susijusius su pagrindinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

138.

| 139. | pabrėžia, kad reikia apsvarstyti, kokį poveikį gali turėti kai kurios naujosios technologijos – tokios kaip bepiločiai orlaiviai – pagrindinėms teisėms ir ypač teisei į privatumą; taip pat pabrėžia iššūkius, kuriuos kelia vis platesnės prieigos prie interneto ir pagarbos pagrindinėms teisėms sąsaja, visų pirma kiek tai susiję su asmens duomenų apsauga, kova su priekabiavimu internete ar prekyba žmonėmis, ypač dėl seksualinio išnaudojimo ir išnaudojimo darbe; |
| --- | --- |

139.

| 140. | pabrėžia, kad būtina gerbti teisę į apsaugą nuo skurdo ir socialinės atskirties, kaip nurodyta Europos socialinės chartijos 30 straipsnyje; ragina valstybes nares pradėti taikyti paramos priemones ir suteikti savo piliečiams deramas gyvenimo sąlygas ir ragina veiksmingai kovoti su nedarbu, socialine atskirtimi, skurdu ir nepakankama sveikatos apsauga; |
| --- | --- |

140.

o

o o

| 141. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms ir Europos Tarybos Parlamentinei Asamblėjai. |
| --- | --- |

141.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0126.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0105.

(3)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(4)  OL C 378, 2013 12 24, p. 1.

(5)  OL L 132, 2016 5 21, p. 1.

(6)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(7)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(8)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(9)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(10)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(11)  OL L 101, 2011 4 15, p. 1.

(12)  OL L 335, 2011 12 17, p. 1.

(13)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(14)  OL L 251, 2016 9 16, p. 1.

(15)  OL L 180, 2013 6 29, p. 60.

(16)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0594.

(17)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0062.

(18)  OL C 93, 2016 3 9, p. 165.

(19)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0286.

(20)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0102.

(21)  OL C 124 E, 2006 5 25, p. 405.

(22)  OL C 289, 2016 8 9, p. 57.

(23)  OL C 93, 2016 3 9, p. 52.

(24)  OL C 328, 2016 9 6, p. 4.

(25)  OL C 55, 2016 2 12, p. 33.

(26)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0409.

(27)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(28)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 101.

(29)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0043.

(30)  Ši naujos rūšies prekyba žmonėmis jau pristatyta 2016 m. kovo 10 d. EP rezoliucijos dėl padėties Eritrėjoje (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0090).

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/28

---

P8_TA(2016)0486

Nuosekli ES kultūros ir kūrybos sektorių politika

2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos (2016/2072(INI))

(2018/C 238/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“(COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“(COM(2016)0381),

| — | atsižvelgdama į 2014 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Kuriame klestinčią, duomenimis grindžiamą ekonomiką“ (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Kuriame klestinčią, duomenimis grindžiamą ekonomiką“ (COM(2014)0442),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 22 d. Komisijos komunikatą „Dėl Europos pramonės atgimimo“ (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 22 d. Komisijos komunikatą „Dėl Europos pramonės atgimimo“ (COM(2014)0014),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 9 d. Komisijos komunikatą „Veiksmų planas „Verslumas 2020“. Verslumo dvasios atkūrimas Europoje“ (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 9 d. Komisijos komunikatą „Veiksmų planas „Verslumas 2020“. Verslumo dvasios atkūrimas Europoje“ (COM(2012)0795),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikatą dėl turinio bendrojoje skaitmeninėje rinkoje (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikatą dėl turinio bendrojoje skaitmeninėje rinkoje (COM(2012)0789),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikatą „Kultūros ir kūrybos sektorių rėmimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikatą „Kultūros ir kūrybos sektorių rėmimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ (COM(2012)0537),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Europos prabangos prekių pramonės konkurencingumas“ (angl. Competitiveness of the European high-end industries) (SWD(2012)0286), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Europos prabangos prekių pramonės konkurencingumas“ (angl. Competitiveness of the European high-end industries) (SWD(2012)0286),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos žaliąją knygą „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos žaliąją knygą „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ (COM(2010)0183),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. Komisijos tyrimą „Kultūros ir kūrybos sektorių stiprinimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ (angl. Boosting the competitiveness of cultural and creative industries for growth and jobs) (EASME/COSME/2015/003), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. Komisijos tyrimą „Kultūros ir kūrybos sektorių stiprinimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ (angl. Boosting the competitiveness of cultural and creative industries for growth and jobs) (EASME/COSME/2015/003),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio mėn. Komisijos tyrimą dėl kultūros poveikio kūrybiškumui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio mėn. Komisijos tyrimą dėl kultūros poveikio kūrybiškumui,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 30 d. Regionų komiteto komunikatą dėl kultūros ir kūrybos sektorių skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 30 d. Regionų komiteto komunikatą dėl kultūros ir kūrybos sektorių skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl „Kūrybos ir kultūros pramonės sektorių – Europos vertybės, kuria reikia pasinaudoti pasaulinėje konkurencijoje“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl „Kūrybos ir kultūros pramonės sektorių – Europos vertybės, kuria reikia pasinaudoti pasaulinėje konkurencijoje“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (5) (toliau – Bendrųjų nuostatų reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (5) (toliau – Bendrųjų nuostatų reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (7),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1287/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1287/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB (8),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl lyčių lygybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl lyčių lygybės,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir kūrybos sankirtų, kuriomis siekiama skatinti inovacijas, ekonominį tvarumą ir socialinę įtrauktį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir kūrybos sankirtų, kuriomis siekiama skatinti inovacijas, ekonominį tvarumą ir socialinę įtrauktį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti. Komunikato dėl pramonės politikos atnaujinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti. Komunikato dėl pramonės politikos atnaujinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 12 d. vykusio Tarybos posėdžio išvadas dėl kultūros kaip kūrybiškumo ir naujovių skatinimo priemonės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 12 d. vykusio Tarybos posėdžio išvadas dėl kultūros kaip kūrybiškumo ir naujovių skatinimo priemonės,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES tarptautinių santykių kultūros srityje strategijos link“ (angl. Towards an EU strategy for international cultural relations) (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES tarptautinių santykių kultūros srityje strategijos link“ (angl. Towards an EU strategy for international cultural relations) (JOIN(2016)0029),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją „Bendrosios skaitmeninės rinkos akto rengimas“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją „Bendrosios skaitmeninės rinkos akto rengimas“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros ir kūrybos sektorių rėmimo siekiant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros ir kūrybos sektorių rėmimo siekiant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ): konkurencingumas ir verslo galimybės“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ): konkurencingumas ir verslo galimybės“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl kultūros pramonės Europoje (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl kultūros pramonės Europoje (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl menininkų socialinio statuso (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl menininkų socialinio statuso (16),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 18 d. EBPO ir Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos (EUIPO) pranešimą „Prekyba suklastotomis ir piratinėmis prekėmis – ekonominio poveikio vertinimas“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 18 d. EBPO ir Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos (EUIPO) pranešimą „Prekyba suklastotomis ir piratinėmis prekėmis – ekonominio poveikio vertinimas“ (17),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio mėn. UNESCO tyrimą „Kultūros laikas. Pirmoji visuotinė kultūros ir kūrybos sektorių apžvalga“ (angl. Cultural Times – The first global map of cultural and creative industries), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio mėn. UNESCO tyrimą „Kultūros laikas. Pirmoji visuotinė kultūros ir kūrybos sektorių apžvalga“ (angl. Cultural Times – The first global map of cultural and creative industries),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio mėn. ES valstybių narių ekspertų darbo grupės ataskaitą „Veiksmingesnių finansinių ekosistemų kūrimas. Naujos priemonės, kuriomis palengvinama kultūros ir kūrybos sektorių galimybė gauti finansavimą“ (angl. Towards more efficient financial ecosystems: innovative instruments to facilitate access to finance for the cultural and creative sectors), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio mėn. ES valstybių narių ekspertų darbo grupės ataskaitą „Veiksmingesnių finansinių ekosistemų kūrimas. Naujos priemonės, kuriomis palengvinama kultūros ir kūrybos sektorių galimybė gauti finansavimą“ (angl. Towards more efficient financial ecosystems: innovative instruments to facilitate access to finance for the cultural and creative sectors),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 ir 173 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 ir 173 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0357/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0357/2016),

| A. | kadangi minėtajame komunikate „Kultūros ir kūrybos sektorių rėmimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ Komisija pripažįsta esminį kultūros ir kūrybos pramonės (KKP) (18) vaidmenį ES ir jos valstybių narių socialinėje ir ekonominėje plėtroje; |
| --- | --- |

A.

kadangi minėtajame komunikate „Kultūros ir kūrybos sektorių rėmimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ Komisija pripažįsta esminį kultūros ir kūrybos pramonės (KKP) (18) vaidmenį ES ir jos valstybių narių socialinėje ir ekonominėje plėtroje;

| B. | kadangi ES turėtų plėtoti naujus pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo šaltinius ir į juos investuoti; kadangi šiuo atžvilgiu ji turėtų pasitelkti dar dideliu mastu neišnaudotas kūrybos ir kultūros pramonės augimo skatinimo ir darbo vietų joje kūrimo galimybes, nes ši pramonė turi didelį poveikį tokiose srityse kaip nauji verslo modeliai, kūrybiškumas ir inovacijos, skaitmeninimas ir įgūdžių stiprinimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES turėtų plėtoti naujus pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo šaltinius ir į juos investuoti; kadangi šiuo atžvilgiu ji turėtų pasitelkti dar dideliu mastu neišnaudotas kūrybos ir kultūros pramonės augimo skatinimo ir darbo vietų joje kūrimo galimybes, nes ši pramonė turi didelį poveikį tokiose srityse kaip nauji verslo modeliai, kūrybiškumas ir inovacijos, skaitmeninimas ir įgūdžių stiprinimas;

| C. | kadangi KKP vertė yra dvejopa ir savita, nes dėl jos tiesioginių ryšių su menininkais ir kūrėjais joje išsaugoma ir stiprinama kultūrų ir kalbų įvairovė ir stiprinamas Europos, jos šalių, regionų ir vietos identitetas, tuo pačiu jos dėka palaikoma socialinė sanglauda ir taikant įvairius vertės kūrimo modelius iš esmės prisidedama prie kūrybiškumo, investicijų, inovacijų ir užimtumo ir ji atlieka tvaraus ES ir jos valstybių narių ekonomikos augimo skatinimo funkciją; |
| --- | --- |

C.

kadangi KKP vertė yra dvejopa ir savita, nes dėl jos tiesioginių ryšių su menininkais ir kūrėjais joje išsaugoma ir stiprinama kultūrų ir kalbų įvairovė ir stiprinamas Europos, jos šalių, regionų ir vietos identitetas, tuo pačiu jos dėka palaikoma socialinė sanglauda ir taikant įvairius vertės kūrimo modelius iš esmės prisidedama prie kūrybiškumo, investicijų, inovacijų ir užimtumo ir ji atlieka tvaraus ES ir jos valstybių narių ekonomikos augimo skatinimo funkciją;

| D. | kadangi Europos kultūra ir menai susiję su 3 000 metų bendru kultūros paveldu, jais perteikiamos žinios ir vertybės ir prisidedama prie materialių ir nematerialių žmogaus sukurto ir natūralaus pasaulio įrodymų apsaugos dabartinės ir būsimų kartų labui; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos kultūra ir menai susiję su 3 000 metų bendru kultūros paveldu, jais perteikiamos žinios ir vertybės ir prisidedama prie materialių ir nematerialių žmogaus sukurto ir natūralaus pasaulio įrodymų apsaugos dabartinės ir būsimų kartų labui;

| E. | kadangi abipuse pagarba vertybėms ir savitumui grindžiama kultūrinė diplomatija stiprina Europos ir trečiųjų šalių dvišalius ir daugiašalius santykius, tiesia tiltus tarp visuomenių megzdama žmonių tarpusavio ryšius ir užtikrindama bendradarbiavimą visose kultūros ir kūrybos srityse ir prisideda prie geresnio tarpusavio supratimo ir bendrų projektų, taip pat atlieka ekonominės ir socialinės plėtros variklio vaidmenį; |
| --- | --- |

E.

kadangi abipuse pagarba vertybėms ir savitumui grindžiama kultūrinė diplomatija stiprina Europos ir trečiųjų šalių dvišalius ir daugiašalius santykius, tiesia tiltus tarp visuomenių megzdama žmonių tarpusavio ryšius ir užtikrindama bendradarbiavimą visose kultūros ir kūrybos srityse ir prisideda prie geresnio tarpusavio supratimo ir bendrų projektų, taip pat atlieka ekonominės ir socialinės plėtros variklio vaidmenį;

| F. | kadangi KKP padeda Europai pasinaudoti savo „švelniąja galia“ pasaulyje skleidžiant Europos vertybes, tokias kaip kultūra, kūrybiškumas, kokybė, kompetencija, amatininkystė; |
| --- | --- |

F.

kadangi KKP padeda Europai pasinaudoti savo „švelniąja galia“ pasaulyje skleidžiant Europos vertybes, tokias kaip kultūra, kūrybiškumas, kokybė, kompetencija, amatininkystė;

| G. | kadangi kultūros ir kūrybos pramonė yra dvejopos ir trapios ekosistemos tarp didelių tarptautiniu mastu konkurencingų novatoriškų MVĮ ir pradedančiųjų įmonių grupių, kurios nuolat atnaujina sritį, išsaugo ir remia įvairovę, kuria darbo vietas, bet kartais yra pažeidžiamos, ypač galimybių patekti į rinkas ir gauti finansavimą požiūriu, pagrindas; |
| --- | --- |

G.

kadangi kultūros ir kūrybos pramonė yra dvejopos ir trapios ekosistemos tarp didelių tarptautiniu mastu konkurencingų novatoriškų MVĮ ir pradedančiųjų įmonių grupių, kurios nuolat atnaujina sritį, išsaugo ir remia įvairovę, kuria darbo vietas, bet kartais yra pažeidžiamos, ypač galimybių patekti į rinkas ir gauti finansavimą požiūriu, pagrindas;

| H. | kadangi Europoje kultūros ir kūrybos sektoriuose sukurta maždaug 12 mln. viso etato darbo vietų, o tai sudaro 7,5 proc. visos ES darbo jėgos, ir šių sektorių pridėtinės vertės dalis BVP siekia 509 mlrd. EUR (5,3 proc. visos ES BPV); kadangi konkrečiuose regionuose kultūros ir kūrybos pramonėje sukuriama gerokai didesnė BPV procentinė dalis ir dirba didesnė vietos darbo jėgos procentinė dalis; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europoje kultūros ir kūrybos sektoriuose sukurta maždaug 12 mln. viso etato darbo vietų, o tai sudaro 7,5 proc. visos ES darbo jėgos, ir šių sektorių pridėtinės vertės dalis BVP siekia 509 mlrd. EUR (5,3 proc. visos ES BPV); kadangi konkrečiuose regionuose kultūros ir kūrybos pramonėje sukuriama gerokai didesnė BPV procentinė dalis ir dirba didesnė vietos darbo jėgos procentinė dalis;

| I. | kadangi, Europos patentų tarnybos ir Vidaus rinkos derinimo tarnybos tyrimo duomenimis, intensyvaus naudojimosi intelektinės nuosavybės teisėmis sektoriuose sukuriama daugiau kaip ketvirtadalis Sąjungos darbo vietų ir vykdoma daugiau kaip trečdalis ekonominės veiklos; |
| --- | --- |

I.

kadangi, Europos patentų tarnybos ir Vidaus rinkos derinimo tarnybos tyrimo duomenimis, intensyvaus naudojimosi intelektinės nuosavybės teisėmis sektoriuose sukuriama daugiau kaip ketvirtadalis Sąjungos darbo vietų ir vykdoma daugiau kaip trečdalis ekonominės veiklos;

| J. | kadangi beveik 39 proc. ES BVP sukuriama intensyvaus naudojimosi intelektinės nuosavybės teisėmis sektoriuose, su prekių ženklais intensyviai susijusiuose sektoriuose – 34 proc. viso BVP, su dizainu intensyviai susijusiuose sektoriuose – 13 proc., su patentais intensyviai susijusiuose sektoriuose –14 proc., o su autorių teisėmis intensyviai susijusiuose sektoriuose – 4,2 proc. (19); |
| --- | --- |

J.

kadangi beveik 39 proc. ES BVP sukuriama intensyvaus naudojimosi intelektinės nuosavybės teisėmis sektoriuose, su prekių ženklais intensyviai susijusiuose sektoriuose – 34 proc. viso BVP, su dizainu intensyviai susijusiuose sektoriuose – 13 proc., su patentais intensyviai susijusiuose sektoriuose –14 proc., o su autorių teisėmis intensyviai susijusiuose sektoriuose – 4,2 proc. (19);

| K. | kadangi ES KKP dirba 2,5 karto daugiau žmonių nei automobilių pramonėje ir 5 kartus daugiau nei chemijos pramonėje; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES KKP dirba 2,5 karto daugiau žmonių nei automobilių pramonėje ir 5 kartus daugiau nei chemijos pramonėje;

| L. | kadangi KKP atlieka svarbų vaidmenį kuriant klestinčius ir savitus regionus ir tokiu būdu gali padėti pagerinti piliečių gyvenimo kokybę ir būti svarbiu užsienio investicijų veiksniu; |
| --- | --- |

L.

kadangi KKP atlieka svarbų vaidmenį kuriant klestinčius ir savitus regionus ir tokiu būdu gali padėti pagerinti piliečių gyvenimo kokybę ir būti svarbiu užsienio investicijų veiksniu;

| M. | kadangi autoriai ir atlikėjai yra KKP ištakos ir pagrindas; |
| --- | --- |

M.

kadangi autoriai ir atlikėjai yra KKP ištakos ir pagrindas;

| N. | kadangi užimtumas kultūros sektoriuje negali būti perkeltas į užsienį, nes jis susijęs su specifiniais gebėjimais kultūros, dažnai regionų ir istorijos srityse; kadangi KKP gerokai ir kur kas labiau nei bet kuris kitas sektorius prisideda prie jaunimo užimtumo ir buvo pats atspariausias per ekonomikos krizę, kilusią po 2008 m.; kadangi per 2008–2014 m. laikotarpį visoje ES padaugėjo darbo vietų KKP sektoriuose; pripažįsta svarbų Europos socialinio fondo vaidmenį skatinant jaunimo užimtumą ir įgūdžių ugdymą; |
| --- | --- |

N.

kadangi užimtumas kultūros sektoriuje negali būti perkeltas į užsienį, nes jis susijęs su specifiniais gebėjimais kultūros, dažnai regionų ir istorijos srityse; kadangi KKP gerokai ir kur kas labiau nei bet kuris kitas sektorius prisideda prie jaunimo užimtumo ir buvo pats atspariausias per ekonomikos krizę, kilusią po 2008 m.; kadangi per 2008–2014 m. laikotarpį visoje ES padaugėjo darbo vietų KKP sektoriuose; pripažįsta svarbų Europos socialinio fondo vaidmenį skatinant jaunimo užimtumą ir įgūdžių ugdymą;

| O. | kadangi KKP turi patrauklių savybių vietos lygmens vystymosi požiūriu, nes šiuose sektoriuose įvairiais skirtingais lygmenimis naudojami įvairūs įgūdžiai, jie paprastai yra socialiai atsakingi ir įtraukūs ir kuria teigiamus išorinius veiksnius vietovėse, kuriose vykdo veiklą; kadangi jų atvirumas ir sąveika su kitos veiklos sritimis suteikia pagrindą susijungimui ir klasterių atsiradimui ir juose paprastai sukuriama didelė visos vietos lygmens vertės dalis; |
| --- | --- |

O.

kadangi KKP turi patrauklių savybių vietos lygmens vystymosi požiūriu, nes šiuose sektoriuose įvairiais skirtingais lygmenimis naudojami įvairūs įgūdžiai, jie paprastai yra socialiai atsakingi ir įtraukūs ir kuria teigiamus išorinius veiksnius vietovėse, kuriose vykdo veiklą; kadangi jų atvirumas ir sąveika su kitos veiklos sritimis suteikia pagrindą susijungimui ir klasterių atsiradimui ir juose paprastai sukuriama didelė visos vietos lygmens vertės dalis;

| P. | kadangi profesionalios meno veiklos srityje lankstumas ir judumas yra tarpusavyje neatsiejami ir todėl yra svarbu, kad būtų užtikrinta tikra socialinė apsauga kaip atsvara nenuspėjamam ir kartais nesaugiam menininko profesijos pobūdžiui; |
| --- | --- |

P.

kadangi profesionalios meno veiklos srityje lankstumas ir judumas yra tarpusavyje neatsiejami ir todėl yra svarbu, kad būtų užtikrinta tikra socialinė apsauga kaip atsvara nenuspėjamam ir kartais nesaugiam menininko profesijos pobūdžiui;

| Q. | kadangi KKP veikia dauguma mažų įmonių ir mikroįmonių, o kultūros ir kūrybos sektoriaus (KKS) įmonėse, turinčiose mažiau nei 10 darbuotojus, dirba daugiau nei 95 proc. (20) darbo jėgos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi KKP veikia dauguma mažų įmonių ir mikroįmonių, o kultūros ir kūrybos sektoriaus (KKS) įmonėse, turinčiose mažiau nei 10 darbuotojus, dirba daugiau nei 95 proc. (20) darbo jėgos;

| R. | kadangi klaidingai manoma, kad investuojant į KKP sektorius kyla didesnė rizika, palyginti su kitų rūšių investicijomis, nes, be kita ko, šiuose sektoriuose intensyviai naudojamasi intelektinės nuosavybės teisėmis ir kyla sunkumų dėl to, kad kaip finansavimo garantijos naudojamos nematerialiosios prekės; |
| --- | --- |

R.

kadangi klaidingai manoma, kad investuojant į KKP sektorius kyla didesnė rizika, palyginti su kitų rūšių investicijomis, nes, be kita ko, šiuose sektoriuose intensyviai naudojamasi intelektinės nuosavybės teisėmis ir kyla sunkumų dėl to, kad kaip finansavimo garantijos naudojamos nematerialiosios prekės;

| S. | kadangi kultūros ir kūrybos pramonės darbuotojai vis rečiau įdarbinami nuolatiniam darbui, o vis dažniau dirba kaip laisvai samdomi darbuotojai arba pakaitomis savarankiškai ir pagal darbo sutartį, ne visą darbo dieną arba ne nuolat; |
| --- | --- |

S.

kadangi kultūros ir kūrybos pramonės darbuotojai vis rečiau įdarbinami nuolatiniam darbui, o vis dažniau dirba kaip laisvai samdomi darbuotojai arba pakaitomis savarankiškai ir pagal darbo sutartį, ne visą darbo dieną arba ne nuolat;

| T. | kadangi kultūra grindžiamoms iniciatyvoms ir pramonės šakoms tenka įvairūs vaidmenys vietos ir regioninės plėtros srityje ir tradiciškai jos didina regionų patrauklumą, užtikrindamos ekonominę ir socialinę kaimo ir atskirtų vietovių ekonominę ir socialinę plėtrą ir sudarydamos sąlygas integruotam tvariam miesto vietovių atkūrimui; |
| --- | --- |

T.

kadangi kultūra grindžiamoms iniciatyvoms ir pramonės šakoms tenka įvairūs vaidmenys vietos ir regioninės plėtros srityje ir tradiciškai jos didina regionų patrauklumą, užtikrindamos ekonominę ir socialinę kaimo ir atskirtų vietovių ekonominę ir socialinę plėtrą ir sudarydamos sąlygas integruotam tvariam miesto vietovių atkūrimui;

| U. | kadangi KKP atlieka labai svarbų vaidmenį Europos reindustrializacijoje, skatina augimą ir jos strateginė padėtis gali lemti naujovių sklaidą kituose sektoriuose, kaip antai turizmo, mažmeninės prekybos ir skaitmeninių technologijų; |
| --- | --- |

U.

kadangi KKP atlieka labai svarbų vaidmenį Europos reindustrializacijoje, skatina augimą ir jos strateginė padėtis gali lemti naujovių sklaidą kituose sektoriuose, kaip antai turizmo, mažmeninės prekybos ir skaitmeninių technologijų;

| V. | kadangi KKP skatina inovacijas ir IRT plėtrą Europoje; kadangi pramonės skaitmeninimas suteikia naujų galimybių plėtoti naujus verslo modelius ir plėsti rinką, tačiau jis taip pat kelia iššūkių tradiciniams KPP sektoriams; |
| --- | --- |

V.

kadangi KKP skatina inovacijas ir IRT plėtrą Europoje; kadangi pramonės skaitmeninimas suteikia naujų galimybių plėtoti naujus verslo modelius ir plėsti rinką, tačiau jis taip pat kelia iššūkių tradiciniams KPP sektoriams;

| W. | kadangi kūrybos pramonės sektoriai yra vieni iš versliausių sektorių, kuriuose ugdomi pritaikomi įgūdžiai, pavyzdžiui, kūrybinis mąstymas, problemų sprendimas, komandinis darbas ir išradingumas; |
| --- | --- |

W.

kadangi kūrybos pramonės sektoriai yra vieni iš versliausių sektorių, kuriuose ugdomi pritaikomi įgūdžiai, pavyzdžiui, kūrybinis mąstymas, problemų sprendimas, komandinis darbas ir išradingumas;

| X. | kadangi su pramoniniu paveldu susijęs turizmas ir pramoniniai muziejai gali suteikti naujų galimybių kultūros ir ekonomikos srityse, pirmiausia poindustriniuose regionuose, ir išlaikyti tradicinę Europos praktinę patirtį; |
| --- | --- |

X.

kadangi su pramoniniu paveldu susijęs turizmas ir pramoniniai muziejai gali suteikti naujų galimybių kultūros ir ekonomikos srityse, pirmiausia poindustriniuose regionuose, ir išlaikyti tradicinę Europos praktinę patirtį;

| Y. | kadangi iš įvairių ES finansavimo šaltinių KKP konkrečiu prioritetu įvardija tik programą „Kūrybiška Europa“ ir Europos strateginių investicijų fondą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi iš įvairių ES finansavimo šaltinių KKP konkrečiu prioritetu įvardija tik programą „Kūrybiška Europa“ ir Europos strateginių investicijų fondą;

| Z. | kadangi įsigaliojus Komisijos reglamentui (ES) Nr. 651/2014 kai kurios ES ir papildomų regioninių fondų lėšomis remiamos priemonės, taikomos kultūros paveldo sektoriuje ir kai kuriais atvejais kultūros veiklai, galėtų būti laikomos valstybės pagalba, nepaisant jų svarbos vietos lygmeniu ir nepaisant neekonominio susijusios veiklos ir kultūros institucijų pobūdžio ir nekomercinio jų organizavimo, o dėl to atitinkamoms regioninėms valdžios institucijoms kyla didelių kliūčių ir yra vėluojama tokias priemones įgyvendinti; |
| --- | --- |

Z.

kadangi įsigaliojus Komisijos reglamentui (ES) Nr. 651/2014 kai kurios ES ir papildomų regioninių fondų lėšomis remiamos priemonės, taikomos kultūros paveldo sektoriuje ir kai kuriais atvejais kultūros veiklai, galėtų būti laikomos valstybės pagalba, nepaisant jų svarbos vietos lygmeniu ir nepaisant neekonominio susijusios veiklos ir kultūros institucijų pobūdžio ir nekomercinio jų organizavimo, o dėl to atitinkamoms regioninėms valdžios institucijoms kyla didelių kliūčių ir yra vėluojama tokias priemones įgyvendinti;

| AA. | kadangi šiandieninėje rinkoje, kurioje vyksta konvergencijos ir globalizacijos procesai, novatoriška ir moksliniais tyrimais grindžiama Europos KKP yra būtina užtikrinant kalbų ir kultūros įvairovę, pliuralizmą ir naujų aukštos kokybės paslaugų pasiūlą; |
| --- | --- |

AA.

kadangi šiandieninėje rinkoje, kurioje vyksta konvergencijos ir globalizacijos procesai, novatoriška ir moksliniais tyrimais grindžiama Europos KKP yra būtina užtikrinant kalbų ir kultūros įvairovę, pliuralizmą ir naujų aukštos kokybės paslaugų pasiūlą;

| AB. | kadangi, nepaisant to, jog šiandien galima naudotis ir dalytis didesniais kūrybinio turinio kiekiais nei bet kada, ypač naudojantis tokiomis paslaugomis kaip naudotojo įkeliamo turinio platformos ir turinio kaupimas, ir kad besivystant technologijoms platinimo ir gamybos sąnaudos sumažėjo, kultūros ir kūrybos sektoriuje pajamos dėl minėto vartojimo padidėjimo kol kas nėra santykinai išaugusios daugiausia dėl to, jog trūksta skaidrumo vertės grandinėje ir teisinio aiškumo ir tradiciniai sektoriai susiduria su prisitaikymo prie skaitmeninių pokyčių sunkumais; |
| --- | --- |

AB.

kadangi, nepaisant to, jog šiandien galima naudotis ir dalytis didesniais kūrybinio turinio kiekiais nei bet kada, ypač naudojantis tokiomis paslaugomis kaip naudotojo įkeliamo turinio platformos ir turinio kaupimas, ir kad besivystant technologijoms platinimo ir gamybos sąnaudos sumažėjo, kultūros ir kūrybos sektoriuje pajamos dėl minėto vartojimo padidėjimo kol kas nėra santykinai išaugusios daugiausia dėl to, jog trūksta skaidrumo vertės grandinėje ir teisinio aiškumo ir tradiciniai sektoriai susiduria su prisitaikymo prie skaitmeninių pokyčių sunkumais;

| AC. | kadangi Komisija yra raginama imtis tinkamų priemonių siekiant sudaryti sąlygas patraukliems teisėtiems pasiūlymams ir tarpvalstybiniam prieinamumui, kad būtų sumažintas vertės skirtumas ir užtikrinta, kad autoriams, kūrėjams, atlikėjams ir teisių turėtojams būtų sąžiningai atlyginama už jų darbus; |
| --- | --- |

AC.

kadangi Komisija yra raginama imtis tinkamų priemonių siekiant sudaryti sąlygas patraukliems teisėtiems pasiūlymams ir tarpvalstybiniam prieinamumui, kad būtų sumažintas vertės skirtumas ir užtikrinta, kad autoriams, kūrėjams, atlikėjams ir teisių turėtojams būtų sąžiningai atlyginama už jų darbus;

| AD. | kadangi dėl skaitmeninių technologijų taikymo didesniu mastu KKP vyksta dideli pokyčiai, lemiantys meno produkcijos gamybos sąlygų pokyčius ir darantys įtaką intelektinės nuosavybės teisei; |
| --- | --- |

AD.

kadangi dėl skaitmeninių technologijų taikymo didesniu mastu KKP vyksta dideli pokyčiai, lemiantys meno produkcijos gamybos sąlygų pokyčius ir darantys įtaką intelektinės nuosavybės teisei;

| AE. | kadangi KKP sektoriai tebėra nepakankamai įvertinti ir nepripažįstami, ypač jų galimybės gauti veiklos pradžios kapitalą ir finansavimą požiūriu; |
| --- | --- |

AE.

kadangi KKP sektoriai tebėra nepakankamai įvertinti ir nepripažįstami, ypač jų galimybės gauti veiklos pradžios kapitalą ir finansavimą požiūriu;

| AF. | kadangi naujausiame Komisijos užsakytame tyrime (21) apibrėžiant KKP atsižvelgiama į kūrybiškumu pagrįstą prabangos prekių pramonę; kadangi mados ir prabangos prekių pramonė iš esmės grindžiama kultūros ir kūrybos sektorių indėliu, padeda išsaugoti šimtmečių senumo Europos savoir faire ir remiasi kultūros paveldu bei tradicijomis, kurių kiti negali atkartoti; kadangi reikėtų sustiprinti bendradarbiavimą, kad būtų atsižvelgta į pokyčius užimtumo srityje ir konkrečių įgūdžių paklausą; |
| --- | --- |

AF.

kadangi naujausiame Komisijos užsakytame tyrime (21) apibrėžiant KKP atsižvelgiama į kūrybiškumu pagrįstą prabangos prekių pramonę; kadangi mados ir prabangos prekių pramonė iš esmės grindžiama kultūros ir kūrybos sektorių indėliu, padeda išsaugoti šimtmečių senumo Europos savoir faire ir remiasi kultūros paveldu bei tradicijomis, kurių kiti negali atkartoti; kadangi reikėtų sustiprinti bendradarbiavimą, kad būtų atsižvelgta į pokyčius užimtumo srityje ir konkrečių įgūdžių paklausą;

| AG. | kadangi nacionalinių KKP sektorių rodiklius retai galima palyginti, nes valstybės narės vis dar skirtingai apibrėžia, kas yra KKP; pažymi, kad tokios apibrėžtys taip pat apima plačias KKP sektorių kategorijas, tokias kaip programinė įranga, reklama ir rinkodara, kurios yra labai sėkmingos ir ekonominiu požiūriu, ir kaip Europos kūrybiškumo ir verslumo pavyzdžiai; |
| --- | --- |

AG.

kadangi nacionalinių KKP sektorių rodiklius retai galima palyginti, nes valstybės narės vis dar skirtingai apibrėžia, kas yra KKP; pažymi, kad tokios apibrėžtys taip pat apima plačias KKP sektorių kategorijas, tokias kaip programinė įranga, reklama ir rinkodara, kurios yra labai sėkmingos ir ekonominiu požiūriu, ir kaip Europos kūrybiškumo ir verslumo pavyzdžiai;

| AH. | kadangi 2013 m. tarptautinė prekyba suklastotomis ir piratinėmis prekėmis sudarė iki 2,5 proc. pasaulio prekybos ir iki 5 proc. importo į ES, ir šios prekybos apimtys siekė 85 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

AH.

kadangi 2013 m. tarptautinė prekyba suklastotomis ir piratinėmis prekėmis sudarė iki 2,5 proc. pasaulio prekybos ir iki 5 proc. importo į ES, ir šios prekybos apimtys siekė 85 mlrd. EUR;

| AI. | kadangi pramoninėje ekonomikoje daugiausia buvo investuojama į materialiąsias prekes ir jos buvo pagrindiniai augimo varikliai, o dabartinėje kūrybinėje ekonomikoje pagrindiniai investicijų objektai, vertės šaltiniai ir augimo varikliai yra nematerialiosios prekės; kadangi finansuojant KKP sektorius reikia atsižvelgti į šias aplinkybes; |
| --- | --- |

AI.

kadangi pramoninėje ekonomikoje daugiausia buvo investuojama į materialiąsias prekes ir jos buvo pagrindiniai augimo varikliai, o dabartinėje kūrybinėje ekonomikoje pagrindiniai investicijų objektai, vertės šaltiniai ir augimo varikliai yra nematerialiosios prekės; kadangi finansuojant KKP sektorius reikia atsižvelgti į šias aplinkybes;

| AJ. | kadangi, nors skaitmeninių technologijų ir infrastruktūros plėtojimas ir yra Europos politikos prioritetas, kultūros institucijų vykdomą kultūros ir kūrybos prekių ir paslaugų sklaidą vis dėlto reikia patobulinti; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi, nors skaitmeninių technologijų ir infrastruktūros plėtojimas ir yra Europos politikos prioritetas, kultūros institucijų vykdomą kultūros ir kūrybos prekių ir paslaugų sklaidą vis dėlto reikia patobulinti;

| AK. | kadangi KKP sektoriai prisideda prie didžiulio Europos kultūros, istorijos ir architektūros paveldo išlaikymo ir tobulinimo; kadangi KKS yra svarbus kultūros diplomatijos plėtojimui, turizmo pramonei ir nacionalinio ir vietos lygmenų kultūros propagavimui, skatindamas pažangą ir miestų ir regionų plėtrą; |
| --- | --- |

AK.

kadangi KKP sektoriai prisideda prie didžiulio Europos kultūros, istorijos ir architektūros paveldo išlaikymo ir tobulinimo; kadangi KKS yra svarbus kultūros diplomatijos plėtojimui, turizmo pramonei ir nacionalinio ir vietos lygmenų kultūros propagavimui, skatindamas pažangą ir miestų ir regionų plėtrą;

Apibrėžtis ir statistika

| 1. | ragina Komisiją parengti išsamią, nuoseklią ir ilgalaikę KKS pramonės politikos sistemą, taip pat ragina ES įtraukti KKP plėtrą, veiksmingą skatinimą ir apsaugą bei jos tinkamą finansavimą į savo strateginius tikslus ir bendrus prioritetus siekiant padidinti jos konkurencingumą ir sudaryti jai galimybę išnaudoti savo potencialą kuriant kokybiškas darbo vietas ir užtikrinant augimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją ateityje politiką formuoti vadovaujantis šia KKP apibrėžtimi: „kultūros ir kūrybos pramonė – tai pramonė, pagrįsta kultūrinėmis vertybėmis, kultūrų įvairove, individualiu ir (arba) kolektyviniu kūrybingumu, įgūdžiais bei talentu, turinti potencialą intelektinės nuosavybės vertės pagrindu kurti tolesnes naujoves, gerovę bei darbo vietas; ji apima šiuos kultūros ir kūrybos veikla pagrįstus sektorius: architektūrą, archyvus ir bibliotekas, dailiuosius amatus, audiovizualinę kūrybą (įskaitant filmus, televiziją, programinę įrangą ir vaizdo žaidimus, daugialypę terpę ir muzikos įrašus), kultūros paveldą, dizainą, kūrybingumu pagrįstą prabangos prekių pramonę ir madą, festivalius, gyvai atliekamą muziką, scenos meną, knygas ir leidybą (laikraščius ir žurnalus), radiją ir vaizduojamuosius menus bei reklamą“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad valstybės narės taiko nacionalines kultūros ir kūrybos pramonei priskiriamos veiklos klasifikavimo sistemas, nustatyti konkrečius rodiklius, kuriais remiantis būtų stebimas ir analizuojamas jos KKS politikos ir reglamentavimo pasiūlymų poveikis kultūrai, ekonomikai ir visuomenei, ir nustatyti šio sektoriaus reikšmę skatinant inovacijas ir augimą visose kitose veiklos srityse ES ir susijusiose trečiosiose šalyse; todėl pabrėžia, kad Komisija turi nustatyti alternatyvius duomenų šaltinius siekiant papildyti ir patobulinti oficialią statistiką; pabrėžia, kad KKP dažnai taikomi sudėtiniai verslo modeliai, galintys būti iššūkiu tradicinių formų finansavimui, ir kad svarbu užtikrinti, jog teigiamas viešųjų investicijų poveikis būtų aiškiau suprantamas, ir pateikti reikiamo lygio analizę siekiant pritraukti daugiau privačiųjų investicijų; be to, ragina Komisija numatyti koordinavimo veiklą, siekiant sudaryti palankias sąlygas tarpvalstybinei sąveikai, pvz., bendradarbiavimo projektams, judumo galimybėms ar bendroms įmonėms šioje srityje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad būtinybė pradėti kaupti statistikos duomenis, susijusius su kultūra ir kultūros sektoriumi, prisideda prie diskusijų dėl kultūros politikos, ir ragina Komisiją ir Eurostatą stengtis reguliariai analizuoti ir vertinti kultūros ir kultūros politikos poveikį visam KKS, įtraukti KKS į savo kasmetinę statistiką remiantis KKP skaitmeniniame amžiuje sukurtos vertės ir šalutinio poveikio analize ir kas dvejus metus skelbti sektorių ataskaitas apie KKP raidą Europoje; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad reikia stiprinti Eurostato ir Jungtinio tyrimų centro vaidmenį; |
| --- | --- |

4.

Pagrindinės sąlygos ir naujovių puoselėjimas

| 5. | ragina Komisiją nustatyti bendrąją sistemą, kuri padėtų panaikinti atotrūkį tarp tyrimų ir plėtros, Europos kūrybinio turinio gamybos ir technologinių inovacijų žiniasklaidos ir kitose srityse; pažymi, kad tokia bendroji sistema padėtų skatinti kūrybinių ir konkurencingų ES paslaugų kūrimą, komercines ir užimtumo galimybes ir suteikti daugiau galimybių MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms patekti į rinką, kartu padėdama puoselėti pliuralistinę ir įvairią Europos aplinką, grindžiamą tvirta KKP ir technologinių inovacijų tarpusavio sąveika, ir stiprinti Europos bendrąją skaitmeninę rinką; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad skaitmeninės technologijos ir infrastruktūra remiasi kūrėjų pateiktu turiniu; atkreipia dėmesį į tai, kad tiesiogiai pasiekus pasaulinę auditoriją atsirado naujų meno ir kūrybos turinio formų; todėl ragina Komisiją, derinant visų susijusių veikėjų poreikius, sukurti skaitmeninio amžiaus vertės grandinei skirtą tinkamą teisinę sistemą, kurioje būtų atsižvelgiama į sektoriaus specifiką ir kuri sudarytų galimybes toliau kurti inovacijas, skatintų sutartinius santykius ir padėtų užtikrinti autorių, kūrėjų ir visų kūrybos procese dalyvaujančių subjektų teisę į deramus atlyginimus ir teisinę apsaugą ir teisę į savo darbų teisinę apsaugą, taip užtikrinant klestinčią skaitmeninę ekonomiką; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia valstybių narių, siekiančių remti ir skatinti kūrybos pramonę, kūrybiškumą ir produktyvumą visais lygmenimis, bendradarbiavimo poreikį ir jų nuolatinio keitimosi žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais svarbą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad autorių teisių ir susijusių teisių apsauga yra KKP pajamų pagrindas; ragina Komisiją, atsižvelgiant į būsimą autorių teisių reformą, parengti suderintus teisinius sprendimus, kurie būtų pritaikyti prie skaitmeninio amžiaus, įskaitant partnerystes su pramonės ir vartotojų grupėmis, remtų ir atitiktų MVĮ, mažų ir labai mažų įmonių, kūrėjų, teisių turėtojų, teisių naudotojų, laisvai samdomų darbuotojų ir vartotojų interesus, ir aiškiai nustatyti, kad atsakomybės už šią veiklą išimtys gali būti taikomos tik iš tiesų neutraliems ir pasyviems interneto paslaugų teikėjams, kaip nustatyta Elektroninės prekybos direktyvoje ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje, bet ne tiems paslaugų teikėjams, kurie atlieka aktyvų vaidmenį užsiimdami platinimu bei reklama ir siekdami piniginės naudos iš turinio kūrėjų sąskaita; mano, kad, kadangi skaitmeninė aplinka neturi sienų, reikia užtikrinti reguliavimo institucijų, teisėsaugos institucijų ir teismų sistemos veiklos nuoseklumą ES; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad su teisių subjektais susijusiais tyrimais ir neskaidriomis autorių teisėms taikomomis taisyklėmis sukuriama administracinė našta, reikalaujanti didelių išlaidų ir pastangų, ypač iš tarpvalstybinę veiklą vykdančių MVĮ; todėl rekomenduoja sukurti bendrą visos Europos duomenų bazę, apimančią visą kiekvienam sektoriui skirtą turimą informaciją apie teisių subjektus, kad būtų palengvintas teisių suteikimas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad Direktyva 2014/26/ES lėmė teisių naudotis internetinėje aplinkoje esančiais muzikos kūriniais suteikimo sistemos patobulinimus; prašo Komisijos taip pat pagerinti kituose sektoriuose veikiančių kolektyvinio teisių valdymo organizacijų valdymą, efektyvumą, skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad piratavimas ir klastojimas vis dar kelia rimtą susirūpinimą ir KKP, ir piliečiams; pabrėžia, kad dėl šios neteisėtos veiklos netenkama daug pajamų ir darbo vietų ir gali kilti saugos ir sveikatos problemų, kurias būtina spręsti; teigiamai vertina tai, kad pramonės subjektai dalyvauja ieškant būdų, kaip kovoti su piratavimu ir klastojimu, ir atkreipia dėmesį į būtinybę stiprinti kovą su šia neteisėta veikla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia būtinybę stebėti ir stiprinti esamų įgyvendinimo taisyklių taikymą visoje ES; rekomenduoja apsvarstyti galimybę įvesti griežtesnes nuobaudas ir remti garantijų dėl atsekamumo sistemą, kuri atgrasytų klastotojus, ypač vykdančius šią veiklą stambiu mastu komerciniais tikslais, taip pat padidinti teisių subjektams priteisiamus nuostolius ir kompensacijas; ragina ES ir valstybes nares pradėti vykdyti visuomenės informavimo apie piratavimą ir klastojimą kampanijas, nustatyti tendencijas ir jas veiksmingiau atremti, kartu skatinant teisių subjektus ir paslaugų teikėjus užtikrinti nesudėtingus būdus susipažinti su teisėtu turiniu, kad būtų galima atgrasyti nuo piratavimo; galiausiai pabrėžia poreikį į kovą prieš internetines klastotes įtraukti visus skaitmeninės erdvės dalyvius; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją pasiūlyti veiksmingų kovos su piratavimu internete priemonių, visų pirma užtikrinti, kad teikiant internetines paslaugas, kai suteikiama turinio priegloba, būtų taikomos veiksmingos priemonės, kurių paskirtis – pašalinti iš tokių paslaugų aprėpties nelicencijuotą turinį, o jį pašalinus – imtis veiksmų ir užkirsti kelią pakartotiniam tokio turinio pasirodymui; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad labai svarbu įprastos politikos srityse įveikti uždarą mąstymą ir skatinti kultūros ir kūrybos sklaidą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares savo atitinkamos kompetencijos srityse skatinti sektorių bendradarbiavimą ir steigti regioninio, nacionalinio, Europos ir tarptautinio lygmens „mokymosi laboratorijas“, kūrybinės veiklos centrus, bendram darbui skirtas erdves, tinklų kūrimo programas, taip pat kultūros ir kūrybos klasterius bei tinklus, siekiant puoselėti KKS mikroįmonių, mažų, vidutinių ir didelių įmonių bei ne pelno organizacijų ir komercinių įmonių, tradicinės amatininkystės atstovų, paveldo organizacijų, turizmo sektoriaus, mokslinių tyrimų centrų, universitetų, investuotojų ir politikos formuotojų sąveiką; be to, prašo remti inovacijoms palankios ir jas remiančios teisinės aplinkos, skirtos naujų verslo modelių, gaminių bei paslaugų kūrimui ir bandymui, kūrimą plėtojant gamintojų, platintojų ir projektų vykdytojų strategines partnerystes, taip pat remti verslo inkubatorių veiklą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, jog labai svarbu, kad ES ir jos valstybės narės išsaugotų galimybę apsaugoti ir plėtoti savo kultūros ir audiovizualinę politiką ir tai daryti atsižvelgiant į galiojančius įstatymus, standartus ir susitarimus, įskaitant UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo; todėl ragina Sąjungos ir trečiųjų šalių susitarimuose aiškiai pažymėti, kad į juos neįtraukiamos kultūros ir audiovizualinės paslaugos, įskaitant tokias internetu teikiamas paslaugas; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad kultūros ir audiovizualinės paslaugos nebūtų įtraukiamos į derybų dėl bendrųjų laisvosios prekybos susitarimų įgaliojimus, ir kartu pažymi, kad kultūros ir kūrybos darbai turi dvejopą ir savitą vertę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją skatinti ir remti infrastruktūros, kuri yra labai svarbi kūrybos pramonės šakoms Europoje remti, kūrimo, tobulinimo ir plėtros procesus, visų pirma užtikrinant didelės spartos plačiajuosčio ryšio plėtrą kaimo vietovėse ir atokiuose regionuose; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripažįsta, kad daug visos Europos miestų ir regionų yra parengę svarbių savo vietos KKP skirtų planų; ragina Komisiją pasinaudoti geriausia patirtimi, sukaupta rengiant šias strategijas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę 2018 m. paskelbti Europos kultūros paveldo metais, nes tai būtų išskirtinė galimybė didinti Europos kompetenciją KKP srityje ir pabrėžti būtinybę užtikrinti tinkamą programavimą bei finansavimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą pasinaudoti kultūrinės diplomatijos teikiamomis galimybėmis ir skatinti bei didinti Europos KKS konkurencingumą; |
| --- | --- |

20.

Kultūros ir kūrybos pramonės skaitmeninimas

| 21. | pabrėžia, kad kultūros ir kūrybos pramonė (KKP), kurią daugiausiai sudaro MVĮ, veikia nuolat besikeičiančioje aplinkoje ir tokiomis aplinkybėmis yra priversta permąstyti ir performuoti savo verslo modelius siekiant sukurti rinka grindžiamus sprendimus ir pritraukti naują auditoriją; atkreipia dėmesį į galimybes, kurias ekonomikai ir visuomenei gali suteikti naujos informacinės ir ryšių technologijos, pvz., didieji duomenys, debesijos kompiuterija ir daiktų internetas, visų pirma, jeigu jos bus integruotos į tokius sektorius kaip KKP, ir ypač kai tai susiję su kūrybos darbų platinimu, naudojimu ir gamyba; vis dėlto pabrėžia, jog tam, kad KKP visapusiškai išnaudotų naujų technologijų potencialą padėti skatinti augimą ir kurti darbo vietas, bendrosios skaitmeninės rinkos sukūrimas turi būti prioritetas; todėl pabrėžia, kad reikia padidinti teisinį tikrumą ir sumažinti administracinę naštą; ragina Komisiją ir valstybes nares remti kultūrinio turinio skaitmeninimą; šiuo požiūriu pabrėžia, kad Komisijos „Pramonės skaitmeninimo“ plane ir ES vykdymo užtikrinimo sistemoje turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į KKP ypatumus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad skaitmeninės platformos yra priemonė suteikti platesnę prieigą prie kultūros ir kūrybos darbų ir suteikia KKS daug galimybių kurti naujus verslo modelius; atkreipia dėmes į tai, kad reikėtų apsvarstyti, kaip šis procesas galėtų vykti užtikrinant didesnį teisinį tikrumą ir pagarbą teisių subjektams; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti skaidrumą ir sąžiningas ir vienodas veiklos sąlygas; todėl mano, kad teisių subjektams reikalinga apsauga, teikiama remiantis autorių teisių ir intelektinės nuosavybės sistema, kad būtų pripažįstamos vertybės ir stimuliuojamos inovacijos, kūrybiškumas, investicijos ir turinio kūrimas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad dėl skaitmeninimo ir medijų konvergencijos atsiranda naujų galimybių susipažinti su Europos kūriniais, juos platinti ir populiarinti, ir pažymi, kaip svarbu užtikrinti Europos kultūros paveldo skaitmeninimo, išsaugojimo ir jo prieinamumo internete finansavimą; |
| --- | --- |

23.

Darbo sąlygos kultūros ir kūrybos sektoriuje

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad kultūros ir kūrybos sektoriaus darbuotojų netipinis užimtumas (darbo ne visą darbo laiką ir terminuotos darbo sutartys, laikinas ir ekonomiškai priklausomas savarankiškas darbas), ypač žiniasklaidos ir kultūros srityje, yra įprastas dalykas; pabrėžia, kad reikia pašalinti menininkų ir kultūros specialistų judumo kliūtis, ir pritaria Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Komisijai pateiktam prašymui rasti tinkamą būdą, kaip pagerinti KKP darbuotojų judumą ES ir palengvinti vizų suteikimo procedūras siekiant plėtoti mainus su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares sukurti arba įdiegti teisinę ir institucinę kūrybinės meninės veiklos sistemą – patvirtinti arba pritaikyti keletą nuoseklių ir visapusiškų priemonių, susijusių su sutartimis, kolektyvinio interesų atstovavimo priemonėmis, socialine apsauga, sveikatos draudimu, tiesioginiu ir netiesioginiu apmokestinimu ir atitiktimi Europos Sąjungos taisyklėms, kad visoje ES būtų galima didinti menininkų judumą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad didelę kultūros ir kūrybos pramonės darbuotojų dalį sudaro moterys, ir atkreipia dėmesį į savarankiškai dirbančių bei į darbo rinką grįžtančių motinų („mompreneurs“) padėtį; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į esamus vidutinius ES vyrų ir moterų darbo užmokesčio bei pensijų skirtumus (2014 m. – atitinkamai 16,1 ir 40,2 proc.) ir pabrėžia, kad moterys kultūros ir kūrybos pramonėje susiduria su tokiomis pat kliūtimis kaip ir kituose ekonomikos sektoriuose, visų pirma jos susijusios su vyrų ir moterų darbo užmokesčio bei pensijų skirtumais, galimybėmis gauti finansavimą, stereotipais, mokymu ir mokymusi visą gyvenimą); |
| --- | --- |

27.

Švietimas, įgūdžiai, mokymas

| 28. | pabrėžia, kad kiekvienas žmogus turi kūrybinį polėkį ir kad kūrybiškumą reikia ugdyti nuo ankstyvo amžiaus, kad būtų padėtas pagrindas nuolatiniam kūrybinių gebėjimų atnaujinimui; vis dėlto pažymi, kad šie įgūdžiai gali būti skatinami visais gyvenimo etapais, ypač įgyvendinant prieinamas mokymosi visą gyvenimą programas; ragina valstybes nares įgyvendinant savo švietimo ir mokymo programas skatinti geriau pažinti KKP, plėtoti gebėjimų naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir skaitmeninių įgūdžių ugdymą ir tobulinti mokymo, mokymosi ir kvalifikacijos kėlimo sistemas, kad bet kokio amžiaus studentai galėtų įgyti visapusišką išsilavinimą kūrybinių menų srityje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad kultūros ir meno specialybių absolventams trūksta universaliųjų, ypač verslumo, gebėjimų ir žinių apie autorių teisių įstatymus bei jų apsaugos priemones; todėl mano, kad svarbu paraginti valstybes nares ir švietimo įstaigas spręsti šio trūkumo problemą pritaikant mokymo programas, kad būtų užtikrinamas nenutrūkstamas profesinis mokymas ir integruojamas kūrybinis ir verslumo švietimas bei tokiu būdu būtų stiprinami kūrybingų verslininkų verslo, finansų, rinkodaros ir valdymo sričių įgūdžiai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina valstybes nares skirti didesnę paramą mokytojams, kad jie galėtų tobulinti jaunimo kūrybinius ir inovacinius gebėjimus, modernizuojant mokymo procesus ir į švietimo ir mokymo programas įtraukiant gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ugdymą ir meno, muzikos, teatro ir kino disciplinas; ragina valstybes nares gilinti žinias apie kultūros paveldą, meninę veiklą ir išraiškos formas, taip pat į kūrybiškumą ir inovacijas orientuotus socialinius emocinius gebėjimus; taip pat ragina valstybes nares remti mokyklų bendradarbiavimą, siekiant keistis veiksmingiausiais metodais ir praktika kūrybiškumo ir inovacijų skatinimo srityje, taip padedant žmonėms vertinti kūrybos pramonės šakų gaminius ir paslaugas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad partnerystė su švietimo sektoriumi taip pat gali padėti skatinti kurti mokymosi aplinką ir integruoti nepalankiausioje padėtyje esančias ir marginalizuotas bendruomenes, taip pat suteikti galimybių skurdžiuose regionuose gyvenantiems asmenims; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi KKP potencialą jaunimo užimtumo ir reindustrializacijos srityse ir visų pirma atkreipia dėmesį į galimybes, kurių dėl skaitmeninės aplinkos jaunimui vis daugiau atsiranda kultūros ir kūrybos sektoriuje; ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti KKP į Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir skirti finansavimą karjerai, verslumui ir mokymui šiame sektoriuje plėtoti sukuriant pameistrystės programas, sudarant palankesnes sąlygas judumui ir organizuojant mainus pagal kuravimo ir mokomosios praktikos programas; todėl ragina veiksmingiau naudoti Jaunimo garantijų iniciatyvoje numatytus išteklius; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena, kad vienas iš pagrindinių kultūros paveldo sektoriaus sunkumų yra tai, jog palaipsniui nyksta tradiciniai įgūdžiai ir amatai; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų išsaugotas paveldas, kultūrų ir kalbų įvairovė, tradiciniai įgūdžiai ir europiečių nacionalinis, regioninis ir vietos savoir-faire ir būtų saugomi ir puoselėjami su KKS susiję amatai, skatinama ir sudaromos sąlygos dalytis praktine patirtimi ir daugiau dėmesio skirti profesiniam mokymui ir aukštos kvalifikacijos darbo jėgai siekiant pritraukti talentingų žmonių, įskaitant turinčius išsaugojimo ir restauracijos srities amatininkystės meistriškumą statybos sektoriuje; taigi pabrėžia, kad reikia užmegzti tvirtus strateginius kultūros politikos ir socialinių bei gamybos išteklių ryšius; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją didinti visuomenės informuotumą apie karjeros galimybes su KKS susijusiame amatininkystės ir gamybos sektoriuje, t. y. rengti visuomenės informavimo kampanijas bei įgyvendinti žinių perdavimo politiką, kad šiuose sektoriuose būtų išsaugota amatininkystė ir ekspertiniai įgūdžiai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina valstybes nares imtis tolesnių veiksmų dėl programos „Erasmus+“ skatinamųjų priemonių, siekiant skatinti įvairius sektorius apimantį požiūrį įvairiose formaliojo švietimo, neformaliojo švietimo ir savišvietos, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą srityse; ragina aukštojo mokslo ir profesinio ugdymo įstaigas susieti menų ir kultūros, mokslo, inžinerijos, technologijų, verslo ir kitų sričių programas; visų pirma ragina imtis veiksmų siekiant panaikinti MTIM ir IRT bei meno dalykų atotrūkį, kad būtų galima padėti kūrybos pramonės šakose plėtoti karjerą techninių dalykų, o MTIM sektoriuje – kūrybinių dalykų srityje, nes tai yra labai svarbu Europos KKS augimui užtikrinti; pabrėžia poreikį remti kompetencijos centrus ir skatinti įvairių šio sektoriaus specialistų mainus, be kita ko, trečiosiose šalyse, taip pat pritraukti ir ugdyti kūrybinius gebėjimus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina valstybes nares skatinti meno mokyklų, profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjų, universitetų ir verslo bendradarbiavimą KKS srityje, be kita ko, verslo įmonėse ir švietimo įstaigose steigiant menininkų dirbtuves, siekiant užtikrinti geresnę įgūdžių pasiūlos ir darbo rinkos poreikių atitiktį, kad būtų galima didinti konkurencines šio sektoriaus galimybes; rekomenduoja plėtoti mokymo darbe kryptis, pvz., dualinio švietimo programas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rekomenduoja nustatyti ir patvirtinti politikos kryptis, kuriomis būtų siekiama kelti ES piliečių dalyvavimo kultūriniame gyvenime lygį, kuris daugelyje valstybių narių tebėra labai žemas; pabrėžia, kad tai būtų naudinga tiek ugdant daugiau kūrybinių gebėjimų, tiek užtikrinant didesnę ES kultūrinės ir kūrybinės veiklos produktų paklausą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina įsteigti Europos kūrybos ir kultūros pramonės apdovanojimą, remiantis Prancūzijos ir Vokietijos kūrybos ir kultūros pramonės premija; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia didžiules moterų novatorių ir verslininkių galimybes ir tai, kad kultūros ir kūrybos pramonėje jos gali atlikti svarbų vaidmenį; ragina valstybes nares teikti moterims tinkamą finansinę paramą ir mokymą ir atkreipia dėmesį į tinklaveikos ir dalijimosi geriausios patirties pavydžiais svarbą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina išnagrinėti galimybę įgyvendinti jaunųjų novatorių judumo programas siekiant skatinti mainus ir inovacijas kultūros ir kūrybos srityje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ ir pritaria nuomonei, kad „sparčiai besikeičiančios pasaulio ekonomikos sąlygomis įgūdžiai didele dalimi nulems konkurencingumą ir gebėjimą diegti inovacijas. Jie bus investicijų traukos veiksnys ir darbo vietų kūrimo ir augimo ciklo katalizatorius. Be jų negali būti socialinės sanglaudos“; mano, kad persvarstant Bendrųjų gebėjimų metmenis ir Europos kvalifikacijų sandarą itin daug dėmesio reikia skirti kūrybiniams įgūdžiams; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina valstybes nares įgyvendinti tokias iniciatyvas kaip Italijos vyriausybės pradėta iniciatyva „Kultūros premija“, kai visiems aštuoniolikos metų sulaukusiems jaunuoliams, teisėtai gyvenantiems Italijoje, skiriama po 500 EUR išmoka, kurią galima išleisti tik „kultūrinį gyvenimą praturtinančiai veiklai“, pavyzdžiui, muziejų, galerijų, archeologijos ir kultūros paveldo vietų bilietams, knygoms ir filmams; |
| --- | --- |

42.

Finansavimas

| 43. | pažymi, kad kultūros ir kūrybos pramonei tenka nemenka iš viešųjų išteklių teikiamos paramos kultūrai dalis; taip pat pažymi, kad iš viešųjų išteklių remiant kultūrą labai prisidedama prie Europos Sąjungos kultūrų įvairovės; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares savo kompetencijos srityse ir toliau pakankamą dalį biudžeto skirti kultūrai remti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia būtinybę stiprinti vyriausybės politiką, kuria remiamas KKS, ir didinti kultūros sričiai skiriamą biudžetą; atkreipia dėmesį į tai, kad valstybėse narėse labai sumažintas viešojo finansavimo biudžetas, o tai kelia didelę grėsmę Europos kultūrinei ir kūrybinei veiklai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į tam tikrose valstybėse narėse sėkmingai veikiančias kultūros ir kūrybos sektoriui taikomų mokesčių lengvatų sistemas; todėl ragina visas valstybes nares pradėti taikyti tokias sistemas ir visą laiką smerkia specialią mokestinę tvarką, žinomą kaip „sprendimai dėl mokesčių“, kuri sudarė galimybes kai kurioms įmonėms nesąžiningai iki minimumo sumažinti mokamus mokesčius; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pažymi, kad KKP gali dalyvauti visose ES finansuojamose programose, tačiau reikia konstatuoti, kad šios galimybės nėra visiškai išnaudojamos; prašo Komisijos visų pirma įsteigti vieno langelio principu veikiantį punktą, pvz., interneto svetainę, kurioje įvairūs GD glaudžiai sąveikautų, kad galėtų nurodyti KKP finansavimo galimybes, skleisti informaciją naudodamiesi visos Europos kultūros tinklais ir nacionalinėmis organizacijomis, rinktų bei populiarintų geriausios patirties pavyzdžius ir didintų investuotojų ir institucijų informuotumą apie KKP ypatybes ir skirtingus uždavinius, nes tokiu būdu būtų padidintas informuotumas ir užtikrintos geresnės KKP galimybės gauti finansavimą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Komisiją stengtis integruoti ES paramą kultūros ir kūrybos pramonei, įskaitant finansavimą, patvirtinant visa apimančią ir kompleksišką ES strategiją; vis dėlto pabrėžia, kad svarbu žinoti apie įvairiapusį KKP pobūdį ir atitinkamai konkrečius jo sektorių poreikius, susijusius su finansavimo ir inovacijų sąlygomis, taigi ir konkrečius įgyvendinimo planus, pvz., bendrą programų „Horizontas 2020“ ir „Kūrybiška Europa“ sistemą; pripažįsta, kad ES finansavimas gali daryti gyvybiškai svarbų didinamąjį poveikį KKP, visų pirma konkrečiuose regionuose; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pripažįsta, kad KKP svarbų vaidmenį atlieka ne pelno, kooperatinės ir socialinės įmonės, todėl ragina vengti bet kokių iš ES struktūrinių ir socialinių fondų skiriamo finansavimo skirtumų, dėl kurių galėtų sumažėti tokių įmonių tinkamumas gauti paramą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pastebi, kad laikotarpio vidurio DFP peržiūra ir ES programų įgyvendinimo ataskaitos turėtų būti laikomos dviem susijusiais to paties proceso komponentais; pažymi, kad visų pirma programų „Kūrybiška Europa“ ir „Horizontas 2020“, taip pat struktūrinių fondų (ERPF ir ESF) atveju būtina konkrečiai įvertinti ir toliau skatinti KKP vaidmenį bei poveikį ekonomikos augimui, užimtumui ir teritorinei sanglaudai; pažymi, kad vykdant šį procesą turėtų būti suformuotas tvirtas ir aiškus pagrindas DFP peržiūrai bei būsimai Europos programų struktūrai po 2020 m.; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją paisyti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnio 4 dalies ir nustatyti, jog KKP, kaip KKS dalis, taptų ES finansavimo priemonių ir programų, visų pirma programos „Horizontas 2020“, EaSI ir ESIF, horizontaliuoju prioritetu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti potencialia skirtingų ES politikos sričių sinergija, kad būtų veiksmingai išnaudotos finansavimo galimybės pagal ES programas, kaip antai „Horizontas 2020“, Europos infrastruktūros tinklų priemonė, „Erasmus+“, EaSI, „Kūrybiška Europa“ bei COSME, taip pat Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESIF) teikiamas finansavimas, ir kad daugiau KKP projektų gautų paramą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atkreipia dėmesį į tai, kad dar daug galima nuveikti, siekiant užtikrinti 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui numatytą didesnę sąveiką tarp Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) ir kitų ES programų (programoms „Erasmus+“ ir „Kūrybiška Europa“ konkrečiai nurodytą atitinkamai Bendrųjų nuostatų reglamento 1 priedo 4.6 ir 6.4 punktuose), ES mastu teikiant daugiau informacijos ir gerokai ryžtingiau įgyvendinant atitinkamas nuostatas valstybėse narėse ir jų regionuose; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją pakeisti ir (arba) išaiškinti savo Reglamento (ES) Nr. 651/2014 dalį, susijusią su valstybės pagalba kultūrai ir kultūros paveldo išsaugojimui, atsižvelgiant į šio reglamento 72-ąją konstatuojamąją dalį ir 2016 m. gegužės 19 d. jos patvirtintą komunikatą, kad tam tikros kultūros paveldo (ypač atkūrimo ir išsaugojimo) sektoriaus ir kai kuriais atvejais ES ir papildomų regioninių fondų lėšomis remiamos kultūrinės veiklos priemonės nebūtų priskiriamos valstybės pagalbos kategorijai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pažymi, kad programos „Kūrybiška Europa“ garantijų sistema yra vienas iš būdų, kaip spręsti neatidėliotą poreikį gauti paskolas naujoviškiems ir tvariems KKS projektams; primena, kad delsiama pradėti taikyti garantijų sistemą; pabrėžia, kad reikia padidinti programos „Kūrybiška Europa“ ir garantijų sistemos biudžetą, siekiant teikti veiksmingą paramą Europos kultūrinės ir kūrybinės raiškos formoms, įvairinti finansavimo gavėjus, užtikrinti visų valstybių narių su kultūros sritimi susijusios veiklos vykdytojams vienodas galimybes pasinaudoti garantijų sistema ir ją geriau taikyti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pažymi, kad Europos strateginių investicijų fondas turėtų padėti MVĮ įveikti kapitalo trūkumus ir pagrindinį dėmesį skirti projektams, kurie yra rizikingesni nei projektai, remiami EIB vykdant savo įprastinę veiklą (22); pažymi, kad nuo 2016 m. rugsėjo mėn. finansavimas buvo skirtas tik keliems projektams KKS, kurį daugiausia sudaro didesnės rizikos MVĮ, ir švietimo bei mokymo sektoriuje, ir pabrėžia, kad reikėtų dėti visas pastangas siekiant padidinti jų dalyvavimą ESIF projektuose; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina EIB, kad Europos strateginių investicijų fondo finansavimo trūkumas būtų sprendžiamas išnagrinėjant galimas sąsajas su programa „Kūrybiška Europa“ ir garantijų sistema, kad KKP būtų galima teikti tikslines paskolas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją, valstybes nares ir EIB remti mišrius finansavimo metodus, ypač naudojantis viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėmis, siekiant išspręsti KKP nuosavo kapitalo finansavimo trūkumo problemą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją ir jos valstybes nares pagerinti investicijų aplinką ir didinti kultūros ir kūrybos sektoriaus labai mažoms įmonėms ir MVĮ prieinamų finansavimo priemonių įvairovę, įtraukiant naujas ir novatoriškas finansavimo priemones, pavyzdžiui, mikrokreditus, grąžintiną paramą, sutelktinį finansavimą, rizikos kapitalo finansavimą, pradinį finansavimą ir rizikos kapitalą; pažymi, kad įvairūs KKP sutelktinio finansavimo ir sutelktinio investavimo modeliai gali tapti patikima kultūrinių ir kūrybinių projektų finansavimo priemone ir iš esmės laukiamu tradicinių bendros KKP finansinės paramos šaltinių papildymu; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares toliau stebėti ir skatinti sutelktinio finansavimo rinkos plėtrą, įtraukti viešąsias institucijas, geriau naudotis institucinio sutelktinio finansavimo galimybėmis, koordinuoti įvairius reguliavimo metodus, užtikrinti tinkamą ES taisyklių taikymo aiškumą, plėtoti geriausios patirties pavyzdžius ir patobulinti reguliavimo sistemą pašalinus naštą ir (arba), jei reikia, parengus naują reguliavimo priemonę; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad sutelktiniu finansavimu negalima pakeisti tvaraus viešojo ir privačiojo sektorių KKP skiriamo finansavimo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, kad būtina stiprinti viešųjų investicinių bankų vaidmenį, kurį jie atlieka KKS, suteikdami MVĮ daugiau galimybių gauti kreditus ir padėdami įmonėms plėsti savo rinkas bei plėtoti eksporto veiklą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mano, kad norint pagerinti KKP galimybes pasinaudoti finansavimu, būtina plėtoti nematerialaus turto nustatymo ir vertinimo kompetencijas, nes tokį turtą būtų galima užstatyti; pabrėžia, kad reikia gilinti finansų investuotojų ir įstaigų žinias apie KKP ypatumus ir įvairius šioje pramonėje, kuri, kaip manoma, susijusi su didesne rizika, kylančius iššūkius; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina tai, kad Komisija į naująją programos „Kūrybiška Europa“ garantijų sistemos priemonę įtraukė finansų tarpininkų mokymo programą, nes tokiu būdu taip pat galima padidinti KKP gebėjimą megzti ryšius su išorės investuotojais ir juos įtikinti; mano, kad vis dėlto būtų naudinga įsitikinti šios programos sėkmingumu ir, gavus teigiamą įvertinimą, tokią programą įgyvendinti įvairiose kitose politikos srityse; |
| --- | --- |

60.

| 61. | todėl ragina remti „intelektinės nuosavybės turto protokolus“, kurie padėtų nustatyti intelektinės nuosavybės teisių (INT) vertę, ir prašo Komisiją bei valstybes nares nustatyti reikiamas priemones, skirtas padidinti INT priimtinumą bankams bei visišką jų, kaip turto, vertės pripažinimą; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OL C 13, 2016 1 15, p. 83.

(2)  OL L 169, 2015 7 1, p. 1.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 221.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 104.

(5)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(6)  OL L 347, 2013 12 20, p. 289.

(7)  OL L 347, 2013 12 20, p. 259.

(8)  OL L 347, 2013 12 20, p. 33.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0009.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0293.

(11)  OL C 93, 2016 3 9, p. 95.

(12)  OL C 68 E, 2014 3 7, p. 40.

(13)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 135.

(14)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 142.

(15)  OL C 247 E, 2009 10 15, p. 25.

(16)  OL C 125 E, 2008 5 22, p. 223.

(17)  OECD/EUIPO (2016), Trade in Counterfeit and Pirated Goods: Mapping the Economic Impact, OECD Publishing, Paryžius.

(18)  Komisijos komunikate šiems sektoriams priskiriama: architektūra, archyvai ir bibliotekos, dailieji amatai, audiovizualiniai kūriniai (įskaitant filmus, televiziją, vaizdo žaidimus ir daugialypę terpę), kultūros paveldas, dizainas (įskaitant madą), festivaliai, muzika, scenos ir vaizduojamieji menai, leidyba ir radijas.

(19)  Industry-Level Analysis Report, (2013), Intellectual property rights intensive industries: contribution to economic performance and employment in the European Union, p. 8. https://euipo.europa.eu/ohimportal/documents/11370/80606/IP+Contribution+study.

(20)  Europos Komisijos tyrimas EASME/COSME/2015/003.

(21)  Išsami nuoroda į tyrimą bus pateikta po paskelbimo. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad šioje rezoliucijoje visi skaičiai pateikti remiantis minėtu tyrimu.

(22)  Reglamentas (EB) Nr. 2015/1017.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/42

---

P8_TA(2016)0487

Moterų teisės Rytų partnerystės valstybėse

2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių Rytų partnerystės valstybėse (2016/2060(INI))

(2018/C 238/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos (ES) sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, kuriais įtvirtinama lyčių lygybė, kaip vienas iš pagrindinių principų, kuriais pagrįsta ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos (ES) sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, kuriais įtvirtinama lyčių lygybė, kaip vienas iš pagrindinių principų, kuriais pagrįsta ES,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į JT Pekino veiksmų platformą (1995 m.) siekiant lygybės, vystymosi ir taikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Pekino veiksmų platformą (1995 m.) siekiant lygybės, vystymosi ir taikos,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1820 (2008 m.), 1325 (2000 m.) ir naujausią rezoliuciją Nr. 2242 (2015 m.) dėl moterų, taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1820 (2008 m.), 1325 (2000 m.) ir naujausią rezoliuciją Nr. 2242 (2015 m.) dėl moterų, taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, taip pat į 1994 m. rugsėjo mėn. Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą (Kairo konferencija) ir jų peržiūros konferencijų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, taip pat į 1994 m. rugsėjo mėn. Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą (Kairo konferencija) ir jų peržiūros konferencijų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 18 d. bendrą Komisijos ir Vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos kaimynystės politikos peržiūra“ (SWD(2015)0500), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 18 d. bendrą Komisijos ir Vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos kaimynystės politikos peržiūra“ (SWD(2015)0500),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos išvadas dėl Europos kaimynystės politikos, 2015 m. balandžio 20 d. ir 2015 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl Europos kaimynystės politikos persvarstymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos išvadas dėl Europos kaimynystės politikos, 2015 m. balandžio 20 d. ir 2015 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl Europos kaimynystės politikos persvarstymo,

| — | atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą, paskelbtą 2009 m. gegužės 7 d. vykusiame Prahos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą, paskelbtą 2009 m. gegužės 7 d. vykusiame Prahos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime,

| — | atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą, paskelbtą 2013 m. lapkričio 28–29 d. vykusiame Vilniaus Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime „Rytų partnerystė. Kelias tolyn“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą, paskelbtą 2013 m. lapkričio 28–29 d. vykusiame Vilniaus Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime „Rytų partnerystė. Kelias tolyn“,

| — | atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą, paskelbtą 2015 m. gegužės 21–22 d. vykusiame Rygos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą, paskelbtą 2015 m. gegužės 21–22 d. vykusiame Rygos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos asociacijos susitarimus bei išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės susitarimus (AS ir IVLPE), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos asociacijos susitarimus bei išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės susitarimus (AS ir IVLPE),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 232/2014, kuriuo sukuriama Europos kaimynystės priemonė (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 232/2014, kuriuo sukuriama Europos kaimynystės priemonė (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos išvadas dėl 2015–2019 m. veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos išvadas dėl 2015–2019 m. veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas dėl 2016–2020 m. lyčių lygybės veiksmų plano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas dėl 2016–2020 m. lyčių lygybės veiksmų plano,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 21 d. Komisijos ir Vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą tarnybų darbo dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 21 d. Komisijos ir Vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą tarnybų darbo dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“;

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų bei išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų bei išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2014 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2014 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų plano dėl lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo vystomojo bendradarbiavimo srityje atnaujinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų plano dėl lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo vystomojo bendradarbiavimo srityje atnaujinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Lyties genocidas: be žinios dingusių moterų klausimas“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Lyties genocidas: be žinios dingusių moterų klausimas“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas ir neseniai priimtą 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos persvarstymo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas ir neseniai priimtą 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos persvarstymo (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos projektą dėl moterų teisės kreiptis į teismą užtikrinimo gerinimo penkiose Rytų partnerystės šalyse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos projektą dėl moterų teisės kreiptis į teismą užtikrinimo gerinimo penkiose Rytų partnerystės šalyse,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2011 m. Stambulo konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2011 m. Stambulo konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į EBPO Stambulo kovos su korupcija veiksmų plano šalių ataskaitas ir Rytų partnerystės šalių pažangos ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO Stambulo kovos su korupcija veiksmų plano šalių ataskaitas ir Rytų partnerystės šalių pažangos ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) lyčių lygybės konvencijas, t. y. į 1951 m. Konvenciją dėl vienodo atlyginimo (Nr. 100), 1958 m. Konvenciją dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111), 1981 m. Konvenciją dėl pareigų šeimai turinčių darbuotojų (Nr. 156) ir 2000 m. Konvenciją dėl 1952 m. motinystės apsaugos konvencijos pakeitimo (Nr. 183), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) lyčių lygybės konvencijas, t. y. į 1951 m. Konvenciją dėl vienodo atlyginimo (Nr. 100), 1958 m. Konvenciją dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111), 1981 m. Konvenciją dėl pareigų šeimai turinčių darbuotojų (Nr. 156) ir 2000 m. Konvenciją dėl 1952 m. motinystės apsaugos konvencijos pakeitimo (Nr. 183),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0365/2016),

| A. | kadangi, anot Prahos pareiškimo, partnerystė grindžiama įsipareigojimais laikytis tarptautinės teisės principų ir pagrindinių vertybių, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę ir pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; kadangi Rygos pareiškime lyčių lygybė nurodoma kaip „daug žadanti nauja bendradarbiavimo sritis“; |
| --- | --- |

A.

kadangi, anot Prahos pareiškimo, partnerystė grindžiama įsipareigojimais laikytis tarptautinės teisės principų ir pagrindinių vertybių, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę ir pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; kadangi Rygos pareiškime lyčių lygybė nurodoma kaip „daug žadanti nauja bendradarbiavimo sritis“;

| B. | kadangi didesnis šalių partnerių diferencijavimas ir jų atsakomybė už rezultatus – pagrindiniai persvarstytos Europos kaimynystės politikos principai, pagal kuriuos atsižvelgiama į konkrečią kiekvienos šalies padėtį; |
| --- | --- |

B.

kadangi didesnis šalių partnerių diferencijavimas ir jų atsakomybė už rezultatus – pagrindiniai persvarstytos Europos kaimynystės politikos principai, pagal kuriuos atsižvelgiama į konkrečią kiekvienos šalies padėtį;

| C. | kadangi vyrų ir moterų lygybė yra įtvirtinta visų Rytų partnerystės šalių konstitucijose ir teisės sistemose ir visos šios šalys yra be išlygų ratifikavusios daugumą šios srities svarbiausių tarptautinių konvencijų; kadangi apgailestaujama dėl to, kad Rytų partnerystės šalyse moterys vis dar patiria socialinę diskriminaciją; |
| --- | --- |

C.

kadangi vyrų ir moterų lygybė yra įtvirtinta visų Rytų partnerystės šalių konstitucijose ir teisės sistemose ir visos šios šalys yra be išlygų ratifikavusios daugumą šios srities svarbiausių tarptautinių konvencijų; kadangi apgailestaujama dėl to, kad Rytų partnerystės šalyse moterys vis dar patiria socialinę diskriminaciją;

| D. | kadangi visos Rytų partnerystės šalys yra parengusios strategijas, programas arba veiksmų planus, kad pagerintų moterų padėtį; |
| --- | --- |

D.

kadangi visos Rytų partnerystės šalys yra parengusios strategijas, programas arba veiksmų planus, kad pagerintų moterų padėtį;

| E. | kadangi 2015 m. Rytų partnerystės valstybėse tik 17 iš 136 aukštų ministro lygmens pareigybių teko moterims, vidutiniškai moterys sudarė 16 proc. išrinktų parlamentų narių ir vidutiniškai tik 17 proc. aukščiausio rango valstybės tarnautojų sudarė moterys; kadangi visame regione tik trims politinėms partijoms vadovauja moterys; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2015 m. Rytų partnerystės valstybėse tik 17 iš 136 aukštų ministro lygmens pareigybių teko moterims, vidutiniškai moterys sudarė 16 proc. išrinktų parlamentų narių ir vidutiniškai tik 17 proc. aukščiausio rango valstybės tarnautojų sudarė moterys; kadangi visame regione tik trims politinėms partijoms vadovauja moterys;

| F. | kadangi vertikalioji ir horizontalioji moterų užimtumo segregacija Rytų partnerystės valstybių darbo rinkose ir toliau giliai įsišaknijusi jų kultūrinėse ir socialinėse normose; kadangi moterims taip pat tenka vadinamosios „antrosios pamainos“ neapmokamo namų ruošos darbo našta; |
| --- | --- |

F.

kadangi vertikalioji ir horizontalioji moterų užimtumo segregacija Rytų partnerystės valstybių darbo rinkose ir toliau giliai įsišaknijusi jų kultūrinėse ir socialinėse normose; kadangi moterims taip pat tenka vadinamosios „antrosios pamainos“ neapmokamo namų ruošos darbo našta;

| G. | kadangi dėl visuomenėje plačiai paplitusių stereotipų moterims tenka antraeilis vaidmuo; kadangi šie stereotipai pradeda formuotis vaikystėje, atsispindi švietimo bei mokymo pasirinkimuose ir išlieka darbo rinkoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl visuomenėje plačiai paplitusių stereotipų moterims tenka antraeilis vaidmuo; kadangi šie stereotipai pradeda formuotis vaikystėje, atsispindi švietimo bei mokymo pasirinkimuose ir išlieka darbo rinkoje;

| H. | kadangi daug moterų kaimo vietovėse, neturėdamos kitų galimybių, yra linkusios sutikti dirbti mažai apmokamus darbus žemės ūkio sektoriuje, dažnai oficialiai nedeklaruojamus ir be jokių socialinės apsaugos teisių; kadangi vyrų ir moterų nelygybės žemės ūkio srityje panaikinimas galėtų padėti užtikrinti, kad vyrai ir moterys turėtų lygias galimybes įsidarbinti ir gautų vienodą darbo užmokestį už vienodos vertės darbą; |
| --- | --- |

H.

kadangi daug moterų kaimo vietovėse, neturėdamos kitų galimybių, yra linkusios sutikti dirbti mažai apmokamus darbus žemės ūkio sektoriuje, dažnai oficialiai nedeklaruojamus ir be jokių socialinės apsaugos teisių; kadangi vyrų ir moterų nelygybės žemės ūkio srityje panaikinimas galėtų padėti užtikrinti, kad vyrai ir moterys turėtų lygias galimybes įsidarbinti ir gautų vienodą darbo užmokestį už vienodos vertės darbą;

| I. | kadangi Rytų partnerystės šalyse moterims ir vyrams dažnai sunku gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas ir naudotis atitinkamomis teisėmis, be to, neturtingos moterys, migrantai, etninės mažumos ir kaimo vietovių gyventojai vis dar susiduria su didelėmis kliūtimis; mažiau kaip 50 proc. moterų Rytų partnerystės šalyse naudoja šiuolaikines kontracepcijos priemones, o kai kuriose šalyse – net mažiau kaip 20 proc.; pagrindinės priežastys – prastas konsultavimas, didelės kontracepcijos priemonių kainos, pasirinkimo trūkumas ir nepatikima pasiūla; |
| --- | --- |

I.

kadangi Rytų partnerystės šalyse moterims ir vyrams dažnai sunku gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas ir naudotis atitinkamomis teisėmis, be to, neturtingos moterys, migrantai, etninės mažumos ir kaimo vietovių gyventojai vis dar susiduria su didelėmis kliūtimis; mažiau kaip 50 proc. moterų Rytų partnerystės šalyse naudoja šiuolaikines kontracepcijos priemones, o kai kuriose šalyse – net mažiau kaip 20 proc.; pagrindinės priežastys – prastas konsultavimas, didelės kontracepcijos priemonių kainos, pasirinkimo trūkumas ir nepatikima pasiūla;

| J. | kadangi moterys, nukentėjusios nuo smurto dėl lyties, vis dar turi labai mažai galimybių kreiptis į teismą, visų pirma dėl to, kad visų formų smurtas prieš moteris nėra laikomas nusikaltimu, ypač dažnai nepranešama apie tokius nusikaltimus, labai retai nuteisiama už išžaginimą ir valstybė labai mažai finansuoja paramos aukoms paslaugas arba visai jų nefinansuoja; |
| --- | --- |

J.

kadangi moterys, nukentėjusios nuo smurto dėl lyties, vis dar turi labai mažai galimybių kreiptis į teismą, visų pirma dėl to, kad visų formų smurtas prieš moteris nėra laikomas nusikaltimu, ypač dažnai nepranešama apie tokius nusikaltimus, labai retai nuteisiama už išžaginimą ir valstybė labai mažai finansuoja paramos aukoms paslaugas arba visai jų nefinansuoja;

| K. | kadangi, nors esama didelių skirtumų tarp Rytų partnerystės šalių smurto prieš moteris paplitimo ir tokio smurto toleravimo aspektu, rodiklis yra palyginti aukštas – visą gyvenimą trunkančio fizinio smurto dažnumas yra didesnis nei 20 proc. keturiose iš šešių šalių; kadangi nesama pakankamai palyginamų duomenų, kad būtų galima nustatyti darbe patiriamo fizinio, seksualinio ir psichologinio smurto dažnumą, greičiausiai irgi dėl to, kad apie jį retai pranešama; kadangi etninėms mažumoms, pvz., romų bendruomenei, priklausančios moterys patiria daug didesnę smurto riziką; |
| --- | --- |

K.

kadangi, nors esama didelių skirtumų tarp Rytų partnerystės šalių smurto prieš moteris paplitimo ir tokio smurto toleravimo aspektu, rodiklis yra palyginti aukštas – visą gyvenimą trunkančio fizinio smurto dažnumas yra didesnis nei 20 proc. keturiose iš šešių šalių; kadangi nesama pakankamai palyginamų duomenų, kad būtų galima nustatyti darbe patiriamo fizinio, seksualinio ir psichologinio smurto dažnumą, greičiausiai irgi dėl to, kad apie jį retai pranešama; kadangi etninėms mažumoms, pvz., romų bendruomenei, priklausančios moterys patiria daug didesnę smurto riziką;

| L. | kadangi Rytų partnerystės šalys ir toliau yra prekybos žmonėmis, įskaitant moteris ir mergaites, be kita ko, seksualinio išnaudojimo tikslais, kilmės šalys, o kai kuriais atvejais – tranzito ir kelionės tikslo šalys; |
| --- | --- |

L.

kadangi Rytų partnerystės šalys ir toliau yra prekybos žmonėmis, įskaitant moteris ir mergaites, be kita ko, seksualinio išnaudojimo tikslais, kilmės šalys, o kai kuriais atvejais – tranzito ir kelionės tikslo šalys;

| M. | kadangi užsitęsę konfliktai toliau trukdo vystymuisi regione ir daro itin didelį poveikį nukentėjusių asmenų, įskaitant moteris ir mergaites, gyvenimui ir žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

M.

kadangi užsitęsę konfliktai toliau trukdo vystymuisi regione ir daro itin didelį poveikį nukentėjusių asmenų, įskaitant moteris ir mergaites, gyvenimui ir žmogaus teisėms;

| N. | kadangi dėl tebesitęsiančio konflikto rytų Ukrainoje sustiprėjo lyčių stereotipai, kuriais pabrėžiama, kad vyrai yra gynėjai, o moterys – rūpestingos pagalbininkės, be to, moterys yra mažai įsitraukusios ir menkai dalyvauja sprendžiant konfliktą; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl tebesitęsiančio konflikto rytų Ukrainoje sustiprėjo lyčių stereotipai, kuriais pabrėžiama, kad vyrai yra gynėjai, o moterys – rūpestingos pagalbininkės, be to, moterys yra mažai įsitraukusios ir menkai dalyvauja sprendžiant konfliktą;

| O. | kadangi nuo konflikto pradžios Ukrainoje daugiau kaip 1,5 mln. žmonių, iš kurių du trečdaliai yra moterys ir vaikai, buvo perkelti šalies viduje ir jiems sunku gauti sveikatos priežiūros paslaugų, būstą ir darbą; |
| --- | --- |

O.

kadangi nuo konflikto pradžios Ukrainoje daugiau kaip 1,5 mln. žmonių, iš kurių du trečdaliai yra moterys ir vaikai, buvo perkelti šalies viduje ir jiems sunku gauti sveikatos priežiūros paslaugų, būstą ir darbą;

| P. | kadangi Moldovoje gyvenančios romų mergaitės dėl vaikų ir ankstyvų santuokų, neplanuotų nėštumų ir įsipareigojimų prižiūrėti vaikus mokykloje praleidžia vidutiniškai mažiau nei ketverius metus, palyginti su ne romų mergaitėmis, kurios mokykloje praleidžia 11 metų; |
| --- | --- |

P.

kadangi Moldovoje gyvenančios romų mergaitės dėl vaikų ir ankstyvų santuokų, neplanuotų nėštumų ir įsipareigojimų prižiūrėti vaikus mokykloje praleidžia vidutiniškai mažiau nei ketverius metus, palyginti su ne romų mergaitėmis, kurios mokykloje praleidžia 11 metų;

| Q. | kadangi ES ir jos valstybės narės yra įsipareigojusios siekti, kad moterų ir mergaičių žmogaus teisės būtų apsaugotos, įgyvendinamos ir būtų sudarytos galimybės šiomis teisėmis naudotis, taip pat aktyviai propaguoja šias teises palaikydamos visus išorės santykius, be kita ko, plėtojamus ne tik vystomojo bendradarbiavimo kontekste; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES ir jos valstybės narės yra įsipareigojusios siekti, kad moterų ir mergaičių žmogaus teisės būtų apsaugotos, įgyvendinamos ir būtų sudarytos galimybės šiomis teisėmis naudotis, taip pat aktyviai propaguoja šias teises palaikydamos visus išorės santykius, be kita ko, plėtojamus ne tik vystomojo bendradarbiavimo kontekste;

| R. | kadangi lyčių lygybė ir toliau yra horizontalusis prioritetas pagal Europos kaimynystės politiką ir Europos kaimynystės priemonę ir kadangi persvarstyta Europos kaimynystės priemonė turėtų apimti tvirtesnę paramą pilietinei visuomenei ir pagal šią priemonę vėl turėtų būti skiriamas dėmesys lyčių lygybės svarbai; kadangi pilietinė visuomenė atlieka labai reikšmingą vaidmenį siekiant lyčių lygybės Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

R.

kadangi lyčių lygybė ir toliau yra horizontalusis prioritetas pagal Europos kaimynystės politiką ir Europos kaimynystės priemonę ir kadangi persvarstyta Europos kaimynystės priemonė turėtų apimti tvirtesnę paramą pilietinei visuomenei ir pagal šią priemonę vėl turėtų būti skiriamas dėmesys lyčių lygybės svarbai; kadangi pilietinė visuomenė atlieka labai reikšmingą vaidmenį siekiant lyčių lygybės Rytų partnerystės šalyse;

| S. | kadangi Rytų partnerystės šalys partnerės gali dalyvauti keliose ES programose, kaip antai „Erasmus+“, COSME, „Kūrybiška Europa“ ir „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

S.

kadangi Rytų partnerystės šalys partnerės gali dalyvauti keliose ES programose, kaip antai „Erasmus+“, COSME, „Kūrybiška Europa“ ir „Horizontas 2020“;

| T. | kadangi, siekiant mažinti motinų mirtingumą, labai svarbu užtikrinti nėščiųjų priežiūrą, kvalifikuotą gimdymo priežiūrą, skubią pagalbinę akušerinę pagalbą ir turėti būtinas priemones; kadangi Rytų partnerystės šalyse vis dar nesugebama pasiekti visų moterų, ypač gyvenančių neturtingiausiose, atokiausiose teritorijose ir priklausančių marginalizuotoms grupėms, pvz., tautinių mažumų atstovių, migrančių ir neįgalių moterų; |
| --- | --- |

T.

kadangi, siekiant mažinti motinų mirtingumą, labai svarbu užtikrinti nėščiųjų priežiūrą, kvalifikuotą gimdymo priežiūrą, skubią pagalbinę akušerinę pagalbą ir turėti būtinas priemones; kadangi Rytų partnerystės šalyse vis dar nesugebama pasiekti visų moterų, ypač gyvenančių neturtingiausiose, atokiausiose teritorijose ir priklausančių marginalizuotoms grupėms, pvz., tautinių mažumų atstovių, migrančių ir neįgalių moterų;

| 1. | mano, kad Rytų partnerystės šalyse turi būti gerinama padėtis moterų teisių srityje; pabrėžia, kad gilūs ekonominiai pokyčiai ir ekonominis netikrumas daro neigiamą poveikį moterų ekonominei padėčiai ir lemia jų faktinės lygybės stygių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad bendras politinis stabilumas ir pagarba žmogaus teisėms paprastai yra būtina moterų teisių stiprinimo ir jų padėties gerinimo atitinkamose valstybėse prielaida; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad Rytų partnerystės šalys, siekdamos padidinti vyrų ir moterų lygybę visuomenėje, turi nedelsdamos imtis veiksmų, be kita ko, priimti nacionalinius planus ir bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis ir pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Rytų partnerystės šalis pašalinti savo kovos su diskriminacija sistemų trūkumus ir dažniau taikyti kovos su diskriminacija dėl lyties įstatymus, be kita ko, labiau taikyti tarptautines normas priimant teismo sprendimus, kad šiose šalyse būtų padidintas įstatymų vykdytinumas ir nebepažeidinėjamos moterų teisės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad LGBTI asmenų padėtis kai kuriose Rytų partnerystės šalyse tebėra nesaugi ir kelia nerimą, nors homoseksualumas nebekriminalizuojamas; kuo griežčiausiai smerkia visas LGBTI asmenų diskriminacijos ir smurto prieš juos formas ir ragina nacionalinės valdžios institucijas patvirtinti politikos strategijas, kuriomis būtų kovojama su visų formų diskriminacija dėl seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad reikia visuomenės informuotumo didinimo kampanijų ir institucinių pokyčių, kuriais būtų siekiama panaikinti tvirtus stereotipus, susijusius su moterimis ir darančiais neigiamą poveikį visoms moterų dalyvavimo visuomenės gyvenime sritims; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina nacionalinės valdžios institucijas būti budrias bei ryžtingas ir taikyti sankcijas žmonėms, kurie įžeidinėja arba niekina LGBTI asmenis, ypač viešųjų paslaugų srityje ir viešojoje erdvėje; |
| --- | --- |

7.

Moterų dalyvavimas sprendimų priėmimo procesuose

| 8. | apgailestauja dėl to, kad moterų itin trūksta Rytų partnerystės valstybių valdžios struktūrose ir tas trūkumas labai jaučiamas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į vyraujančią diskriminacinę praktiką Rytų partnerystės šalių politiniame gyvenime, kai taikoma praktika, kad, net jei moterims pavyksta gauti aukšto lygio politines ir sprendimų priėmimo pareigas, dėl jų gebėjimų ir įgūdžių ir toliau abejojama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina užtikrinti vienodas prieigos prie valdžios ir atstovavimo moterims galimybes visais valdžios ir sprendimų priėmimo lygmenimis, siekiant skatinti jų vadovaujamą vaidmenį; pripažįsta svarbų pilietinės visuomenės organizacijų ir tarptautinių NVO vaidmenį skatinant įgyvendinti teigiamas reformas ir priemones, kad būtų apsaugotos moterų teisės ir jos aktyviau dalyvautų politinėje ir ekonominėje veikloje; ragina decentralizuotas institucijas ir vietos valdžios institucijas dalytis geriausios patirties skatinant moteris dalyvauti politinėje veikloje pavyzdžiais; atkreipia dėmesį į tai, kad tvarūs rezultatai geriausiai pasiekiami tuomet, kai vadovaujantį vaidmenį atlieka politinės partijos, todėl pabrėžia svarbų Europos politinių partijų ir jų moterų skyrių vaidmenį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Rytų partnerystės šalis propaguoti ir stiprinti moterų dalyvavimą politinėje veikloje ir vadovavimą; pabrėžia, kad būtų naudinga užtikrinti aktyvesnį moterų dalyvavimą administravimo institucijų veikloje vykdant svarbiausias reformas, kaip antai kovos su korupcija ir ekonomikos reformas; palankiai vertina visas pastangas pasiekti šių tikslų, kaip antai privalomas kandidatų sąrašų kvotas, dotacijas, mokymus ir paramą, teikiamą moterims politikėms ir aktyvistėms, taip pat kuravimo programas ir informuotumo didinimo kampanijas, keičiančias moterų įvaizdį žiniasklaidoje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad EURONEST parlamentinė asamblėja gali atlikti teigiamą vaidmenį, skatindama moteris dalyvauti politinėje veikloje ir padidinti jų matomumą įgyvendinant Rytų partnerystės programas; palankiai vertina 2016 m. kovo mėn. įvykusį pirmąjį EURONEST moterų forumo susitikimą; taip pat, kalbant apskritai, ragina ES kurti ir remti tarpvalstybinius politikoje dalyvaujančių moterų tinklus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tvirtai remia moterų dalyvavimą ir jų atliekamą vaidmenį vyriausybinėse ir nevyriausybinėse kovos su korupcija organizacijose, veiksmuose ir programose, taip pat jų dalyvavimą ir vaidmenį kovojant su korupcija; mano, kad apskritai aktyvesnis moterų dalyvavimas politiniame gyvenime ir Rytų partnerystės šalių aukšto lygmens vadovybėje prisidėtų prie politinės klasės atnaujinimo, taigi ir prie vykstančių politinių permainų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad ES rinkimų stebėjimo misijų ir kitų tarptautinių rinkimų stebėjimo misijų ataskaitose pateikiamos rekomendacijos dėl moterų dalyvavimo rinkimų procese; ragina ES visapusiškai panaudoti šias rekomendacijas įgyvendinant Europos kaimynystės politiką; |
| --- | --- |

14.

Moterų dalyvavimas ekonominėje veikloje

| 15. | pažymi, kad, kalbant bendrai, Rytų partnerystės šalyse moterys yra integruotos į darbo jėgą palyginti dideliu mastu, tačiau jų dalyvavimas ekonominėje veikloje netolimoje praeityje mažėjo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad lyčių stereotipai ir moterų diskriminacija užkerta kelią didesnei moterų įtraukčiai į darbo rinką ir yra pagrindinė papildomų kliūčių moterų verslo veiklai priežastis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | apgailestauja dėl to, kad moterys daug didesniu mastu dirba paslaugų ir valstybiniame sektoriuose, kuriuose darbo užmokestis gerokai mažesnis, nei sektoriuose, kuriuose dirba dauguma vyrų, kad vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ir toliau yra didelis ir gali siekti net 50 proc., taip pat dėl to, kad moterys patiria kultūrines ir sociologines kliūtis siekdamos vadovaujamų pareigų, kaip dažnai nutinka ir ES; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apgailestauja dėl to, kad visose Rytų partnerystės šalyse moterys daugiausia vykdo veiklą menkai mokamuose sektoriuose, nors jų išsilavinimo lygis yra aukštesnis; ragina moteris įsitraukti į sprendimų priėmimo ir ekonominės politikos įgyvendinimo procesą, plėtoti verslo programas, skirtas integruoti moteris į įmonių veiklą ir skatinti jas dalyvauti šioje veikloje, taip pat įgyvendinti vietos plėtros projektus, kurių tikslas – ekonominis moterų įgalėjimas; ragina taikyti kryptingą požiūrį, siekiant užtikrinti, kad daugiau sektinais pavyzdžiais laikomų moterų būtų lyderės ir užimtų vadovaujamą padėtį, – tuomet jaunoji karta tikėtų moterų gebėjimais vadovauti visuose darbo sektoriuose; pabrėžia, jog moterims būtina aktyviai dalyvauti profesinių sąjungų veikloje, ir atkreipia ypatingą dėmesį į tai, jog būtina nedelsiant įveikti teisines ir struktūrines diskriminacines kliūtis, su kuriomis darbo aplinkoje susiduria moterys, kad būtų užtikrintas vienodas užmokestis už vienodą darbą ir panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad vaiko priežiūros paslaugos už prieinamą kainą ir aiškios vaiko priežiūros atostogų nuostatos turi lemiamos reikšmės gerinant moterų dalyvavimą darbo rinkoje; pažymi, kad kai kuriais atvejais minėtų nuostatų nebuvimas daro poveikį mergaičių ir jaunų moterų galimybei gauti išsilavinimą ir daryti karjerą, nes jos turi prižiūrėti savo brolius ir seseris; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad moterims dažniausiai tenka atsakomybė prižiūrėti pagyvenusius ir priklausomus asmenis ir kad vaikų turinčioms moterims dažnai sunku grįžti į profesinį gyvenimą; pabrėžia, kad viena iš moterų dalyvavimo darbo rinkoje ir ekonominės nepriklausomybės išankstinių sąlygų yra tai, kad vyrai ir moterys po lygiai pasidalytų nemokamą darbą, pvz., priežiūros ir namų ūkio pareigas; primygtinai ragina nacionalinės valdžios institucijas toliau stiprinti kokybiškos pagyvenusių ir priklausomų asmenų priežiūros įstaigų tinklą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad dėl kai kuriose Rytų partnerystės šalyse galiojančių apsaugančių teisės nuostatų, pagal kurias draudžiama įdarbinti moteris dirbti potencialiai pavojingą darbą, apribojamos moterų galimybės užsiimti tam tikrų profesijų veikla bei dirbti tam tikrą darbą ir dar labiau apribojamos jų galimybės darbo rinkoje; ragina šias šalis persvarstyti tokias nuostatas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į kokybiško moterų ir mergaičių švietimo ir profesinio mokymo svarbą siekiant palengvinti jų įtrauktį į darbo rinką, taip pat atkreipia dėmesį į švietimo vaidmenį naikinant su moterų vaidmeniu susijusius stereotipus; pabrėžia, kad reikalinga tikslinė parama ir kuravimas moterims verslininkėms, kurios dažnai neturi prieigos prie kreditų arba prekybos tinklų ir patiria didelę reguliavimo naštą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina kurti socialinę ekonomiką moterims ir sudaryti palankesnes sąlygas naudoti mikrokreditus kaip moterų ekonominės nepriklausomybės ir verslo programų, kuriomis siekiama įtraukti moteris į įmonių ir bendrovių veiklą, skatinimo priemonę; šiuo atžvilgiu pažymi, jog labai svarbu užtikrinti, kad informacija apie finansinės paramos priemones būtų skaidri, prieinama ir pateikiama naudoti sąžiningomis sąlygomis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina visiems vaikams užtikrinti vienodas galimybes lavintis – taip pat ir vaiko priežiūros bei ankstyvojo, pradinio, vidurinio ugdymo ir universitetinio išsilavinimo lygmenimis – ir mokytis mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos (MTIM) dalykų, ypatingą dėmesį skiriant mergaičių, gyvenančių kaimo vietovėse, švietimui ir mokymui, pasitelkiant švietimo ir skatinimo priemones nuo ankstyvo amžiaus, – tai padės skatinti ekonominei plėtrai labai svarbaus sektoriaus augimą; ragina moterims atverti visus švietimo kelius ir sudaryti galimybę įgyti profesijas, kurios moterims iki šiol uždraustos; atkreipia dėmesį į vaikų darbo problemą, nes dėl to jie negali gauti tinkamo išsilavinimo ar dalyvauti profesinio mokymo programose, o tai vėliau turi įtakos jų galimybėms užimti gerą padėtį darbo rinkoje; remia platesnius šalių partnerių ryšius su ES agentūromis ir programomis, pvz., „Horizontas 2020“, „Kūrybiška Europa“, COSME ir „Erasmus+“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad vaikų darbas tebėra didžiulį susirūpinimą keliantis klausimas kai kuriose Rytų partnerystės šalyse, ypač Moldovoje, Gruzijoje ir Azerbaidžane; ragina šias valstybes apibrėžti konkrečius tikslus siekiant panaikinti visas vaikų darbo formas ir užtikrinti visapusišką atitinkamų įstatymų vykdymą; |
| --- | --- |

25.

Smurtas prieš moteris

| 26. | pabrėžia, kad reikia kovoti su smurtu šeimoje ir smurtu dėl lyties, įskaitant seksualinį priekabiavimą, taip pat su prievartine surogatine motinyste ir prekyba žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais, vykstančia Rytų partnerystės šalyse, apie kurią dažnai nepranešama dėl to, kad toks elgesys visuomenėje toleruojamas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smerkia seksualinio smurto prieš moteris ir mergaites kaip karo ginklų naudojimą, įskaitant masinį prievartavimą, seksualinę vergovę, prostituciją, įvairų persekiojimą lyties pagrindu, įskaitant prekybą žmonėmis, taip pat sekso turizmą; pabrėžia, kad būtina kovoti su priverstinėmis santuokomis, kaip jas apibrėžia Jungtinės Tautos, įskaitant vaikų ir (arba) ankstyvas santuokas, ir ragina rytines kaimynines šalis nuosekliai kovoti su bet kokios formos moterų išnaudojimu ir prievarta prieš moteris, kurią jos patiria dėl surogatinės motinystės; ragina Rytų partnerystės valstybes skubiai imtis veiksmų, siekiant užkirsti kelią sunkiems tokio pobūdžio nusikaltimams, priklausantiems jų jurisdikcijai, bei traukti už juos baudžiamojon atsakomybėn net tada, kai jie padaromi už jų teritorijos ribų; pabrėžia, kad reikia skirti pakankamai lėšų kovos su smurtu prieš moteris ir mergaites iniciatyvoms, kuriomis būtų užtikrinama, kad smurtą patyrusios ir išgyvenusios aukos galėtų ilgiau gauti veiksmingas paslaugas, todėl tokias iniciatyvas reikėtų tinkamai aprūpinti personalu ir ištekliais; ragina nedelsiant imtis teigiamų priemonių (pvz., profesinio mokymo programų srityje), skirtų smurto aukoms, ypač jei jos rūpinasi vaikais, siekiant integruoti jas į darbo rinką; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad nusikaltimai, susiję su lytimi ir seksualiniu smurtu, Romos statute klasifikuojami kaip karo nusikaltimai, nusikaltimai žmoniškumui arba laikomi sudėtine genocido ar kankinimo dalimi; atsižvelgdamas į tai teigiamai vertina 2013 m. birželio 24 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2106 dėl seksualinio smurto prevencijos konfliktų metu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad būtini veiksmingi žmogaus teises ginančių moterų apsaugos mechanizmai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Rytų partnerystės šalis skirti daugiau išteklių kovai su visų formų smurtu prieš moteris, be kita ko, iš dalies pakeičiant teisines priemones ir teikiant pagalbą smurto aukoms; pabrėžia, kad, siekiant kovoti su visuomenėje įsišaknijusiais stereotipais, dėl kurių išžaginimo ir smurto aukos toliau stigmatizuojamos, reikia institucinių pokyčių; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia darnaus vystymosi tikslo Nr. 5, visų pirma jo 2 punkto, kuriuo raginama panaikinti visų formų smurtą prieš moteris ir mergaites viešose ir privačiose srityse, svarbą ir būtinybę peržiūrėti dabartinius Rytų partnerystės šalių teisės aktus dėl smurto prieš moteris ir mergaites, kiek tai susiję su jų tinkamumu siekiant veiksmingai užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir mergaites ir jį panaikinti, ypatingą dėmesį skiriant tam, kad reikia nustatyti įstatymus dėl visų smurto formų (fizinio, seksualinio, psichologinio, ekonominio smurto) ir tinkamas sankcijas nusikaltėliams, taip pat kompensacijas nukentėjusioms ir išgyvenusioms moterims ir mergaitėms; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Rytų partnerystės šalis parengti priemones siekiant užtikrinti, kad teisingumo grandinėje būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą, be kita ko, rengiant teisės specialistus, policijos pareigūnus ir kitus darbuotojus, gaunančius pranešimus ir rengiančius ataskaitas apie smurto prieš moteris ir mergaites atvejus, kad tokio smurto aukos būtų rimtai išklausomos, taip pat ragina policijos atstovus, teisės specialistus, gydytojus, psichologus, valdžios institucijas ir savanoriškas įstaigas, dirbančias su tokių išpuolių aukomis, glaudžiau bendradarbiauti ir užtikrinti didesnę šių specialistų kompetenciją; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pakartoja, kad atranka pagal biologinę lytį, kurią lemia nusistatymas prieš socialinę lytį, yra sunki smurto dėl lyties forma ir žmogaus teisių pažeidimas; skatina informuotumo didinimo kampanijas siekiant pakeisti visuomenės nuostatas dėl atrankos pagal biologinę lytį praktikos ir ragina dėti daugiau pastangų, kad būtų užkirstas kelias tokiai praktikai ir kovojama su ja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primygtinai ragina vyriausybes dėti daugiau pastangų siekiant atlikti tyrimus ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn įtariamus prekiautojus žmonėmis, taip pat nuteisti prekeivius darbo jėga ir prekiautojus žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais, pagal Šiaurės šalių modelį saugoti nukentėjusių moterų neliečiamumą ir remti NVO partnerius, kurie teikia aukoms reabilitacijos ir reintegracijos paslaugas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Rytų partnerystės šalis ir ES agentūras bei valstybių narių teisėsaugos institucijas intensyviau bendradarbiauti siekiant kovoti su prekyba žmonėmis, kuri yra viena pelningiausių organizuoto nusikalstamumo rūšių, ir išardyti nusikaltėlių tinklus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Rytų partnerystės šalis kuo skubiau pasirašyti ir ratifikuoti Stambulo konvenciją dėl smurto prieš moteris prevencijos ir kovos su juo, nes nė viena susijusi valstybė jos dar nėra ratifikavusi, taip pat ragina valdžios institucijas pradėti taikyti nacionalines kovos su smurtu prieš moteris strategijas ir griežtai stebėti, ar jos veiksmingai įgyvendinamos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina taikyti Pekino veiksmų platformą švietimo ir sveikatos srityse, užtikrinant pagrindines žmogaus teises, įskaitant galimybę savanoriškai planuoti šeimą, gauti visas reprodukcinės ir lytinės sveikatos paslaugas, įskaitant kontracepciją ir saugius bei teisėtus abortus, taip pat seksualinį švietimą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad mirties nuo gimdos kaklelio vėžio rizika Rytų partnerystės šalyse yra 10 kartų didesnė nei Vakarų Europoje ir tai yra dažniausia vėžio forma, kuria serga 15–44 metų moterys, todėl ši liga daro didelį poveikį visuomenės struktūrai; ragina nacionaliniu lygmeniu rengti patikrų ir skiepijimo programas, siekiant kovoti su tokiomis tendencijomis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad Rytų partnerystės šalių moterų teisės, pvz., galimybė gauti vizą, teisė teisėtai gyventi šalyje ir socialinės teisės, būtų suteikiamos individualiai, neatsižvelgiant į moterų civilinę būklę ar santuokinius santykius; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, jog taikant šeimos susijungimo procedūras moterims ir mergaitėms, kurios prisijungia prie savo šeimų ES, turi būti suteiktos individualios teisės, kad jos nebūtų priklausomos nuo galimai smurtinių santykių su šeimos nariais, norėdamos gauti sveikatos priežiūros, švietimo paslaugas ar darbą; |
| --- | --- |

40.

Moterų vaidmuo taikiai sprendžiant konfliktus

| 41. | pabrėžia moterų vaidmenį, atliekamą konfliktų sprendimo, taikos kūrimo ir dėl konflikto susidariusios ypatingos padėties sprendimo srityse, kaip antai teikiant humanitarinę pagalbą perkeltiesiems asmenims; pabrėžia, kad moterys turėtų būti visapusiškai įtraukiamos į taikos derybas, atstatymo veiklą ir politinių pokyčių procesus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina dėti tolesnes pastangas siekiant taikaus konfliktų sprendimo ir ragina labiau įtraukti moteris į tokius procesus vadovaujantis JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis Nr. 1325 ir Nr. 2242 dėl moterų, taikos ir saugumo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina prieglobsčio siekiančioms moterims ir mergaitėms teikti specialią apsaugą, nes moterys ir mergaitės yra ypač pažeidžiamos ir gali bėgti nuo smurto dėl lyties, tačiau jos gali negalėti ar nenorėti atskleisti atitinkamos informacijos vykstant pabėgėlio statuso nustatymo procesui; |
| --- | --- |

43.

Geriausios praktikos pavyzdžiai

| 44. | pabrėžia, koks svarbus yra keitimasis geriausia praktika ir teigiamais pavyzdžiais, kurie gali būti taikomi kitose Rytų partnerystės šalyse; mano, kad tarp projektų, kuriems reikėtų skirti didelį dėmesį, turėtų būti „Moterys Moldovos politikoje“ – JT padalinio „JT moterys“ ir JT vystymo programos iniciatyvai, kurią finansuoja Švedijos vyriausybė ir pagal kurią teikiama parama moterų, dalyvaujančių politinėje veikloje, gebėjimų stiprinimui ir informuotumo didinimo kampanijoms moterų indėlio į politinį procesą klausimais; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina ES ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) programą „Moterys versle“ (angl. Women in Business), pagal kurią moterų vadovaujamoms MVĮ suteikiamos galimybės gauti finansavimą ir verslo konsultacijas, teikiant kredito linijas, rizikos valdymo paramą ir techninę pagalbą vietos bankams partneriams, dirbantiems su moterų vadovaujamomis MVĮ, taip pat verslo konsultacijų, mokymo ir kuravimo paslaugas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į teigiamus didesnio moterų įtraukimo į konfliktų sprendimo ir susitaikymo procesus pavyzdžius, kaip antai Kaukazo moterų taikos ir saugumo dialogą, kurio veikla pradėta 1994 m. ir kurį plėtoja Nacionalinis taikos fondas (JAV), sukurtas siekiant, kad Kaukazo moterys galėtų rengti tokius projektus, kaip vaikų karo aukų reabilitacijos bei taikos ir demokratijos stiprinimo mokymo projektai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | remia įgalėjimo projektus, kuriuos įgyvendinant moterys įgyja daugiau pasitikėjimo savimi, užtikrinamas jų dalyvavimas ir stiprėja jų galios bei autoritetas priimti sprendimus visose poveikio jų gyvenimui turinčiose srityse; atkreipia ypatingą dėmesį į žodžio ir nuomonės laisvės vaidmenį užtikrinant moterų įgalėjimą; tvirtai remia įgalėjimo projektus, kuriais siekiama skatinti moterų dalyvavimą vietos rinkimuose, pvz., projektą „Moterų vaidmuo vystant vietos demokratiją“ (angl. Woman in Local Democracy, WiLD) – per 2013 m. ir 2014 m. rinkimus Armėnijoje buvo išrinkta 70 proc. paramą pagal jį gavusių moterų; taip pat remia moterų įsitraukimą į ekonominės politikos įgyvendinimo procesą (pvz., to siekiama šiuo metu Azerbaidžane įgyvendinamu JT vystymo programos projektu, kurio tikslas – paremti moterų vadovaujamų įmonių steigimą Masali rajone); palankiai vertina Europos Tarybos projektą dėl moterų galimybių kreiptis į teismą didinimo penkiose Rytų partnerystės šalyse, kuriuo siekiama nustatyti ir padėti panaikinti moterų lygių galimybių kreiptis į teismą kliūtis ir didinti Rytų partnerystės šalių pajėgumus kurti priemones, siekiant užtikrinti, kad teisingumo grandinėje būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą, be kita ko, rengiant teisės specialistus; |
| --- | --- |

47.

ES parama Europos kaimynystės politikos srityje

| 48. | pabrėžia, kad per pastaruosius penkerius metų 103 mln. EUR išleista 121 projektui ir programai, kuriais siekiama skatinti lyčių lygybę ES kaimynystėje, įskaitant 5 mln. EUR, išleistų programai „Moterys versle“, vykdomai Rytų partnerystės šalyse; pripažįsta, kad ES jau suteikė didelę paramą siekiant tikslų moterų teisių ir lyčių lygybės srityje, įskaitant paramą, teikiamą pagal Techninės pagalbos ir informacijos mainų programos (TAIEX) tarpusavio pagalbos priemonę, pagal kurią padedama vykdyti viešojo administravimo sistemos reformą ir skatinamas bendradarbiavimas pagrindinių principų ir politikos srityje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad, nors lyčių lygybė yra horizontalusis Europos kaimynystės politikos ir Europos kaimynystės priemonės principas, reikėtų siekti tikslesnių ir išmatuojamų tikslų lyčių lygybės srityje, taip pat atsižvelgiant į naują 2016–2020 m. vystymosi programos Lyčių lygybės veiksmų planą; pabrėžia, kad į nacionalinius veiksmų planus, rengiamus pagal Europos kaimynystės politiką, būtina skubiai integruoti lyčių aspektą, kaip strategiją siekiant įgyvendinti lyčių lygybę ir imtis pozityvių veiksmų; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją integruoti lyčių aspektą visose Europos kaimynystės politikos ir Europos kaimynystės priemonės srityse ir taip užtikrinti, kad būtų nustatyti ir stebimi konkretūs lyčių lygybės tikslai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pažymi, kad pagal persvarstytą Europos kaimynystės politiką konkrečioms šalims skirtose ataskaitose didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas su šalimis partnerėmis sutartiems prioritetams; palankiai vertina tai, kad reguliariose ataskaitose, kuriomis remiantis bus sekami įvykiai kaimynystėje, bus skiriamas dėmesys ir lyčių lygybei; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primygtinai pabrėžia, kad reikia įtraukti moterų teisių ir lyčių lygybės klausimus į reguliarių politinių dialogų ir dialogų žmogaus teisių klausimais, vedamų su Rytų partnerystės šalimis, darbotvarkes ir pasiūlyti, kokių veiksmų imtis; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad svarbų vaidmenį visose pirmiau minėtose srityse atlieka parlamentinė diplomatija ir kad būtina keistis geriausia praktika; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mano, kad svarbu kaupti suderintus duomenis apie moterų padėtį Rytų partnerystės šalyse; pritaria galimybei, kad Rytų partnerystės šalyse, kaip pagal Europos kaimynystės priemonę finansuojamų projektų dalis, būtų taikomas lyčių lygybės indeksas, kurį parengė Europos lyčių lygybės institutas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad pagal Europos kaimynystės priemonę reikia teikti paramą vietos moterų visuomeninėms organizacijoms ir pilietinei visuomenei, turinčioms geriausias galimybes pasiekti vietos gyventojus ir padėti didinti informuotumą bei spręsti problemas, kurias patiria moterys ir mergaitės atitinkamuose regionuose; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina valstybes nares kurti tvirtesnius dvišalius ir daugiašalius ryšius su Rytų partnerystės šalimis ir aktyviai teikti pereinamojo laikotarpio pagalbą, techninę paramą bei dalytis patirtimi; mano, kad netoli Rytų partnerystės šalių esančios valstybės narės galėtų atlikti svarbų vaidmenį padėdamos stiprinti ryšius ir įtraukdamos kitas valstybes nares į Rytų partnerystės programas; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  OL L 77, 2014 3 15, p. 27.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0018.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0470.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0350.

(5)  OL C 181, 2016 5 19, p. 21.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0272.

---

2016 m. gruodžio 14 d., trečiadienis

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/51

---

P8_TA(2016)0490

EB ir Uzbekistano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas ir dvišalė prekyba tekstilės gaminiais

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas išplečiant jo nuostatų taikymą dvišalei prekybai tekstilės gaminiais, siekiant atsižvelgti į dvišalio susitarimo dėl tekstilės gaminių galiojimo pasibaigimą, sudarymo projekto (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE) – 2016/2226(INI))

(2018/C 238/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16384/1/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16384/1/2010),

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolo projektą (16388/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolo projektą (16388/2010),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0097/2011),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. preliminarią rezoliuciją (1) dėl Tarybos sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. preliminarią rezoliuciją (1) dėl Tarybos sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. teisėkūros rezoliuciją (2) dėl Tarybos sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. teisėkūros rezoliuciją (2) dėl Tarybos sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į naujausias Ekspertų komiteto dėl konvencijų ir rekomendacijų taikymo pastabas dėl Uzbekistano atsižvelgiant į Konvenciją dėl priverstinio darbo panaikinimo (Konvencija Nr. 105) ir Konvenciją dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo ir neatidėliotinų veiksmų tokiam darbui panaikinti (Konvencija Nr. 182), kurios priimtos 2015 m., o paskelbtos 2016 m. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausias Ekspertų komiteto dėl konvencijų ir rekomendacijų taikymo pastabas dėl Uzbekistano atsižvelgiant į Konvenciją dėl priverstinio darbo panaikinimo (Konvencija Nr. 105) ir Konvenciją dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo ir neatidėliotinų veiksmų tokiam darbui panaikinti (Konvencija Nr. 182), kurios priimtos 2015 m., o paskelbtos 2016 m. (3),

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0330/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0330/2016),

| A. | kadangi 2011 m. gruodžio mėn. Europos Parlamentas nusprendė atidėti savo sprendimą dėl pritarimo ES ir Uzbekistano protokolui dėl tekstilės gaminių, priimdamas preliminarų pranešimą siekiant ištirti tvirtinimus apie vaikų ir priverčiamojo darbo naudojimą nuimant medvilnės derlių Uzbekistane; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. gruodžio mėn. Europos Parlamentas nusprendė atidėti savo sprendimą dėl pritarimo ES ir Uzbekistano protokolui dėl tekstilės gaminių, priimdamas preliminarų pranešimą siekiant ištirti tvirtinimus apie vaikų ir priverčiamojo darbo naudojimą nuimant medvilnės derlių Uzbekistane;

| B. | kadangi tame preliminariame pranešime Parlamentas padarė išvadą, kad Parlamentas svarstys pritarimo suteikimo klausimą tik po to, kai Uzbekistano valdžios institucijos bus suteikusios TDO stebėtojams leidimą atlikti išsamią ir netrukdomą stebėseną ir kai jos patvirtins, kad buvo įgyvendintos konkrečios reformos ir jos davė apčiuopiamų rezultatų, todėl priverčiamojo ir vaikų darbo praktika yra veiksmingai šalinama nacionaliniu, provincijų (uzb. viloyat) ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

B.

kadangi tame preliminariame pranešime Parlamentas padarė išvadą, kad Parlamentas svarstys pritarimo suteikimo klausimą tik po to, kai Uzbekistano valdžios institucijos bus suteikusios TDO stebėtojams leidimą atlikti išsamią ir netrukdomą stebėseną ir kai jos patvirtins, kad buvo įgyvendintos konkrečios reformos ir jos davė apčiuopiamų rezultatų, todėl priverčiamojo ir vaikų darbo praktika yra veiksmingai šalinama nacionaliniu, provincijų (uzb. viloyat) ir vietos lygmenimis;

| C. | kadangi Parlamentas pradėjo reguliarų dialogą su Komisija, EIVT, Uzbekistano vyriausybe, TDO ir pilietine visuomene, kad būtų stebimi pokyčiai medvilnės derliaus nuėmimo metu ir daromas spaudimas visiems susijusiems subjektams, kad būtų pasiektas vaikų ir priverčiamojo darbo panaikinimo Uzbekistane tikslas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas pradėjo reguliarų dialogą su Komisija, EIVT, Uzbekistano vyriausybe, TDO ir pilietine visuomene, kad būtų stebimi pokyčiai medvilnės derliaus nuėmimo metu ir daromas spaudimas visiems susijusiems subjektams, kad būtų pasiektas vaikų ir priverčiamojo darbo panaikinimo Uzbekistane tikslas;

| D. | kadangi 2013 m. Uzbekistano vyriausybė leido TDO stebėti medvilnės derliaus nuėmimą; kadangi nuo 2013 m. TDO kelis kartus vykdė stebėseną, pradžioje sutelkdama dėmesį į vaikų darbą, o vėliau išplėsdama stebėseną aprėpiant priverčiamąjį darbą ir įdarbinimo sąlygas; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2013 m. Uzbekistano vyriausybė leido TDO stebėti medvilnės derliaus nuėmimą; kadangi nuo 2013 m. TDO kelis kartus vykdė stebėseną, pradžioje sutelkdama dėmesį į vaikų darbą, o vėliau išplėsdama stebėseną aprėpiant priverčiamąjį darbą ir įdarbinimo sąlygas;

| E. | kadangi TDO ir Uzbekistano vyriausybės bendradarbiavimas buvo palaipsniui plečiamas ir 2014 m. Uzbekistanas tapo pirmąją Vidurinės Azijos šalimi, kuri pasiekė susitarimą su TDO dėl deramo darbo šalyje programos; |
| --- | --- |

E.

kadangi TDO ir Uzbekistano vyriausybės bendradarbiavimas buvo palaipsniui plečiamas ir 2014 m. Uzbekistanas tapo pirmąją Vidurinės Azijos šalimi, kuri pasiekė susitarimą su TDO dėl deramo darbo šalyje programos;

| F. | kadangi vykdant pastarąją TDO stebėseną per 2015 m. medvilnės derliaus nuėmimą pastebėta, kad vaikų naudojimas nuimant medvilnės derlių tapo retu, pavieniu ir socialiai nepriimtinu reiškiniu, tačiau vis dar reikalingas nuolatinis budrumas (4); |
| --- | --- |

F.

kadangi vykdant pastarąją TDO stebėseną per 2015 m. medvilnės derliaus nuėmimą pastebėta, kad vaikų naudojimas nuimant medvilnės derlių tapo retu, pavieniu ir socialiai nepriimtinu reiškiniu, tačiau vis dar reikalingas nuolatinis budrumas (4);

| G. | kadangi, TDO duomenimis, nors suvokimas apie priverčiamąjį darbą Uzbekistane vis dar yra ankstyvoje stadijoje, tačiau TDO atlikti tyrimai vis dėlto parodo, kad dauguma darbuotojų medvilnę renka savanoriškai ir turi galimybę atsisakyti tai daryti; |
| --- | --- |

G.

kadangi, TDO duomenimis, nors suvokimas apie priverčiamąjį darbą Uzbekistane vis dar yra ankstyvoje stadijoje, tačiau TDO atlikti tyrimai vis dėlto parodo, kad dauguma darbuotojų medvilnę renka savanoriškai ir turi galimybę atsisakyti tai daryti;

| H. | kadangi šių metų pabaigoje bus paskelbta galutinė TDO ataskaita dėl 2016 m. medvilnės derliaus nuėmimo Uzbekistane; |
| --- | --- |

H.

kadangi šių metų pabaigoje bus paskelbta galutinė TDO ataskaita dėl 2016 m. medvilnės derliaus nuėmimo Uzbekistane;

| I. | kadangi priverčiamojo ir vaikų darbo panaikinimas Uzbekistane – tai objektyvus, bet tebesitęsiantis procesas, kuriam reikia pastangų ir kurį ES ir tarptautinė bendruomenė turi toliau remti, taip pat dalyvaujant žmogaus teisių ir darbuotojų teisių pilietinės visuomenės organizacijoms; |
| --- | --- |

I.

kadangi priverčiamojo ir vaikų darbo panaikinimas Uzbekistane – tai objektyvus, bet tebesitęsiantis procesas, kuriam reikia pastangų ir kurį ES ir tarptautinė bendruomenė turi toliau remti, taip pat dalyvaujant žmogaus teisių ir darbuotojų teisių pilietinės visuomenės organizacijoms;

| J. | kadangi Uzbekistano vyriausybė, siekdama pakeisti įdarbinimo procesą medvilnės rinkimo srityje, priėmė veiksmų planus ir, siekdama užkirsti kelią priverčiamajam ir vaikų darbui, kartu su darbdavių organizacijomis ir profesinėmis sąjungomis skatino didinti suvokimą bei sukūrė grįžtamosios informacijos mechanizmą; |
| --- | --- |

J.

kadangi Uzbekistano vyriausybė, siekdama pakeisti įdarbinimo procesą medvilnės rinkimo srityje, priėmė veiksmų planus ir, siekdama užkirsti kelią priverčiamajam ir vaikų darbui, kartu su darbdavių organizacijomis ir profesinėmis sąjungomis skatino didinti suvokimą bei sukūrė grįžtamosios informacijos mechanizmą;

| K. | kadangi NVO vis dar praneša apie žmogaus teisių pažeidimus šalyje, ypač medvilnės derliaus nuėmimo srityje, kurioje jie nurodo apie medvilnės derliaus nuėmimo metu vykdomą masinę priverčiamąją studentų ir viešojo sektoriaus darbuotojų mobilizaciją, taip pat apie asociacijų ir saviraiškos laisvių pažeidimus, ypač apie derliaus nuėmimą pranešusių piliečių apklausas, nuolat persekiojamus žmogaus teisių gynėjus ir pilietinės visuomenės aktyvistus ir priekabiavimą prie jų bei užkertamą kelią šalyje veikti tarptautinėms teisių gynimo grupėms ir žiniasklaidos priemonėms; |
| --- | --- |

K.

kadangi NVO vis dar praneša apie žmogaus teisių pažeidimus šalyje, ypač medvilnės derliaus nuėmimo srityje, kurioje jie nurodo apie medvilnės derliaus nuėmimo metu vykdomą masinę priverčiamąją studentų ir viešojo sektoriaus darbuotojų mobilizaciją, taip pat apie asociacijų ir saviraiškos laisvių pažeidimus, ypač apie derliaus nuėmimą pranešusių piliečių apklausas, nuolat persekiojamus žmogaus teisių gynėjus ir pilietinės visuomenės aktyvistus ir priekabiavimą prie jų bei užkertamą kelią šalyje veikti tarptautinėms teisių gynimo grupėms ir žiniasklaidos priemonėms;

| L. | kadangi staigi Prezidento Islomo Karimovo mirtis neturėtų daryti poveikio vykstančio darbo sąlygų gerinimo Uzbekistano medvilnės laukuose proceso tęstinumui; |
| --- | --- |

L.

kadangi staigi Prezidento Islomo Karimovo mirtis neturėtų daryti poveikio vykstančio darbo sąlygų gerinimo Uzbekistano medvilnės laukuose proceso tęstinumui;

| 1. | pabrėžia Uzbekistano vyriausybės veiksmų, kuriais buvo suteiktas leidimas TDO stebėti medvilnės derliaus nuėmimą ir pradėtas plataus masto bendradarbiavimas su TDO įgyvendinant deramo darbo šalyje programą, svarbą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teigiamai vertina didelę pažangą, padarytą nuo 2013 m. Uzbekistane, įskaitant įstatymų, pagal kuriuos draudžiama naudoti vaikų darbą, priėmimą ir beveik visiškai panaikintą vaikų darbą; skatina valdžios institucijas toliau rengti visos šalies masto kampaniją, siekiant padidinti informuotumą, kad būtų visiškai panaikintas vaikų darbas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teigiamai vertina tai, kad Uzbekistano vyriausybė, bendradarbiaudama su TDO, taip pat siekia panaikinti priverčiamąjį darbą ir kad padaryta pažanga; tačiau pabrėžia, kad vis dar esama subtilių nesavanoriško darbo būdų, kad šis procesas sudėtingas ir reikalauja, be kita ko, užimtumo politikos reformos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | laikosi nuomonės, kad dėl šių Uzbekistano vyriausybės pastangų Parlamentas turėtų suteikti pritarimą ES ir Uzbekistano protokolui dėl tekstilės gaminių; mano, kad toks pritarimas būtų teigiamas paskatinimo ženklas Uzbekistano vyriausybei toliau dėti pastangas siekiant visiškai panaikinti vaikų darbą ir visų kitų formų priverčiamąjį darbą, taip pat toliau stiprinti bendradarbiavimą su ES; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad 2015 m. spalio mėn. Uzbekistano profesinių sąjungų federacija tapo Tarptautinės profesinių sąjungų konfederacijos (ITUC) asocijuota narė; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį Uzbekistano profesinės sąjungos atlieka siekiant užtikrinti deramas darbo sąlygas ir apginti darbuotojų teises; ragina Uzbekistano vyriausybę šioje srityje visapusiškai bendradarbiauti su profesinėmis sąjungomis; ragina Uzbekistano profesines sąjungas imtis aktyvesnio vaidmens siekiant visiškai panaikinti priverčiamąjį darbą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra susirūpinęs dėl nepriklausomų stebėtojų pranešimų apie valstybės organizuojamą piliečių mobilizaciją darbams prieš 2016 m. derliaus nuėmimą, įskaitant priverčiamąjį viešojo sektoriaus darbuotojų ir studentų darbą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina būsimą Uzbekistano prezidentą parengti naują žmogaus teisių srities veiksmų modelį nedelsiant nutraukiant pasikartojantį priverčiamąjį darbą ir vaikų darbą medvilnės derliaus nuėmimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją ir EIVT reguliariai suteikti Parlamentui išsamią informaciją apie padėtį Uzbekistane, ypač vaikų ir priverčiamojo darbo panaikinimo klausimu; priima sprendimą ir toliau stebėti įvykius Uzbekistane ir pradėti reguliarų dialogą su TDO, Komisija, EIVT ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, kuriuo būtų siekiama visiškai panaikinti priverčiamąjį ir vaikų darbą Uzbekistane; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripažįsta, jog siekiant šio tikslo vis dar reikės derinti dialogą ir bendradarbiavimą, taip pat Sąjunga, TDO ir Pasaulio bankas turės nuolat daryti spaudimą Uzbekistano vyriausybei; pasilieka teisę prašyti Komisijos ir Tarybos pradėti taikyti Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo 2 ir 95 straipsnius, kad būtų imamasi visų būtinų bendrų ir konkrečių priemonių tuo atveju, jeigu būtų nevykdomas įsipareigojimas panaikinti vaikų ir priverčiamąjį darbą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją ir ES delegaciją Taškente, palaikant dialogą politikos klausimais ir įgyvendinant paramos programas, prisidėti prie struktūrinės reformos Uzbekistane, be kita ko, siekiant didesnio medvilnės rinkėjų darbo užmokesčio, mechanizavimo ir didesnio biudžeto skaidrumo pajamų iš medvilnės derliaus aspektu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | laikosi nuomonės, kad deramo darbo šalyje programa turėtų būti tęsiama ir po 2016 m. ir turėtų būti dar išsamesnė, kad būtų apsvarstyta Uzbekistano ekonomikos modernizavimo ir užimtumo politikos tokiose srityse, kaip darbuotojų sveikata, sauga ir darbo inspekcija, pagerinimo galimybė, taip pat atsižvelgiant į lyčių lygybę; šiuo požiūriu palankiai vertina Uzbekistano vyriausybės įsakymą Nr. 909 (2015 m. lapkričio 16 d.), kuriuo siekiama gerinti darbo sąlygas, užimtumą ir darbuotojų socialinę apsaugą žemės ūkio sektoriuje 2016–2018 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad pastebimų rezultatų privalo duoti pastaraisiais metais ES teikta parama, kuria dėmesys buvo sutelktas į teisinę valstybę ir teismines institucijas ir siekta paskatinti reformas bei supaprastinti Uzbekistano parlamento darbą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad teikiant ES pagalbą Uzbekistanui taip pat reikėtų siekti atpratinti šalį nuo medvilnės, kaip vienintelės kultūros, auginimo ir sumažinti šalies priklausomybę nuo medvilnės eksporto įvairinant ekonomiką, o tai galėtų palaipsniui sušvelninti katastrofišką ekologinę padėtį, visų pirma susijusią su tuo, kas liko iš Aralo jūros ir jos intakų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją kuo greičiau pateikti ES pavyzdinės atsakingo tiekimo grandinės valdymo aprangos sektoriuje iniciatyvą kartu su pasiūlymu dėl tiekimo grandinės skaidrumo didinimo; primena 2013 m. paskelbto Tvarumo susitarimo svarbą ir pabrėžia, kad tokiomis iniciatyvomis galima remtis kartu su trečiosiomis šalimis imantis naujų veiksmų, kad drabužių sektoriuje būtų pagerintos darbo, sveikatos ir saugos sąlygos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Uzbekistano vyriausybę dėti pastangas siekiant ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti visas pagrindines 27 BLS+ tarptautines konvencijas, kad būtų galima teikti paraišką dėl BLS+ lengvatinių muitų tarifų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad 2009 ir 2010 m. Taryba atšaukė ES sankcijas tam, kad paskatintų Uzbekistano valdžios institucijas imtis tolesnių esminių veiksmų teisinės valstybės principo taikymui ir žmogaus teisių padėčiai vietoje pagerinti, taip pat nurodo, kad Taryba atidžiai ir nuolat stebės žmogaus teisių padėtį Uzbekistane ir kad dialogo ir bendradarbiavimo mastas bei kokybė priklausys nuo Uzbekistano vykdomų reformų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją ir EIVT stebėti politinį pereinamąjį procesą Uzbekistane ir reguliariai teikti Parlamentui informaciją apie šį procesą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai, EIVT ir valstybes nares pasinaudoti pereinamuoju procesu kaip galimybe daryti spaudimą Uzbekistanui, kad per būsimus mėnesius jis užtikrintų konkretų ir išmatuojamą žmogaus teisių padėties pagerėjimą; pabrėžia, kad konkretus pagerėjimas turėtų apimti sąlygų, kurias 2010 m. nustatė ES užsienio reikalų ministrai, įvykdymą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad tekstilės sektorius, ypač medvilnės gamyba, yra pagrindinė ES ir Uzbekistano prekybos sritis; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad ES turėtų visapusiškai pasinaudoti partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) nuostatų taikymo išplėtimu siekiant užtikrinti, kad Uzbekistano valdžios institucijos po netikėtos prezidento mirties dalyvautų pereinamajame procese, kuris lemtų geresnį valdymą, teisinės valstybės stiprinimą, demokratines reformas ir esminį žmogaus teisių padėties pagerėjimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pakartoja, kad Sąjunga yra įsipareigojusi stiprinti ir intensyvinti santykius su Uzbekistanu, o tam reikia gerbti žmogaus teises ir laikytis teisinės valstybės principo; ragina Uzbekistano vyriausybę sukurti daugiau erdvės nepriklausomai pilietinei visuomenei ir labiau atsižvelgti į Uzbekistano ir tarptautinių NVO išsakytus nuogąstavimus ir vykdyti savo įsipareigojimus, prisiimtus pagal Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Konvenciją prieš kankinimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Uzbekistano valdžios institucijas visapusiškai laikytis savo prisiimtų tarptautinių įsipareigojimų, susijusių su žmogaus teisių apsauga; palankiai vertina valdžios institucijų paskelbtą amnestijos pasiūlymą Uzbekistano Konstitucijos 24-ųjų metinių proga; ragina Uzbekistano valdžios institucijas pagal šią amnestiją paleisti iš kalėjimo visus asmenis, įkalintus pateikus jiems politiškai motyvuotus kaltinimus, pagerinti elgesį su šiais asmenimis kardomojo kalinimo metu ir nutraukti griežtų priemonių, areštų ir nuosprendžių ciklą; ragina Uzbekistano vyriausybę labiau bendradarbiauti su tarptautinėmis institucijomis, be kita ko, taikant Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (JT ŽTT) nustatytas vienuolika specialių procedūrų (5). |
| --- | --- |

21.

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Uzbekistano Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 195.

(2)  Tos dienos priimti tekstai, P8_TA(2016)0489.

(3)  Ekspertų komiteto dėl konvencijų ir rekomendacijų taikymo ataskaita, Tarptautinių darbo standartų taikymas, 2016 m., III ATASKAITA (1A dalis).

(4)  Ekspertų komiteto dėl konvencijų ir rekomendacijų taikymo ataskaita, Tarptautinių darbo standartų taikymas, 2016 m., III ATASKAITA (1A dalis), p. 218.

(5)  Vienuolikos specialiųjų procedūrų aprašymus žr.: http://spinternet.ohchr.org/_Layouts/SpecialProceduresInternet/ViewCountryVisits.aspx?Lang=en&country=UZB. Bendrą JT ŽTT specialiųjų procedūrų apžvalgą žr.: http://www.ohchr.org/en/HRBodies/SP/Pages/Welcomepage.aspx.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/55 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/55

---

P8_TA(2016)0493

ES ir Norvegijos susitarimas dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako sąsiauryje

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako sąsiauryje laivams, plaukiojantiems su Danijos, Norvegijos ir Švedijos vėliava, sudarymo projekto (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE) – 2016/2229(INI))

(2018/C 238/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10711/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10711/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako sąsiauryje laivams, plaukiojantiems su Danijos, Norvegijos ir Švedijos vėliava, projektą (11692/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako sąsiauryje laivams, plaukiojantiems su Danijos, Norvegijos ir Švedijos vėliava, projektą (11692/2014),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0332/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0332/2016),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 14 d. teisėkūros rezoliuciją (1) dėl Tarybos sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 14 d. teisėkūros rezoliuciją (1) dėl Tarybos sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0320/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0320/2016),

| A. | kadangi Danijos, Norvegijos ir Švedijos žvejai tradiciškai visada drauge žvejojo Kategato ir Skagerako sąsiauriuose; |
| --- | --- |

A.

kadangi Danijos, Norvegijos ir Švedijos žvejai tradiciškai visada drauge žvejojo Kategato ir Skagerako sąsiauriuose;

| B. | kadangi pagal šį susitarimą toliau užtikrinamos istorinės Danijos, Norvegijos ir Švedijos žvejų teisės žvejoti Kategato ir Skagerako sąsiauriuose nepažeidžiant kitų valstybių žvejų teisių ir kartu užtikrinant, kad būtų imamasi tinkamų žuvininkystės valdymo ir išsaugojimo šiuose vandenyse priemonių; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal šį susitarimą toliau užtikrinamos istorinės Danijos, Norvegijos ir Švedijos žvejų teisės žvejoti Kategato ir Skagerako sąsiauriuose nepažeidžiant kitų valstybių žvejų teisių ir kartu užtikrinant, kad būtų imamasi tinkamų žuvininkystės valdymo ir išsaugojimo šiuose vandenyse priemonių;

| C. | kadangi šiuo susitarimu taip pat prisidedama prie pertvarkytos žvejybos valdymo ES sistemos, nustatytos pagal naujos bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus ir pagrindinius principus, įgyvendinimo, ypač numatyto įpareigojimo iškrauti laimikį taikymo ir privalomų priemonių, kuriomis siekiama išlaikyti išteklių dydžius, viršijančius dydžius, kuriems esant užtikrinama tausi žvejyba, laikymosi; |
| --- | --- |

C.

kadangi šiuo susitarimu taip pat prisidedama prie pertvarkytos žvejybos valdymo ES sistemos, nustatytos pagal naujos bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus ir pagrindinius principus, įgyvendinimo, ypač numatyto įpareigojimo iškrauti laimikį taikymo ir privalomų priemonių, kuriomis siekiama išlaikyti išteklių dydžius, viršijančius dydžius, kuriems esant užtikrinama tausi žvejyba, laikymosi;

| 1. | ragina Komisiją pateikti Parlamentui visų konsultacijų, surengtų pagal šio susitarimo 4 straipsnį, protokolus ir išvadas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją paskutiniais susitarimo taikymo metais ir prieš pradedant derybas dėl jo atnaujinimo pateikti Parlamentui ir Tarybai išsamią susitarimo įgyvendinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją ir Tarybą, neviršijant atitinkamų savo įgaliojimų, nedelsiant ir išsamiai informuoti Parlamentą visais procedūrų, susijusių su susitarimu ir jo atnaujinimu, etapais, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalyje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad bet kokios trečiosios šalies galimybė patekti į vidaus rinką turi būti grindžiama abipusiškumu ir kad Norvegijos atveju maisto produktams, įskaitant žuvininkystės produktus, iš ES taikomi muitai turi atitikti Europos ekonominės erdvės susitarimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad Komisija turi užtikrinti, jog maisto ir žuvininkystės produktams iš ES taikytini muitai nebūtų nustatomi prieštaraujant laisvosios prekybos maisto produktų, įskaitant žuvininkystės produktus, srityje principams; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Norvegijos Karalystės vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0492.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/57

---

P8_TA(2016)0502

Metinė žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2015 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje ataskaita

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2015 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2016/2219(INI))

(2018/C 238/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į nuo 1945 m. spalio 24 d. galiojančią Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nuo 1945 m. spalio 24 d. galiojančią Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas Jungtinių Tautų (JT) žmogaus teisių srities sutartis ir dokumentus, visų pirma į 1966 m. gruodžio 16 d. Niujorke priimtus Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas Jungtinių Tautų (JT) žmogaus teisių srities sutartis ir dokumentus, visų pirma į 1966 m. gruodžio 16 d. Niujorke priimtus Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į pagrindines tarptautines žmogaus teisių konvencijas, įskaitant Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią ES yra pasirašiusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagrindines tarptautines žmogaus teisių konvencijas, įskaitant Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią ES yra pasirašiusi,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (1),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir 2014 m. lapkričio 27 d. Parlamento rezoliuciją dėl JT vaiko teisių konvencijos 25-ųjų metinių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir 2014 m. lapkričio 27 d. Parlamento rezoliuciją dėl JT vaiko teisių konvencijos 25-ųjų metinių (2),

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. gruodžio 18 d. Tarptautinę konvenciją dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. gruodžio 18 d. Tarptautinę konvenciją dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos (3),

| — | atsižvelgdamas į JT deklaraciją dėl teisės į vystymąsi (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT deklaraciją dėl teisės į vystymąsi (4),

| — | atsižvelgdamas į JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių ir 2014 m. rugsėjo 22 d. Generalinės Asamblėjos aukšto lygio plenarinio posėdžio, vadinamosios pasaulinės konferencijos čiabuvių tautų klausimais, baigiamąjį dokumentą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių ir 2014 m. rugsėjo 22 d. Generalinės Asamblėjos aukšto lygio plenarinio posėdžio, vadinamosios pasaulinės konferencijos čiabuvių tautų klausimais, baigiamąjį dokumentą (5),

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. birželio 25 d. priimtą Vienos deklaraciją ir veiksmų programą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. birželio 25 d. priimtą Vienos deklaraciją ir veiksmų programą (6),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą (7), 1994 m. Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais (ICPD) veiksmų programą ir jų peržiūrų konferencijų rezultatus (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą (7), 1994 m. Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais (ICPD) veiksmų programą ir jų peržiūrų konferencijų rezultatus (8),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų priimtus Paryžiaus principus, susijusius su nacionalinėmis žmogaus teisių institucijomis (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų priimtus Paryžiaus principus, susijusius su nacionalinėmis žmogaus teisių institucijomis (9),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 25 straipsnį dėl pagyvenusių asmenų teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 25 straipsnį dėl pagyvenusių asmenų teisių,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 8, 21 ir 23 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 8, 21 ir 23 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. paskelbtą Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos (vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja) dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. ES visuotinė užsienio ir saugumo politikos strategija“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. paskelbtą Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos (vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja) dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. ES visuotinė užsienio ir saugumo politikos strategija“ (10),

| — | atsižvelgdamas į ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kuriuos Užsienio reikalų taryba patvirtino 2012 m. birželio 25 d. (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kuriuos Užsienio reikalų taryba patvirtino 2012 m. birželio 25 d. (11),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 8 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės (12) ir Atnaujintas Europos Sąjungos gairės dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės (THT) (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 8 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės (12) ir Atnaujintas Europos Sąjungos gairės dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės (THT) (13),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos priimtą 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos priimtą 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (14),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos žmogaus teisių gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos žmogaus teisių gaires,

| — | atsižvelgdamas į ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gaires (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gaires (15),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Tarybos priimtas Lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo gaires (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Tarybos priimtas Lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo gaires (16),

| — | atsižvelgdamas į EP tarpparlamentinėms delegacijoms skirtas žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo joms lankantis ES nepriklausančiose šalyse gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EP tarpparlamentinėms delegacijoms skirtas žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo joms lankantis ES nepriklausančiose šalyse gaires,

| — | atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2015 m., kurią Taryba patvirtino 2016 m. birželio 20 d. (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2015 m., kurią Taryba patvirtino 2016 m. birželio 20 d. (17),

| — | atsižvelgdamas į veiksmų planą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (angl. GAP II), kurį Taryba patvirtino 2015 m. spalio 26 d. (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į veiksmų planą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (angl. GAP II), kurį Taryba patvirtino 2015 m. spalio 26 d. (18),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl LGBTI asmenų lygybės (19) ir Komisijos veiksmų planą LGBTI asmenų lygybei skatinti (2016–2019) (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl LGBTI asmenų lygybės (19) ir Komisijos veiksmų planą LGBTI asmenų lygybei skatinti (2016–2019) (20),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl lyčių aspekto vystymosi srityje (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl lyčių aspekto vystymosi srityje (21),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 13 d. Europos migracijos darbotvarkę (COM(2015)0240) ir 2015 m. liepos 20 d. (22), 2015 m. rugsėjo 14 d. (23) ir 2015 m. rugsėjo 22 d. (24) Tarybos išvadas dėl migracijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 13 d. Europos migracijos darbotvarkę (COM(2015)0240) ir 2015 m. liepos 20 d. (22), 2015 m. rugsėjo 14 d. (23) ir 2015 m. rugsėjo 22 d. (24) Tarybos išvadas dėl migracijos,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2015/260, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais įgaliojimų terminas (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2015/260, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais įgaliojimų terminas (25),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadas dėl vaikų teisių propagavimo ir apsaugos (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadas dėl vaikų teisių propagavimo ir apsaugos (26),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 14 d. Tarybos išvadas „ES vystymosi politikos poveikio didinimas“ (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 14 d. Tarybos išvadas „ES vystymosi politikos poveikio didinimas“ (27),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 20 d. Tarybos priimtus persvarstytus ES rodiklius, susijusius su visapusišku požiūriu į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijų 1325 ir 1820 dėl moterų, taikos ir saugumo įgyvendinimą ES (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 20 d. Tarybos priimtus persvarstytus ES rodiklius, susijusius su visapusišku požiūriu į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijų 1325 ir 1820 dėl moterų, taikos ir saugumo įgyvendinimą ES (28),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos priimtą Stambulo konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos priimtą Stambulo konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (29),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimą 2011/168/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2003/444/BUSP (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimą 2011/168/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2003/444/BUSP (30),

| — | atsižvelgdamas į bendrą Komisijos ir pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės komunikatą „Europos kaimynystės politikos peržiūra“ (JOIN(2015)0050), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Komisijos ir pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės komunikatą „Europos kaimynystės politikos peržiūra“ (JOIN(2015)0050),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 11–12 d. Valetos veiksmų planą (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 11–12 d. Valetos veiksmų planą (31),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 13 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją dėl moterų, taikos ir saugumo užtikrinimo (32), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 13 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją dėl moterų, taikos ir saugumo užtikrinimo (32),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 19 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją dėl seksualinio smurto kaip karo nusikaltimo (33), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 19 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją dėl seksualinio smurto kaip karo nusikaltimo (33),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją dėl moterų, taikos ir saugumo (34), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją dėl moterų, taikos ir saugumo (34),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl migrantų apsaugos (35), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl migrantų apsaugos (35),

| — | atsižvelgdamas į savo skubias rezoliucijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo skubias rezoliucijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją „ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondas: reikšmė vystymuisi ir humanitarinei pagalbai“ (36), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją „ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondas: reikšmė vystymuisi ir humanitarinei pagalbai“ (36),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl kovos su prekyba žmonėmis palaikant ES išorės santykius (37), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl kovos su prekyba žmonėmis palaikant ES išorės santykius (37),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl išpuolių prieš ligonines ir mokyklas pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę (38), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl išpuolių prieš ligonines ir mokyklas pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę (38),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl padėties Viduržemio jūros regione ir poreikio nustatyti holistinį ES požiūrį į migraciją (39), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl padėties Viduržemio jūros regione ir poreikio nustatyti holistinį ES požiūrį į migraciją (39),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) vykdomų religinių mažumų sisteminių masinių žudynių (40), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) vykdomų religinių mažumų sisteminių masinių žudynių (40),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2014 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (41), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2014 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (41),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl migracijos ir pabėgėlių Europoje (42), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl migracijos ir pabėgėlių Europoje (42),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų plano dėl lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo vystomojo bendradarbiavimo srityje atnaujinimo (43), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų plano dėl lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo vystomojo bendradarbiavimo srityje atnaujinimo (43),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės (44), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės (44),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Žmogaus teisės ir technologijos: įsilaužimo ir sekimo sistemų poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (45), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Žmogaus teisės ir technologijos: įsilaužimo ir sekimo sistemų poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (45),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai metinės ataskaitos Europos Parlamentui (46), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai metinės ataskaitos Europos Parlamentui (46),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje 2015 m. (47), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje 2015 m. (47),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl padėties Irake bei Sirijoje ir IS agresijos, įskaitant mažumų persekiojimą (48), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl padėties Irake bei Sirijoje ir IS agresijos, įskaitant mažumų persekiojimą (48),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo (49), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo (49),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai (50) ir 2016 m. sausio 28 d. Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos mažumų klausimais pranešimą dėl mažumų diskriminacijos ir diskriminacijos dėl priklausymo kastai (51), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai (50) ir 2016 m. sausio 28 d. Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos mažumų klausimais pranešimą dėl mažumų diskriminacijos ir diskriminacijos dėl priklausymo kastai (51),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (52), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (52),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (53), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (53),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl ES paramos Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT) sprendžiant problemas ir įveikiant sunkumus (54), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl ES paramos Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT) sprendžiant problemas ir įveikiant sunkumus (54),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES išorės politikos, kuria remiamas demokratijos diegimas (55), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES išorės politikos, kuria remiamas demokratijos diegimas (55),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjams palankių ES politikos priemonių (56), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjams palankių ES politikos priemonių (56),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų dokumentą „Pagrindiniai verslo ir žmogaus teisių principai: įgyvendinant Jungtinių Tautų programą „Ginti, gerbti ir taisyti“, kuriam JT Žmogaus teisių taryba pritarė savo 2011 m. liepos 6 d. rezoliucijoje Nr. 17/4 (57), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų dokumentą „Pagrindiniai verslo ir žmogaus teisių principai: įgyvendinant Jungtinių Tautų programą „Ginti, gerbti ir taisyti“, kuriam JT Žmogaus teisių taryba pritarė savo 2011 m. liepos 6 d. rezoliucijoje Nr. 17/4 (57),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Europos demokratijos fondo metinę ataskaitą (58), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Europos demokratijos fondo metinę ataskaitą (58),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0355/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0355/2016),

| A. | kadangi pagal ES sutarties 21 straipsnį Europos Sąjunga įpareigojama plėtoti bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP), grindžiamą principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina pasaulyje: demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal ES sutarties 21 straipsnį Europos Sąjunga įpareigojama plėtoti bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP), grindžiamą principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina pasaulyje: demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi;

| B. | kadangi pagal SESV 207 straipsnį reikalaujama, kad ES prekybos politika būtų grindžiama ES išorės veiksmų principais ir tikslais; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal SESV 207 straipsnį reikalaujama, kad ES prekybos politika būtų grindžiama ES išorės veiksmų principais ir tikslais;

| C. | kadangi ES sutarties 3 straipsnyje nurodoma, kad „palaikydama santykius su platesniu pasauliu, Sąjunga išsaugo ir skatina savo vertybes ir savo interesus bei prisideda prie savo piliečių apsaugos. Ji prisideda prie taikos išsaugojimo, saugumo užtikrinimo, tvaraus planetos vystymosi, tautų tarpusavio solidarumo ir pagarbos, laisvos ir sąžiningos prekybos, skurdo panaikinimo ir žmogaus, ypač vaiko, teisių apsaugos, taip pat prie griežto tarptautinės teisės, įskaitant Jungtinių Tautų Chartijos principus, laikymosi ir jos plėtojimo“; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES sutarties 3 straipsnyje nurodoma, kad „palaikydama santykius su platesniu pasauliu, Sąjunga išsaugo ir skatina savo vertybes ir savo interesus bei prisideda prie savo piliečių apsaugos. Ji prisideda prie taikos išsaugojimo, saugumo užtikrinimo, tvaraus planetos vystymosi, tautų tarpusavio solidarumo ir pagarbos, laisvos ir sąžiningos prekybos, skurdo panaikinimo ir žmogaus, ypač vaiko, teisių apsaugos, taip pat prie griežto tarptautinės teisės, įskaitant Jungtinių Tautų Chartijos principus, laikymosi ir jos plėtojimo“;

| D. | kadangi žmogaus teisių nedalumo ir visuotinumo propagavimas ir apsauga – tai vienas svarbiausių ES užsienio ir saugumo politikos tikslų, kaip nustatyta į visus ES susitarimus su trečiosiomis šalimis įtraukiamoje nuostatoje dėl žmogaus teisių; |
| --- | --- |

D.

kadangi žmogaus teisių nedalumo ir visuotinumo propagavimas ir apsauga – tai vienas svarbiausių ES užsienio ir saugumo politikos tikslų, kaip nustatyta į visus ES susitarimus su trečiosiomis šalimis įtraukiamoje nuostatoje dėl žmogaus teisių;

| E. | kadangi pagarba žmogaus teisėms, taika, saugumas ir vystymasis yra glaudžiai susiję ir vienas kitą sustiprina; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagarba žmogaus teisėms, taika, saugumas ir vystymasis yra glaudžiai susiję ir vienas kitą sustiprina;

| F. | kadangi paramos žmogaus teisėms ir demokratijai politikos priemonės turėtų būti integruotos į visas su išorės aspektu susijusias ES politikos sritis, pavyzdžiui, į vystymosi, migracijos, saugumo, kovos su terorizmu, kaimynystės, plėtros ir prekybos sritis, visų pirma nustatant būtinas tenkinti žmogaus teisių sąlygas; |
| --- | --- |

F.

kadangi paramos žmogaus teisėms ir demokratijai politikos priemonės turėtų būti integruotos į visas su išorės aspektu susijusias ES politikos sritis, pavyzdžiui, į vystymosi, migracijos, saugumo, kovos su terorizmu, kaimynystės, plėtros ir prekybos sritis, visų pirma nustatant būtinas tenkinti žmogaus teisių sąlygas;

| G. | kadangi vidaus ir išorės politikos suderinamumas žmogaus teisių srityje yra itin svarbus užtikrinant ES žmogaus teisių politikos užsienyje patikimumą, ir kadangi, norint sėkmingai ir veiksmingai vykdyti ES žmogaus teisių ir demokratizacijos politiką, būtinas didesnis ES vidaus ir išorės politikos, taip pat ES išorės politikos krypčių suderinamumas; kadangi didesnis suderinamumas turėtų užtikrinti spartesnį ir veiksmingesnį ES atsaką dar ankstyvuose žmogaus teisių pažeidimų etapuose; kadangi, kalbant apie dabartinę migracijos politiką, pasakytina, kad užtikrinti suderinamumą yra tikrai nelengva; |
| --- | --- |

G.

kadangi vidaus ir išorės politikos suderinamumas žmogaus teisių srityje yra itin svarbus užtikrinant ES žmogaus teisių politikos užsienyje patikimumą, ir kadangi, norint sėkmingai ir veiksmingai vykdyti ES žmogaus teisių ir demokratizacijos politiką, būtinas didesnis ES vidaus ir išorės politikos, taip pat ES išorės politikos krypčių suderinamumas; kadangi didesnis suderinamumas turėtų užtikrinti spartesnį ir veiksmingesnį ES atsaką dar ankstyvuose žmogaus teisių pažeidimų etapuose; kadangi, kalbant apie dabartinę migracijos politiką, pasakytina, kad užtikrinti suderinamumą yra tikrai nelengva;

| H. | kadangi pagrindiniai demokratijos elementai yra laisvės vertybės, pagarba žmogaus teisėms ir periodinių ir tikrų rinkimų rengimo principas; kadangi demokratiniai režimai pasižymi ne tik tuo, kad rengiami laisvi ir sąžiningi rinkimai, bet ir skaidriu bei atsakingu valdymu, pagarba teisinei valstybei, saviraiškos laisvei, žmogaus teisių paisymu, nepriklausoma teismų sistema ir pagarba tarptautinei teisei bei tarptautiniams žmogaus teisių susitarimams; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagrindiniai demokratijos elementai yra laisvės vertybės, pagarba žmogaus teisėms ir periodinių ir tikrų rinkimų rengimo principas; kadangi demokratiniai režimai pasižymi ne tik tuo, kad rengiami laisvi ir sąžiningi rinkimai, bet ir skaidriu bei atsakingu valdymu, pagarba teisinei valstybei, saviraiškos laisvei, žmogaus teisių paisymu, nepriklausoma teismų sistema ir pagarba tarptautinei teisei bei tarptautiniams žmogaus teisių susitarimams;

| I. | kadangi visame pasaulyje kyla pavojus, kad žmogaus teisių bus nesilaikoma, ir kadangi nemažai autoritarinių režimų atkakliai ginčija žmogaus teisių visuotinumą; kadangi pasaulio mastu pastebima daug bandymų sumažinti pilietinės visuomenės erdvę, ir, be kita ko, galimybes dalyvauti daugiašaliuose forumuose; kadangi dėl žmogaus teisių nesilaikymo daromas neigiamas poveikis asmeniui, jo šeimai ir visuomenei; |
| --- | --- |

I.

kadangi visame pasaulyje kyla pavojus, kad žmogaus teisių bus nesilaikoma, ir kadangi nemažai autoritarinių režimų atkakliai ginčija žmogaus teisių visuotinumą; kadangi pasaulio mastu pastebima daug bandymų sumažinti pilietinės visuomenės erdvę, ir, be kita ko, galimybes dalyvauti daugiašaliuose forumuose; kadangi dėl žmogaus teisių nesilaikymo daromas neigiamas poveikis asmeniui, jo šeimai ir visuomenei;

| J. | kadangi ES atliko pagrindinį vaidmenį priimant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., kuria siekiama užtikrinti žmogaus teises visiems; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES atliko pagrindinį vaidmenį priimant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., kuria siekiama užtikrinti žmogaus teises visiems;

| K. | kadangi 2015 m. liepos 20 d. Taryba priėmė naują 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kad ES galėtų reaguoti į šiuos iššūkius taikydama savo žmogaus teisių priemones kryptingiau, sistemingiau ir labiau koordinuotai; kadangi šis veiksmų planas turėtų būti įgyvendinamas nuosekliai atsižvelgiant į 2016–2020 m. lyčių lygybės planą; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2015 m. liepos 20 d. Taryba priėmė naują 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kad ES galėtų reaguoti į šiuos iššūkius taikydama savo žmogaus teisių priemones kryptingiau, sistemingiau ir labiau koordinuotai; kadangi šis veiksmų planas turėtų būti įgyvendinamas nuosekliai atsižvelgiant į 2016–2020 m. lyčių lygybės planą;

| L. | kadangi vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja pareiškė, kad žmogaus teises ji laikys vienu svarbiausių savo veiklos prioritetų ir kad ji ketina tuo visada vadovautis palaikydama santykius su trečiosiomis šalimis; kadangi ji taip pat priminė ES įsipareigojimą propaguoti žmogaus teises visose užsienio santykių srityse, nedarant jokių išimčių; |
| --- | --- |

L.

kadangi vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja pareiškė, kad žmogaus teises ji laikys vienu svarbiausių savo veiklos prioritetų ir kad ji ketina tuo visada vadovautis palaikydama santykius su trečiosiomis šalimis; kadangi ji taip pat priminė ES įsipareigojimą propaguoti žmogaus teises visose užsienio santykių srityse, nedarant jokių išimčių;

| M. | kadangi ES įsipareigojimas užtikrinti veiksmingą daugiašališkumą, kurio pagrindas yra Jungtinės Tautos, yra neatsiejama Sąjungos išorės politikos dalis ir šis įsipareigojimas pagrįstas įsitikinimu, kad visuotinėmis taisyklėmis ir vertybėmis grindžiama daugiašalė sistema geriausiai tinka su globaliomis krizėmis, sunkumais ir grėsmėmis susijusiems klausimams spręsti; kadangi bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis visuose dvišaliuose ir daugiašaliuose forumuose yra viena veiksmingiausių priemonių sprendžiant žmogaus teisių problemas trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES įsipareigojimas užtikrinti veiksmingą daugiašališkumą, kurio pagrindas yra Jungtinės Tautos, yra neatsiejama Sąjungos išorės politikos dalis ir šis įsipareigojimas pagrįstas įsitikinimu, kad visuotinėmis taisyklėmis ir vertybėmis grindžiama daugiašalė sistema geriausiai tinka su globaliomis krizėmis, sunkumais ir grėsmėmis susijusiems klausimams spręsti; kadangi bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis visuose dvišaliuose ir daugiašaliuose forumuose yra viena veiksmingiausių priemonių sprendžiant žmogaus teisių problemas trečiosiose šalyse;

| N. | kadangi reguliarios JT Žmogaus teisių tarybos (JT ŽTT) sesijos, specialiųjų pranešėjų skyrimas, visuotinio periodinio vertinimo mechanizmas, įgaliotieji ekspertai, sprendžiantys arba su konkrečios šalies padėtimi susijusius, arba teminius klausimus, t. y. visi šie veiksniai prisideda prie tarptautinio masto pastangų skatinti ir gerbti žmogaus teises, demokratiją ir teisinės valstybės principą; |
| --- | --- |

N.

kadangi reguliarios JT Žmogaus teisių tarybos (JT ŽTT) sesijos, specialiųjų pranešėjų skyrimas, visuotinio periodinio vertinimo mechanizmas, įgaliotieji ekspertai, sprendžiantys arba su konkrečios šalies padėtimi susijusius, arba teminius klausimus, t. y. visi šie veiksniai prisideda prie tarptautinio masto pastangų skatinti ir gerbti žmogaus teises, demokratiją ir teisinės valstybės principą;

| O. | kadangi ES mano, kad glaudus bendradarbiavimas su pilietine visuomene ir žmogaus teisių gynėjais trečiosiose šalyse turi būti vienas iš pagrindinių prioritetų propaguojant žmogaus teises ir kovojant su žmogaus teisių pažeidimais; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES mano, kad glaudus bendradarbiavimas su pilietine visuomene ir žmogaus teisių gynėjais trečiosiose šalyse turi būti vienas iš pagrindinių prioritetų propaguojant žmogaus teises ir kovojant su žmogaus teisių pažeidimais;

| P. | kadangi savo 2013 m. spalio 22 d. rezoliucijoje „Vietos valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė. Europos dalyvavimas remiant tvarų vystymąsi“ (59) Parlamentas išreiškė didelį susirūpinimą dėl susidorojimo su pilietinės visuomenės organizacijomis ir pabrėžia, kad svarbu nustatyti stebėsenos sistemą, kuri suteiktų galimybę vertinti politikos ir reguliavimo nuostatų srityje daromą pažangą, ir ragina skatinti kurti pilietinės visuomenės organizacijoms palankią aplinką; kadangi nemažai šalių neseniai priėmė griežtus NVO teisės aktus, pagal kuriuos užsienio organizacijas galima paskelbti nepageidaujamomis, jeigu jos laikomos keliančiomis grėsmę konstitucinei tvarkai, gynybai ar saugumui, ir kadangi vien tik 2015 m. pasaulyje nužudyti 185 aplinkosaugos ir žmogaus teisių aktyvistai ir 66 proc. šių nužudymų įvykdyta Lotynų Amerikos šalyse; |
| --- | --- |

P.

kadangi savo 2013 m. spalio 22 d. rezoliucijoje „Vietos valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė. Europos dalyvavimas remiant tvarų vystymąsi“ (59) Parlamentas išreiškė didelį susirūpinimą dėl susidorojimo su pilietinės visuomenės organizacijomis ir pabrėžia, kad svarbu nustatyti stebėsenos sistemą, kuri suteiktų galimybę vertinti politikos ir reguliavimo nuostatų srityje daromą pažangą, ir ragina skatinti kurti pilietinės visuomenės organizacijoms palankią aplinką; kadangi nemažai šalių neseniai priėmė griežtus NVO teisės aktus, pagal kuriuos užsienio organizacijas galima paskelbti nepageidaujamomis, jeigu jos laikomos keliančiomis grėsmę konstitucinei tvarkai, gynybai ar saugumui, ir kadangi vien tik 2015 m. pasaulyje nužudyti 185 aplinkosaugos ir žmogaus teisių aktyvistai ir 66 proc. šių nužudymų įvykdyta Lotynų Amerikos šalyse;

| Q. | kadangi vis daugiau šalių, visų pirma Azijoje, Artimuosiuose Rytuose ir Afrikoje, nustato kelionių draudimus, kad žmogaus teisių gynėjai negalėtų dalyvauti tarptautiniuose renginiuose; |
| --- | --- |

Q.

kadangi vis daugiau šalių, visų pirma Azijoje, Artimuosiuose Rytuose ir Afrikoje, nustato kelionių draudimus, kad žmogaus teisių gynėjai negalėtų dalyvauti tarptautiniuose renginiuose;

| R. | kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 ir 19 straipsniuose pripažįstama, kad kiekvienas turi teisę į minties, sąžinės ir religijos laisvę ir nuomonės ir saviraiškos laisvę, kuri apima laisvę nekliudomam turėti savo nuomonę ir ieškoti informacijos bei idėjų, jas gauti ir skleisti pasinaudojant visokiomis priemonėmis ir nepaisant valstybės sienų; kadangi jau vien tik žmonių, taikiai besinaudojančių savo teise į nuomonės, apeigų ir žodžio laisvę, persekiojimo atvejų skaičius labai išaugo; |
| --- | --- |

R.

kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 ir 19 straipsniuose pripažįstama, kad kiekvienas turi teisę į minties, sąžinės ir religijos laisvę ir nuomonės ir saviraiškos laisvę, kuri apima laisvę nekliudomam turėti savo nuomonę ir ieškoti informacijos bei idėjų, jas gauti ir skleisti pasinaudojant visokiomis priemonėmis ir nepaisant valstybės sienų; kadangi jau vien tik žmonių, taikiai besinaudojančių savo teise į nuomonės, apeigų ir žodžio laisvę, persekiojimo atvejų skaičius labai išaugo;

| S. | kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 20 straipsnyje pripažįstama, kad kiekvienas žmogus turi teisę laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas; kadangi Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliucijoje 21/16 valstybėms primenama, kad jos privalo gerbti ir visapusiškai apsaugoti asmenų teises rinktis į taikius susirinkimus ir laisvai burtis į asociacijas (naudojantis internetu arba juo nesinaudojant), ir kadangi minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvė turi būti propaguojama palaikant religijų ir kultūrų dialogus; |
| --- | --- |

S.

kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 20 straipsnyje pripažįstama, kad kiekvienas žmogus turi teisę laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas; kadangi Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliucijoje 21/16 valstybėms primenama, kad jos privalo gerbti ir visapusiškai apsaugoti asmenų teises rinktis į taikius susirinkimus ir laisvai burtis į asociacijas (naudojantis internetu arba juo nesinaudojant), ir kadangi minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvė turi būti propaguojama palaikant religijų ir kultūrų dialogus;

| T. | kadangi pagrindinės tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių taisyklės nustatytos Ženevos konvencijose bei jų papildomuose protokoluose ir yra visų humanitarinių operacijų pagrindas; kadangi būtina užtikrinti civilių ir perkeltų asmenų apsaugą konfliktų zonose visiškai laikantis neutralumo ir nešališkumo principų, ir kadangi būtina vadovautis pagalbos nepriklausomumo principu; |
| --- | --- |

T.

kadangi pagrindinės tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių taisyklės nustatytos Ženevos konvencijose bei jų papildomuose protokoluose ir yra visų humanitarinių operacijų pagrindas; kadangi būtina užtikrinti civilių ir perkeltų asmenų apsaugą konfliktų zonose visiškai laikantis neutralumo ir nešališkumo principų, ir kadangi būtina vadovautis pagalbos nepriklausomumo principu;

| U. | kadangi neteisėta teritorijos okupacija yra tęstinis tarptautinės teisės pažeidimas ir teritoriją okupavusi šalis tampa atsakinga už civilius gyventojus pagal tarptautinę humanitarinę teisę; |
| --- | --- |

U.

kadangi neteisėta teritorijos okupacija yra tęstinis tarptautinės teisės pažeidimas ir teritoriją okupavusi šalis tampa atsakinga už civilius gyventojus pagal tarptautinę humanitarinę teisę;

| V. | kadangi sudėtinga išsaugoti karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui įrodymus, visų pirma esant precedento neturintiems nuo smurto bėgančių pabėgėlių srautams; kadangi, siekiant patraukti nusikaltėlius baudžiamojon atsakomybėn, būtina išsaugoti įrodymus; |
| --- | --- |

V.

kadangi sudėtinga išsaugoti karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui įrodymus, visų pirma esant precedento neturintiems nuo smurto bėgančių pabėgėlių srautams; kadangi, siekiant patraukti nusikaltėlius baudžiamojon atsakomybėn, būtina išsaugoti įrodymus;

| W. | kadangi pastangos uždaryti Gvantanamo įlankos kalėjimą žlugo ir 2015 m. paleista ar perkelta tik 20 sulaikytųjų; |
| --- | --- |

W.

kadangi pastangos uždaryti Gvantanamo įlankos kalėjimą žlugo ir 2015 m. paleista ar perkelta tik 20 sulaikytųjų;

| X. | kadangi pasaulyje vis daugiau žmonių bėga nuo karo, ginkluotų konfliktų ar kitų žeminančių sąlygų, ir kadangi šie pabėgėlių srautai ir įvairių formų migracija yra didžiulis iššūkis ES ir pasauliniu lygmeniu, todėl reikalingi veiksmingi ir tvarūs sprendimai, atitinkantys mūsų bendras Europos vertybes; kadangi Europos Komisijos (ji yra pirmaujanti pasaulyje pagalbos teikėja) teikiama humanitarinė pagalba padeda pabėgėliams ir perkeltiems asmenims daugiau kaip 30 šalių; |
| --- | --- |

X.

kadangi pasaulyje vis daugiau žmonių bėga nuo karo, ginkluotų konfliktų ar kitų žeminančių sąlygų, ir kadangi šie pabėgėlių srautai ir įvairių formų migracija yra didžiulis iššūkis ES ir pasauliniu lygmeniu, todėl reikalingi veiksmingi ir tvarūs sprendimai, atitinkantys mūsų bendras Europos vertybes; kadangi Europos Komisijos (ji yra pirmaujanti pasaulyje pagalbos teikėja) teikiama humanitarinė pagalba padeda pabėgėliams ir perkeltiems asmenims daugiau kaip 30 šalių;

| Y. | kadangi siekiant kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu, prekyba migrantais ir jų išnaudojimu darbe reikalingos trumpalaikės, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikės reagavimo priemonės, ir, be kita ko, priemonės, kurių imantis išardomi nusikaltėlių tinklai ir jie patraukiami baudžiamojon atsakomybėn, duomenų rinkimo ir analizės priemonės, aukų apsaugos ir neteisėtai apsigyvenusių migrantų grąžinimo priemonės, taip pat bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis priemonės ir ilgesnio laikotarpio strategijos, kad būtų galima spręsti prekybos žmonėmis ir neteisėto jų gabenimo paklausos problemą ir šalinti esmines migracijos priežastis, kurios verčia žmones atsiduoti į nusikaltėlių kontrabandininkų rankas; |
| --- | --- |

Y.

kadangi siekiant kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu, prekyba migrantais ir jų išnaudojimu darbe reikalingos trumpalaikės, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikės reagavimo priemonės, ir, be kita ko, priemonės, kurių imantis išardomi nusikaltėlių tinklai ir jie patraukiami baudžiamojon atsakomybėn, duomenų rinkimo ir analizės priemonės, aukų apsaugos ir neteisėtai apsigyvenusių migrantų grąžinimo priemonės, taip pat bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis priemonės ir ilgesnio laikotarpio strategijos, kad būtų galima spręsti prekybos žmonėmis ir neteisėto jų gabenimo paklausos problemą ir šalinti esmines migracijos priežastis, kurios verčia žmones atsiduoti į nusikaltėlių kontrabandininkų rankas;

| Z. | kadangi, siekiant pažangos pagarbos žmogaus teisėms srityje, teisingumas yra būtinas, o ES ir jos valstybės narės besąlygiškai remia Tarptautinį baudžiamąjį teismą (TBT) nuo pat jo įkūrimo dienos, todėl propaguoja Romos statuto visuotinumą ir gina jo vientisumą ir taip siekia didinti šio Teismo nepriklausomumą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi, siekiant pažangos pagarbos žmogaus teisėms srityje, teisingumas yra būtinas, o ES ir jos valstybės narės besąlygiškai remia Tarptautinį baudžiamąjį teismą (TBT) nuo pat jo įkūrimo dienos, todėl propaguoja Romos statuto visuotinumą ir gina jo vientisumą ir taip siekia didinti šio Teismo nepriklausomumą;

| AA. | kadangi jau pasiekta esminga pažanga siekiant panaikinti mirties bausmę ir kadangi daugelis šalių sustabdė mirties bausmės taikymą, o kitos ėmėsi teisėkūros priemonių mirties bausmei panaikinti; kadangi 2015 m. dramatiškai išaugo bendras įvykdytų egzekucijų skaičius ir beveik 90 proc. egzekucijų įvykdyta vos trijose šalyse, t. y. Irane, Pakistane ir Saudo Arabijoje; kadangi Baltarusija yra vienintelė Europos šalis, nepanaikinusi mirties bausmės; |
| --- | --- |

AA.

kadangi jau pasiekta esminga pažanga siekiant panaikinti mirties bausmę ir kadangi daugelis šalių sustabdė mirties bausmės taikymą, o kitos ėmėsi teisėkūros priemonių mirties bausmei panaikinti; kadangi 2015 m. dramatiškai išaugo bendras įvykdytų egzekucijų skaičius ir beveik 90 proc. egzekucijų įvykdyta vos trijose šalyse, t. y. Irane, Pakistane ir Saudo Arabijoje; kadangi Baltarusija yra vienintelė Europos šalis, nepanaikinusi mirties bausmės;

| AB. | kadangi lyčių lygybė yra viena iš esminių Europos vertybių, įtvirtinta ES teisinėje ir politinėje sistemoje, ir vienas svarbiausių JT darbotvarkės iki 2030 m. aspektų; kadangi smurtas prieš moteris ir mergaites ir jų diskriminacija pastaraisiais metais labai išaugo, visų pirma karo zonose ir autoritarinių režimų valdomose teritorijose; |
| --- | --- |

AB.

kadangi lyčių lygybė yra viena iš esminių Europos vertybių, įtvirtinta ES teisinėje ir politinėje sistemoje, ir vienas svarbiausių JT darbotvarkės iki 2030 m. aspektų; kadangi smurtas prieš moteris ir mergaites ir jų diskriminacija pastaraisiais metais labai išaugo, visų pirma karo zonose ir autoritarinių režimų valdomose teritorijose;

| AC. | kadangi, remiantis UNICEF duomenimis, nuo konflikto kenčiančiose šalyse gyvena 250 milijonų vaikų, beveik 50 milijonų vaikų dėl smurto, karo ir jo baisumų, terorizmo ir neramumų prievarta buvo perkelti arba migravo iš šalies ir daug vaikų ir toliau kenčia nuo visokių formų diskriminacijos, smurto, išnaudojimo, piktnaudžiavimo, priverstinio darbo, skurdo ir netinkamos mitybos; |
| --- | --- |

AC.

kadangi, remiantis UNICEF duomenimis, nuo konflikto kenčiančiose šalyse gyvena 250 milijonų vaikų, beveik 50 milijonų vaikų dėl smurto, karo ir jo baisumų, terorizmo ir neramumų prievarta buvo perkelti arba migravo iš šalies ir daug vaikų ir toliau kenčia nuo visokių formų diskriminacijos, smurto, išnaudojimo, piktnaudžiavimo, priverstinio darbo, skurdo ir netinkamos mitybos;

| AD. | kadangi, remiantis UNICEF duomenimis, pasaulyje 1 iš 200 vaikų yra pabėgėlis, beveik trečdalis vaikų, gyvenančių ne savo gimtojoje šalyje, yra pabėgėliai, o nuo 2005 m. iki 2015 m. vaikų pabėgėlių skaičius išaugo dvigubai; |
| --- | --- |

AD.

kadangi, remiantis UNICEF duomenimis, pasaulyje 1 iš 200 vaikų yra pabėgėlis, beveik trečdalis vaikų, gyvenančių ne savo gimtojoje šalyje, yra pabėgėliai, o nuo 2005 m. iki 2015 m. vaikų pabėgėlių skaičius išaugo dvigubai;

| AE. | kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnyje pripažįstama kiekvieno asmens teisė į „savo ir savo šeimos sveikatai ir gerovei pakankamą gyvenimo lygį“ ir juo motinoms ir vaikams suteikiama teisė į specialią priežiūrą ir pagalbą, įskaitant medicininę priežiūrą; kadangi visiems vaikams turėtų būti užtikrintos galimybės gauti švietimo, mitybos ir sveikatos priežiūros paslaugas; kadangi JT Žmogaus teisių tarybos rezoliucijoje 26/28(36) raginama, kad kitame JT Žmogaus teisių tarybos socialinio forumo susitikime būtų daugiausia dėmesio skiriama galimybėms gauti vaistų, atsižvelgiant į kiekvieno asmens teisę naudotis aukščiausia pasiekiamo lygio fizinės ir psichinės sveikatos apsauga; kadangi Pasaulio sveikatos organizacijos konstitucijoje teigiama, kad aukščiausia pasiekiamo lygio sveikatos apsauga yra viena iš pagrindinių kiekvieno žmogaus teisių nepriklausomai nuo rasės, religijos, politinių įsitikinimų, ekonominės ar socialinės padėties; |
| --- | --- |

AE.

kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnyje pripažįstama kiekvieno asmens teisė į „savo ir savo šeimos sveikatai ir gerovei pakankamą gyvenimo lygį“ ir juo motinoms ir vaikams suteikiama teisė į specialią priežiūrą ir pagalbą, įskaitant medicininę priežiūrą; kadangi visiems vaikams turėtų būti užtikrintos galimybės gauti švietimo, mitybos ir sveikatos priežiūros paslaugas; kadangi JT Žmogaus teisių tarybos rezoliucijoje 26/28(36) raginama, kad kitame JT Žmogaus teisių tarybos socialinio forumo susitikime būtų daugiausia dėmesio skiriama galimybėms gauti vaistų, atsižvelgiant į kiekvieno asmens teisę naudotis aukščiausia pasiekiamo lygio fizinės ir psichinės sveikatos apsauga; kadangi Pasaulio sveikatos organizacijos konstitucijoje teigiama, kad aukščiausia pasiekiamo lygio sveikatos apsauga yra viena iš pagrindinių kiekvieno žmogaus teisių nepriklausomai nuo rasės, religijos, politinių įsitikinimų, ekonominės ar socialinės padėties;

| AF. | kadangi pagal Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją valdžios institucijos privalo gerbti nuo vieno ar abiejų tėvų atskirto vaiko teises; |
| --- | --- |

AF.

kadangi pagal Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją valdžios institucijos privalo gerbti nuo vieno ar abiejų tėvų atskirto vaiko teises;

| AG. | kadangi daugelyje pasaulio vietų ir toliau smurtaujama prieš mažumas, įskaitant LGBTI asmenis, jie neteisėtai persekiojami ir jų diskriminacija sveikatos priežiūros, švietimo, užimtumo ir kitose srityse yra plačiai paplitusi; |
| --- | --- |

AG.

kadangi daugelyje pasaulio vietų ir toliau smurtaujama prieš mažumas, įskaitant LGBTI asmenis, jie neteisėtai persekiojami ir jų diskriminacija sveikatos priežiūros, švietimo, užimtumo ir kitose srityse yra plačiai paplitusi;

| AH. | kadangi ir toliau iš viso pasaulio gaunama pranešimų apie kai kurių privačiojo sektoriaus subjektų netinkamus veiksmus ir dėl to daromą žalą aplinkai, taip pat pilietinių ir politinių, ekonominių, darbo, socialinių ir kultūrinių teisių pažeidimus; kadangi korupcija, mokesčių slėpimas, neteisėti kapitalo srautai ir žmogaus teisių pažeidimai yra labai susiję; |
| --- | --- |

AH.

kadangi ir toliau iš viso pasaulio gaunama pranešimų apie kai kurių privačiojo sektoriaus subjektų netinkamus veiksmus ir dėl to daromą žalą aplinkai, taip pat pilietinių ir politinių, ekonominių, darbo, socialinių ir kultūrinių teisių pažeidimus; kadangi korupcija, mokesčių slėpimas, neteisėti kapitalo srautai ir žmogaus teisių pažeidimai yra labai susiję;

| AI. | kadangi JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai (JTPP) taikomi visoms valstybėms ir visoms tarptautinėms ar kitokio pobūdžio verslo įmonėms, neatsižvelgiant į jų dydį, sektorių, vietą, valdymą ir struktūrą, ir kadangi viso pasaulio mastu įgyvendinant JTPP vis dar sudėtinga užtikrinti veiksmingą kontrolės ir sankcijų mechanizmų veikimą; kadangi privaloma tinkamai atsižvelgti į specifines mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ypatybes ir jas integruoti į lanksčią įmonių socialinės atsakomybės principų koncepciją, adaptuotą atsižvelgiant į jų galimybes; |
| --- | --- |

AI.

kadangi JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai (JTPP) taikomi visoms valstybėms ir visoms tarptautinėms ar kitokio pobūdžio verslo įmonėms, neatsižvelgiant į jų dydį, sektorių, vietą, valdymą ir struktūrą, ir kadangi viso pasaulio mastu įgyvendinant JTPP vis dar sudėtinga užtikrinti veiksmingą kontrolės ir sankcijų mechanizmų veikimą; kadangi privaloma tinkamai atsižvelgti į specifines mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ypatybes ir jas integruoti į lanksčią įmonių socialinės atsakomybės principų koncepciją, adaptuotą atsižvelgiant į jų galimybes;

| AJ. | kadangi 2015 m. spalio mėn. Komisija paskelbė naują prekybos strategiją „Prekyba visiems“, kurioje ji nusistatė tikslą naudotis prekyba kaip priemone stiprinti žmogaus teises trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi 2015 m. spalio mėn. Komisija paskelbė naują prekybos strategiją „Prekyba visiems“, kurioje ji nusistatė tikslą naudotis prekyba kaip priemone stiprinti žmogaus teises trečiosiose šalyse;

| AK. | kadangi 2015 m. Europos Sąjunga pradėjo svarstyti teisės aktus, kuriais remiantis būtų sprendžiama prie konfliktų prisidedančios prekybos mineralais problema; |
| --- | --- |

AK.

kadangi 2015 m. Europos Sąjunga pradėjo svarstyti teisės aktus, kuriais remiantis būtų sprendžiama prie konfliktų prisidedančios prekybos mineralais problema;

| AL. | kadangi nacionaliniais ir tarptautiniais sporto renginiais, pvz., olimpinėmis žaidynėmis ir pasaulio futbolo taurės čempionatais, neturėtų būti naudojamasi politiniais tikslais, o jie turėtų būti organizuojami visapusiškai paisant visų žmogaus teisių, kaip įtvirtinta Olimpinėje chartijoje, ir jais turėtų būti siekiama darnaus žmonijos vystymosi, kad būtų skatinama taiki visuomenė, kuri rūpinasi, kad būtų ginamos žmogaus teisės ir žmogaus orumas, taip pat jie turėtų būti organizuojami netaikant diskriminacijos dėl jokios priežasties, pvz., dėl tautybės, rasės, religijos, politikos, lyties, lytinės tapatybės, seksualinės orientacijos ar lytinių požymių; |
| --- | --- |

AL.

kadangi nacionaliniais ir tarptautiniais sporto renginiais, pvz., olimpinėmis žaidynėmis ir pasaulio futbolo taurės čempionatais, neturėtų būti naudojamasi politiniais tikslais, o jie turėtų būti organizuojami visapusiškai paisant visų žmogaus teisių, kaip įtvirtinta Olimpinėje chartijoje, ir jais turėtų būti siekiama darnaus žmonijos vystymosi, kad būtų skatinama taiki visuomenė, kuri rūpinasi, kad būtų ginamos žmogaus teisės ir žmogaus orumas, taip pat jie turėtų būti organizuojami netaikant diskriminacijos dėl jokios priežasties, pvz., dėl tautybės, rasės, religijos, politikos, lyties, lytinės tapatybės, seksualinės orientacijos ar lytinių požymių;

| AM. | kadangi dėl aplinkos pokyčių neigiamai veikiamos teisės gauti vandens, gamtos išteklių ir maisto; |
| --- | --- |

AM.

kadangi dėl aplinkos pokyčių neigiamai veikiamos teisės gauti vandens, gamtos išteklių ir maisto;

Žmogaus teisių svarba ES išorės politikoje

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą, jog visame pasaulyje kyla pavojus, kad žmogaus teisių ir demokratinių vertybių bus nesilaikoma ir jos nebus propaguojamos, ir kad daug pasaulio šalių, įskaitant valdomas autoritarinių režimų ir teroristinių grupuočių, pvz., „Da'esh“ , vis dažniau ir atkakliai ginčija žmogaus teisių visuotinumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia didelį susirūpinimą dėl dažnų ir vis aktyvesnių pastangų sumažinti erdvę, skiriamą pilietinei visuomenei ir žmogaus teisių gynėjams, vis labiau ribojamos susirinkimų laisvės ir saviraiškos laisvės, didėjančio represinių įstatymų, priimamų visame pasaulyje, pvz., Rusijoje, Turkijoje ir Kinijoje, prisidengiant, be kita ko, kova su terorizmu (priimant kovos su terorizmu įstatymus, kritinės padėties ir saugumo priemones), skaičiaus, nes dažnai jie turi neigiamą poveikį žmogaus teisėms ir tokiais įstatymais dažnai piktnaudžiaujama imantis represinių veiksmų; primena, kad tokiais teisės aktais neturėtų būti jokiu būdu mažinama erdvė, kurioje pilietinės visuomenės grupės gali veikti; ragina aiškiai pasmerkti tokį piktnaudžiavimą ir pažeidimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tvirtai pabrėžia, kad ES yra įsipareigojusi plėtoti BUSP ir visas kitas su išorės aspektu susijusias ES politikos sritis, kurių pagrindas – demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių universalumo ir nedalumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principų ir Jungtinių Tautų chartijoje bei tarptautinėje žmogaus teisių ir humanitarinėje teisėje nustatytų principų propagavimas; pakartoja, kad šie principai taip pat neatsiejami nuo išorės veiksmų, kurių neapima BUSP, ir, be kita ko, nuo vystymosi ir humanitarinės politikos priemonių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina ES institucijas ir valstybes nares veikti laikantis savo įsipareigojimų propaguoti demokratiją ir teisinę valstybę, ginti ir įgyvendinti žmogaus teises ir pagrindines laisves, įskaitant teisę į vystymąsi pasinaudojant bet kokiomis taikiomis priemonėmis, ir ES palaikant santykius su bet kokia trečiąja šalimi, įskaitant strategines partneres, visais lygmenimis sutelkti dėmesį į žmogaus teises; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja savo raginimą ES valstybėms narėms pačioms rodyti pavyzdį ir laikytis bendros pozicijos remiant žmogaus teisių nedalomumą, tarpusavio priklausomybę, tarpusavio sąsajas ir visuotinumą, visų pirma ratifikuojant visus tarptautinius JT žmogaus teisių dokumentus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad tam, kad ES būtų patikima veikėja išorės santykių srityje, ji turėtų užtikrinti didesnį savo vidaus ir išorės politikos, susijusios su pagarba žmogaus teisėms ir demokratijos vertybėms, suderinamumą (siekiant šio tikslo nepaprastai svarbios yra žmogaus teisių strategijos, kuriomis siekiama propaguoti ir apsaugoti LGBTI asmenų teises) ir siekti sistemingo bei nuoseklaus ir darnaus ES žmogaus teisių politikos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į ilgalaikį savo įsipareigojimą remti žmogaus teises ir puoselėti demokratines vertybes – tai rodo, be kita ko, kasmetinės Sacharovo premijos už minties laisvę teikimas, Žmogaus teisių pakomitečio darbas, parama demokratijai ir rinkimų stebėjimas, Europos demokratijos fondo veikla, per mėnesines sesijas vykstančios diskusijos ir priimamos rezoliucijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų, taip pat daugybės parlamentinių delegacijų veikla; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiškia didelį susirūpinimą dėl šiuo metu prieš daugelį žmogaus teisių gynėjų surengiamų išpuolių; ragina ES ir visų pirma vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją priimti politiką, pagal kurią sistemingai ir nedviprasmiškai būtų pasmerkiami žmogaus teisių gynėjų nužudymai ir bet kokie bandymai kokiu nors būdu imtis prieš juos smurto, juos persekioti, jiems grasinti, prie jų priekabiauti, juos įkalinti arba savavališkai suimti, imtis priemonių, kad jie dingtų, taip pat būtų pasmerkiami tie, kurie vykdo ar toleruoja tokius žiaurumus, ir vykdyti intensyvesnę viešąją diplomatinę veiklą siekiant atvirai ir aiškiai remti žmogaus teisių gynėjus, taip pat tais atvejais, kai žmogaus teisių gynėjai liudija daugiašaliuose forumuose; ragina ES parengti šios srities politikos gaires, nes taip stiprinimas ES prioritetų, išdėstytų įvairiose esamose ES gairėse, suderinamumas; ragina ES delegacijas ir valstybių narių diplomatines atstovybes ir toliau aktyviai remti žmogaus teisių gynėjus, visų pirma sistemingai stebint teismo procesus, lankant sulaikytus žmogaus teisių gynėjus kalėjime ir prireikus skelbiant pareiškimus dėl konkrečių atvejų; ragina sukurti veiksmingą pilietinės visuomenės erdvės stebėsenos sistemą ir nustatyti aiškius kriterijus ir rodiklius; primena apie Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (EDŽTRP), kuria naudojantis suteikiama skubi tiesioginė finansinė ir materialinė pagalba pavojuje atsidūrusiems žmogaus teisių gynėjams, ir skubios pagalbos fondo, kuriuo pasinaudodamos ES delegacijos gali suteikti tiesioginę ad hoc pagalbą žmogaus teisių gynėjams, kurių gyvybei tiesiogiai gresia pavojus, svarbą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina ES ir valstybes nares skatinti steigti, laikantis Jungtinių Tautų nustatytų Paryžiaus principų, nacionalines žmogaus teisių institucijas, kurioms būtų suteikti pakankami įgaliojimai, ištekliai ir kurios turėtų pakankamai ekspertinių žinių, kad galėtų užtikrinti žmogaus teisių apsaugą ir paisymą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad reikia plėsti Sąjungos ir jos partnerių šalių parlamentinius ryšius palaikant nuoširdų dialogą, grindžiamą abipusiu supratimu ir pasitikėjimu, ir taip siekiant veiksmingai propaguoti žmogaus teises; |
| --- | --- |

10.

ES strateginė programa ir naujasis veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje

| 11. | palankiai vertina tai, kad priimtas antrasis ES veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje (2015–2019), ir primygtinai ragina ES ir valstybes nares visapusiškai, nuosekliai, skaidriai ir laiku įgyvendinti jame numatytus veiksmus ir stiprinti demokratijos rėmimą; pabrėžia, kad reikia ES ir valstybių narių konsensuso ir geresnio koordinavimo siekiant užtikrinti darnų veiksmų plano įgyvendinimą, ir aktyviai skatina valstybes nares prisiimti didesnę atsakomybę, susijusią su veiksmų plano įgyvendinimu ir peržiūra; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų teikti veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad, norėdama įgyvendinti antrajame veiksmų plane numatytus plataus užmojo tikslus, ES turi numatyti pakankamai išteklių ir kaupti ekspertines žinias, kalbant apie žmogiškuosius išteklius delegacijose, Komisijoje bei Europos išorės veiksmų tarnyboje (EIVT) ir projektams skiriamas lėšas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad laisva pilietinė visuomenė yra vienas iš svarbiausių veiksnių, padedančių apsaugoti ir remti žmogaus teises ir demokratines vertybes, ir todėl yra susirūpinęs dėl to, kad pilietinės visuomenės viešoji erdvė mažėja ir kad žmogaus teisių gynėjai ir žurnalistai vis dažniau užsipuolami visame pasaulyje; palankiai vertina tai, kad į veiksmų planą įtrauktas tikslas reaguoti į grėsmes pilietinės visuomenės erdvei, ir primygtinai ragina ES įgyvendinti nustatytus veiksmus; ragina visas šalis, dalyvaujančias ES išorės veiksmuose, nustatyti ir spręsti žmogaus teisių ir demokratinių laisvių gynimo srities spragų problemas ir intensyviau bendradarbiauti su pilietine visuomene, parlamentais, politinėmis partijomis, vietos valdžios institucijomis ir su regioninėmis bei tarptautinėmis organizacijomis vietose; atkreipia dėmesį į tai, kad veiksmų plane nenustatytas atskiras tikslas skatinti šalis partneres laikytis demokratijos standartų; ragina Komisiją parengti ES paramos demokratijai gaires; |
| --- | --- |

13.

ES metinė ataskaita

| 14. | palankiai vertina pastangas, dedamas siekiant pagerinti ir padaryti metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos teminę dalį glaustesnę, sistemingesnę ir plačiau prieinamą plačiajai visuomenei; pakartoja savo įsitikinimą, kad būtina sustiprinti metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos taikant objektyvesnį požiūrį, kuriuo remiantis ataskaitoje būtų nurodomi ne tik pasiekimai ir geriausia patirtis, bet ir būtų atkreipiamas dėmesys į labai konkrečius iššūkius ir apribojimus, patiriamus trečiosiose šalyse, taip pat būtų pateikiamos rekomendacijos dėl taisomųjų veiksmų ir informacija apie tai, kokių veiksmų ėmėsi EIVT šiems iššūkiams įveikti; pakartoja, jog mano, kad į metinę ataskaitą įtraukiamos šalių ataskaitos turėtų būti kuo mažiau aprašomojo pobūdžio, atspindėti tai, kaip įgyvendinamos konkrečioms šalims skirtos žmogaus teisių ir demokratijos srities strategijos, ir jose turėtų būti pateikiama ES veiksmų konkrečioje vietoje poveikio apžvalga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pakartoja savo raginimą teikti sistemingas ir išsamias ataskaitas dėl vykdytų veiksmų, pasiektų rezultatų ir su veiksmais susijusių padarytų politinių išvadų, reaguojant į Parlamento priimtas rezoliucijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų atvejų; primygtinai pabrėžia, kad reikia užtikrinti spartų ir tinkamą atsaką į žmogaus teisių pažeidimus, net ir ankstyvuose žmogaus teisių pažeidimų etapuose; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina EIVT kartu su Žmogaus teisių pakomitečiu vykdomą tolesnę veiklą reaguojant į rezoliucijas, susijusias su diskusijomis dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų atvejų; dar kartą pakartoja savo prašymą, kad būtų teikiami išsamūs Komisijos ir EIVT atsakymai raštu į Parlamento rezoliuciją dėl metinės žmogaus teisių ir demokratijos ataskaitos, nes jie atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant sistemingų ir išsamių tolesnių priemonių, kurių imantis reaguojama į visus Parlamento iškeltus klausimus, taikymą ir parlamentinę kontrolę; pakartoja raginimą vyriausiajai įgaliotinei ir pirmininko pavaduotojai dalyvauti diskusijose su Europos Parlamento nariais dviejuose plenariniuose posėdžiuose per metus: vieną kartą, kai pristatoma ES metinė ataskaita, o kitą kartą, kai pateikiama Parlamento rezoliucija; |
| --- | --- |

15.

ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais

| 16. | primena, kad didesni ir lankstesni ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais įgaliojimai labai svarbūs siekiant gerinti ES žmogaus teisių ir demokratinių principų propagavimo visame pasaulyje veiklos veiksmingumą, nuoseklumą ir matomumą; pakartoja savo raginimą šiuos įgaliojimus padaryti nuolatiniais; be to, mano, kad ES specialusis įgaliotinis turėtų turėti teisę viešai pasisakyti ir įgaliojimus imtis iniciatyvos, turėtų būti matomesnis visuomenei ir turėti pakankamai išteklių ir atitinkamų ekspertinių žinių; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad svarbu sistemingai remti pilietinę visuomenę ir vykdyti tikroviškas ir išsamias konsultacijas su pilietine visuomene rengiant ES specialiojo įgaliotinio vizitus šalyse partnerėse; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina ES specialiojo įgaliotinio tvirtą bendradarbiavimą su žmogaus teisių gynėjais ir pilietine visuomene, įskaitant vietos atstovus, jaunimą ir vaikus, taip pat su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, vykdomą prieš jam išvykstant vizito į šalis partneres, per juos ir po jų, ir pabrėžia, kad labai svarbus yra tęstinis ir dar tvirtesnis bendradarbiavimas šiomis kryptimis ir kad reikia numatyti aiškų ir skaidrų tolesnių veiksmų mechanizmą; visapusiškai pritaria tam, kad ES specialusis įgaliotinis vykdydamas veiklą kaip pagrindiniam savo kadencijos prioritetui daug dėmesio skiria pilietinei visuomenei ir žmogaus teisių gynėjams skirtos atviros erdvės propagavimui ir apsaugai; ragina ES specialųjį įgaliotinį po apsilankymų Parlamentui teikti ataskaitas; apgailestauja dėl to, kad su ES specialiojo įgaliotinio veikla ir jos poveikiu galima tik iš dalies susipažinti peržiūrint metinę žmogaus teisių ataskaitą, jo „Twitter“ paskyrą ir prieinamas pasakytas kalbas; taip pat apgailestauja, kad nėra nei oficialios informacijos apie jo veiklą, planus, nei pažangos ataskaitų ar apžvalgų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina ES specialųjį įgaliotinį ir toliau nuolat remti ES žmogaus teisių srities prioritetus ir gerinti ES bendradarbiavimą su visomis atitinkamomis regioninėmis ir tarptautinėmis žmogaus teisių organizacijomis ir mechanizmais; ragina Tarybą kaip bendrąjį principą patvirtinti sistemingo bendradarbiavimo su ES specialiuoju įgaliotiniu įtraukimo į būsimų ES specialiųjų įgaliotinių, skiriamų pagal geografinę teritoriją, įgaliojimus praktiką; |
| --- | --- |

18.

Konkrečioms šalims skirtos žmogaus teisių ir demokratijos srities strategijos ir ES delegacijų vaidmuo

| 19. | palankiai vertina tai, kad į konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių ir demokratijos srities strategijas įtrauktas demokratijos aspektas, nes tai būtinas bet kokios išsamios žmogaus teisių ir demokratijos padėties šalyse partnerėse analizės elementas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pakartoja, kad į konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių ir demokratijos srities strategijas svarbu atsižvelgti visais politikos konkrečių trečiųjų šalių atžvilgiu formavimo lygmenimis, be kita ko, rengiant aukšto lygio politinius dialogus, dialogus žmogaus teisių klausimais, šalių strateginius dokumentus ir metines veiksmų programas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pakartoja, kad konkrečioms šalims skirtos žmogaus teisių ir demokratijos srities strategijos turėtų derėti su ES veiksmais, kuriuos reikia įgyvendinti kiekvienoje šalyse atsižvelgiant į konkrečią padėtį, ir kad šiose strategijose turėtų būti nurodyti išmatuojami pažangos rodikliai ir numatytos galimybės juos pakoreguoti, jei reikia; pažymi, kad reikia nuolat vertinti konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių ir demokratijos srities strategijas; ragina toliau gerinti ES delegacijų, valstybių narių ambasadų ir ES institucijų bendradarbiavimą, komunikaciją ir informacijos mainus, kai rengiamos ir įgyvendinamos konkrečioms šalims skirtos žmogaus teisių ir demokratijos srities strategijos; pakartoja savo reikalavimą, kad Europos Parlamento nariams būtų suteiktos galimybės susipažinti su konkrečioms šalims skirtomis žmogaus teisių ir demokratijos srities strategijomis ir gauti informaciją apie tai, kaip ES įgyvendina šias strategijas, ir kad šios strategijos būtų pateiktos tokia forma, kad EP nariai galėtų tinkamai vykdyti savo priežiūros pareigas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, jog reikia įgyvendinti darnią ir matomą ES politiką pilietinės visuomenės klausimu, ir pažymi, kad reikia aiškesnio supratimo apie tai, kaip naudojama viešoji diplomatija; skatina skelbti konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių ir demokratijos srities strategijas ir veiksmų planus, užtikrinti veiksmingą grįžtamąjį ryšį, tolesnes priemones reaguojant į konkrečius atvejus ir dalijimąsi informacija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina tai, kad visose ES delegacijose paskirti kontaktiniai asmenys žmogaus teisių ir (arba) lyčių lygybės klausimais, ir primena rekomendaciją vyriausiajai įgaliotinei ir pirmininko pavaduotojai ir EIVT parengti aiškias kontaktinių asmenų žmogaus teisių klausimais funkcijų ir veiklos gaires; primygtinai ragina, kad kontaktinių asmenų žmogaus teisių klausimais veiklą taip pat paremtų valstybių narių diplomatinis personalas; prašo, kad kontaktinių asmenų žmogaus teisių klausimais veikla būtų nepriklausoma ir laisva nuo trečiųjų šalių nacionalinių valdžios institucijų politinio kišimosi ir priekabiavimo, visų pirma jiems palaikant ryšius su žmogaus teisių aktyvistais ir pilietine visuomene; primygtinai pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti visų ES delegacijų darbuotojų mokymus apie ES žmogaus teisių gairių turinį; |
| --- | --- |

23.

| 24. | džiaugiasi dėl didesnio 2014–2020 m. Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (EDŽTRP) biudžeto ir supaprastintų procedūrų ir ragina per laikotarpio vidurio peržiūrą numatytas EDŽTRP lėšas išlaikyti iki dabartinės daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio pabaigos; pakartoja, kad reikia siekti didesnio įvairių ES finansavimo priemonių derėjimo ir papildomumo ir užtikrinti, kad toks sustiprinimas būtų taikomas visoms priemonėms, kuriomis naudojamasi žmogaus teisėms propaguoti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina kasmet patvirtinti metines EDŽTRP veiksmų programas, o ne (kaip neseniai padaryta) dvimetę (2016–2017) programą, kad būtų užtikrintas kuo didesnis lankstumas reaguojant į besikeičiančią padėtį ir optimalus papildomumas kitų ES išorės finansavimo priemonių atžvilgiu; |
| --- | --- |

25.

Dialogas ir konsultacijos žmogaus teisių klausimais

| 26. | dar kartą pakartoja, kad remia žmogaus teisėms skirtus dialogus, ir pripažįsta, kad jie gali būti veiksminga dvišalio įsipareigojimo ir bendradarbiavimo priemonė, jei pagal juos sudaroma galimybė partneriams diskutuoti esminiais klausimais ir skelbti prasmingus politinius pranešimus, jei orientuojamasi į rezultatus ir imamasi nuoseklių tolesnių priemonių, o ne tik paprasčiausiai keičiamasi informacija apie geriausią patirtį ir problemas; ragina ES į visus dialogus žmogaus teisių klausimais sistemingai įtraukti diskusijas apie moterų ir vaikų teisių padėtį; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripažįsta, kad svarbu palaikyti dialogus konkrečiais žmogaus teisių klausimais ir su tomis šalimis, kuriose esama didelių žmogaus teisių problemų; vis dėlto pabrėžia, kad ES turi padaryti aiškias politines išvadas, kai šie dialogai žmogaus teisių klausimais neatneša teigiamų rezultatų; perspėja, kad aukšto lygio politiniuose dialoguose diskusijos žmogaus teisių klausimais nebūtų nepaliekamos nuošalyje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primygtinai tvirtina, kad diskusijos apie žmogaus teises niekada negali būti laikomos menkesnėmis už kitus aukšto lygio politinių diskusijų interesus; pakartoja raginimą EIVT sukurti žmogaus teisių dialogų peržiūros mechanizmą siekiant, kad juos būtų galima pagerinti; yra įsitikinęs, kad tais atvejais, kai tokie dialogai nuolat nepavyksta, reikėtų naudoti kitas priemones, kuriomis būtų skatinama žmogaus teisių pažanga atitinkamoje šalyje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina EIVT toliau sistemingai nuosekliai rengti parengiamuosius dialogus su pilietine visuomene, be kita, ko, ir vietos lygmeniu ir siekti, kad jie tiesiogiai peraugtų į dialogus žmogaus teisių klausimais; pabrėžia, jog labai svarbu, kad vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja ir EIVT dialoguose žmogaus teisių klausimais primintų konkrečius žmogaus teisių gynėjų atvejus; ragina EIVT sistemingai imtis tolesnių veiksmų vykdant įsipareigojimus, prisiimtus dialoguose žmogaus teisių klausimais, ir sistemingai rengti informacinius susitikimus su pilietinės visuomenės organizacijomis; |
| --- | --- |

29.

ES žmogaus teisių gairės

| 30. | palankiai vertina ES žmogaus teisių gaires kaip vertingą ES užsienio politikos žmogaus teisių klausimais priemonę, kuri yra ir praktinės gairės ES delegacijoms ir valstybių narių diplomatinėms atstovybėms; pakartoja raginimą daugiau neatidėliojant priimti naujas ES vaiko teisių propagavimo ir apsaugos gaires; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tvirtai pabrėžia, kad svarbu nuolat vertinti šių gairių įgyvendinimą vadovaujantis aiškiais rodikliais; primygtinai ragina Komisiją atlikti ir paskelbti nuodugnų vertinimą, kaip ES delegacijos ir valstybių narių diplomatinės atstovybės įgyvendina gaires visose trečiosiose šalyse, kad būtų galima nustatyti ir pašalinti galimus įgyvendinimo skirtumus ir spragas; mano, kad, siekiant užtikrinti tinkamą šių gairių įgyvendinimą, reikalingas sistemingas ir veiksmingas EIVT ir ES delegacijų darbuotojų mokymas; |
| --- | --- |

31.

Kova su visų formų diskriminacija

| 32. | griežčiausiai smerkia visų formų diskriminaciją, įskaitant diskriminaciją dėl rasės, odos spalvos, lyties, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, kalbos, kultūros, religijos ar tikėjimo, socialinės kilmės, kastos, gimimo aplinkybių, amžiaus, negalios ar bet kokios kitos padėties; pakartoja raginimą vykdyti aktyvesnę ES politiką ir diplomatiją siekiant panaikinti bet kokią diskriminaciją ir pasinaudoti kiekviena proga pareikšti didelį ES susirūpinimą dėl tokios diskriminacijos atvejų; taip pat ragina ES toliau skatinti ratifikuoti ir visapusiškai įgyvendinti visas atitinkamas JT konvencijas, pavyzdžiui, Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ar JT neįgaliųjų teisių konvenciją; palankiai vertina EIVT darbą rengiant kovos su diskriminacija vadovą; |
| --- | --- |

32.

Bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijos ir operacijos

| 33. | primena ES įsipareigojimą integruoti žmogaus teisių ir lyčių lygybės aspektus į bendros saugumo ir gynybos politikos misijas, vadovaujantis svarbiomis JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis 1325 ir 1820 dėl moterų, taikos ir saugumo, ir neseniai priimta JT Saugumo Tarybos rezoliucija 2242, kuriose pažymima, kad moterys yra centrinis visų pastangų, dedamų siekiant įveikti pasaulinius iššūkius, elementas; atsižvelgdamas į tai, dar kartą ragina ES ir valstybes nares, vykstant tvaraus susitaikymo procesui, remti sistemingą moterų dalyvavimą, nes tai gyvybiškai svarbus taikos proceso elementas; atsižvelgdamas į tai, ragina ES tarptautiniu lygiu siekti, kad būtų pripažįstama pridėtinė vertė, kurią teikia moterų dalyvavimas užkertant kelią konfliktams ir juos įveikiant, taip pat vykdant taikos kūrimo operacijas, teikiant humanitarinę pagalbą ir vykdant atstatymą po konfliktų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad BSGP yra ne tik Europos saugumo užtikrinimo priemonė, o yra ir ES užsienio politikos priemonių dalis, todėl ja turi būti naudojamasi siekiant sustiprinti žmogaus teisių ir demokratijos rėmimą trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

34.

| 35. | skatina tolimesnę Europos karinę integraciją siekiant gerinti Europos ginkluotųjų pajėgų parengtį ir lankstumą, kad jos galėtų reaguoti grėsmės ir sunkių žmogaus teisių pažeidimų, genocido ar etninio valymo atvejais; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad sąvoka „pareiga apsaugoti“ turėtų būti konsoliduota į tarptautinę teisę ir kad ES, kaip vertybių bendrija, turėtų imtis iniciatyvų ir prasmingų veiksmų siekdama apsaugoti civilius gyventojus taip pat tais atvejais, kai jiems kyla grėsmė savo valstybėje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad neteisėtas migrantų įvežimas yra susijęs su prekyba žmonėmis ir yra didelis žmogaus teisių pažeidimas; primena, kad tokios BSGP misijos, kaip antai, Europos Sąjungos vadovaujamų karinio laivyno pajėgų operacija Viduržemio jūros regione „Sophia“ (EURONAVFOR MED), yra veiksmingas kovos su neteisėtu migrantų įvežimu būdas; ragina Sąjungą tęsti ir dar intensyviau vykdyti tokias operacijas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Užsienio reikalų tarybą ir vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją prašyti, kad ES misijų vadovai ir atitinkami ES atstovai (ES civilinių operacijų vadovai, ES karinių operacijų vadai ir ES specialieji įgaliotiniai) teiktų ataskaitas apie šiurkščius tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, ir propaguoti elgesio kodeksą, susijusį su Saugumo Tarybos veiksmais prieš genocidą, nusikaltimus žmoniškumui arba prieš karo nusikaltimus, įpareigojant JT valstybes nares remti Saugumo Tarybos veiksmus, kuriais siekiama užkirsti kelią tokiems nusikaltimams arba juos nutraukti; ragina įtraukti vaikų apsaugos politiką į visas ES civilines ir karines operacijas, susijusias su vaikais; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prašo, kad ES stiprintų savo bendradarbiavimą su JT formuojant bendrą strateginę saugumo viziją, grįstą, viena vertus, nauja Visuotine ES užsienio ir saugumo politikos strategija ir, antra vertus, JT vykdoma savo taikos operacijų ir taikos kūrimo struktūros peržiūra; primygtinai teigia, kad turi būti bendradarbiaujama su JT stiprinant regioninių ir subregioninių organizacijų vaidmenį ir pajėgumus taikos palaikymo, konfliktų prevencijos, civilinių ir karinių krizių valdymo ir konfliktų sprendimo srityse ir kad BSGP naudojimo remiant JT operacijas procedūros turėtų būti plėtojamos toliau, be kita ko, dislokuojant ES kovines grupes arba stiprinant pajėgumus ir įgyvendinant saugumo sektoriaus reformų iniciatyvas, kartu integruojant žmogaus teisių ir lyties aspektus į misijų darbą ir operacijas; |
| --- | --- |

38.

Daugiašalis įsipareigojimas dėl žmogaus teisių

| 39. | tvirtai pakartoja, kad žmogaus teisės, įtvirtintos JT konvencijose, yra visuotinės, nedalomos, viena nuo kitos priklausomos ir tarpusavyje susijusios, kaip susitarta 1993 m. Vienos deklaracijoje ir veiksmų programoje, ir kad reikia užtikrinti šių teisių paisymą; primena Sąjungos įsipareigojimą propaguoti ir plėtoti tarptautinę teisę Jungtinėse Tautose; pabrėžia, jog svarbu, kad valstybės narės ratifikuotų visas JT nustatytas tarptautines žmogaus teisių priemones, įskaitant įtvirtintas Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte, ir ypač fakultatyviniame protokole, kuriuo nustatomi skundų teikimo ir tyrimų mechanizmai, vadovaujantis ES sutarties 21 straipsniu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, jog reikia, kad ES prisiimtų vadovaujamą vaidmenį spartinant JT reformas, siekiant didinti taisyklėmis grindžiamos daugiašalės sistemos poveikį bei galią ir užtikrinti veiksmingesnę žmogaus teisių apsaugą ir pažangą tarptautinės teisės srityje; be to, pakartoja, jog svarbu užtikrinti, kad ES aktyviai ir nuosekliai dalyvautų su visais JT žmogaus teisių mechanizmais, visų pirma su Trečiuoju komitetu, Generaline Asamblėja (JT GA) ir JT ŽTT, susijusioje veikloje, kad padidintų savo patikimumą; remia EIVT, ES delegacijų Niujorke ir Ženevoje ir valstybių narių pastangas toliau didinti ES žmogaus teisių srities veiksmų nuoseklumą JT lygmeniu; ragina ES aktyviau taikyti tarpregioninių iniciatyvų praktiką ir inicijuoti ir bendrai remti rezoliucijas, taip pat atidžiai laikytis JT visuotinio periodinio vertinimo procedūros; smerkia tai, kad vietas JT ŽTT dažnai užima šalys, kuriose, kaip įrodyta, įvykdyta sunkių žmogaus teisių pažeidimų, ir ragina ES valstybes nares viešai skelbti jų balsus JT ŽTT; atsižvelgdamas į tai, ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti, kad vienoda teisių svarba būtų atspindėta joms balsuojant, ir balsuoti dėl JT ŽTT rezoliucijų remiantis turiniu, o ne šių tekstų autoriais; atkreipia dėmesį į nuolatinio ES atstovavimo visuose daugiašaliuose forumuose ir didesnio ES veiksmų matomumo svarbą ir poreikį; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina ES skirti ypatingą dėmesį ginčytinoms teritorijoms savo rytinėse kaimyninėse šalyse, kuriose maždaug penki milijonai žmonių gyvena be realios žmogaus teisių apsaugos ir teisės kreiptis į teismą; ragina ES įtraukti šį klausimą į dvišalės sprendimų su atitinkamomis valstybėmis darbotvarkės prioritetus ir naudotis visomis turimomis priemonėmis, kad būtų remiami konkretūs sprendimai, siekiant paspartinti žmogaus teisių laikymąsi, ir remti žmogaus teisių gynėjų darbą šiuose subjektuose; |
| --- | --- |

41.

Laisvos erdvės pilietinės visuomenės veiklai propagavimas ir parama žmogaus teisių gynėjams

| 42. | griežtai smerkia visus išpuolius, bauginimus, areštus, žudymus, priekabiavimo atvejus ar represijas, vykdomus prieš prokurorus, teisėjus, mokslininkus ir žurnalistus arba bet kurios kitos profesijos atstovus, kurių nepriklausomumas ir profesinė laisvė yra būtini siekiant stiprinti demokratinę visuomenę; |
| --- | --- |

42.

| 43. | apgailestauja dėl to, kad daugėja išpuolių prieš aplinkosaugos ir žmogaus teisių gynėjus visame pasaulyje; griežtai smerkia nebaudžiamumą jų nužudymų atžvilgiu ir ragina EIVT reikalauti, kad atsakingi asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

43.

| 44. | griežtai smerkia tai, kad daugelis pasaulio šalių neseniai priėmė griežtus NVO įstatymus, kuriais susilpninama pilietinė visuomenė ir kurie taikomi savavališkai, skiriant bausmes, įskaitant NVO, ypač gaunančių užsienio viešąsias lėšas, darbuotojų laisvės atėmimą, turto įšaldymą ir draudimą naudotis įvairiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | griežtai smerkia tai, kad valdžios institucijos nustato draudimus keliauti kaip priemonę siekiant įbauginti ir nutildyti nepriklausomus žmogaus teisių gynėjus ir aktyvistus, taip pat teisininkus ir žurnalistus, ir pabrėžia, kad šios priemonės dažnai taikomos savavališkai ir be teisėtų priežasčių; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia ES delegacijų vaidmenį patvirtinant ir propaguojant nepaprastai svarbų pilietinės visuomenės vaidmenį užtikrinant demokratiją ir kuriant aplinką, kurioje sudaromos galimybės pilietinei visuomenei, reikalaujant kuo didesnio skaidrumo ir įtraukties šioms delegacijoms bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės organizacijomis ir žmogaus teisų gynėjais; vis dėlto apgailestauja, kad po dešimties metų nuo ES gairių dėl žmogaus teisių gynėjų patvirtinimo visų ES delegacijų interneto svetainėse vis dar nepateikiama žmogaus teisių kontaktinių punktų ir ryšių su žmogaus teisių gynėjais palaikymo pareigūnų kontaktinė informacija; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją bei ES užsienio reikalų ministrus reguliariai įtraukti į Užsienio reikalų tarybos darbotvarkę diskusiją apie ES pastangas siekti, kad būtų išlaisvinti žmogaus teisių gynėjai, pagalbos teikėjai, žurnalistai, politiniai aktyvistai ir kt., ir organizuoti viešą kasmetinį Užsienio reikalų tarybos susitikimą numatant darbotvarkę, į kurią būtų įtraukti klausimai apie laisvos erdvės pilietinės visuomenės veiklai mažėjimą ir žmogaus teisių gynėjų įkalinimą, taip pat visais atvejais nagrinėti šiuos klausimus su atitinkamais partneriais, įskaitant klausimus, minimus Parlamento rezoliucijose, susijusiose su diskusijomis apie žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina tarptautinę bendruomenę patraukti atsakomybėn politinius lyderius, kai jie struktūriniu būdu piktnaudžiauja policijos ir karinėmis pajėgomis siekdami nutildyti protestus prieš jų (tolesnį) vadovavimą; |
| --- | --- |

48.

Migrantai, pabėgėliai, prieglobsčio prašytojai ir šalies viduje perkelti asmenys (ŠVPA)

| 49. | reiškia savo solidarumą su pabėgėliais ir migrantais, kurių daugelis kenčia dėl sunkių žmogaus teisių pažeidimų, būdami konfliktų, valdymo klaidų ir prekybos žmonėmis tinklų aukomis; smerkia tai, kad Viduržemio jūroje žūsta labai daug žmonių; yra itin susirūpinęs dėl pabėgėlių, neteisėtų migrantų ir prieglobsčio prašytojų patiriamų žmogaus teisių pažeidimų jiems keliaujant į Europą skaičiaus didėjimo; atkreipia dėmesį į tai, kad moterys ir vaikai pabėgėliai, prieglobsčio prašytojai ir dokumentų neturintys migrantai yra ypač pažeidžiami keliaudami migrantų maršrutais ir pačioje ES; ragina nedelsiant nustatyti priemones, kuriomis būtų padidintas migracijos politikos suderinamumas, ir pabrėžia, kad, siekiant rasti tvarius, ilgalaikius ir nuoseklius, tarptautiniais žmogaus teisių standartais ir principais pagrįstus sprendimus šalinant pagrindines pabėgėlių krizės priežastis, reikalingas holistinis požiūris; pabrėžia, kad reikia būti solidariems siekiant apsaugoti migrantus ir pabėgėlius, laikantis žmogaus teisėmis pagrįstos ES politikos; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu atskirti pabėgėlius ir migrantus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atkreipia dėmesį į tai, kad konfliktai, karai, valdymo trūkumai ir nepakankama pagarba žmogaus teisėms bei demokratijai yra pagrindinės migracijos ir perkėlimo priežastys; pabrėžia, kad priimančiosios šalys turėtų visapusiškai užtikrinti prieigą prie nemokamo kokybiško valstybinio išsilavinimo bei sveikatos priežiūros paslaugų, be kita ko, susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata ir teisėmis, ir prieigą prie darbo rinkos ir būsto, kuris atitiktų pabėgėlių poreikius; pabrėžia, kad pagrindinis integracijos aspektas yra migrantų ir pabėgėlių noras integruotis, taip pat atitinkama gerovės politika; ragina ES dėti daugiau pastangų remiant Libaną ir Jordaniją, kurios priglaudžia beprecedentį skaičių pabėgėlių, kurie dažnai susiduria su įvairialypėmis grėsmėmis; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, jog reikia stiprinti bendradarbiavimą su kilmės ir tranzito šalimis, siekiant palengvinti struktūruotą migracijos srautų valdymą ir veiksmus, kuriais šalinamos esminės emigracijos priežastys; pabrėžia, kad nepaprastai svarbu kovoti su grupuotėmis, kurios užsiima neteisėtu migrantų gabenimu; pažymi, kad ES turi skatinti atitinkamas šalis pasirašyti Palermo protokolą dėl kovos su neteisėtu migrantų gabenimu; primena Valetos aukščiausiojo lygio susitikime sutartus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad reikia nedelsiant parengti ir pradėti taikyti išsamią, nuoseklią ir gerai suderintą bendrą Europos prieglobsčio sistemą, pagal kurią valstybės narės pasidalintų atsakomybę; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina ES ir valstybes nares užtikrinti visapusišką lėšų, skiriamų trečiosioms šalims siekiant bendradarbiavimo migracijos srityje, skaidrumą ir pranešti apie apsaugos priemones, nustatytas siekiant užtikrinti, kad toks bendradarbiavimas nebūtų tiesiogiai ar netiesiogiai naudingas saugumo, policijos ir teisingumo sistemoms, susijusioms su žmogaus teisių pažeidimais; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pripažįsta, kad neseniai pateiktas Komisijos pasiūlymas dėl saugių kilmės šalių Sąjungos sąrašo, kuriuo iš dalies keičiama Prieglobsčio procedūrų direktyva; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad, siekiant didinti readmisijos veiksmingumą ir užtikrinti nuoseklų grąžinimą Europos lygmeniu, turės būti priimti nauji ES readmisijos susitarimai ir pirmenybė turės būti teikiama jiems, o ne dvišaliams valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimams; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad Grąžinimo direktyva būtų įgyvendinama laikantis procedūrų, standartų ir pagrindinių žmogaus teisių, nes tai padėtų ES užtikrinti žmogišką ir orų elgesį su grąžinamais asmenimis, nepažeidžiant negrąžinimo principo; ragina ES ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti atvejams, susijusiems su prieglobsčio prašymais dėl galimo politinio persekiojimo, siekiant užkirsti kelią asmenų, kurių žmogaus teisės galėtų būti pažeidžiamos jų kilmės arba trečiosiose šalyse, grąžinimui; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pakartoja savo raginimą ES užtikrinti, kad visi bendradarbiavimo migracijos srityje ir readmisijos susitarimai su ES nepriklausančiomis valstybėmis atitiktų tarptautinę žmogaus teisių ir pabėgėlių teisę bei tarptautinę jūrų teisę, taip pat ES principus ir vertybes; ragina valstybes nares paisyti tarptautinio negrąžinimo principo, laikantis tarptautinės teisės nuostatų; prašo tokiu būdu integruoti stebėsenos mechanizmus, kad būtų galima įvertinti bendradarbiavimo migracijos srityje su ES nepriklausančiomis valstybėmis ir sienų kontrolės priemonių poveikį žmogaus teisėms; primygtinai reikalauja žmogaus teises integruoti į visą FRONTEX vykdomą veiklą ir stebėti, kaip jų laikomasi; prašo ES aktyviai dalyvauti diskusijose dėl termino „pabėgėlis dėl klimato kaitos“, įskaitant galimą teisinę šio termino apibrėžtį tarptautinėje teisėje; |
| --- | --- |

57.

| 58. | be to, ragina nustatyti sąlygą, kad šie susitarimai galėtų būti sustabdyti, kol šalys veiksmingai nesuteiks pakankamų garantijų dėl atskiro prieglobsčio prašymų nagrinėjimo ir apskritai migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių žmogaus teisių paisymo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primena, kad Europos ir tarptautiniuose vandenyse reikia laikytis negrąžinimo principo, kaip patvirtino Europos Žmogaus Teisių Teismas ir įtvirtinta galiojančiuose ES teisės aktuose; primena įsipareigojimą plėtoti tinkamus teisėtos ir saugios migracijos būdus tuo pačiu metu geriau apsaugant ES išorės sienas; ragina ES ir labiau išsivysčiusias trečiąsias šalis pasirašyti partnerystės susitarimus su kitomis valstybėmis siekiant sudaryti palankesnes sąlygas šeimų susijungimui ir judumui bet kokios kvalifikacijos asmenims, įskaitant žemiausios kvalifikacijos darbuotojus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti ES priimtą bendrą prieglobsčio dokumentų rinkinį ir bendrus migracijos teisės aktus bei laikytis jų nuostatų, visų pirma apsaugoti pažeidžiamus prieglobsčio prašytojus, kaip antai vaikai, moterys, pagyvenę ir LGBTI asmenys, nuo smurto ir diskriminacijos vykdant prieglobsčio procedūras ir, siekiant užtikrinti tinkamas ir praktiškas procedūras, rengti tinkamus mokymus valstybėms narėms; ragina valstybes nares dalyvauti perkėlimo programose, sudarant galimybes šeimoms vėl susijungti ir suteikiant humanitarines vizas; pabrėžia, kad siekiant spartaus perkėlimo įsipareigojimų vykdymo svarbu šalinti administracines ir politines kliūtis; supranta, jog būtina vykdyti saugų asmenų, kurių atveju atlikus individualų jų prašymo suteikti prieglobstį vertinimą nustatoma, kad jie negali pretenduoti į apsaugą Sąjungoje, grąžinimą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | yra ypač susirūpinęs dėl didėjančio pabėgėlių vaikų skaičiaus ir dėl nelydimų, dingusių arba atskirtų vaikų padėties; primygtinai ragina valstybes nares absoliučią pirmenybę teikti tam, kad nelydimi nepilnamečiai greitai susijungtų su savo šeimos nariais; pabrėžia, kad svarbu suteikti vaikams galimybę naudotis sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugomis pagal ES programas, taip siekiant kovoti su pagrindinėmis migracijos priežastimis; ragina valstybes nutraukti vaikų sulaikymą, taip pat vykdant visas procedūras atsižvelgti į vaiko interesus ir užtikrinti vaikų apsaugą pagal tarptautinę teisę; pabrėžia, kad svarbu skirti tinkamų išteklių pabėgėlių ir migrantų vaikų apsaugai nuo smurto, išnaudojimo ir prievartos; ragina Komisiją užtikrinti, kad nelydimi nepilnamečiai nedingtų, ir parengti strategiją, kuria būtų siekiama ateityje išvengti nelydimų nepilnamečių migrantų dingimo ES teritorijoje ir sužinoti dingusių vaikų buvimo vietą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pripažįsta, kad LGBTI prieglobsčio prašytojams kelionės metu ir atvykus į šalį, kurioje jie prašo prieglobsčio, dažnai gresia papildomas pavojus – jie gali patirti priekabiavimą, atskirtį, seksualinį smurtą ar kitų formų smurtą; primena, kad kai kuriose šalyse, kurios laikomos „saugiomis“ prieglobsčio prašytojams, LGBTI asmenys yra diskriminuojami ar jose net kriminalizuojamas homoseksualumas; pabrėžia, kad pažeidžiamoms grupėms reikia papildomų apsaugos priemonių, ir ragina valstybes užtikrinti, kad LGBTI pabėgėliai būtų apsaugoti, kaip to reikalaujama pagal tarptautinę humanitarinę teisę; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad svarbu investuoti į prevencines priemones, visų pirma kuriant integracijos ir socialinės įtraukties strategijas; pabrėžia, kad reikia įgyvendinti konkrečias programas, skirtas grįžtančių asmenų deradikalizavimui ir reintegracijai; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atkreipia dėmesį į probleminę padėtį pabėgėlių Sirijos kaimyninėse valstybėse atžvilgiu ir mano, jog svarbu, kad ES darytų viską, ką gali, siekdama užtikrinti, kad šiose šalyse pabėgėliams būtų garantuotos tinkamos gyvenimo sąlygos, ypač prieiga prie sveikatos priežiūros, švietimo paslaugų ir užimtumo galimybių; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atkreipia dėmesį į itin blogą šalies viduje perkeltų asmenų (ŠVPA) padėtį, ypač į didžiulį ŠVPA skaičių Irake ir Sirijoje, taip pat augantį ŠVPA skaičių Ukrainoje – 2015 m. iš viso buvo 1,4 mln. ŠVPA; pabrėžia, kad pagal programas, skirtas pabėgėliams regione, reikia pripažinti bei įtraukti ir galimą ŠVPA likimą; ragina Komisiją, valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę imtis veiksmų siekiant pagerinti jų padėtį vietoje ir užtikrinti, kad perkeltieji asmenys turėtų prieigą prie būsto, maisto, sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugų; |
| --- | --- |

65.

| 66. | primena, kad, Šalies viduje perkeltų asmenų padėties stebėsenos centro (angl. IDMC) duomenimis, vien 2015 m. dėl gaivalinių nelaimių buvo perkelta 19,3 mln. asmenų; primena, kad šie perkėlimai daugiausia susiję su pietiniais regionais; pabrėžia, kad 85 proc. šių perkėlimų vyksta besivystančiose šalyse ir daugiausia vienos šalies arba šalies regiono viduje; |
| --- | --- |

66.

Prekyba žmonėmis

| 67. | ragina imantis ES išorės politikos priemonių pirmenybę teikti kovai su prekyba žmonėmis sprendžiant klausimus, susijusius su šio reiškinio paklausos ir pasiūlos aspektais, skirti ypatingą dėmesį nukentėjusiųjų apsaugai ir stiprinti komunikaciją ir bendradarbiavimą su atitinkamais subjektais kovos su prekyba žmonėmis srityje; pakartoja, kad visos valstybės narės turi įgyvendinti Direktyvą 2011/36/ES ir Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategiją; |
| --- | --- |

67.

| 68. | primena, kad nusikaltėlių tinklai naudojasi didėjančiu migracijos spaudimu, saugios migracijos galimybių trūkumu ir migrantų bei pabėgėlių, ypač moterų, merginų ir vaikų, pažeidžiamumu ir juos naudoja neteisėto gabenimo, prekybos žmonėmis, vergovės ir seksualinio išnaudojimo tikslais; |
| --- | --- |

68.

| 69. | primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares atkreipti dėmesį į tai, kad reikia nustatyti, kurie pabėgėliai ir migrantai yra nukentėję nuo prekybos žmonėmis arba pažeidimų ir prievartos neteisėtai juos gabenant; atsižvelgdamas į tai, ragina rengti sienos apsaugos pareigūnų mokymus, kad būtų užtikrintas tikslus nukentėjusių asmenų tapatybės nustatymas, – tai labai svarbu siekiant, kad šie asmenys galėtų pasinaudoti jiems teisiškai priklausančiomis teisėmis; |
| --- | --- |

69.

| 70. | teigiama vertina tai, kad padidinti ištekliai operacijoms „Triton“ ir „Poseidon“; pažymi, kad inicijuota Europos Sąjungos karinė operacija Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SOPHIA) prieš neteisėtai žmones gabenančius asmenis ir prekiautojus žmonėmis Viduržemio jūros regione, ir pritaria Sąjungos išorės sienų valdymo stiprinimui; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina ES ir jos valstybes nares ratifikuoti ir įgyvendinti Tarptautinę konvenciją dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos; |
| --- | --- |

71.

Vystymosi, demokratijos ir žmogaus teisių sąsajos

| 72. | reiškia didelį susirūpinimą dėl kai kuriose pasaulio dalyse augančio itin didelio skurdo ir nelygybės, kurie trukdo visapusiškai naudotis visomis žmogaus teisėmis; mano, kad pagarba žmogaus teisėms ir teisei į vystymąsi yra neatsiejamai susijusios; pabrėžia, kad žmogaus teisių, įskaitant socialines ir ekonomines teises, paisymas, lyčių lygybė, geras valdymas, demokratijos ir teisinės valstybės puoselėjimas, taika ir saugumas yra būtinos sąlygos siekiant panaikinti skurdą ir nelygybę; |
| --- | --- |

72.

| 73. | palankiai vertina Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.; pabrėžia, kad ES vystomojo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis tikslas turėtų būti tarptautinės aplinkos, palankios socialinių ir ekonominių teisių įgyvendinimui, sukūrimas, ir ragina įgyvendinti 1986 m. JT deklaraciją dėl teisės į vystymąsi; primena, jog siekiant, kad būtų laikomasi žmogaus teisių, nepaprastai svarbus politikos suderinamumo vystymosi labui principas, įtvirtintas SESV 208 straipsnyje; ragina ES užtikrinti, kad naudojant reikiamas gaires, atliekant poveikio vertinimus ir taikant stebėsenos bei ataskaitų teikimo mechanizmus ES ir jos valstybių narių politikoje būtų konkrečiai įgyvendinamas politikos suderinamumas vystymosi labui; mano, kad politikos suderinamumo vystymosi labui, kaip įtvirtinta SESV 208 straipsnyje, įgyvendinimas ir aiškiai apibrėžtų rezultatų sistemos visose ES priemonėse bei žmogaus teisių mechanizmuose yra itin svarbūs siekiant įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m., užtikrinti marginalizuotų ir pažeidžiamų grupių įtrauktį, taip pat integruoti žmogaus teisėmis grindžiamą požiūrį; primygtinai ragina įgyvendinant teisėmis grindžiamą požiūrį didinti visų ES išorės politikos sričių ir priemonių nuoseklumą ir koordinavimą; ragina valstybes nares imtis veiksmų neviršijant savo įgaliojimų ir laikantis vystymosi srityje prisiimtų įsipareigojimų bei ES politikos priemonių šioje srityje; ragina Komisiją atlikti teisėmis grindžiamo požiūrio įgyvendinimo priemonių rinkinio naudojimo delegacijose vertinimą ir pateikti Parlamentui šio vertinimo apžvalgą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | primena, kad teisėmis grindžiamas požiūris įtrauktas į ES vystymosi politiką, kuria siekiama integruoti žmogaus teisių principus į ES operatyvinę veiklą vystymosi srityje, apimant susitarimus tiek būstinėse, tiek vietoje, kad žmogaus teisių bei vystomojo bendradarbiavimo veikla būtų sinchronizuota; ragina, kad tarp mūsų partnerių, įskaitant vietos valdžios institucijas, pilietinę visuomenę ir privatųjį sektorių, būtų plačiau skleidžiamas teisėmis grindžiamo požiūrio įgyvendinimo priemonių rinkinys ir Komisija atidžiai stebėtų jo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

74.

| 75. | laikosi nuomonės, kad visų asmenų žmogaus teisės privalo būti įtrauktos į visus Darbotvarkės iki 2030 m. tikslus ir uždavinius; ragina nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis nustatyti įtraukią ir teisėmis grindžiamą darnaus vystymosi tikslų rodiklių, kuriais atsižvelgiama į žmogaus teises, sistemą siekiant užtikrinti itin didelį skaidrumą ir atskaitomybę šiuo klausimu, kad vystymuisi skirti ištekliai iš tiesų pasiektų žmones, kuriems reikia pagalbos; |
| --- | --- |

75.

| 76. | dar kartą tvirtina, kad reikia nedelsiant tinkamai spręsti pasaulinę su skurdu ir netinkama mityba susijusių ir apleistų ligų problemą; ragina parengti plataus užmojo ilgalaikę politinę pasaulinės sveikatos, inovacijų ir vaistų prieinamumo strategiją ir veiksmų planą, pagal kuriuos, be kita ko, būtų numatyta investuoti į tyrimus ir plėtrą, kad būtų užtikrinta teisė į kiekvieno žmogaus sveikatai ir gerovei pakankamą gyvenimo lygį nediskriminuojant dėl rasės, religijos, politinių įsitikinimų, ekonominių ar socialinių sąlygų, lytinės tapatybės ar seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

76.

| 77. | yra susirūpinęs dėl bandymų naudoti lėšas, skirtas kovai su skurdu ir vystymosi skatinimui – jos taip pat turi praktinį poveikį politikai, kurios pagrindinis tikslas yra puoselėti žmogaus teises – su vystymusi nesusijusiems tikslams; pabrėžia, kad parama vystymuisi turėtų būti siekiama panaikinti skurdą, o ne tik laikyti ją priemone migracijai kontroliuoti, ir primena 16-ojo darnaus vystymosi tikslo dėl taikos, teisingumo ir tvirtų institucijų svarbą siekiant stiprinti žmogaus teises ir veiksmingą demokratinį valdymą; mano, kad, siekiant užtikrinti ES pagalbos skaidrumą ir pagalbą gaunančių šalių atskaitomybę, į visas vystymosi programas turėtų būti įtraukta kovos su korupcija sąlyga ir kad teisinės valstybės, gero valdymo, institucinių pajėgumų stiprinimas naudojant paramą biudžetui, demokratinis dalyvavimas ir atstovaujamasis sprendimų priėmimas, stabilumas, socialinis teisingumas ir integracinis bei tvarus augimas, sudarant sąlygas teisingai perskirstyti sukurtą turtą, turėtų būti pagrindiniai visų ES išorės politikos priemonių tikslai; įspėja dėl populizmo, ekstremizmo ir piktnaudžiavimo konstitucija, kuriais įteisinami žmogaus teisių pažeidimai; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl didėjančių humanitarinės pagalbos poreikių nuolat trūksta su humanitarine pagalba susijusio finansavimo ir į Pasaulio maisto programos trūkumus, dėl kurių mažinamas maisto tiekimas; prašo JT valstybių narių, ES ir jos valstybių narių laikytis mažų mažiausiai savo finansinių įsipareigojimų; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad dauguma ES valstybių narių neįvykdė savo įsipareigojimo skirti 0,7 proc. BVP paramai vystymuisi, tačiau palankiai vertina ES įsipareigojimus dėl humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos, nes ES ir jos valstybės narės šiuo požiūriu yra didžiausios paramos teikėjos; |
| --- | --- |

78.

| 79. | palankiai vertina naująjį Europos išorės investicijų planą (EIIP) ir Afrikos patikos fondą, kuriais siekiama šalinti pagrindines skurdo, nelygybės ir neteisėtos migracijos priežastis, užtikrinant tvarų augimą ir darbo vietų kūrimą, ir skatinti laikytis žmogaus teisių, o privatųjį sektorių – investuoti Afrikoje ir ES kaimyninėse šalyse; prašo, kad Europos regioninės plėtros fondas būtų laikinai naudojamas ES kaimyninėse šalyse, siekiant prisidėti prie jų stabilizavimo; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palankiai vertina tai, kad į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2015 m. įtrauktas vystymosi skyrius, ir ragina siekti, kad tai taptų įprasta praktika rengiant ateinančių metų ataskaitas; |
| --- | --- |

80.

Prekyba, verslas ir žmogaus teisės

| 81. | ragina užtikrinti spartų, veiksmingą ir visapusišką JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų įgyvendinimą; primygtinai ragina visas JT valstybes nares, įskaitant ES valstybes nares, parengti ir įgyvendinti nacionalinius veiksmų planus; mano, kad prekybą galima suderinti su žmogaus teisėmis ir kad verslo bendruomenė gali atlikti svarbų vaidmenį žmogaus teisių ir demokratijos propagavimo procese; |
| --- | --- |

81.

| 82. | dar kartą patvirtina, kad, siekiant veiksmingai nagrinėti tarptautinių bendrovių padarytus žmogaus teisių pažeidimus ir korupcijos atvejus, kai jie įvyksta, ir siekiant užtikrinti, kad jos galėtų būti patrauktos atsakomybėn, be kita ko, sprendžiant teisines problemas, kylančias dėl ekstrateritorinio įmonių ir jų veiklos pobūdžio, reikia skubiai, nepertraukiamai, veiksmingai ir nuosekliai veikti visais lygmenimis, įskaitant nacionalinį, Europos ir tarptautinį lygmenis; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina JT ir ES bei jos valstybes nares su tarptautinėmis ir Europos įmonėmis spręsti klausimus, susijusius su žemės grobimu ir elgesiu su teisės į žemę gynėjais, kurie dažnai nukenčia dėl atsakomųjų veiksmų, įskaitant grasinimus, priekabiavimą, savavališką suėmimą, užpuolimą ir nužudymą; |
| --- | --- |

83.

| 84. | labai palankiai vertina tai, kad pradėtas darbas siekiant parengti privalomą JT sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių; apgailestauja dėl vykdomo trukdymo, susijusio su šiuo procesu, ir ragina ES ir jos valstybes nares konstruktyviai įsitraukti į šias derybas; |
| --- | --- |

84.

| 85. | primena skirtingus, bet vienas kitą papildančius valstybių ir įmonių vaidmenis, susijusius su žmogaus teisių apsauga; ypač pakartoja, kad tais atvejais, kai pažeidžiamos žmogaus teisės, valstybės nukentėjusiesiems turi suteikti galimybę pasinaudoti veiksminga teisine gynyba; šiuo atžvilgiu primena, kad pagarba žmogaus teisėms trečiosiose šalyse, įskaitant galimybės pasinaudoti veiksminga teisine gynyba užtikrinimą visoms tokios prievartos aukoms, yra svarbiausias ES išorės santykių su šiomis šalimis elementas; teigiamai vertina tai, kad ES atlieka vadovaujantį vaidmenį derindama ir įgyvendindama visuotinės atsakomybės iniciatyvas, kurios vykdomos kartu propaguojant tarptautinius standartus ir jų laikantis; palankiai vertina 2016 m. birželio 20 d. priimtas Tarybos išvadas dėl verslo ir žmogaus teisių ir tai, kad jomis raginama į nacionalinius veiksmų planus (NVP) dėl verslo ir žmogaus teisių įtraukti galimybes naudotis teisių gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pakartoja, kad reikia atkreipti dėmesį į tam tikras MVĮ, kurios daugiausia veikia vietos ir regioniniu lygmenimis konkrečiuose sektoriuose, ypatybes; todėl mano, jog svarbiausia, kad Sąjungos politika ĮSA srityje, įskaitant nacionalinius veiksmų planus ĮSA srityje, atitiktų specifinius MVĮ poreikius ir principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir pripažintų neformalų ir intuityvų MVĮ požiūrį į ĮSA; dar kartą atmeta bet kokias priemones, dėl kurių galėtų padidėti MVĮ tenkanti papildoma administracinė arba finansinė našta, tačiau remia priemones, kurios padėtų MVĮ įgyvendinti bendrus veiksmus; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina Komisiją ir valstybes nares visais lygmenimis užtikrinti verslo ir žmogaus teisių politikos suderinamumą, ypač vykdant Sąjungos prekybos politiką; ragina Komisiją ir valstybes nares reguliariai teikti ataskaitas apie veiksmus, kurių imtasi siekiant užtikrinti veiksmingą žmogaus teisių apsaugą verslo veiklos aplinkybėmis; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pakartoja savo tvirtą raginimą sistemingai įtraukti nuostatas dėl žmogaus teisių į visus tarptautinius susitarimus, įskaitant sudarytus ir būsimus ES ir trečiųjų šalių prekybos ir investicijų susitarimus; be to, mano, kad reikalingi ex ante stebėsenos mechanizmai, taikomi prieš sudarant kiekvieną bendrąjį susitarimą, kurie būtų susitarimo sudarymo sąlyga ir esminė susitarimo dalis, ir kad reikalingi ex post stebėsenos mechanizmai, kuriuos taikant būtų galima imtis apčiuopiamų veiksmų reaguojant į šių nuostatų pažeidimus, pvz., atitinkamų sankcijų, kaip nurodoma susitarimo nuostatose dėl žmogaus teisių, įskaitant (laikiną) susitarimo taikymo sustabdymą; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina nustatyti mechanizmus, kuriais siekiama užtikrinti valstybių ir įmonių pagarbą žmogaus teisėms, ir nustatyti skundų teikimo mechanizmus žmonėms, kurių teisės buvo pažeistos dėl prekybos ir investicijų susitarimų; |
| --- | --- |

89.

| 90. | atkreipia dėmesį į 2016 m. rugsėjo 28 d. Komisijos pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis dvejopo naudojimo prekių ir technologijų eksporto kontrolę (COM(2016)0616), kuriuo siekiama sustiprinti minėtą kontrolę atsižvelgiant į tai, kad tam tikros prekės ir technologijos gali būti netinkamai panaudotos sunkiems žmogaus teisių pažeidimams vykdyti; |
| --- | --- |

90.

| 91. | palankiai vertina susitarimą atnaujinti ES eksporto kontrolės, susijusios su prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, režimą ir ragina veiksmingai ir visapusiškai įgyvendinti šį nepaprastai svarbų teisės aktą; ragina ES ir jos valstybes nares skatinti trečiąsias šalis apsvarstyti galimybę priimti panašius teisės aktus, taip pat pradėti įgyvendinti iniciatyvą, kuria būtų propaguojama tarptautinė sistema kankinimo ir mirties bausmės priemonių klausimu; teigiamai vertina iniciatyvą dėl reglamento, kuriuo būtų sukuriama išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo sistema, skirta naudingosioms iškasenoms iš konfliktinių zonų atsakingai pirkti; teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą atnaujinti ES dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės teisės aktus; pabrėžia, kad žmogaus teisės kaip eksporto licencijų kriterijus yra Parlamento prioritetas, ir ragina valstybes nares galiausiai susitarti siekti šiuolaikiškesnės, lankstesnės ir labiau žmogaus teisėmis grindžiamos eksporto politikos; ragina valstybes nares vykdyti griežtesnę ir labiau žmogaus teisėmis grindžiamą ginklų eksporto kontrolę, ypač šalių, kuriose, kaip patvirtinta, vykdytos smurtinės vidaus represijos ir žmogaus teisių pažeidimai, atžvilgiu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | palankiai vertina tai, kad priimta nauja Komisijos prekybos strategija „Prekyba visiems“, kuria siekiama integruoti žmogaus teisių aspektą į prekybos politiką ir pasinaudoti ES kaip prekybos bloko pozicija siekiant daryti poveikį žmogaus teisių padėčiai trečiosiose šalyse; pabrėžia, kad dėl to būtinas visiškas prekybos ir užsienio politikos iniciatyvų nuoseklumas ir papildomumas, įskaitant glaudų įvairių generalinių direktoratų, EIVT ir valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimą; atkreipia dėmesį į Komisijos planus sustiprinti Europos ekonominę diplomatiją ir pabrėžia, kad prekybos politika turėtų taip pat būti prisidedama prie tvaraus augimo trečiosiose šalyse; ragina Komisiją įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus į diskusijas dėl reglamentavimo sistemos ir verslo įmonių prievolių šalyse, kuriose privačiųjų ir viešųjų investicijų greičiausiai padaugės; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad EIB remiami projektai atitiktų ES politikos kryptis, ir rekomenduoja patobulinti ex post kontrolę, kurią atliekant vertinamas EIB remiamų projektų ekonominis, socialinis poveikis ir poveikis aplinkai; |
| --- | --- |

92.

| 93. | palankiai vertina naująjį 2014 m. sausio 1 d. įsigaliojusį Reglamentą dėl bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemos (BLS) kaip vieną pagrindinių ES prekybos politikos priemonių, kuriomis pažeidžiamose besivystančiose šalyse propaguojamos žmogaus ir darbo teisės, aplinkos apsauga ir geras valdymas; ypač teigiamai vertina tai, kad BLS+ prekybos lengvatos savaime ir teisiškai priklauso nuo tolesnio tarptautinių žmogaus teisių konvencijų įgyvendinimo; teigiamai vertina Komisijos paskelbtą pirmą dvimetę padėties ataskaitą dėl BLS+ įgyvendinimo ir prieš jos paskelbimą įvykusį dialogą dėl šios ataskaitos su Parlamentu; atkreipia dėmesį į tai, kad pranešama, jog keliose šalyse, turinčiose BLS+ statusą, buvo pažeisti pagrindiniai darbo standartai, ir primygtinai ragina užtikrinti, kad BLS+ nuostatų būtų iš tiesų laikomasi; ragina Komisiją išnagrinėti galimybes įtraukti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą į BLS+ statusui gauti būtinų konvencijų sąrašą ir ragina šalis, pageidaujančias gauti BLS+ lengvatomis besinaudojančios šalies statusą, kurios nėra šio statuto šalys, jį ratifikuoti; |
| --- | --- |

93.

| 94. | palankiai vertina tai, kad 14 šalių suteiktos ypač palankios prekybos lengvatos pagal naująją BLS+ sistemą, kuri galioja nuo 2014 m. sausio 1 d., taip pat palankiai vertina tai, kad reikia laikytis, kaip ne kartą primygtinai raginta, 27 tarptautinių konvencijų (įskaitant konvencijas dėl pagrindinių žmogaus teisių ir darbo teisių); |
| --- | --- |

94.

| 95. | pakartoja savo tvirtą raginimą taikyti išsamų, išankstinį poveikio žmogaus teisėms vertinimą, pagal kurį iš esmės atsižvelgiama į pilietinės visuomenės nuomones visų prekybos ir investicijų susitarimų atžvilgiu; |
| --- | --- |

95.

| 96. | palankiai vertina tai, kad priimtos naujos poveikio žmogaus teisėms analizės atliekant su prekyba susijusių politikos iniciatyvų poveikio vertinimus gairės (60), tačiau reiškia didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių vertinimo kokybės atliekant ES ir Mianmaro investicijų apsaugos susitarimo poveikio tvarumui vertinimą ir dėl to, kad Komisija neatliko ES ir Vietnamo laisvosios prekybos susitarimo poveikio žmogaus teisėms vertinimo; pakartoja, jog pritaria tam, kad vykdant šių susitarimų ex post vertinimą būtų atliktas išsamus vertinimas; |
| --- | --- |

96.

Sportas ir žmogaus teisės

| 97. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad šalims, kuriose žmogaus teisių padėtis labai bloga, suteikiama teisė rengti didelius sporto renginius, kaip antai FIFA pasaulio futbolo čempionatą Rusijoje 2018 m. ir Katare 2022 m., taip pat olimpines žaidynes Pekine 2022 m., ir dėl žmogaus teisių pažeidimų, padarytų dėl didelių sporto renginių, įskaitant atitinkamų gyventojų priverstinį iškeldinimą be konsultacijų ar nesumokant kompensacijos, pažeidžiamų grupių, pvz., vaikų ir darbuotojų migrantų, išnaudojimą, kuris gali prilygti vergovei, ir pilietinės visuomenės organizacijų, smerkiančių tokius žmogaus teisių pažeidimus, nutildymą; ragina Tarptautinį olimpinį komitetą ir Tarptautinę futbolo federacijų asociaciją (FIFA) suderinti savo praktiką su sporto idealais nustatant apsaugos mechanizmus, kuriais būtų siekiama išvengti bet kokių žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su dideliais sporto renginiais, šiuos pažeidimus stebėti ir jų atveju taikyti teisių gynimo priemones; ragina sukurti ES politikos dėl sporto ir žmogaus teisių sistemą; ragina ES ir jos valstybes nares bendradarbiauti su nacionalinėmis sporto federacijomis, įmonių atstovais ir pilietinės visuomenės organizacijomis siekiant aptarti, kaip jos dalyvaus tokiuose renginiuose; |
| --- | --- |

97.

Neįgalieji

| 98. | palankiai vertina Tarybos išvadų dėl 2015–2019 m. veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje naujus 12-ąjį ir 16-ąjį tikslus, ypač 16f papunktį, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad Neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo klausimas būtų sistemingai keliamas dialoguose žmogaus teisių klausimais su trečiosiomis šalimis; pažymi, kad, imantis kovos su diskriminacija veiksmų reikia atsižvelgti į neįgaliųjų poreikių specifiką; primygtinai ragina išsamiai išnagrinėti su negalia susijusių projektų veiksmingumą ir tinkamą neįgaliųjų organizacijų dalyvavimą planuojant ir įgyvendinant šiuos projektus; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad neįgalieji patirtų tikrą judėjimo laisvę viešosiose erdvėse ir tokiu būdu turėtų lygias galimybes dalyvauti viešajame gyvenime; |
| --- | --- |

99.

| 100. | primygtinai ragina neįgaliųjų žmogaus teises integruoti į visas ES išorės politikos sritis ir veiksmus, ypač į ES migracijos ir pabėgėlių politiką, užtikrinant tinkamą atsaką į jų specifinius poreikius, nes jie patiria daugialypę diskriminaciją; primena, kad neįgalios moterys ir vaikai susiduria su daugialype diskriminacija ir jiems dažnai kyla dar didesnė smurto, prievartos, netinkamo elgesio ar išnaudojimo rizika; tvirtai remia rekomendaciją integruoti lyties aspektą į visas ES strategijas dėl negalios, taip pat į jos išorės politiką ir veiksmus; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją toliau remti JT neįgaliųjų teisių konvencijos ratifikavimo ir įgyvendinimo procesą tose šalyse, kurios iki šiol dar jos neratifikavo ar neįgyvendino; pažymi, kad ES turėtų rodyti pavyzdį veiksmingai įgyvendinant JT neįgaliųjų teisių konvenciją ES viduje; ragina ES imtis vadovaujančio vaidmens įgyvendinant įtraukią Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., kuria būtų užtikrinama, kad nė vienas nebūtų pamirštas, kaip rekomendavo JT Neįgaliųjų teisių konvencijos komitetas šios konvencijos įgyvendinimo ES peržiūros baigiamosiose pastabose; |
| --- | --- |

101.

Moterų ir vaikų teisės

| 102. | teigiamai vertina tai, kad priimtas 2016–2020 m. lyčių lygybės veiksmų planas, kuriame išdėstytas išsamus veiksmų siekiant pagerinti moterų padėtį lygių teisių ir įgalėjimo srityje sąrašas; pabrėžia, kad šis veiksmų planas turėtų būti įgyvendinamas kartu su veiksmų planu žmogaus teisių ir demokratijos srityje siekiant užtikrinti, kad moterų teisės būtų pripažintos kaip tokios; taip pat teigiamai vertina tai, priimtas dokumentas „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“, kuriuo propaguojama lyčių lygybė ir moterų teisės visame pasaulyje; dar kartą patvirtina, kad moterų teisės negali būti ribojamos dėl tam tikro bet kokios religijos ar tikėjimo draudimo laikymosi; ragina ES intensyviau remti moterų teisių srities prievolių ir įsipareigojimų, įtvirtintų Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, Pekino veiksmų platformoje, Kairo deklaracijoje dėl gyventojų ir vystymosi bei atitinkamose jų rezultatų peržiūrose ir Darnaus vystymosi tiksluose, įgyvendinimą; pabrėžia, kad svarbu laikytis Pekino ir Kairo veiksmų platformų teisyno, susijusio su galimybėmis gauti išsilavinimą ir sveikatos priežiūros paslaugas, kurios yra pagrindinės žmogaus teisės, ir su lytinių bei reprodukcinių teisių gynimu, taip pat užtikrinti, kad karo metu išžagintoms moterims būtų teikiama visa būtina saugi medicininė ir psichologinė pagalba ir paslaugos, įskaitant saugų nėštumo nutraukimą, kaip numatyta pagal tarptautinę humanitarinę teisę; pažymi, kad šeimos planavimas, gimdyvių sveikata, nevaržoma galimybė įsigyti kontraceptinių priemonių ir saugiai nutraukti nėštumą, gauti visapusiškas lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas yra svarbūs elementai išsaugant moters gyvybę, taip pat mažinant kūdikių ir gimdyvių mirtingumą; pabrėžia, kad šias politikos sritis būtina laikyti svarbiausiu vystomojo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis aspektu; pabrėžia, kad visų moterų teisių puoselėjimas, pagarbos jų žmogaus orumui apsaugojimas ir smurto bei diskriminacijos jų atžvilgiu panaikinimas yra itin svarbūs siekiant užtikrinti jų žmogaus teises; atkreipia dėmesį į kiekvieno asmens teisę laisvai apsispręsti su jų seksualumu ir lytine bei reprodukcine sveikata susijusiais klausimais; atsižvelgdamas į tai, pripažįsta neatimamas moterų teises savarankiškai priimti sprendimus, įskaitant su galimybe naudotis šeimos planavimo priemonėmis susijusius sprendimus; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pakartoja, kad smerkia visų formų prievartą ir smurtą prieš moteris ir mergaites, taip pat smurtą dėl lyties, įskaitant žalingą ankstyvos ir priverstinės santuokos, lyties organų žalojimo praktiką, išnaudojimą ir vergovę, smurtą šeimoje, taip pat seksualinio smurto kaip karo ginklo naudojimą; mano, kad smurtas prieš moteris taip pat gali būti psichologinis, ir pabrėžia, kad būtina integruoti lyčių aspektą, kuriuo, be kita ko, būtų skatinamas aktyvus moterų dalyvavimas teikiant humanitarinę pagalbą, ir įtraukti apsaugos strategijas, apsaugančias nuo seksualinio smurto ir smurto dėl lyties, ir pagrindines sveikatos apsaugos priemones, apimančias lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas; pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turėtų ne tik kovoti su visų rūšių smurtu prieš moteris, bet ir skirti prioritetą tam, kad būtų skatinamos švietimo galimybės ir nuo ankstyvo amžiaus kovojama su mergaitėms ir berniukams taikomais lyčių stereotipais; ragina ES ir jos valstybes nares skubiai ratifikuoti Stambulo konvenciją siekiant užtikrinti ES vidaus ir išorės veiksmų suderinamumą kovojant su smurtu prieš moteris ir mergaites ir smurtu dėl lyties; palankai vertina 2016 m. kovo 4 d. Komisijos pateiktą pasiūlymą dėl to, kad ES prisijungtų prie Stambulo konvencijos – pirmosios teisiškai privalomos tarptautinės priemonės dėl smurto prieš moteris prevencijos ir kovos su juo; mano, kad tai suteiks daugiau veiksmingumo ir nuoseklumo ES vidaus ir išorės politikai ir sustiprins ES atsakomybę ir vaidmenį kovojant su smurtu prieš moteris ir smurtu dėl lyties tarptautiniu lygmeniu; primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą padaryti viską, kad ES galėtų pasirašyti ir sudaryti minėtą konvenciją, taip pat skatina 14 valstybių narių, kurios dar to nepadarė, pasirašyti ir ratifikuoti Stambulo konvenciją ir užtikrinti, kad ši konvencija būtų tinkamai įgyvendinta; atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti, kad sveikatos priežiūros specialistai, policijos pajėgos, prokurorai, teisėjai, diplomatai ir taikdariai, tiek ES, tiek ne valstybėse narėse, būtų tinkamai apmokyti suteikti pagalbą ir paramą smurto aukoms, ypač moterims ir vaikams, konfliktų metu ir vietoje vykdant operacijas; |
| --- | --- |

103.

| 104. | yra labai susirūpinęs dėl moterų ir mergaičių žmogaus teisių pažeidimų pabėgėlių stovyklose ir priėmimo centruose, įskaitant pranešimus apie seksualinės prievartos ir nevienodo požiūrio į moteris ir mergaites atvejus; primygtinai ragina EIVT siekti, kad trečiosiose šalyse būtų laikomasi griežtesnių taisyklių ir taikomi geros praktikos pavyzdžiai; pabrėžia, kad, laikantis tarptautinės teisės, per konfliktus prievartą patyrusioms moterims ir vaikams būtina užtikrinti galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir psichologine pagalba, taip pat būtina pabėgėlių stovyklose, konfliktų zonose ir srityse, kurios paveiktos ypač didelio skurdo ar ypač didelių gaivalinių nelaimių, esantiems vaikams toliau teikti švietimo, sveikatos priežiūros paslaugas ir maistą; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pabrėžia, kad priemonėmis, skirtomis kovoti su smurtu dėl lyties, taip pat turi būti sprendžiama smurto internetu problema, įskaitant priekabiavimą, bauginimą ir gąsdinimą, ir stengiamasi sukurti moterims ir mergaitėms saugią internetinę aplinką; |
| --- | --- |

105.

| 106. | pritaria JT Saugumo Tarybos neseniai priimtai rezoliucijai Nr. 2242, kurioje pažymima, kad moterys yra pagrindinė visų pastangų spręsti pasaulinius iššūkius dalis, remia jos įgyvendinimą ir ragina dėti daugiau pastangų siekiant integruoti moterų, taikos ir saugumo darbotvarkes į visus įvairius taikos palaikymo aspektus; pabrėžia, jog svarbu, kad moterys lygiomis teisėmis visapusiškai ir aktyviai dalyvautų konfliktų prevencijos ir jų sprendimo, taip pat taikos derybų ir taikos kūrimo procese; rekomenduoja pradėti taikyti kvotų sistemą, kad būtų suteikiama galimybė skatinti moterų dalyvavimą visais politiniais lygmenimis; |
| --- | --- |

106.

| 107. | labai apgailestauja, kad romai, ypač romų tautybės moterys, toliau patiria plačiai paplitusią diskriminaciją ir priešiškumą romams, kurie dažnai prisideda prie jų nepalankios padėties, atskirties, segregacijos ir marginalizacijos; ragina ES ir valstybes nares visapusiškai paisyti romų žmogaus teisių ir užtikrinti teisę į švietimą, sveikatos priežiūros paslaugas, darbą, būstą ir socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

107.

| 108. | nepaprastai apgailestauja dėl lyčių lygybės stygiaus politinėje sferoje ir dėl to, kad moterims nepakankamai atstovaujama priimant politinius, socialinius ir ekonominius sprendimus, nes taip daroma žala žmogaus teisėms ir demokratijai; mano, kad vyriausybės turėtų siekti lyčių lygybės demokratijos stiprinimo ir palaikymo procesų metu ir turėtų kovoti su visų formų diskriminacija dėl lyties visuomenėje; pabrėžia, kad rinkimų stebėjimo misijų ataskaitos yra ES politinio dialogo su trečiosiomis šalimis tikslios gairės, siekiant pagerinti moterų dalyvavimą rinkimų procese ir demokratiniame šalies gyvenime; |
| --- | --- |

108.

| 109. | apgailestauja dėl to, kad kai kurios valstybės narės vis dar varžo moterų dalyvavimą rinkimuose; |
| --- | --- |

109.

| 110. | apgailestauja dėl to, kad moterys visame pasaulyje toliau susiduria su didelėmis problemomis ieškant deramo darbo ir jį išlaikant, kaip matyti iš Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) ataskaitos „Moterys darbe 2016 m.“; |
| --- | --- |

110.

| 111. | apgailestauja, kad kraštutinės galimybių ribos moterims versle, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ir visuomenės nepritarimas moterų verslumui vis dar yra visuotinis reiškinys; ragina imtis iniciatyvų, skirtų moterims suteikti daugiau galių, ypač savarankiško darbo srityje ir MVĮ; |
| --- | --- |

111.

| 112. | primena, kad galimybė gauti išsilavinimą, profesinį mokymą ir mikrokreditų yra esminė priemonė siekiant suteikti moterims daugiau galių ir užkirsti kelią jų žmogaus teisių pažeidimams; |
| --- | --- |

112.

| 113. | skatina moteris aktyviai dalyvauti profesinėse sąjungose ir kitose organizacijose, nes tai bus labai pravartu siekiant įtraukti su lyčių lygybe susijusius aspektus į darbo sąlygų nustatymą; |
| --- | --- |

113.

| 114. | ragina valstybes nares, Komisiją ir EIVT akcentuoti ekonominių ir politinių galių suteikimą moterims besivystančiose šalyse skatinant jų dalyvavimą versle ir įgyvendinant vietos ir regioninius plėtros projektus; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ragina Komisiją ir valstybes nares visose ES atitinkamo finansavimo srityse įgyvendinti biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

115.

| 116. | ragina investuoti į moteris ir jaunimą, nes tai veiksmingas būdas kovoti su skurdu ir ypač moterų skurdu; |
| --- | --- |

116.

| 117. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad numatoma, jog sparčiai didėjanti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms grėsmė gali tapti dažniausia pasaulyje mirties priežastimi, kuri pirmiausia palies pažeidžiamus ir silpnus asmenis besivystančiose šalyse; ragina Komisiją nedelsiant parengti tikrai veiksmingą visuomenės sveikatos strategiją; |
| --- | --- |

117.

Vaiko teisės

| 118. | dar kartą pakartoja, kad reikia nedelsiant visuotinai ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti JT vaiko teisių konvenciją bei jos fakultatyvinius protokolus, taip pat prašo, kad ES politiniuose dialoguose su trečiosiomis šalimis ir dialoguose žmogaus teisių klausimais reguliariai konsultuotųsi su atitinkamomis vietos ir tarptautinėmis vaikų teisių organizacijomis ir keltų klausimą dėl valstybių, Konvencijos šalių, prievolės įgyvendinti šią konvenciją; palankiai vertina tai, kad Pietų Sudanas ir Somalis ratifikavo Vaiko teisių konvenciją; dar kartą paragina Komisiją ir vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją analizuoti, kokiais būdais ir kokiomis priemonėmis ES galėtų prisijungti prie JT vaiko teisių konvencijos; |
| --- | --- |

118.

| 119. | prašo, kad ES ir toliau propaguotų ES ir UNICEF vaiko teisių priemonių rinkinį „Vaiko teisių aspekto integravimas į vystomąjį bendradarbiavimą“ per savo išorės delegacijas ir šioje srityje atitinkamai apmokyti ES delegacijų darbuotojus; atkreipia dėmesį į rimtą neregistruotų vaikų, gimusių ne tėvų gimtojoje šalyje, problemą, itin rimtą problemą, kai tai susiję su pabėgėliais, ir ragina ES kelti šį klausimą, kur tinkama, vystant politinius dialogus su trečiosiomis šalimis; ragina Komisiją parengti politiką ir tarptautiniuose forumuose skatinti įkalintų tėvų vaikų apsaugą siekiant įveikti jų diskriminaciją ir stigmatizavimą; pabrėžia, kad milijonai vaikų vis dar kenčia nuo netinkamos mitybos, daug jų susiduria su negrįžtamais ilgalaikiais padariniais ir netgi miršta; ragina Komisiją ir tarptautinę bendruomenę pradėti taikyti novatoriškus būdus siekiant veiksmingai spręsti netinkamos mitybos, ypač vaikų, problemą visapusiškai pasitelkiant visą maisto grandinę ir taip įtraukiant viešojo ir privačiojo sektorių bei žmonių partnerystes ir kitus turimus išteklius, ypač socialinę žiniasklaidą; |
| --- | --- |

119.

| 120. | teigia, kad reikia tarptautinės pagalbos dedant pastangas ieškoti moterų ir vaikų, kurie vis dar yra „Da'esh“ ir kitų teroristinių grupuočių bei sukarintų organizacijų nelaisvėje, ir juos išlaisvinti, taip pat propaguojant specialias buvusių belaisvių gydymo Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje programas; reiškia susirūpinimą dėl teroristinių grupuočių vykdomo vaikų verbavimo ir vaikų dalyvavimo teroristinėje ir karinėje veikloje; pabrėžia, kad reikia nustatyti politiką, kuria būtų vadovaujamasi vykdant šių vaikų paieškas, jų išlaisvinimą, reabilitaciją ir pakartotiną integraciją; pabrėžia, jog būtina propaguoti vaikų karių nuginklavimo, reabilitacijos ir reintegracijos politiką; pakartoja savo prašymą Komisijai, kad ji pasiūlytų išsamią vaiko teisių strategiją ir veiksmų planą ateinančių penkerių metų laikotarpiui, siekiant vaiko teisėms suteikti prioritetą tiek ES išorės, tiek vidaus politikoje ir propaguoti vaiko teises, ypač padėti užtikrinti vaikų prieigą prie vandens, jų sanitarines sąlygas, sveikatos priežiūrą ir švietimą, be kita ko, konfliktų zonose ir pabėgėlių stovyklose; |
| --- | --- |

120.

Pagyvenusių žmonių teisės

| 121. | palankiai vertina 2015–2019 m. veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje 16 g tikslą, kuriuo siekiama didinti informuotumą apie žmogaus teises ir specifinius vyresnio amžiaus žmonių poreikius; yra susirūpinęs dėl neigiamo diskriminacijos dėl amžiaus poveikio; atkreipia dėmesį į ypatingus sunkumus, su kuriais susiduria vyresnio amžiaus asmenys, naudodamiesi savo žmogaus teisėmis, pavyzdžiui, norėdami naudotis socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros paslaugomis; ragina valstybes nares naudotis esama Madrido tarptautinio veiksmų plano senėjimo klausimais peržiūra siekiant peržiūrėti galiojančių teisės aktų įgyvendinimą ir rasti galimus trūkumus; ragina ES ir jos valstybes nares aktyviai dalyvauti JT neribotos sudėties darbo grupėje senėjimo klausimais ir dėti daugiau pastangų apsaugant vyresnių žmonių teises ir jas skatinant, taip pat apsvarstant galimybę parengti naują teisės aktą; |
| --- | --- |

121.

Lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų teisės

| 122. | yra labai susirūpinęs dėl padažnėjusių smurto ir diskriminacijos prieš LGBTI asmenis atvejų; griežtai smerkia tai, kad pastaruoju metu padaugėjo diskriminacinių teisės aktų ir smurtinių išpuolių prieš asmenis dėl jų seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ir lytinių požymių, ir tai, kad 73 šalyse homoseksualumas laikomas nusikaltimu (įskaitant tai, kad LGBTI asmenys kaltinami „ištvirkavimu“), iš kurių 13 (61) šalys taiko mirties bausmę, o 20 šalių translytę tapatybę vis dar laiko nusikaltimu; reiškia didelį susirūpinimą dėl vadinamųjų propagandinių įstatymų, kuriais siekiama apriboti LGBTI asmenų ir remiančiųjų jų teises saviraiškos ir susirinkimų laisvę; ragina visas valstybes, turinčias tokius įstatymus, panaikinti šias nuostatas; griežtai smerkia sudėtingas veiklos sąlygas ir didėjančius apribojimus, taikomus LGBTI grupių ir teisių gynėjų susirinkimų ir asociacijų laisvei, renginiams ir protestams, tokių kaip gėjų eitynės, kuriose kai kuriais atvejais protestuotojai patyrė valdžios institucijų smurtinį atsaką; dar kartą patvirtina, kokios svarbios šios pagrindinės laisvės demokratinių visuomenių funkcionavimo srityje ir valstybių atsakomybė užtikrinant, kad tokios teisės būtų gerbiamos ir kad tie, kurie jomis naudojasi, būtų apsaugoti; prašo EIVT teikti pirmenybę savo veiksmams ir juos sustiprinti tose šalyse, kuriose vyrauja prieš LGTBI asmenis nukreiptas smurtas, vykdomi žudymai, piktnaudžiavimas ir diskriminacija, pasmerkiant šią praktiką vadovaujantis ES gairėmis dėl mirties bausmės ir ES gairėmis dėl kankinimų, žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio bei baudimo, taip pat šioje srityje toliau dirbant su JT vyriausiuoju žmogaus teisių komisaru; pabrėžia, kad svarbu remti LGBTI žmogaus teisių gynėjų veiklą, teikiant didesnę paramą ir skiriant išteklius veiksmingam programavimui, vykdant informuotumo didinimo kampanijas, taip pat finansuojamas per EDŽTRP, skirtas plačiajai visuomenei dėl diskriminacijos ir smurto, nukreipto prieš LGBTI asmenis, ir užtikrinant, kad būtų teikiama būtiniausia pagalba tiems, kam jos reikia; ragina ES delegacijas ir atitinkamas institucijas aktyviai skatinti šias teises ir pagrindines laisves |
| --- | --- |

122.

| 123. | palankiai vertina 2013 m. birželio 24 d. Užsienio reikalų tarybos priimtas LGBTI asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo gaires; ragina EIVT ir Komisiją skatinti strategiškesnį ir sistemingesnį šių gairių įgyvendinimą, įskaitant per informuotumo didinimą, atitinkamų mokymų ES darbuotojams trečiosiose šalyse rengimą, siekiant veiksmingai kelti LGBTI asmenų teisių klausimą politiniuose ir žmogaus teisių dialoguose su trečiosiomis šalimis ir daugiašaliuose forumuose; pabrėžia, kad svarbu, jog naudojimosi visomis žmogaus teisėmis skatinimo ir gynimo ES gaires būtų plačiai prieinamos LGBTI asmenims; ragina imtis konkrečių veiksmų siekiant didinti ES vidaus ir išorės politikos suderinamumą dėl LGBTI teisių; |
| --- | --- |

123.

| 124. | ragina ES institucijas ir valstybes nares toliau prisidėti prie tos pačios lyties asmenų santuokos ar tos pačios lyties asmenų civilinės sąjungos pripažinimo svarstymų, laikant tai politinių, socialinių, žmogaus bei pilietinių teisių klausimu; palankiai vertina tai, kad vis daugiau šalių gerbiama teisė kurti šeimą sudarius santuoką, civilinę partnerystę ir įsivaikinus nediskriminuojant dėl lytinės orientacijos, ir ragina Komisiją ir valstybes nares parengti pasiūlymų dėl abipusio šių sąjungų ir tos pačios lyties šeimų pripažinimo visoje Europos Sąjungoje, kad būtų užtikrintas vienodas požiūris darbo, laisvo judėjimo, apmokestinimo ir socialinės apsaugos atžvilgiu, apsaugant šeimų ir vaikų pajamas; |
| --- | --- |

124.

Čiabuvių ir mažumoms priklausančių asmenų teisės

| 125. | yra labai susirūpinęs, kad čiabuviams vis dar gresia itin didelis pavojus patirti diskriminaciją ir kad jie yra itin pažeidžiami vykstant politiniams, ekonominiams, aplinkos ir darbo srities pokyčiams ir neramumams; pažymi, kad dauguma čiabuvių gyvena žemiau skurdo ribos ir turi nedaug galimybių arba neturi galimybių pasinaudoti politiniu atstovavimu ar sprendimų priėmimu, pažeidžiant jų teisę laisvai ir informuotai priimti sprendimus, kaip tai užtikrina Jungtinių Tautų deklaracija dėl čiabuvių tautų teisių ir 2005 m. Europos konsensusas dėl vystymosi; yra itin susirūpinęs dėl to, kad pranešama apie paplitusius ir dažnėjančius čiabuvių tautų žmogaus teisių pažeidimus, pvz., žmogaus teisių gynėjų persekiojimą, savavališkus suėmimus, žudymus ir priverstinį perkėlimą, žemės grobimą ir įmonių vykdomus pažeidimus; |
| --- | --- |

125.

| 126. | labai susirūpinęs pažymi, kad dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su išteklių gavyba, čiabuviams daroma ypatinga žala; ragina Komisiją ir EIVT remti griežtas teisines sistemas ir iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti skaidrumą ir gerą valdymą kasybos ir kitų išteklių gavybos sektoriuose ir kuriomis užtikrinama pagarba vietinių gyventojų teisei laisvai ir informuotai priimti sprendimus ir JT deklaracijai dėl čiabuvių tautų teisių; ragina ES delegacijas stiprinti dialogą su čiabuvių tautomis vietoje, siekiant nustatyti žmogaus teisių pažeidimus ir užkirsti jiems kelią; |
| --- | --- |

126.

| 127. | pabrėžia, kad mažumų bendruomenės turi ypatingų poreikių, todėl visose ekonominio, socialinio, politinio ir kultūrinio gyvenimo srityse turėtų būti skatinama visiška ir veiksminga mažumai priklausančių asmenų ir daugumai priklausančių asmenų lygybė; primygtinai ragina Komisiją visame plėtros procese atidžiai stebėti nuostatų, kuriomis ginamos mažumoms priklausančių asmenų teisės, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

127.

Asmenų, kurie patyrė diskriminaciją dėl priklausymo kastai, teisės

| 128. | smerkia toliau vykdomus žmogaus teisių pažeidimus, nukreiptus prieš asmenis, patiriančius diskriminaciją dėl kastų hierarchijos ir dėl priklausymo kastai, įskaitant atsisakymą užtikrinti lygybę, galimybes naudotis teisės sistema ir gauti darbą, taip pat nuolatinę segregaciją ir su priklausymu kastai susijusias kliūtis užtikrinti pagrindines žmogaus teises ir raidą; yra labai susirūpinęs dėl nerimą keliančio smurtinių išpuolių prieš dalitus dėl priklausymo kastai skaičiaus ir įteisintos nebaudžiamos diskriminacijos; primena raginimą plėtoti ES politiką dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai ir ragina ES pasinaudoti visomis galimybėmis išreikšti didelį susirūpinimą dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai; |
| --- | --- |

128.

Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT) / pereinamojo laikotarpio teisingumas

| 129. | primena TBT visuotinumą ir pakartoja, kad visapusiškai remia jo darbą; pabrėžia jo svarbų vaidmenį, atliekamą panaikinant tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliantį nebaudžiamumą už sunkiausius nusikaltimus ir užtikrinant teisingumą karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir genocido aukoms; toliau budriai stebi bet kokius mėginimus pakenkti TBT veiklos teisėtumui ir nepriklausomumui; |
| --- | --- |

129.

| 130. | primena savo 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją, kurioje JT Saugumo Tarybos narės raginamos paremti siūlymą, kad Saugumo Taryba klausimą perduotų spręsti TBT, siekiant ištirti Irake ir Sirijoje vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) įvykdytus pažeidimus prieš krikščionis (chaldėjus, sirus, asirus), jazidus ir kitas religines bei etnines mažumas; |
| --- | --- |

130.

| 131. | palankiai vertina tai, kad Ukraina paskelbė deklaraciją, kuria priima TBT jurisdikciją dėl nusikaltimų, padarytų po 2014 m. vasario 20 d., nes šia deklaracijas sudaromos sąlygos TBT prokurorams spręsti, ar teismas gali tirti pažeidimus, padarytus ginkluoto konflikto Ukrainoje metu, nors Ukraina dar nėra TBT valstybė narė; |
| --- | --- |

131.

| 132. | palankiai vertina Tarybos išvadas dėl ES paramos pereinamojo laikotarpio teisingumui ir palankiai vertina ES paramos pereinamojo laikotarpio teisingumui politikos programą, nes ES yra pirmoji regioninė organizacija, priėmusi tokią politiką; ragina ES, jos valstybes nares ir ES specialiuosius įgaliotinius aktyviai propaguoti TBT, jo sprendimų vykdymo užtikrinimą ir kovoti su nebaudžiamumu už nusikaltimus, kuriems taikomas Romos statutas, taip pat reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad keletas arešto orderių vis dar neįvykdyti; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares bendradarbiauti su TBT ir toliau teikti tvirtą diplomatinę ir politinę paramą stiprinant ir plėtojant TBT ir JT santykius, ypač JT Saugumo Taryboje, taip pat imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią nebendradarbiavimo su TBT atvejams ir veiksmingai į tokius atvejus reaguoti; primena savo raginimą ES priimti bendrą poziciją dėl agresijos nusikaltimo ir Kampalos pakeitimų klausimais ir ragina valstybes nares suderinti savo nacionalinės teisės aktuose nustatytas sąvokas su Kampalos pakeitimuose išdėstytomis apibrėžtimis, ir stiprinti bendradarbiavimą su TBT; apgailestauja, kad keletas šalių rodo nepasitikėjimą TBT atžvilgiu, pasitraukdamos arba grasindamos pasitraukti iš TBT jurisdikcijos; |
| --- | --- |

132.

| 133. | primena raginimą sukurti ES specialiojo įgaliotinio tarptautinio teisingumo ir tarptautinės humanitarinės teisės klausimais pareigybę, kad šias pareigas atliekančių žmonių veikla būtų iškili ir susilauktų pelnyto pastebimumo – taip bus veiksmingai įgyvendinami ES planai, o ES įsipareigojimas kovoti su nebaudžiamumu ir remti TBT bus integruotas į visą ES užsienio politiką; |
| --- | --- |

133.

| 134. | ragina ES ir jos valstybes nares teikti TBT tinkamą finansavimą ir stiprinti savo paramą tarptautinei baudžiamojo teisingumo sistemai, įskaitant pereinamojo laikotarpio teisingumą; |
| --- | --- |

134.

Tarptautinė humanitarinė teisė (THT)

| 135. | smerkia, kad nesilaikoma tarptautinės humanitarinės teisės (THT), ir reiškia didelį susirūpinamą dėl nerimą keliančio papildomos žalos per ginkluotus konfliktus lygio didėjimo ir dėl mirtinų išpuolių prieš ligonines, mokyklas, humanitarinius konvojus ir kitus civilinius taikinius; reiškia rimtą susirūpinimą dėl didėjančios nevalstybinių subjektų veiksmų įtakos konfliktų zonose visame pasaulyje ir primygtinai ragina ES naudoti visas turimas priemones siekiant, kad valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai laikytųsi THT reikalavimų; palankiai vertina ES ir valstybių narių įsipareigojimą Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui (TRKK) tvirtai remti veiksmingo mechanizmo, skirto atitikties THT stiprinimui, steigimą ir prašo vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją informuoti Parlamentą apie tikslus ir numatytą strategiją siekiant įvykdyti šį įsipareigojimą; ragina tarptautinę bendruomenę sušaukti tarptautinę konferenciją siekiant parengti naują tarptautinę sistemą, skirtą duomenims stebėti ir rinkti, ir viešai pranešti apie THT pažeidimus, įskaitant išpuolius prieš ligonines, medicinos darbuotojus ir greitosios pagalbos automobilius; laikosi nuomonės, kad tokia sistema galėtų būti pagrįsta dabartine sistema, skirta nuo ginkluotų konfliktų nukentėjusiems vaikams; prašo vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją kasmet pateikti viešą kaltininkų, įtariamų vykdžius išpuolius prieš mokyklas ir ligonines, sąrašą, kad būtų galima nustatyti tinkamus ES veiksmus, siekiant užkirsti kelią tokiems išpuoliams; |
| --- | --- |

135.

| 136. | apgailestauja, kad septynios valstybės narės dar neratifikavo Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų; ragina ES ir jos valstybes nares remti visuotinį draudimą naudoti baltąjį fosforą, visų pirma sudarant naują Konvencijos dėl tam tikrų įprastinių ginklų protokolą, kuriuo būtų draudžiama naudoti tokius ginklus; |
| --- | --- |

136.

| 137. | ragina valstybes nares ratifikuoti pagrindinius THT dokumentus ir kitas svarbias teisines priemones, kurios daro poveikį THT; pripažįsta ES gairių dėl skatinimo laikytis THT svarbą ir pakartoja savo raginimą vyriausiajai įgaliotinei ir pirmininko pavaduotojai bei EIVT peržiūrėti jų įgyvendinimą, atsižvelgiant į tragiškus įvykius Artimuosiuose Rytuose ir, visų pirma, į visuotinį ir sistemingą nebaudžiamumą už šiurkščius THT ir žmogaus teisių teisės pažeidimus; ragina ES remti iniciatyvas, kuriomis siekiama skleisti THT žinias ir gerąją jų taikymo patirtį ir ragina ES pasinaudoti visomis turimomis dvišalėmis priemonėmis siekiant veiksmingai skatinti savo partnerius laikytis THT, įskaitant politinį dialogą; pakartoja savo raginimą valstybėms narėms prisijungti prie tarptautinių pastangų užkirsti kelią ginkluotų subjektų išpuoliams prieš mokyklas ir užkirsti kelią jų naudojimui kariniais tikslais, patvirtinant Saugių mokyklų deklaraciją, kuria siekiama padėti panaikinti plataus masto karinius išpuolius prieš mokyklas ginkluotų konfliktų metu; |
| --- | --- |

137.

| 138. | ragina tarptautinę bendruomenę surengti tarptautinę konferenciją su tikslu sustiprinti THT taisyklių veiksmingumą; |
| --- | --- |

138.

| 139. | pakartoja savo raginimą vyriausiajai įgaliotinei ir pirmininko pavaduotojai paskelbti iniciatyvą, kuria būtų siekiama nustatyti ES ginklų embargo šalims, kaltinamoms rimtais įtarimais dėl THT pažeidimų, visų pirma, kai tai susiję su tyčiniu išpuolių nukreipimu į civilinę infrastruktūrą; pabrėžia, kad, nuolat išduodant leidimus ginklus parduoti tokioms šalims, pažeidžiama 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę priimti Gvantanamo kalinius į ES; pabrėžia, kad reikia kuo greičiau uždaryti Gvantanamo įlankos kalėjimą; |
| --- | --- |

139.

Minties, sąžinės ir religijos ar tikėjimo laisvė

| 140. | vadovaudamasis SESV 10 straipsniu, smerkia visus smurto, persekiojimo, netolerancijos ir diskriminacijos aktus dėl ideologijos, religijos ar tikėjimo; reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolat gaunamų pranešimų apie visame pasaulyje vykdomus smurto, persekiojimo, netolerancijos ir diskriminacijos veiksmų prieš religines ir tikėjimo mažumas; pabrėžia, kad teisės į minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvę yra pagrindinės teisės, susijusi su kitomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, apimanti teisę tikėti arba netikėti ir teisę išpažinti bet kokią religiją ar tikėjimą ar jo neišpažinti, taip pat teisę priimti, keisti pasirinktą tikėjimą, jo atsisakyti arba vėl prie jo sugrįžti, kaip įtvirtinta Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 9 straipsnyje; ragina ES ir jos valstybes nares įsitraukti į politines diskusijas, kad būtų panaikinti šventvagystės įstatymai; ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti, kad mažumos būtų gerbiamos ir ginamos visame pasaulyje, įskaitant Artimuosius Rytus, kur „Da‘esh“ ir kitos teroristinės grupuotės persekioja jazidus, krikščionis, musulmonų mažumas ir ateistus; apgailestauja dėl piktnaudžiavimo religija ar tikėjimu terorizmo tikslais; |
| --- | --- |

140.

| 141. | remia ES įsipareigojimą skatinti religijos ar tikėjimo laisvę tarptautiniuose ir regioniniuose forumuose, įskaitant JT, ESBO, Europos Tarybą ir kitus regioninius mechanizmus, ir ragina ES ir toliau teikti metinę rezoliuciją dėl religijos ar tikėjimo laisvės JT ir remti JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais įgaliojimus; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją bei EIVT dalyvauti nuolatiniame dialoge su NVO, religinėmis ar tikėjimo grupėmis ir religiniais lyderiais; |
| --- | --- |

141.

| 142. | visapusiškai remia ES praktiką imtis iniciatyvos rengiant temines rezoliucijas JT Žmogaus teisių taryboje ir JT Generalinėje Asamblėjoje dėl religijos ir tikėjimo laisvės, ragina ES remti JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais įgaliojimus ir ragina šalis, kurios šiuo metu nepatenkina JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais apsilankymo prašymų; |
| --- | --- |

142.

| 143. | ragina ES stiprinti esamas priemones ir vadovaujantis savo įgaliojimais patvirtinti kitas, siekiant užtikrinti, kad religinių mažumų apsauga būtų veiksminga visame pasaulyje; |
| --- | --- |

143.

| 144. | ragina imtis konkrečių veiksmų siekiant užtikrinti, kad ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires būtų veiksmingai įgyvendinamos, įskaitant: nuolatinį ir nuoseklų ES darbuotojų mokymą būstinėse ir delegacijose; ataskaitų apie šalies ir vietos aplinkybes teikimą; glaudų bendradarbiavimą su vietos subjektais, ypač religinių ar tikėjimo grupių lyderiais; |
| --- | --- |

144.

| 145. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad kai kuriose pasaulio dalyse religijos ar tikėjimo bendruomenėms kyla pavojus, kai ištisos religinės bendruomenės išnyksta arba turi bėgti; |
| --- | --- |

145.

| 146. | pabrėžia, kad šiuo metu krikščionių religinė grupė yra labiausiai persekiojama ir bauginama pasaulyje, įskaitant Europą, kurioje krikščionių pabėgėliai nuolat kenčia nuo persekiojimo religiniu pagrindu, ir kad kai kurioms iš seniausių krikščionių bendruomenių kyla grėsmė išnykti, ypač Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose; |
| --- | --- |

146.

| 147. | ragina tarptautinę bendruomenę ir ES užtikrinti mažumų apsaugą ir įrengti saugias zonas; ragina užtikrinti etninių ir religinių mažumų, gyvenančių vietovėse, kur jie visada buvo istoriškai įsitvirtinę ir gyveno taikiai šalia viena kitos – pvz., Sindžaro kalnuose (jazidai), Ninevijos lygumose (chaldėjų, sirų ir asirų tautos) – pripažinimą, savivaldą ir apsaugą; ragina teikti specialią pagalbą siekiant išsaugoti (masinius) kapus dabartinių ir nesenų konfliktų zonose, kad būtų galima ekshumuoti ten esančius žmonių palaikus ir juos galėtų ištirti teismo medicinos ekspertai, siekiant sudaryti sąlygas juos tinkamai palaidoti arba aukų palaikus atiduoti giminėms; ragina sukurti specialų fondą, kuris padėtų finansuoti iniciatyvas, kuriomis siekiama išsaugoti įrodymus, kad būtų galima atlikti tyrimą ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn asmenis, įtariamus nusikaltimais žmoniškumui; ragina ES ir jos valstybes nares imtis veiksmų kuo skubiau parengti ekspertų grupę, kuriai būtų pavesta surinkti visus įrodymus apie vykdomus tarptautinius nusikaltimus, įskaitant genocidą, nusikaltimus prieš religines ir etnines mažumas, nesvarbu, kur jie galėjo būti įvykdyti, įskaitant dabartinių ar neseniai vykusių konfliktų aukų masinių kapaviečių išsaugojimą, siekiant parengti tarptautinio baudžiamojo persekiojimo veiksmus prieš atsakingus asmenis; |
| --- | --- |

147.

Saviraiškos laisvė internete ir realiame gyvenime vaizdo ir garso bei kitomis žiniasklaidos priemonėmis

| 148. | pabrėžia, kad žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės yra visuotinės ir turi būti ginamos pasauliniu mastu kiekvienu jų išraiškos aspektu; |
| --- | --- |

148.

| 149. | pabrėžia, kad saviraiškos laisvė, žiniasklaidos nepriklausomumas ir pliuralizmas yra svarbūs kaip pagrindiniai elementai siekiant demokratijos, ir kad reikia piliečių bei pilietinės visuomenės įgalinimo siekiant užtikrinti viešojo sektoriaus skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

149.

| 150. | išreiškia susirūpinimą dėl daugelyje šalių pagausėjusių žurnalistų areštų ir grasinimų jiems ir pabrėžia, kad ši praktika rimtai trukdo spaudos laisvei; ragina ES ir tarptautinę bendruomenę apsaugoti nepriklausomus žurnalistus ir tinklaraščių kūrėjus, sumažinti skaitmeninę atskirtį ir palengvinti nevaržomą prieigą prie informacijos ir bendravimo ir necenzūruotą prieigą prie interneto (skaitmeninę laisvę); |
| --- | --- |

150.

| 151. | reiškia rimtą susirūpinimą dėl stebėsenos, priežiūros, cenzūros ir filtravimo technologijų plėtros ir plitimo, nes jos kelia vis didesnį pavojų žmogaus teisių ir demokratijos aktyvistams autokratinėse valstybėse; |
| --- | --- |

151.

| 152. | griežtai smerkia tai, kad vis daugiau žmogaus teisių gynėjų susiduria su skaitmeninėmis grėsmėmis, įskaitant grasinimus suketi pavojų duomenims, įrangos konfiskavimą, nuotolinį stebėjimą ir duomenų nutekėjimą; smerkia sekimo internete ir įsilaužimo praktiką siekiant rinkti informaciją, kuri gali būti naudojama teismo bylose ar šmeižto kampanijose, taip pat garbės ir orumo gynimo bylose; |
| --- | --- |

152.

| 153. | griežtai smerkia valdžios institucijas, kontroliuojančias internetą, žiniasklaidą ir akademinę bendruomenę, ir sustiprėjusį bauginimą, priekabiavimą ir savavališką sulaikymą, su kuriais susiduria žmogaus teisių gynėjai, teisininkai ir žurnalistai; |
| --- | --- |

153.

| 154. | smerkia autoritarinių režimų vykdomus skaitmeninių ryšių apribojimus, įskaitant interneto svetainių uždarymą ir asmeninių paskyrų blokavimą, siekiant apriboti žodžio laisvę ir kaip priemonę nutildyti opoziciją ir suvaržyti pilietinę visuomenę; ragina ES ir jos valstybes nares viešai pasmerkti režimus, ribojančius jų kritikų ir opozicijos skaitmeninę komunikaciją; |
| --- | --- |

154.

| 155. | pabrėžia, kad svarbu skatinti neribotą prieigą prie interneto visų rūšių ryšiuose su trečiųjų šalių atstovais, įskaitant stojimo derybas, prekybos derybas ir žmogaus teisių dialogus ir diplomatinius ryšius, ir siekti, kad informacija apie žmogaus teises ir demokratiją būtų kiek įmanoma labiau prieinama žmonėms visame pasaulyje; |
| --- | --- |

155.

| 156. | yra susirūpinęs dėl neapykantą kurstančių kalbų dažnėjimo, ypač socialinės žiniasklaidos platformose; ragina Komisiją įtraukti PVO atstovus siekiant užtikrinti, kad bus atsižvelgta į jų nuomones derybose dėl elgesio kodeksų; griežtai smerkia neapykantos pranešimų, kurstančių smurtą ar terorą, sklaidą; |
| --- | --- |

156.

| 157. | ragina aktyviau remti žiniasklaidos laisvę, apsaugoti nepriklausomus žurnalistus, tinklaraštininkus ir informatorius, sumažinti skaitmeninę atskirtį ir palengvinti nevaržomą prieigą prie informacijos ir bendravimo ir išsaugoti necenzūruotą prieigą prie interneto (skaitmeninę laisvę); |
| --- | --- |

157.

| 158. | ragina ryžtingai vystyti ir skleisti technologijas, kurios padėtų saugoti žmogaus teises ir lengviau užtikrinti gyventojų skaitmenines teises ir laisves bei gyventojų saugumą ir privatumą; |
| --- | --- |

158.

| 159. | ragina ES naudoti nemokamą ir atvirąją programinę įrangą, taip pat skatinti kitus subjektus tai daryti, nes tokia programinė įranga suteikia didesnį saugumą ir ja labiau užtikrinamos žmogaus teisės; |
| --- | --- |

159.

| 160. | ragina Komisiją ir valstybes nares visuose tarptautiniuose forumuose, įskaitant JT Interneto valdymo forumą, G8, G20, ESBO ir Europos Tarybą, kelti klausimus dėl saviraiškos laisvės internete ir dėl laisvo ir atviro interneto svarbos; |
| --- | --- |

160.

Kova su terorizmu

| 161. | pakartoja, kad vienareikšmiškai smerkia terorizmą ir visiškai remia veiksmus, kuriais siekiama panaikinti teroristines organizacijas, ypač „Da‘esh“, kuri kelia akivaizdžią grėsmę regioniniam ir tarptautiniam saugumui, ir kartu primena, kad vykdant šiuos veiksmus reikėtų visada visiškai gerbti tarptautinę žmogaus teisių teisę; pritaria tam, kad būtų įgyvendinta Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2178 (2014 m.) dėl kovos su užsienio teroristų kovotojų keliamomis grėsmėmis ir Madride patvirtinti pagrindiniai principai dėl užsienio teroristų kovotojų srauto sustabdymo; |
| --- | --- |

161.

| 162. | primena, kad ES veiksmų plane dėl žmogaus teisių ir demokratijos pabrėžiamas poreikis užtikrinti, kad pagarba nuomonės laisvei ir žodžio laisvei būtų integruotos į vystymosi politiką ir programas, susijusias su terorizmu, įskaitant skaitmeninio sekimo technologijas; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų visapusiškai išnaudoti esamas priemones, kuriomis reaguojama į ES piliečių radikalėjimą, ir turėtų parengti veiksmingas programas, kuriomis siekiama kovoti su terorizmu ir ekstremistine propaganda bei verbavimo metodais, ypač internete, ir užkirsti kelią radikalėjimui; pabrėžia, kad reikia kuo skubiau imtis bendrų ES veiksmų ir primygtinai ragina valstybes nares bendradarbiauti jautriose srityse, visų pirma keičiantis informacija ir žvalgybos informacija; |
| --- | --- |

162.

| 163. | ragina ES ir toliau bendradarbiauti su JT kovojant su terorizmo finansavimu, įskaitant turimų mechanizmų, skirtų teroristams ir teroristinėms organizacijoms nustatyti, naudojimą, taip pat stiprinti turto įšaldymo mechanizmų visame pasaulyje, kartu laikantis tarptautinių tinkamo proceso ir teisinės valstybės principų; ragina Komisiją ir valstybes nares veiksmingai ir skubiai spręsti šį klausimą su valstybėmis, kurios finansuoja arba remia teroristų organizacijas, arba leidžia tai daryti savo piliečiams; |
| --- | --- |

163.

Mirties bausmė

| 164. | primena apie tai, kad ES laikosi visiško mirties bausmės netoleravimo pozicijos, ir dar kartą pabrėžia savo ilgalaikę poziciją jokiu būdu ir jokiomis aplinkybėmis nepateisinti mirties bausmės, kankinimų, žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio bei baudimo; |
| --- | --- |

164.

| 165. | taip pat palankiai vertina mirties bausmės panaikinimą Fidžyje, Suriname, Mongolijoje ir JAV Nebraskos valstijoje; |
| --- | --- |

165.

| 166. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad pastaraisiais metais kai kuriose šalyse grąžintas mirties bausmės vykdymas; apgailestauja, kad politiniai lyderiai kitose šalyse taip pat svarsto galimybes sugrąžinti mirties bausmę; reiškia didelį susirūpinimą dėl pranešimų, kad išaugo mirties nuosprendžių, įvykdytų visame pasaulyje 2015 m., skaičius, visų pirma Kinijoje, Egipte, Irane, Nigerijoje, Pakistane ir Saudo Arabijoje; primena šių valstybių valdžios institucijoms, kad šios valstybės yra Vaiko teisių konvencijos šalys, o pagal šią konvenciją griežtai draudžiama skirti mirties bausmę už nusikaltimus, kuriuos padarė jaunesni nei 18 m. asmenys; |
| --- | --- |

166.

| 167. | yra ypač susirūpinęs dėl to, kad daugėja mirties nuosprendžių masiniuose teismo procesuose, kuriuose nėra jokių garantijų, kad bus užtikrinti minimalūs teisingo bylos nagrinėjimo standartai, būtini pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

167.

| 168. | griežtai smerkia dažnesnį mirties bausmės taikymą už nusikaltimus, susijusius su narkotikais, ir ragina už tokius nusikaltimus neskirti mirties bausmės ir jos nevykdyti neatidėliotinai; |
| --- | --- |

168.

| 169. | ragina šalis, kurios yra panaikinusios mirties bausmę arba taiko ilgalaikį mirties bausmės moratoriumą, vykdyti savo įsipareigojimus ir nepradėti vėl taikyti šios bausmės; ragina ES toliau naudotis bendradarbiavimu ir diplomatija visuose galimuose pasaulio forumuose pasisakant prieš mirties bausmę, siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma teisės į sąžiningą teismą kiekvieno asmens, kuriam gresia mirties bausmė, atveju; pabrėžia ES svarbą tęsiant stebėjimą sąlygas, kuriomis vykdoma mirties bausmė tose šalyse, kurios ją vis dar taiko, siekiant užtikrinti, kad nuteistų mirties bausme asmenų sąrašas būtų skelbiamas viešai ir kad jų kūnai būtų grąžinami giminėms; |
| --- | --- |

169.

| 170. | primygtinai pakartoja, jog yra svarbu, kad ES vykdytų pastebimą politiką, kuria siekiama visuotinio mirties bausmės panaikinimo, kaip numatyta pagal 2013 m. peržiūrėtas ES gaires dėl mirties bausmes, ir kad ji ES ir toliau propaguotų mirties bausmės panaikinimą; ragina ES toliau dirbti siekiant visuotinio mirties bausmės panaikinimo, išnagrinėti naujus agitavimo šiuo tikslu būdus, taip pat remti veiksmus EDŽTRP kontekste, kuriais užkertamas kelias mirties bausmės nuosprendžiui ar jo įvykdymui; prašo, kad ES delegacijos ir toliau organizuotų informuotumo didinimo kampanijas šiuo tikslu; |
| --- | --- |

170.

Kova su kankinimu ir netinkamu elgesiu

| 171. | reiškia didelį susirūpinimą, kad ir toliau taikomi kankinimai ir netinkamas elgesys įkalintų asmenų atžvilgiu, inter alia, siekiant išgauti prisipažinimus, kurie vėliau naudojami baudžiamuosiuose teismuose, kurie akivaizdžiai neatitinka tarptautinių sąžiningumo standartų; |
| --- | --- |

171.

| 172. | smerkia plačiai paplitusį kankinimų ir netinkamo elgesio naudojimą visuomenės narių disidentų atžvilgiu siekiant juos nutildyti, taip pat pažeidžiamų grupių atžvilgiu, pvz., tautinės, kalbinės ir religinės mažumos, LGBTI asmenys, moterys, vaikai, prieglobsčio prašytojai ir migrantai; |
| --- | --- |

172.

| 173. | itin griežtai smerkia „Da’esh“ ir kitų teroristinių ar sukarintų organizacijų vykdomus kankinimus ir netinkamą elgesį; išreiškia solidarumą su visų nuo smurto nukentėjusių aukų šeimomis ir bendruomenėmis; smerkia grupuotės „Da’esh“ ir kitų teroristinių ar sukarintų organizacijų praktiką, apimančią diskriminaciją ir taikymąsi į mažumų grupes; ragina ES, jos valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę dėti daugiau pastangų siekiant reaguoti į neatidėliotiną poreikį veiksmingai užkirsti kelią tolesnėms kančioms; |
| --- | --- |

173.

| 174. | mano, kad kalinimo sąlygos ir kalėjimų būklė daugelyje šalių kelia didelį susirūpinimą; mano, kad itin svarbu kovoti su visų formų kankinimu ir netinkamu elgesiu su sulaikytais asmenimis, įskaitant psichologinius kankinimus, ir dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi atitinkamos tarptautinės teisės, visų pirma, kiek tai susiję su galimybe naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti vaistų; griežtai smerkia šios teisės pažeidimus ir mano, kad atsisakymas gydyti kalinius, sergančius tokiomis ligomis kaip hepatitas ar ŽIV, prilygsta atsisakymui padėti asmenims, kuriems gresia pavojus; |
| --- | --- |

174.

| 175. | primygtinai ragina EIVT, atsižvelgiant į nuolatinius pranešimus apie plačiai paplitusią neteisminių egzekucijų, kankinimų ir netinkamo elgesio praktiką visame pasaulyje, visais dialogo lygmenimis ir visuose forumuose suintensyvinti ES pastangas kovojant su neteisminėmis egzekucijomis, kankinimais ir kitu netinkamu elgesiu, kaip nustatyta ES politikos trečiųjų šalių atžvilgiu gairėse dėl kankinimo ir kito žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio arba baudimo; |
| --- | --- |

175.

| 176. | ragina EIVT ir toliau politiniuose su trečiosiomis šalimis ir dialoguose žmogaus teisių klausimais sistemingai reikšti susirūpinimą dėl kankinimo ir netinkamo elgesio, taip pat jį reikšti viešuose pareiškimuose, ir ragina ES delegacijas ir valstybių narių ambasadas vietose stebėti kankinimo ir netinkamo elgesio atvejus, imtis konkrečių veiksmų siekiant skatinti visišką jų panaikinimą, sekti susijusius baudžiamojo teismo procesus ir pasinaudoti visomis joms prieinamomis priemonėmis, kad padėtų susijusiems asmenims; |
| --- | --- |

176.

Bepiločiai orlaiviai

| 177. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad ginkluoti nepilotuojami orlaiviai naudojami nesilaikant tarptautinės teisinės sistemos; ragina valstybes nares suformuluoti aiškią politiką ir teisines pozicijas dėl ginkluotų bepiločių orlaivių ir dar kartą ragina ES parengti bendrą poziciją dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo, kurioje būtų puoselėjamas žmogaus teisių ir THT laikymasis ir sprendžiami tokie klausimai kaip teisinė sistema, proporcingumas, atskaitomybė, civilių apsauga ir skaidrumas; dar kartą primygtinai ragina ES uždrausti kurti, gaminti ir naudoti visiškai autonomiškus ginklus, kuriais galima vykdyti atakas be žmogaus įsikišimo; ragina ES nepritarti neteisminių ir tikslinių nužudymų praktikai ir įsipareigoti užtikrinti atitinkamas priemones, atitinkančias vidaus ir tarptautinius teisinius įsipareigojimus, jei yra pagrindo manyti, jos jurisdikcijoje esantis asmuo ar subjektas gali būti susijęs su neteisėtais tiksliniais nužudymais užsienyje; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją, valstybes nares ir Tarybą įtraukti ginkluotus bepiločius orlaivius ir visiškai autonomiškus ginklus į susijusius Europos ir tarptautinius nusiginklavimo ir ginklų kontrolės mechanizmus, ir ragina valstybes nares bendradarbiauti su šiais kontrolės mechanizmais ir juos stiprinti; ragina ES skatinti užtikrinti didesnį ginkluotus nepilotuojamus orlaivius naudojančių valstybių narių, ne tik trečiųjų šalių skaidrumą ir atskaitomybę teisinio jų naudojimo pagrindo ir atsakomybės už veiksmus požiūriu, siekiant sudaryti sąlygas nepilotuojamų orlaivių atakų teisminei priežiūrai atlikti ir užtikrinti, kad neteisėtų nepilotuojamų orlaivių atakų aukos galėtų veiksmingai pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

177.

| 178. | pabrėžia, kad ES draudžia kurti, gaminti ir naudoti visiškai autonominius ginklus, kurie suteiktų galimybę vykdyti atakas be žmogaus įsikišimo; ragina ES nepritarti neteisėtų ir tikslinių žudymų praktikai ir ją uždrausti; |
| --- | --- |

178.

| 179. | ragina Komisiją nuolat tinkamai informuoti Parlamentą apie ES lėšų naudojimą visiems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, susijusiems civilinės ir karinės paskirties bepiločių orlaivių konstravimu; ragina atlikti būsimų bepiločių orlaivių kūrimo projektų poveikio žmogaus teisėms įvertinimą; |
| --- | --- |

179.

| 180. | pabrėžia, kad technologijų poveikis gerinant žmogaus teisių padėtį turėtų būti integruotas į ES politiką ir programas, siekiant puoselėti žmogaus teisių apsaugą ir propaguoti demokratiją, teisinės valstybės principą, gerą valdymą ir taikų konfliktų sprendimą; |
| --- | --- |

180.

Parama demokratijai ir rinkimams ir rinkimų stebėjimo misijos

| 181. | primena, kad atvira erdvė pilietinei visuomenei, žodžio, susirinkimų ir asociacijų laisvei ir pagarba teisinei valstybei yra pagrindiniai elementai, kurių reikia sąžiningiems ir demokratiniams rinkimams; ragina ES užtikrinti, kad vietos NVO turėtų erdvės teisėtam rinkimų stebėjimui ir priežiūrai; pabrėžia, kad korupcija kelia grėsmę vienodoms galimybėms naudotis žmogaus teisėmis ir kenkia demokratiniams procesams; mano, kad ES turėtų pabrėžti sąžiningumo, atskaitomybės ir tinkamo viešųjų reikalų valdymo svarbą visuose dialoguose su trečiosiomis šalimis, kaip nurodyta Jungtinių Tautų konvencijoje prieš korupciją (UNCAC); pakartoja, kad Sąjunga turi ištesėti įsipareigojimą savo partneriams, visų pirma savo kaimyninėms šalims, remti ekonomines, socialines ir politines reformas, ginti žmogaus teises, padėti diegti teisinės valstybės principą, yra geriausios priemonės siekiant sustiprinti tarptautinę tvarką ir užtikrinti stabilumą kaimyninėse šalyse; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad persvarstant Europos kaimynystės politiką buvo sudaryta galimybė pakartoti, kad visuotinių vertybių gynyba ir žmogaus teisių propagavimas yra pagrindiniai Sąjungos tikslai; primena, kad įgyvendinant plėtros ir kaimynystės politiką Europos Sąjungos, politikų, mokslininkų, žiniasklaidos, NVO ir pilietinės visuomenės įgyta perėjimo prie demokratijos patirtis ir išmoktos pamokos taip pat galėtų veiksmingai padėti nustatyti geriausią praktiką, kurią būtų galima naudoti siekiant remti ir tvirtinti kitus demokratizacijos procesus visame pasaulyje; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Europos demokratijos fondo ir ES programų, kuriomis remiamos PVO, ypač EDŽTRP, darbą; |
| --- | --- |

181.

| 182. | rekomenduoja ES parengti visapusiškesnį požiūrį į demokratizacijos procesus, nes rinkimų stebėjimas yra tik vienas ilgesnio ir platesnio ciklo aspektas; primena, kad politinis pereinamasis procesas ir demokratizacija bus tvarūs tik tada, kai sėkmingai susies pagarbą žmogaus teisėms su lygiomis galimybėmis dalyvauti demokratiniame procese moterims, neįgaliesiems ir kitoms socialiai atskirtoms grupėms, su teisingumo, skaidrumo, atskaitomybės, susitaikymo, teisinės valstybės, ekonominės ir socialinės plėtros, kovos su dideliu skurdu ir demokratinių institucijų kūrimo skatinimu; pabrėžia, kad kova su korupcija šalyse, kuriose vyksta demokratizacijos procesai, turėtų būti ES prioritetas, nes šis reiškinys trukdo užtikrinti ir skatinti gerą valdymą, skatina su organizuotą nusikalstamumą ir yra susijęs su rinkimų rezultatų klastojimu; |
| --- | --- |

182.

| 183. | palankiai vertina bendrą komunikatą dėl Europos kaimynystės politikos persvarstymo ir primena, kad, kaip numatyta ES sutartyje, ES santykiai su kaimyninėmis šalimis turėtų būti grindžiami Sąjungos vertybėmis, apimančiomis žmogaus teises ir demokratiją; pabrėžia, kad parama siekiant stabilizuoti padėtį kaimyninėse šalyse ir skatinti demokratiją, teisinę valstybę, gerą valdymą yra neatsiejama nuo žmogaus teisių; |
| --- | --- |

183.

| 184. | pabrėžia, kad ES turėtų toliau remti demokratines ir veiksmingas kaimyninių šalių žmogaus teisių institucijas ir pilietinę visuomenę; su pasitenkinimu atkreipia dėmesį į tai, kad Europos demokratijos fondas vykdo nuoseklią veiklą rytinėse ir pietinėse ES kaimyninėse šalyse skatinant pagarbą pagrindinėms teisėms ir laisvėms bei demokratijos principams; |
| --- | --- |

184.

| 185. | pabrėžia, kad plėtros politika yra viena iš svariausių pagarbos demokratijos principams ir žmogaus teisėms stiprinimo priemonių; ragina Komisiją ir toliau teikti paramą stiprinant demokratinę politinę kultūrą, teisinės valstybės principus, žiniasklaidos nepriklausomybę, taip pat teismų ir kovos su korupcija srityse šalyse kandidatėse ir galimose šalyse kandidatėse; |
| --- | --- |

185.

| 186. | ragina Komisiją ir EIVT ir toliau teikti visokeriopą paramą trečiosiose šalyse vykstantiems demokratijos procesams bei vadovaujančių ir opozicijos partijų tarpusavio politiniam dialogui ir pilietinei visuomenei; dar kartą pakartoja, kaip svarbu vykdyti su rinkimų stebėjimo misijų ataskaitomis ir rekomendacijomis susijusią tolesnę veiklą, kai šios misijos naudojamos kaip ES įsipareigojimo remti demokratiją dalis ir kaip susijusių šalių nacionalinės žmogaus teisių strategijos dalis; ragina stiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą tarp Parlamento ir Komisijos ir (arba) EIVT siekiant užtikrinti tolesnę veiklą, susijusią su šių rekomendacijų įgyvendinimu, taip pat skirti tikslingą finansinę ir techninę pagalbą, kurią ES galėtų suteikti; ragina Komisiją pateikti bendrą rinkimų stebėjimo procesų vertinimą; |
| --- | --- |

186.

| 187. | ragina Tarybą ir EIVT įtraukti į ES metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje geografinę dalį atskirą skyrių, skirtą atitinkamoms šalims, kuriame būtų aptariamas rinkimų stebėjimo misijų priimtų rekomendacijų įgyvendinimo klausimas; primena įsipareigojimą, kurį veiksmų plane prisiėmė EIVT, Komisija ir valstybės narės – tvirčiau ir nuosekliau bendradarbiauti su rinkimų valdymo įstaigomis, parlamentinėmis institucijomis ir PVO trečiosiose šalyse, siekiant padėti joms įgyti daugiau galių ir taip stiprinti demokratinius procesus; |
| --- | --- |

187.

| 188. | ragina Komisiją užtikrinti, kad jos darbas – rinkimų stebėjimas ir pagalba – būtų atliekamas derinant jį su panašia parama kitiems svarbiems demokratinės sistemos subjektams, kaip antai politinėms partijoms, parlamentams, vietos valdžios institucijoms, nepriklausomai žiniasklaidai ir pilietinei visuomenei; |
| --- | --- |

188.

| 189. | ragina ES dirbti toliau siekiant nustatyti geriausią šios srities patirtį, įskaitant konfliktų prevencijos priemones, tarpininkavimą ir dialogo skatinimą, kad būtų parengtas nuoseklus, lankstus ir patikimas ES požiūris; |
| --- | --- |

189.

| 190. | pripažįsta sėkmingą EIVT ir ES delegacijų darbą užbaigiant antrosios kartos demokratijos analizę, taip pat pažangą demokratijos veiksmų planų srityje, ir ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją užtikrinti, kad veiksmų planai virstų konkrečia parama demokratijai tose vietovėse; |
| --- | --- |

190.

| 191. | ragina EIVT toliau remtis demokratijos analizės patirtimi, kad būtų pasirengta perkelti šią analizę į savo veiklą užsienyje, taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad nors Nacionalinės žmogaus teisių ir demokratijos strategijos yra sveikintinos, to nepakanka, kad būtų nustatytas tikrai visapusiškas supratimas apie demokratiją šalyje partnerėje; |
| --- | --- |

191.

o

o o

| 192. | paveda savo Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai bei ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais. |
| --- | --- |

192.

---

(1)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/cedaw.htm.

(2)  OL C 289, 2016 8 9, p. 57.

(3)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/CMW.aspx.

(4)  A/RES/41/128.

(5)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/2

(6)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/Vienna.aspx

(7)  http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/pdf/BDPfA%20E.pdf

(8)  http://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/programme_of_action_Web%20ENGLISH.pdf

(9)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/PTS-4Rev1-NHRI_en.pdf

(10)  https://europa.eu/globalstrategy/en/global-strategy-foreign-and-security-policy-european-union

(11)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/lt/pdf

(12)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/111817.pdf

(13)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=celex%3A52009XG1215%2801%29

(14)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/lt/pdf.

(15)  OL C 65, 2016 2 19, p. 174.

(16)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/foraff/137584.pdf.

(17)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10255-2016-INIT/lt/pdf.

(18)  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/10/st13201-en15_pdf/.

(19)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/16-epsco-conclusions-lgbti-equality/.

(20)  http://ec.europa.eu/justice/discrimination/files/lgbti_actionlist_en.pdf.

(21)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2015-INIT/lt/pdf

(22)  http://www.consilium.europa.eu/lt/press/press-releases/2015/07/20-fac-migration-conclusions/.

(23)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12002-2015-REV-1/lt/pdf

(24)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12098-2015-INIT/lt/pdf

(25)  OL L 43, 2015 2 18, p. 29.

(26)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=LT&f=ST%2015559%202014%20INIT

(27)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf.

(28)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12525-2016-INIT/lt/pdf

(29)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent? documentId=090000168008482e.

(30)  OL L 76, 2011 3 22, p. 56.

(31)  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/international-summit/2015/11/action_plan_en_pdf/.

(32)  http://www.securitycouncilreport.org/atf/cf/%7B65BFCF9B-6D27-4E9C-8CD3-CF6E4FF96FF9%7D/s_res_2242.pdf.

(33)  http://www.securitycouncilreport.org/atf/cf/%7B65BFCF9B-6D27-4E9C-8CD3-CF6E4FF96FF9%7D/CAC%20S%20RES%201820.pdf.

(34)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000).

(35)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/167.

(36)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0337.

(37)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0300.

(38)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0201.

(39)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0102.

(40)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0051.

(41)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0470.

(42)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0317.

(43)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0350.

(44)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0348.

(45)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0288.

(46)  OL C 316, 2016 8 30, p. 130.

(47)  OL C 316, 2016 8 30, p. 178.

(48)  OL C 234, 2016 6 28, p. 25.

(49)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0172.

(50)  OL C 181, 2016 5 19, p. 69.

(51)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session31/ Documents/A_HRC_31_56_en.doc.

(52)  OL C 65, 2016 2 19, p. 105.

(53)  OL C 434, 2015 12 23, p. 24.

(54)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 115.

(55)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 165.

(56)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 69.

(57)  A/HRC/RES/17/4.

(58)  https://www.democracyendowment.eu/annual-report/

(59)  OL C 208, 2016 6 10, p. 25.

(60)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/july/tradoc_153591.pdf

(61)  Saudo Arabijoje, Jungtiniuose Arabų Emyratuose, Nigerijoje, Somalyje, Mauritanijoje, Sudane, Siera Leonėje, Jemene, Afganistane, Pakistane, Katare, Irane ir Maldyvuose.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/89

---

P8_TA(2016)0503

Bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimas (Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnis)

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (2016/2036(INI))

(2018/C 238/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 21 ir 36 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 21 ir 36 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl politinės atskaitomybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl politinės atskaitomybės,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 21 d. bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Mergaičių ir moterų gyvenimo keitimas 2016–2020 m. palaikant ES išorės santykius“ (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 21 d. bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Mergaičių ir moterų gyvenimo keitimas 2016–2020 m. palaikant ES išorės santykius“ (SWD(2015)0182),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininko J. C. Junckerio 2016 m. rugsėjo 14 d. pranešimą apie Sąjungos padėtį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininko J. C. Junckerio 2016 m. rugsėjo 14 d. pranešimą apie Sąjungos padėtį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini pristatytą Europos Sąjungos visuotinę užsienio ir saugumo politikos strategiją ir jos pasiūlymus, pateiktus per neoficialų užsienio reikalų ministrų susitikimą Bratislavoje 2016 m. rugsėjo 2 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini pristatytą Europos Sąjungos visuotinę užsienio ir saugumo politikos strategiją ir jos pasiūlymus, pateiktus per neoficialų užsienio reikalų ministrų susitikimą Bratislavoje 2016 m. rugsėjo 2 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 16 d. Bratislavoje įvykusio aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 16 d. Bratislavoje įvykusio aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į neoficialaus 2016 m. rugsėjo 27 d. ES gynybos ministrų susitikimo Bratislavoje rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neoficialaus 2016 m. rugsėjo 27 d. ES gynybos ministrų susitikimo Bratislavoje rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją „Taikos paramos operacijos. ES santykiai su JT ir Afrikos Sąjunga“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją „Taikos paramos operacijos. ES santykiai su JT ir Afrikos Sąjunga“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Veimaro trikampio užsienio reikalų ministrų Franko-Walterio Steinmeierio (Vokietija), Jeano-Marco Ayraulto (Prancūzija) ir Witoldo Waszczykowskio (Lenkija) bendrą deklaraciją dėl Europos ateities, pasirašytą 2016 m. rugpjūčio 28 d. Veimare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Veimaro trikampio užsienio reikalų ministrų Franko-Walterio Steinmeierio (Vokietija), Jeano-Marco Ayraulto (Prancūzija) ir Witoldo Waszczykowskio (Lenkija) bendrą deklaraciją dėl Europos ateities, pasirašytą 2016 m. rugpjūčio 28 d. Veimare,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. paskelbtą Prancūzijos ir Vokietijos gynybos srities iniciatyvą „BSGP atnaujinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. paskelbtą Prancūzijos ir Vokietijos gynybos srities iniciatyvą „BSGP atnaujinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0360/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0360/2016),

| A. | kadangi Europos Sąjunga susiduria su precedento neturinčiais vidaus ir išorės sunkumais, įskaitant tarpvalstybinius konfliktus, valstybės žlugimą, terorizmą, mišraus pobūdžio grėsmes, kibernetinį ir energetinį nesaugumą, organizuotą nusikalstamumą ir klimato kaitą; kadangi ES naujus saugumo uždavinius veiksmingai spręsti galės tik tuomet, jei jos struktūros ir valstybės narės imsis bendrų ir tikrai koordinuotų veiksmų Bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir Bendrosios saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srityse; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga susiduria su precedento neturinčiais vidaus ir išorės sunkumais, įskaitant tarpvalstybinius konfliktus, valstybės žlugimą, terorizmą, mišraus pobūdžio grėsmes, kibernetinį ir energetinį nesaugumą, organizuotą nusikalstamumą ir klimato kaitą; kadangi ES naujus saugumo uždavinius veiksmingai spręsti galės tik tuomet, jei jos struktūros ir valstybės narės imsis bendrų ir tikrai koordinuotų veiksmų Bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir Bendrosios saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srityse;

| B. | kadangi šiuo metu ES supančiuose regionuose padėtis yra nestabili, nes didelėje Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) dalyje vyksta etniniai ir religiniai konfliktai ir išorės subjektų kurstomi karai, visame regione plinta tokios teroristų grupuotės kaip vadinamoji „Islamo valstybė“ (IS / „Da'esh“) ir „Jabhat Fateh al-Sham Front“; kadangi organizacija „Al-Qaeda“, siekdama tapti stipresnė, naudojasi saugumo vakuumu MENA regione ir jos įsipareigojimas vykdyti džihadą pasauliniu mastu lieka nepakitęs; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuo metu ES supančiuose regionuose padėtis yra nestabili, nes didelėje Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) dalyje vyksta etniniai ir religiniai konfliktai ir išorės subjektų kurstomi karai, visame regione plinta tokios teroristų grupuotės kaip vadinamoji „Islamo valstybė“ (IS / „Da'esh“) ir „Jabhat Fateh al-Sham Front“; kadangi organizacija „Al-Qaeda“, siekdama tapti stipresnė, naudojasi saugumo vakuumu MENA regione ir jos įsipareigojimas vykdyti džihadą pasauliniu mastu lieka nepakitęs;

| C. | kadangi šie konfliktai turi tiesioginių ir rimtų padarinių ES piliečių saugumui ir gerovei, nes jie vis labiau sklinda po visą ES terorizmo, masinių pabėgėlių srautų ar dezinformacijos kampanijų, kuriomis siekiama skaldyti mūsų visuomenę, forma; |
| --- | --- |

C.

kadangi šie konfliktai turi tiesioginių ir rimtų padarinių ES piliečių saugumui ir gerovei, nes jie vis labiau sklinda po visą ES terorizmo, masinių pabėgėlių srautų ar dezinformacijos kampanijų, kuriomis siekiama skaldyti mūsų visuomenę, forma;

| D. | kadangi Europai kyla terorizmo jos teritorijoje grėsmė; kadangi pastarieji terorizmo išpuoliai Europos miestuose, kuriuos įvykdė su IS / „Da'esh“ susiję radikalūs džihadistai, yra šios grupuotės visapusiškos strategijos dalis ir papildo sausumos karą Sirijoje, Irake ir Libijoje, ekonominį karą, nukreiptą prieš turizmo sektorių Šiaurės Afrikoje, ir internete skleidžiamą propagandą bei kibernetinius išpuolius; kadangi tūkstančiai prie tokių teroristų grupuočių prisijungusių ES piliečių kelia vis didesnę grėsmę saugumui mūsų šalyse ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europai kyla terorizmo jos teritorijoje grėsmė; kadangi pastarieji terorizmo išpuoliai Europos miestuose, kuriuos įvykdė su IS / „Da'esh“ susiję radikalūs džihadistai, yra šios grupuotės visapusiškos strategijos dalis ir papildo sausumos karą Sirijoje, Irake ir Libijoje, ekonominį karą, nukreiptą prieš turizmo sektorių Šiaurės Afrikoje, ir internete skleidžiamą propagandą bei kibernetinius išpuolius; kadangi tūkstančiai prie tokių teroristų grupuočių prisijungusių ES piliečių kelia vis didesnę grėsmę saugumui mūsų šalyse ir visame pasaulyje;

| E. | kadangi agresyviai nusiteikusi Rusija ir toliau pažeidžia savo kaimyninių šalių suverenitetą ir nepriklausomybę ir atvirai meta iššūkį Europos bei pasaulio taikai ir saugumo tvarkai; kadangi dabar Rusija vis labiau yra autokratinė valstybė ir savo kaimynių atžvilgiu agresyviau nusiteikusi nei tuo metu, kai 1991 m. griuvo Sovietų Sąjunga; kadangi oficiali Rusijos propaganda skelbia, kad Vakarai yra priešininkas, ir aktyviai stengiamasi kelti pavojų Europos Sąjungos vienybei ir transatlantinio aljanso darnai dezinformacijos kampanijomis ar teikiant finansinę paramą ES atžvilgiu skeptiškai nusiteikusioms ir fašistinėms Sąjungoje ir šalyse kandidatėse veikiančioms grupėms; |
| --- | --- |

E.

kadangi agresyviai nusiteikusi Rusija ir toliau pažeidžia savo kaimyninių šalių suverenitetą ir nepriklausomybę ir atvirai meta iššūkį Europos bei pasaulio taikai ir saugumo tvarkai; kadangi dabar Rusija vis labiau yra autokratinė valstybė ir savo kaimynių atžvilgiu agresyviau nusiteikusi nei tuo metu, kai 1991 m. griuvo Sovietų Sąjunga; kadangi oficiali Rusijos propaganda skelbia, kad Vakarai yra priešininkas, ir aktyviai stengiamasi kelti pavojų Europos Sąjungos vienybei ir transatlantinio aljanso darnai dezinformacijos kampanijomis ar teikiant finansinę paramą ES atžvilgiu skeptiškai nusiteikusioms ir fašistinėms Sąjungoje ir šalyse kandidatėse veikiančioms grupėms;

Toliau tęsiama ES sėkmės istorija: pokyčiai imantis veiksmų

| 1. | primena, kad Europos Sąjunga yra vienas iš didžiausių Europos istorijos laimėjimų ir kad ES gebėjimas vykdyti pokyčius užtikrino taiką, stabilumą ir gerovę savo piliečiams ir kaimyninėms šalims, ir daugelis jų tapo ES valstybėmis narėmis; pabrėžia, kad ES ir toliau turi didžiausią ekonominę galią, yra didžiausia humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi teikėja ir lyderė sprendžiant pasaulinės daugiašalės diplomatijos klausimus, kaip antai, susijusius su klimato kaita, tarptautiniu teisingumu, masinio naikinimo ginklų neplatinimu ir žmogaus teisėmis; ragina didinti šiose srityse vykdomų ES veiksmų matomumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad dabartinė vidaus ir išorės krizė taip pat suteikia galimybę ES, jei ja bus pasinaudota siekiant užtikrinti geresnį ES veikimą ir bendradarbiavimą; laikosi nuomonės, kad dėl dabar kylančių problemų reikia reformos, kad ES taptų geresnė, demokratiškesnė ir atitiktų piliečių lūkesčius; primena, kad, Europos Sąjungos piliečių nuomone, veiksminga bendra užsienio ir saugumo politika yra prioritetinė ES veiksmų sritis ir kad tai yra viena iš sričių, kuriose Europos lygmens bendradarbiavimas gali užtikrinti didžiausią pridėtinę vertę; todėl pabrėžia, kad valstybės narės turi pakeisti savo mąstyseną, kadangi šiuo metu vertinti užsienio politiką ir saugumą remiantis ribota nacionaline perspektyva nebėra tinkama; yra įsitikinęs, kad nė viena valstybė narė negali pati viena susidoroti su šiuo metu mums kylančiais sunkumais; yra tvirtai įsitikinęs, kad ES pažeidžiamumas yra tiesioginis nepakankamos integracijos ir koordinavimo stokos rezultatas; pabrėžia, kad globalizacija ir daugiapoliškumas lemia tokių integracijos procesų, kaip ES, būtinumą; ragina valstybes nares pagaliau parodyti pakankamą vienybę ir politinę valią ir pasitikėti viena kita, kad būtų galima bendrai naudoti turimas priemones, siekiant apginti mūsų interesus ir vertybes; pakartoja, kad ES tik tuomet gali būti stipria ir kitoms įtakingoms valstybėms lygiaverte pasaulinio masto veikėja, jei visos valstybės narės laikysis bendros pozicijos ir veiks kartu įgyvendinant tvirtą ES užsienio ir saugumo politiką; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Bratislavos aukščiausiojo lygio susitikime priimtas veiksmų gaires ir įsipareigojimus ir tikisi, kad valstybės narės konkrečiai įsipareigos jas įgyvendinti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, jog būtina, kad ES išorės politikos priemonės būtų suderinamos tarpusavyje ir su kitomis politikos priemonėmis, turinčiomis išorės aspektą, ir kad jas taikant būtų siekiama Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje nustatytų tikslų; kadangi atsparumo stiprinimas turėtų būti vienas iš pagrindinių BUSP tikslų, pastebi, kad dėl šios priežasties reikalingas išsamus įvairiuose sektoriuose taikomas požiūris, kuris pakeistų tradicinius požiūrius į užsienio ir saugumo politiką, nes pagal jį būtų naudojamos labai įvairios diplomatinės, saugumo, gynybos, ekonominės, prekybos, vystymosi ir humanitarinės priemonės, taip pat didinamas energetinio saugumo nepriklausomumas; laikosi nuomonės, kad BUSP turėtų būti griežtesnė, veiksmingesnė ir labiau grindžiama vertybėmis; pabrėžia, kad politikos suderinamumas vystymosi labui yra išskirtinė priemonė siekiant, kad ES visapusiškas požiūris, atitinkantis Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslus, būtų veiksmingas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina Komisijos priimtą naują prekybos strategiją „Prekyba visiems“, kuria siekiama sustiprinti žmogaus teisių aspektą prekybos politikos srityje ir panaudoti ES poziciją kaip prekybos bloką, siekiant daryti įtaką žmogaus teisių padėčiai trečiosiose šalyse; pabrėžia, kad šiuo tikslu reikės užtikrinti visapusišką prekybos ir užsienio politikos iniciatyvų konvergenciją ir papildomumą, įskaitant įvairių generalinių direktoratų, Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) ir valstybių narių valdžios institucijų glaudų bendradarbiavimą; pabrėžia Komisijos narių išorės veiksmų grupės, kuriai pirmininkauja Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė, indėlio svarbą įgyvendinant visapusišką požiūrį; ragina, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė Europos Parlamentui reguliariai teiktų ataskaitas apie šios grupės darbą; ragina ES delegacijas visose išorės veiksmų politikos srityse įgyvendinti bendrą programavimą, siekiant išvengti veiklos sutapimo, taupyti lėšas, didinti veiksmingumą ir nustatyti galimas spragas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta, kad klimato kaita galėtų turėti rimtą poveikį regioniniam ir pasauliniam stabilumui, nes pasaulinis atšilimas daro poveikį ginčams dėl teritorijos, maisto, vandens ir kitų išteklių, silpnina valstybių ekonomiką, kelia grėsmę regioniniam saugumui ir yra migracijos srautų šaltinis; taip pat ragina ES ir valstybes nares apsvarstyti, kaip į nacionalinį ir ES karinį planavimą būtų galima įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos strategijas ir kokie gebėjimai, prioritetai ir atsakomieji veiksmai galėtų būti laikomi tinkamais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti savo gebėjimus kovoti su į ES gyventojus ir jos kaimynes nukreiptomis dezinformacijos ir propagandos kampanijomis; ragina ES institucijas ir valstybes nares pripažinti, kad vykstantis informacinis karas yra ne tik ES išorės, bet ir vidaus problema; apgailestauja, kad ES negeba Europos visuomenei tinkamai pranešti apie veiksmus, nuopelnus ir laimėjimus įgyvendinant bendrą užsienio ir saugumo politiką; ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares panaikinti šią spragą ir pasiekti, kad ES išorės veiksmai taptų labiau matomi ir paaiškinami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta, kad informacija ir kibernetinis karas yra tyčinis mėginimas valstybiniu ir nevalstybiniu lygmeniu destabilizuoti ir diskredituoti politines, ekonomines ir socialines struktūras; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad ES vidaus ir išorės politikos srityje ir palaikant santykius su trečiosiomis šalimis būtina skubiai įtraukti kibernetinio saugumo ir gynybos klausimus; ragina valstybes nares sukurti automatizuotą dalijimosi informacija sistemą, kurioje būtų dalijamasi informacija apie kibernetines ir hibridines grėsmes ir išpuolius; ragina ES tarptautiniuose forumuose ginti poziciją, kad atvira pasaulinio masto interneto pagrindinė infrastruktūra yra neutrali zona; taip pat yra įsitikinęs, kad ES turėtų užmegzti dialogą su savo partneriais ir pradėti teikti paramą kibernetinio saugumo gebėjimų stiprinimo srityje, taip pat kovojant su kibernetiniais nusikaltimais ir kibernetiniu terorizmu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena ES įsipareigojimą bendrą užsienio ir saugumo politiką vykdyti remiantis demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalumo principais ir laikantis JT Chartijos bei tarptautinės teisės; primena ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kuriame pabrėžiama ES, įskaitant jos žmogaus teisių ir lyčių lygybės politikos krizių valdymo misijose ir operacijose, svarba; primena vadinamosios žmogaus teisių išlygos, įtrauktos į visus bendruosius susitarimus, pasirašytus su trečiosiomis šalimis nuo dvidešimto amžiaus paskutinio dešimtmečio pradžios; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad plėtros politika yra viena sėkmingiausių ES politikos sričių ir kad vykdant šią politiką padedama Europos žemyne užtikrinti stabilumą, demokratiją ir gerovę; todėl pakartoja tvirtai remiąs plėtros procesą, jei Kopenhagos kriterijai, įskaitant integracijos pajėgumus, bus įvykdyti; pabrėžia, kad ES ir šalys kandidatės bei potencialios šalys kandidatės turi pradėti bendradarbiauti spręsdamos tokius klausimus kaip migracija, saugumas, kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu ir kova su prekyba žmonėmis; ragina šalis kandidates dėti visas pastangas siekiant suderinti savo veiksmus su ES BUSP / BSGP; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia ES įsipareigojimą laikytis taisyklėmis pagrįstos tarptautinės tvarkos ir veiksmingo daugiašališkumo, kuriam vadovauja JT; pripažįsta nuo 2003 m. gyvuojančią ES ir JT strateginę partnerystę palaikant taiką ir valdant krizes; ragina ES ir jos valstybes nares remti JT taikos palaikymo operacijas ir bendradarbiauti su JT stiprinant regioninių organizacijų, visų pirma Afrikos Sąjungos, taikos palaikymo pajėgumus, taip pat atsižvelgiant į Afrikos taikos priemonę; ragina ES valstybes nares gerokai padidinti savo karinę ir policijos pagalbą JT taikos palaikymo misijoms; palankiai vertina ES visuotinėje strategijoje nustatytą įsipareigojimą glaudžiai bendradarbiauti su NATO, esančia kolektyvinio Europos saugumo pagrindu, ir stiprinti Jungtinių Tautų Organizaciją, esančią tarptautinės tvarkos pamatu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad dabartinių krizių sąlygomis išryškėja Jungtinių Tautų Organizacijos ribotumas; ragina Sąjungą ir jos valstybes nares visomis išgalėmis siekti Saugumo Tarybos reformos, būtent veto teisės panaikinimo masinių žiaurumų atveju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad be tvirto valstybių narių įsipareigojimo, atsakomybės, politinės valios ir vadovavimo neįmanoma veiksmingai įgyvendinti ES visuotinės užsienio ir saugumo politikos strategijos, kurią 2016 m. birželio mėn. pristatė Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė; pabrėžia, kad šiai strategijai įgyvendinti valstybės narės turi skirti atitinkamų žmogiškųjų ir finansinių išteklių, visų pirma itin svarbiose konfliktų prevencijos, saugumo ir gynybos srityse; atkreipia dėmesį į tolesnės Europos gynybos pajėgumų integracijos praktinę ir finansinę naudą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina ketinimą parengti saugumo ir gynybos srities įgyvendinimo planą; pabrėžia, kad šis įgyvendinimo planas turėtų būti papildytas parengiant baltąją knygą, kurioje būtų konkrečiai nurodyti Europos gynybos siekiai, užduotys, reikalavimai ir su pajėgumais susiję prioritetai; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir Komisija, kaip prioritetinę užduotį pradėti rengti tokią baltąją knygą, kad pirmuosius rezultatus būtų galima gauti 2017 m.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina pasiūlymą kasmet apsvarstyti strategijos įgyvendinimo padėtį; mano, kad šis svarstymas turėtų vykti per Parlamente rengiamas metines diskusijas ir turėtų būti pagrįstas Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės parengta įgyvendinimo ataskaita; |
| --- | --- |

15.

| 16. | laikosi nuomonės, kad turėtų būti reguliariai ir suderintai, atsižvelgiant į rinkimų ciklą ir kiekvienos naujos Komisijos darbo pradžią, vykdoma visuotinė strategijos peržiūra ir teikiama strategijos įgyvendinimo analizė, siekiant patikrinti, ar jos tikslai ir prioritetai vis dar yra tinkami, atsižvelgiant į uždavinius ir grėsmes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad ES išorės veiksmai turi būti grindžiami trimis ramsčiais: diplomatija, vystymusi ir gynyba; |
| --- | --- |

17.

Prisiimama atsakomybė už mūsų saugumą: užkirsti kelią, ginti, atgrasinti, reaguoti

| 18. | pabrėžia, kad ES turi stiprinti savo saugumo ir gynybos pajėgumus, nes pasinaudoti visomis savo kaip pasaulinio masto veikėjos galimybėmis ji gali tik tuomet, jei, siekdama taikyti ES visapusišką požiūrį, derins savo neprilygstamą švelniąją galią su kietąja galia; primena, kad stipresni ir bendri civiliniai ir kariniai pajėgumai yra itin svarbūs ES, kad būtų galima visapusiškai reaguoti į krizes, stiprinti partnerių atsparumą ir apsaugoti Europą; pažymi, kad tarptautiniuose santykiuose vėl vyrauja galios politika, todėl siekiant užtikrinti mūsų įtaką diplomatinėse derybose labai svarbūs gynybos ir atgrasomojo poveikio pajėgumai; šiuo klausimu pakartoja, kad reikia stiprinti išsamesnę bendrą saugumo ir gynybos politiką, kadangi vienintelis realus būdas stiprinti mūsų karinius pajėgumus, kai ribojamas biudžetas, yra didinti sąveiką intensyvinant bendradarbiavimą gynybos srityje, atsižvelgiant į visų valstybių narių poreikius bei skiriant tikslines investicijas; mano, kad glaudesnis bendradarbiavimas Europos saugumo ir gynybos srityje užtikrintų didesnį veiksmingumą, vieningumą ir efektyvumą ir kad vykdant tokį glaudesnį bendradarbiavimą ES ir jos valstybės narės įgytų tik reikiamų technologinių ir pramoninių pajėgumų; |
| --- | --- |

18.

| 19. | yra įsitikinęs, kad, atsižvelgiant į nepakankamai finansuojamą ES biudžetą, papildomas pastangas vykdant operacijas, administracines išlaidas, parengiamuosius veiksmus ir bandomuosius projektus, susijusius su bendra saugumo ir gynybos politika, taip pat būtinas papildomas valstybių narių skiriamas finansavimas ir pastangos sinergijai stiprinti; ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti galimybe, atsirandančia vykdant dabartinės daugiametės finansinės programos (DFP) peržiūrą ir (arba) persvarstymą, ir atsižvelgti į biudžeto poreikius, atsirandančius daugėjant saugumo uždavinių; ragina valstybes nares didinti savo gynybos išlaidas, kad būtų pasiekti NATO pajėgumų tikslai, pagal kuriuos reikalaujama gynybos išlaidoms skirti ne mažiau kaip dviejų procentų BVP; pabrėžia, kad geriau koordinuojant ES ir valstybių narių veiklą bei mažinant atvejų, kai ES ir valstybių narių veikla sutampa, skaičių, būtų galima sutaupyti lėšų ir jas perskirstyti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad labai svarbu pagaliau įgyvendinti Lisabonos sutartyje numatytas priemones, visų pirma vykdyti nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą; laikosi nuomonės, kad, siekiant vykdyti nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą, labai svarbu laikytis lankstaus integracinio požiūrio, kad laisvai ir aktyviai gali dalyvauti visos valstybės narės; palankiai vertina bendrą Vokietijos ir Prancūzijos gynybos ministrų dokumentą dėl BSGP atnaujinimo ir Italijos pasiūlymą dėl stipresnės Europos gynybos ir visiškai pritaria juose nurodytam siekiui kiek tai susiję su teigiamu sprendimu užmegzti nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą 2016 m. lapkričio mėn. Užsienio reikalų ir gynybos tarybos posėdyje; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę imtis vadovaujančio vaidmens įgyvendinant šią iniciatyvą ir kitus neseniai pateiktus pasiūlymus dėl BSGP stiprinimo, kad būtų sudarytos sąlygos kitiems plačių užmojų sprendimams, priimtiems dėl BSGP 2016 m. lapkričio mėn. Užsienio reikalų ir gynybos tarybos posėdžio ir 2016 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikimo, taip pat, be kita ko, imtis šių veiksmų:






  — | įsteigti nuolatinį civilinį ir karinį štabą, kuriame vienodai svarbus būtų Karinių operacijų planavimo ir vykdymo centras (angl. Military Planning and Conduct Capability, MPCC) ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras (angl. Civilian Planning and Conduct Capability, CPCC), – tai stiprintų strateginį ir operatyvinį planavimą visame planavimo cikle, gerintų civilinį ir karinį bendradarbiavimą ir ES gebėjimą greitai reaguoti į krizes; |
| --- | --- | --- |

20.

—

įsteigti nuolatinį civilinį ir karinį štabą, kuriame vienodai svarbus būtų Karinių operacijų planavimo ir vykdymo centras (angl. Military Planning and Conduct Capability, MPCC) ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras (angl. Civilian Planning and Conduct Capability, CPCC), – tai stiprintų strateginį ir operatyvinį planavimą visame planavimo cikle, gerintų civilinį ir karinį bendradarbiavimą ir ES gebėjimą greitai reaguoti į krizes;

| — | plėtoti ES greitojo reagavimo priemones, visų pirma toliau gerinant kovinių grupių panaudojimo galimybes, taikant 44 straipsnio nuostatas ir stiprinant Eurokorpusą bei aktyviau juo naudojantis vykdant BSGP misijas ir operacijas; |
| --- | --- |

—

plėtoti ES greitojo reagavimo priemones, visų pirma toliau gerinant kovinių grupių panaudojimo galimybes, taikant 44 straipsnio nuostatas ir stiprinant Eurokorpusą bei aktyviau juo naudojantis vykdant BSGP misijas ir operacijas;

| — | išplėsti bendrą BSGP operacijų finansavimą, be kita ko, atliekant skubią ir nuodugnią mechanizmo „Athena“ peržiūrą, į kurią būtų įtrauktas pareiškimas dėl kovinių grupių ir kurios reikia siekiant užtikrinti galimybę ES misijas finansuoti kolektyvinėmis lėšomis, užuot finansavus pavienėms dalyvaujančioms valstybėms narėms, taip šalinant kliūtis, dėl kurių valstybės narės galbūt negali įsipareigoti skirti savo pajėgų; |
| --- | --- |

—

išplėsti bendrą BSGP operacijų finansavimą, be kita ko, atliekant skubią ir nuodugnią mechanizmo „Athena“ peržiūrą, į kurią būtų įtrauktas pareiškimas dėl kovinių grupių ir kurios reikia siekiant užtikrinti galimybę ES misijas finansuoti kolektyvinėmis lėšomis, užuot finansavus pavienėms dalyvaujančioms valstybėms narėms, taip šalinant kliūtis, dėl kurių valstybės narės galbūt negali įsipareigoti skirti savo pajėgų;

| — | nustatyti Tarybos sudėtį – Gynybos tarybą; |
| --- | --- |

—

nustatyti Tarybos sudėtį – Gynybos tarybą;

| 21. | ragina persvarstyti ES požiūrį į civilines BSGP misijas – nuo intervencinių veiksmų pobūdžio iki jų tikslų ir dalyvaujančių asmenų, – siekiant užtikrinti, kad jos būtų tinkamai planuojamos, įgyvendinamos ir remiamos; teigiamai vertina pažangą, padarytą BSGP misijose ir operacijose, nepaisant jų trūkumų; ragina didinti ES finansinių taisyklių lankstumą, kad būtų remiamas ES gebėjimas reaguoti į krizes ir įgyvendinti galiojančias Lisabonos sutarties nuostatas; pritaria tam, kad būtų įsteigti pradiniai fondai, kurių lėšomis būtų galima skubiai finansuoti karinių operacijų pradinius etapus; mano, kad nustačius naują veiksmingesnę sprendimų priėmimo procedūrą dėl ES karinių misijų, būtų užtikrintas greitesnis ir tvirtesnis ES reagavimas į grėsmes ir krizes, taip pat pripažįstama, kad sprendimas, ar į šias misijas turėtų būti siunčiami kariai, ar ne, turi būti priimamas valstybių narių lygmeniu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primygtinai tvirtina, kad bet koks sprendimas sukurti Europos gynybos sąjungą, įskaitant platesnio nuolatinio struktūrinio bendradarbiavimo plėtojimą ir bendrų gynybos priemonių rengimą, turi būti priimamas tam vieningai pritariant visoms ES valstybėms narėms; |
| --- | --- |

22.

| 23. | apgailestauja, kad Komisija, EIVT, EGA ir valstybės narės dar ne iki galo įvykdė išsamias užduotis, nustatytas 2013 m. Užsienio reikalų tarybos ir 2013 bei 2015 m. Europos Vadovų Tarybos posėdžiuose; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir už vidaus rinką, pramonę, verslumą ir MVĮ atsakingą Komisijos narį prieš siūlant naujas užduotis pateikti Parlamentui ankstesnių sprendimų įgyvendinimo vertinimą; ragina suaktyvinti vykdomą su Europos gynybos veiksmų planu susijusį darbą ir Komisijos pastangas, dedamas siekiant kuo labiau padidinti bendradarbiavimą gynybos srityje, ir be kita ko, numatant paskatas, pavyzdžiui, vidaus rinkos, viešųjų pirkimų, mokslinių tyrimų, transporto, kosmoso, kibernetikos, energetikos ir pramonės politikos srityse; atkreipia dėmesį į Prancūzijos prezidento pasiūlymą dėl Europos saugumo ir gynybos fondo ir pritaria tam, kad būtų kuriamos naujos ir novatoriškos finansavimo ir investavimo koncepcijos, be kita ko, pasitelkiant Europos investicijų banką ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad valstybės narės susiduria su sunkumais stengdamosi išlaikyti deramai veikiančius įvairius gynybinius pajėgumus; reikia užtikrinti didesnį koordinavimą ir aiškesnius pasirinkimus dėl to, kuriuos pajėgumus išlaikyti, kad valstybės narės galėtų specializuotis tam tikrų pajėgumų srityje; pabrėžia tolesnės Europos gynybos pajėgumų integracijos praktinę ir finansinę naudą ir atkreipia dėmesį į įvairias įgyvendinamas iniciatyvas, kurių mastas turėtų būti platesnis, kad būtų galima parengti pažangias veiksmų gaires; pritaria pasiūlymams dėl Europos gynybos semestro ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę pateikti konkrečių pasiūlymų šiuo klausimu; mano, jog siekiant, kad valstybių narių pajėgos būtų labiau suderinamos ir integruotos, sąveikumas yra svarbiausias aspektas; ragina valstybes nares ieškoti daugiau būdų bendrai įsigyti, aptarnauti ir išlaikyti pajėgas ir materialinius išteklius; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teigiamai vertina Europos gynybos agentūros vaidmenį skatinant ir koordinuojant pajėgumų plėtojimo procesą ir ragina jį sustiprinti, visų pirma padidinant jos biudžetą; primygtinai reikalauja, kad agentūros personalo ir valdymo išlaidos būtų finansuojamos iš Sąjungos biudžeto; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir valstybes nares persvarstyti EGA struktūrą, procedūras ir įvykdytą veiklą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad Europa turi išlaikyti konkurencingą ir novatorišką pramoninę ir technologinę bazę, gebančią plėtoti ir vystyti reikiamus pajėgumus; primena, kad integruota gynybos rinka ir Europos gynybos pramonės konsolidavimas yra neabejotinai būtini siekiant masto ekonomijos ir didesnio veiksmingumo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina Pirmininko J. C. Junkerio siūlymą įsteigti Europos gynybos fondą moksliniams tyrimams ir inovacijoms skatinti; palankiai vertina atliekamą darbą rengiant mokslinių tyrimų gynybos srityje parengiamuosius veiksmus, po kurių turėtų būti parengta speciali didelės apimties ES finansuojama Europos mokslinių tyrimų gynybos srityje programa pagal kitą daugiametę finansinę programą, įskaitant papildomus finansinius valstybių narių suteiktus išteklius; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina ES nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginklų kontrolės srityje imtis aktyvesnio vaidmens; ragina Tarybą sudaryti sąlygas Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei imtis aktyvesnio vaidmens sprendžiant konfliktus ir stiprinant taiką; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena, kad Visuotinėje ES strategijoje raginama investuoti į konfliktų prevenciją, tačiau iš tikrųjų ir Komisija, ir Taryba siūlo 2017 m. biudžete labai sumažinti vienintelės ES konfliktų prevencijos priemonės (priemonės, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos) lėšas; pabrėžia, kad reikia padvigubinti pastangas konfliktų prevencijos, tarpininkavimo, susitaikymo srityje, atsižvelgiant į daug tiek Europos kaimynystėje, tiek už jos ribų kylančių saugumo iššūkių; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pripažįsta didėjančią vidaus ir išorės saugumo tarpusavio priklausomybę ir mano, kad, atsižvelgiant į dabartines saugumo problemas, reikia nuodugniai ir kritiškai analizuoti mūsų saugumo politikos priemones, siekiant sukurti nuoseklią ir bendrą politiką, apimančią tiek vidaus, tiek išorės aspektus, įskaitant tokius aspektus, kaip antai, kovą su terorizmu, kibernetinį saugumą, energetinį saugumą, mišraus pobūdžio grėsmes, strateginę komunikaciją ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektus; primygtinai ragina valstybių narių saugumo tarnybas stiprinti koordinavimą bei bendradarbiavimą, aktyviau keistis žvalgybos duomenimis bei informacija ir ragina visas valstybes nares laikytis teisinių įsipareigojimų dalytis žvalgybos informacija su Europolu ir Eurojustu vykdant kovą su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu; primygtinai ragina ES, kovojant su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, toliau siekti glaudžiau bendradarbiauti ir dalytis žvalgybos informacija su trečiosiomis šalimis, kartu laikantis tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinės žmogaus teisių teisės; teigiamai vertina tai, kad pradėjo veikti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina Varšuvoje įvykusiame aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrąją deklaraciją dėl NATO ir ES bendradarbiavimo; visapusiškai remia glaudesnį NATO ir ES bendradarbiavimą kibernetinio saugumo, migracijos ir strateginės komunikacijos srityse ir reaguojant į mišraus pobūdžio grėsmes; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę iki 2016 m. pabaigos pateikti konkrečių pasiūlymų dėl tolesnių su Varšuvos bendrąja deklaracija susijusių veiksmų; yra įsitikinęs, kad NATO yra labai svarbus užtikrinant kolektyvinį Europos saugumą, kartu pabrėždamas, kad būtina išlaikyti tinkamus ES atsakomųjų veiksmų pajėgumus; primena, kad stipresnė NATO ir tvirtesnė ES stiprina ir papildo viena kitą; palankiai vertina ES visuotinėje strategijoje nustatytą įsipareigojimą glaudžiai bendradarbiauti su NATO, esančia kolektyvinio Europos saugumo pagrindu; pabrėžia, kad ES turėtų kuo geriau išnaudoti turimus saugumo ir gynybos išteklius ir vengti galimo dubliavimo; taip pat mano, kad ES ir jos valstybės narės privalo glaudžiau bendradarbiauti su NATO, siekdamos užtikrinti, kad Aljanso išmaniosios gynybos iniciatyva ir ES pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais iniciatyva viena kitą papildytų ir sustiprintų; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad ES valstybių narių saugumas yra nedalomas ir kad pagal ES sutarties 42 straipsnio 7 dalį visoms valstybėms narėms būtina užtikrinti tokio pat lygio saugumą, todėl kiekviena valstybė narė turėtų įnešti savo indėlį ir vienodomis sąlygomis dalyvauti užtikrinant ES saugumą, taip pat turėtų vykdyti prisiimtus įsipareigojimus; be to, atkreipia dėmesį į šio straipsnio nuostatą, kad juo nedaromas poveikis tam tikrų valstybių narių saugumo ir gynybos politikos specifiniam pobūdžiui; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pripažįsta, kad reikia ieškoti netradicinių sprendimų dėl ES ir JK bendradarbiavimo BUSP / BSGP srityje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad labai svarbu stiprinti Europos saugumo sistemą, kurios pagrindas yra 1975 m. Helsinkio baigiamasis aktas ir keturi jo „krepšeliai“ ir kuriai labai pakenkė neteisėta Rusijos karinė intervencija į Krymą ir Rytų Ukrainą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | yra įsitikinęs, kad metas nustatyti naują, tikroviškesnę ES santykių su Rusija strategiją, pagrįstą ne tik patikimomis atgrasomosiomis priemonėmis, bet ir dialogu bendrų interesų, pavyzdžiui, kovos su terorizmu, ginklų neplatinimo ir prekybos, srityse; kartu pabrėžia, kad svarbu daugiau investuoti į bendradarbiavimą su Rusijos pilietine visuomene ir labiau ją remti, kad būtų stiprinamas ilgalaikis ES ir Rusijos santykių pagrindas; pabrėžia, kad sankcijos buvo reikalingos siekiant reaguoti į tolimesnę Rusijos agresiją Ukrainoje ir pasirodė esančios veiksminga tokios agresijos atgrasymo priemonė; primena, kad tam, kad susijusios sankcijos būtų sustabdytos, būtina visapusiškai įgyvendinti Minsko susitarimus; visiškai pritaria ES nustatytoms ribojamosioms priemonėms, kurios, atsižvelgiant į neteisėtą Krymo aneksiją ir tyčinę Ukrainos destabilizaciją, taikomos Rusijos fiziniams asmenims ir įmonėms, ir primygtinai teigia, kad ES turėtų apsvarstyti galimybę nustatyti papildomas laipsniškas sankcijas, ypač aukštųjų technologijų produktams naftos ir dujų, IT ir ginkluotės sektoriuose, jei Rusija ir toliau vykdytų tarptautinės teisės pažeidimus; mano, kad tai bendras ES ir Rusijos interesas užtikrinti geresnius santykius, jei taikoma tarptautinė teisė; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina ES valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę vieningai nusiųsti aiškią žinutę Rusijos vyriausybei, kad jos veiksmai turės savo kainą ir pasekmes; taip pat reikalauja deeskaluoti dabartinę krizę ir teigia, kad ES ir jos valstybės narės bendradarbiauja su tarptautiniais partneriais, siekdamos daryti Rusijos vyriausybei diplomatinį, politinį ir ekonominį spaudimą, kad ji sustabdytų savo agresiją; palankiai vertina Varšuvoje vykusiame NATO aukščiausiojo lygio susitikime priimtus sprendimus šiuo klausimu; pabrėžia savo įsipareigojimą remti Ukrainos vienybę, suverenitetą ir teritorinį vientisumą; pabrėžia, kad okupuotoje Krymo teritorijoje surengti rinkimai yra neteisėti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad svarbu rasti būdų, kaip deeskaluoti dabartinę įtampą ir vesti konstruktyvų dialogą su Rusija, siekiant nustatyti priemones, kurių paskirtis – sumažinti pavojingų nesusipratimų ir klaidingų skaičiavimų riziką; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti didesnį abipusį karinės veiklos skaidrumą, kad būtų išvengta su Rusija susijusių incidentų ore ir jūroje, taip pat reikia kurti bendruosius galimų nelaimingų atsitikimų ir incidentų valdymo standartus; mano, kad skrydžiai su išjungtais atsakikliais, kuriais pažeidžiamas bendradarbiavimo principas, kelia didelį pavojų civilinei aviacijai ir mano, kad būtina sukurti priemones, kurios padėtų kuo anksčiau nustatyti tokius skrydžius, ir rasti tarptautinį sprendimą, kuris padėtų pašalinti šią saugumo riziką; taip pat mano, kad bendradarbiavimas su Rusija dėl neseniai pasirašyto Irano branduolinio susitarimo nesuteikia vilčių pagerinti santykius kitose srityse, įskaitant santykius su NATO, siekiant sumažinti įtampą, pvz., Baltijos šalyse, Sirijoje ir Ukrainoje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primygtinai ragina ES glaudžiau bendradarbiauti su Rytų partnerystės šalimis siekiant stiprinti jų demokratines institucijas, didinti atsparumą ir nepriklausomybę, įskaitant plataus užmojo visaverčių BSGP misijų, kuriomis būtų didinamas saugumas ir stabilumas, vykdymo pradėjimą; ragina ES imtis aktyvesnių ir veiksmingesnių veiksmų sprendžiant konfliktus ir stiprinant taiką; ragina valstybes nares didinti Ukrainai skiriamą pagalbą, įskaitant tinkamas gynybos sistemas, siekiant atgrasyti nuo karinės eskalacijos Rytų Ukrainoje, paversti ES Rytų „StratCom“ centrą nuolatine ES struktūra ir skirti tinkamų žmogiškųjų ir finansinių išteklių geresniam jo veikimui; toliau remia ES siekius, susijusius su šiomis šalimis ir reformų darbotvarkę tokiose srityse kaip teisinė valstybė, ekonomika, viešasis administravimas, kova su korupcija ir mažumų apsauga; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primena ES įsipareigojimą savo partneriams kaimynystėje ir remti socialines bei politines reformas, stiprinti teisinės valstybės principo įtvirtinimą, ginti žmogaus teises ir skatinti ekonomikos vystymąsi – tai yra geriausios priemonės tarptautinei tvarkai sustiprinti ir stabilumui kaimyninėse šalyse užtikrinti; pripažįsta, kad ES politika neturi būti grindžiama vienu visiems taikomu požiūriu, kad ji turi būti lankstesnė ir kisti kintant padėčiai rytinėse ir pietinėse kaimyninėse šalyse; atkreipia dėmesį, kad įgyvendinant persvarstytą Europos kaimynystės priemonę nepasiekti jos tikslai, visų pirma tai pasakytina apie principą „parama už pažangą“; ragina svarstyti galimybę laikytis principo „parama pagal pažangą“ ir mažinti paramą šalims, valdymo, demokratijos ir žmogaus teisių srityse nebesiekiančioms pažangos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad ES yra strategiškai svarbu stiprinti santykius su JAV ir Kanada, tačiau taip pat svarbu plėtoti santykius su Centrinės ir Pietų Amerikos šalimis ir ne tik stiprinti dvišalę regionų partnerystę, bet ir kartu spręsti pagrindinius pasaulinius uždavinius; pripažįsta, kad ES yra bene svarbiausia Jungtinių Amerikos Valstijų ekonominė partnerė ir atvirkščiai, o drauge jos yra pagrindinės tarptautinės sąjungininkės ir dvišaliu, ir NATO lygmeniu, taip pat tokiose srityse kaip Irano branduolinis susitarimas, padėtis Sirijoje ir Ukrainoje; ragina ES ir jos valstybes nares, remiantis bendromis vertybėmis, užtikrinti tokių santykių tęstinumą ir po 2016 m. lapkričio mėn. JAV prezidento rinkimų; |
| --- | --- |

40.

Atsparumo didinimas ir investavimas į tikrą visapusišką požiūrį: kurti, remti ir stiprinti

| 41. | pabrėžia, kad vienas svarbiausių Europos veiksmų šiuo metu turi būti užtikrinti taiką ir stabilumą mūsų žemyne, kaimyninėse šalyse ir Afrikoje; pripažįsta, kad nesant saugumo negalima užtikrinti jokio darnaus vystymosi ir kad darnus vystymasis yra saugumo, stabilumo, socialinio teisingumo ir demokratijos sąlyga; mano, kad būtina reaguoti į pagrindines nestabilumo ir priverstinės bei neteisėtos migracijos priežastis, t. y. skurdą, ekonominių galimybių trūkumą, ginkluotus konfliktus, blogą valdymą, klimato kaitą, piktnaudžiavimą žmogaus teisėmis, nelygybę ir prekybos politiką, kuri nepadeda spręsti šių uždavinių; mano, kad saugumas, ekonominis ir socialinis vystymasis ir prekyba yra tos pačios visapusiškos strategijos dalys ir būtina, kad jos derėtų su Lisabonos sutarties 208 straipsnyje nustatytu politikos suderinamumo vystymosi labui principu; ragina imtis Europos ir tarptautinio lygmens veiksmų (JT/G 20) reaguojant į neteisėtus finansinius pervedimus iš Afrikos; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad ES turi skirti ypatingą dėmesį gyvenimo sąlygų gerinimui kaimyninėse šalyse ir taikyti visas turimas politikos priemones, įskaitant prekybą, paramą vystymuisi, aplinkosaugos politiką ir diplomatiją, taip pat naudotis krizių valdymo pajėgumais; šiuo atžvilgiu palankiai vertina naujus ES partnerystės migracijos srityje projektus ir išorės investicijų planą ir pageidauja dalyvauti įgyvendinant šias priemones; pabrėžia, kad reikia plėtoti naują požiūrį į Afriką, kuris būtų pagrįstas ES vertybėmis ir principais, sudarant geresnes prekybos, investicijų, naudojimosi energijos ištekliais ir ekonominio augimo galimybes ir remiant Afrikos šalis, kuriančias demokratiškas, skaidrias ir veiksmingas institucijas, taip pat priemones, kuriomis siekiama sušvelninti klimato kaitos poveikį; yra įsitikinęs, kad ES turėtų peržiūrėti savo vystymosi ir prekybos politiką ir taip užtikrinti, kad įgyvendinant šių sričių politiką būtų laikomasi mūsų vertybių ir prisidedama prie minėtų tikslų; ragina ES ir visų pirma valstybes nares kovoti su neteisėtais finansiniais pervedimais ir itin padidinti savo finansinius įsipareigojimus šiam regionui, be kita ko, pasitelkiant Afrikos patikos fondą, Išorės investicijų planą ir Europos plėtros fondą; pabrėžia svarbų ES vaidmenį siekiant Darbotvarkės iki 2030 m. tikslų; mano, kad privatusis sektorius galėtų atlikti svarbų vaidmenį vystymosi srityje, jei veiktų paisydamas teisiškai privalomos sistemos, kuria apibrėžiamos verslo sektoriaus pareigos, susijusios su pagarba žmogaus, socialinėms ir aplinkos teisėms, ribų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pripažįsta, kad ES pagalbos teikimas nelaimių aukoms, pabėgėliams ir kitiems asmenims, kuriems reikalinga pagalba, davė prieštaringų rezultatų; |
| --- | --- |

43.

| 44. | taip pat pabrėžia, kad reikia intensyviau kovoti su pagrindinėmis terorizmo ir radikalizacijos priežastimis, – šie reiškiniai plinta į Vakarų Afriką, Sahelį, Somalio pusiasalį ir Artimuosius Rytus ir kelia precedento neturinčią grėsmę Europai; primygtinai ragina ES dėti bendras diplomatines pastangas su JAV ir kitais tarptautiniais sąjungininkais ir įtikinti regiono partnerius, kaip antai Turkiją, Saudo Arabiją ir Iraną, kad kovojant su šia visuotine problema reikia taikyti bendrą ir teisinį pagrindą turinčią strategiją; be to, skatina šioje kovoje stengtis bendradarbiauti su kitomis šalimis ir koordinuoti su jomis veiklą, taip pat primygtinai ragina regiono valstybinius ir nevalstybinius veikėjus susilaikyti nuo bet kokios tolesnės sektantiškos ir etninės įtampos kurstymo; išreiškia didelį susirūpinimą dėl rimtų tarptautinės humanitarinės ir žmogaus teisių teisės pažeidimų Jemene, įskaitant laidotuvių procesijos bombardavimą Sanos mieste 2016 m. spalio 8 d.; reikalauja atlikti skubų nepriklausomą tarptautinį šio ir kitų tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių teisės pažeidimų tyrimą; ragina ES ir jos valstybes nares sustabdyti bet kokį bendradarbiavimą Jemene, kol tokie pažeidimai bus ištirti, o atsakingi asmenys bus patraukti atsakomybėn; reikalauja nedelsiant panaikinti Jemeno blokadą ir ragina visas konflikto šalis atnaujinti dialogą ir siekti ilgalaikio ugnies nutraukimo; atkakliai tvirtina, kad kariaujant šio konflikto išspręsti neįmanoma; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primygtinai ragina kurti temines programas siekiant pasiūlyti Sąjungos, Pietų kaimynystės priemonėje dalyvaujančių šalių partnerių ir svarbiausių regioninių subjektų, ypač Afrikos, bendradarbiavimą tokiais svarbiausiais regionams klausimais, kaip saugumas, vystymasis, energetika ir migrantų srautų valdymas; laikosi nuomonės, kad mūsų kaimynystė būtų atsparesnė, jeigu būtų organizuojama regioninio bendradarbiavimo pagrindu, nes tai padėtų rasti bendrų sprendimų kovojant, be kita ko, su migracijos, terorizmo ir plėtros problemomis; todėl ragina ES bendradarbiauti kartu su kaimynais iš Magribo siekiant atgaivinti ir toliau plėtoti Arabų Magribo Sąjungą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primena, kad Sahelio regionas ir kitos susijusios geografinės teritorijos yra prioritetiniai regionai siekiant užtikrinti Europos Sąjungos saugumą, ir atkreipia dėmesį į jų nestabilią saugumo padėtį ir galimas dabartinės suirutės pasekmes; ragina ES bendradarbiauti siekiant stiprinti bendradarbiavimą su Šiaurės Afrikos ir Sahelio šalimis, kovojant su stiprėjančiu terorizmu Sahelio ir Sacharos regione; pabrėžia, kad tam tikrose vietose tam tikra gyventojų dalis gali būti linkusi rinktis islamistinio terorizmo alternatyvą; ragina sukurti nuoseklią, išsamią Sahelio regiono strategiją, kuria būtų siekiama pagerinti valdymą ir valstybinių ir regioninių institucijų atskaitomybę ir teisėtumą, padidinti saugumą, spręsti radikalizacijos problemą, kovoti su prekyba žmonėmis, ginklais ir narkotikais, ir stiprinti ekonomikos ir vystymosi politiką; yra įsitikinęs, kad regioninių ir subregioninių organizacijų gebėjimų stiprinimas, visų pirma Afrikoje, yra labai svarbus atsižvelgiant į konfliktų prevenciją, konfliktų sprendimą ir bendradarbiavimą saugumo srityje; pabrėžia, kad ES turi rasti tikrą atsaką į šią saugumo krizę, kuris būtų pagrįstas ne tik ekonominiais, bet ir politiniais bei kariniais veiksmais; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad svarbu rasti ilgalaikį konflikto Sirijoje įveikimo būdą, kuris derėtų su Ženevos komunikate nustatytu pereinamojo laikotarpio procesu ir JT Saugumo Tarybos (JT ST) rezoliucija Nr. 2254 (2015 m.); palaiko pastangas, kurioms vadovauja JT, dedamas siekiant palengvinti visų Sirijos konflikto šalių derybas dėl įtraukaus politinio susitarimo; prašo Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę nedelsiant parengti Europos strategiją Sirijai; yra įsitikinęs, kad, siekiant tvaraus Sirijos krizės sprendimo, Rusijos ir JAV dvišalių derybų nepakaks; ragina ES nukrypti nuo savo diplomatinės marginalizacijos pozicijos ir pasinaudoti savo įtaka tokiems svarbiems veikėjams, kaip antai Iranui, Saudo Arabijai, Turkijai, Katarui ir Rusijai, siekiant užtikrinti, kad jie užimtų konstruktyvią poziciją ir susilaikytų nuo tolesnės situacijos eskalacijos; toliau primygtinai ragina visas JT ST nares laikytis savo įsipareigojimų dėl krizės; primena nuolatinį Rusijos ir kitų šalių veto teisės naudojimą JT ST ir mano, kad tai prieštarauja tarptautiniu mastu dedamoms pastangoms siekiant užtikrinti taiką ir spręsti konfliktus Sirijoje ir regione; pabrėžia, kad turėtų būti svarstoma taikyti sankcijas visiems asmenims ir įmonėms, kurie yra susiję su Sirijoje padarytais nusikaltimais žmoniškumui; išreiškia rimtą susirūpinimą dėl masinių ir plačiai paplitusių tarptautinės humanitarinės ir žmogaus teisių teisės pažeidimų, kuriuos vykdo visos Sirijos konflikto šalys, ir pabrėžia, kad svarbu užtikrinti atsakomybę už tokius pažeidimus; dar kartą reiškia savo paramą Sirijos kaimynams, kurie, priimdami milijonus pabėgėlių, susiduria su sudėtingais uždaviniais; pakartoja savo visapusišką paramą Irako ir Sirijos nepriklausomybei, teritoriniam vientisumui ir suverenitetui, ir visapusiškai visų etninių ir religinių grupių teisių pagarbai šioje šalyje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pripažįsta Turkijos kaip svarbios partnerės vaidmenį įveikiant konfliktą Sirijoje ir kovojant su IS / „Da'esh“ Sirijoje bei Irake ir migracijos krize; griežtai smerkia bandymą įvykdyti karinį perversmą prieš demokratiškai išrinktą Turkijos vyriausybę; ragina Turkijos vyriausybę ginti konstitucinę santvarką ir pabrėžia, kad po perversmo svarbu paisyti žmogaus teisių, teisinės valstybės, saviraiškos laisvės ir teismų bei žiniasklaidos nepriklausomumo principų, atsižvelgiant į jos kaip Europos Tarybos narės įsipareigojimus; pabrėžia, kad Turkija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos Taryba, siekiant užtikrinti, kad visose procedūrose būtų laikomasi teisinės valstybės principo; yra sunerimęs dėl po bandymo įvykdyti perversmą pradėto valymo represinio pobūdžio ir masto, dėl kurio Turkijoje buvo iš esmės apribotos pagrindinės laisvės ir žmogaus teisės; yra ypač susirūpinęs dėl didėjančio skaičiaus atvejų, susijusių su neproporcingu policijos jėgos panaudojimu ir netinkamu elgesiu su sulaikytaisiais, tebesitęsiančiu nebaudžiamumu už žmogaus teisių pažeidimus ir teismų nepriklausomumo erozija; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atkreipia dėmesį į poreikį dviem konflikto Artimuosiuose Rytuose valstybėms rasti sprendimo būdą, kuris būtų pagrįstas 2014 m. liepos mėn. Tarybos išvadose nustatytomis rekomendacijomis, užtikrintų saugią Izraelio padėtį ir perspektyvią Palestinos valstybę remiantis 1967 m. sienomis ir išspręstų visus nuolatinius su statusu susijusius klausimus, kad konfliktas būtų užbaigtas; ragina ES prisiimti atsakomybę ir tapti tikra diplomatinio proceso dalyve ir tarpininke; ragina ES institucijas ir valstybes nares skubiai imtis veiksmų siekiant apsaugoti dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo įgyvendinamumą ir sudaryti palankias sąlygas tikroms taikos deryboms; ragina Izraelio valdžios institucijas nedelsiant nustoti taikyti savo gyvenviečių plėtros politiką ir grįžti prie ankstesnės politikos; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti tikrą ir ilgalaikę taiką, svarbiausia sąlyga ir toliau yra tai, kad visos šalys bet kokiomis aplinkybėmis gerbtų tarptautines žmogaus teises ir tarptautinę humanitarinę teisę; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti ES politikos nuoseklumą tais atvejais, kai okupuojama ar aneksuojama teritorija; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, kad kova su prekiautojais žmonėmis įmanoma tik bendradarbiaujant su kitoje Viduržemio jūros pusėje esančiomis šalimis ir visos Afrikos šalimis ir šį bendradarbiavimą grindžiant pagarba žmogaus teisėms, ir atsižvelgdamas į tai mano, kad Europos Sąjunga ir jos valstybės narės privalo bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais, kad pašalintų migraciją skatinančius veiksnius; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tvirtai remia atsakomybės užtikrinti apsaugą (angl. R2P) stiprinimą, nes tai yra svarbus valdymo principas, taikomas Europos Sąjungos ir jos valstybių narių veikloje, susijusioje su pačių įvairiausių konfliktų sprendimu, žmogaus teisių užtikrinimu ir vystymusi; |
| --- | --- |

51.

Europos diplomatijos galia: žinios, bendradarbiavimas ir poveikis

| 52. | atkreipia dėmesį į didžiulį ES kaip diplomatinės supervalstybės potencialą, kurio pagrindas yra įvairios turimos priemonės ir normatyvinė jėga demokratijos, laisvės ir žmogaus teisių srityse; tokiomis aplinkybėmis yra linkęs pabrėžti, kad esminį vaidmenį koordinavimo srityje atlieka Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė, EIVT bei ES delegacijos trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti konfliktų prevencijai, naikinant gilumines nestabilumo priežastis ir užtikrinant žmonių saugumą; pripažįsta, kad ankstyvi prevenciniai veiksmai, nukreipti į ilgalaikę smurtinio konflikto riziką, yra veiksmingesni, trumpesni laiko prasme ir pigesni nei taikos palaikymo operacijos; primygtinai ragina ES parodyti politinę lyderystę imantis prevencinės diplomatijos ir tarpininkavimo sprendžiant konfliktus; šiuo atžvilgiu palankiai vertina ES išankstinio perspėjimo apie konfliktus sistemos, EIVT tarpininkavimo paramos grupės ir Europos taikos instituto vaidmenį; ragina toliau plėtoti ES konfliktų prevencijos ir tarpininkavimo gebėjimus; pabrėžia, kad moterų dalyvavimas derybose dėl konfliktų sprendimo yra esminis veiksnys, padedantis skatinti moterų teises ir dalyvavimą, kad tai yra pirmas žingsnis jas visapusiškai įtraukiant į būsimus pereinamojo laikotarpio procesus; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją skirti daugiau finansinių ir administracinių išteklių, numatytų tarpininkavimo, dialogo, susitaikymo ir reagavimo į krizes klausimams spręsti; primygtinai ragina valstybes nares griežtai laikytis ES bendroje pozicijoje dėl ginklų eksporto nustatytų normų ir nutraukti prekybą ginklais su trečiosiomis šalimis, kurios neatitinka išvardytų kriterijų; atkakliai laikosi nuomonės, kad ES turi pradėti politinį dialogą ir bendradarbiavimą nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginklų kontrolės srityje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | primygtinai ragina tęsti derybas dėl Kipro susivienijimo, siekiant greitai ir sėkmingai jas užbaigti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turi plėtoti veiksmingą užsienio, saugumo ir gynybos politiką, kurią įgyvendinant būtų atsižvelgiama į nacionalinius interesus, bet kartu, sprendžiant bendrai rūpimus klausimus ir siekiant taikos, klestėjimo ir stabilumo visame pasaulyje, siekiama dirbti su tarptautiniais partneriais, Jungtinėmis Tautomis, NVO, žmogaus teisių gynėjais ir kitais subjektais; pabrėžia, kad reikia glaudžiai bendradarbiauti su kitomis pasauliniu ir regioniniu mastu įtakingomis valstybėmis įveikiant visuotines grėsmes ir sunkumus; visų pirma pabrėžia išskirtinę transatlantinių santykių, pagrįstų bendrais interesais ir vertybėmis, svarbą; nurodo, kad ES prioritetas turėtų būti atgaivinti šias strategines partnerystes, siekiant pertvarkyti jas į veiksmingas užsienio politikos priemones; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mano, kad ES turėtų atnaujinti ir intensyvinti diplomatines pastangas Azijoje, be kita ko, su ASEAN, kad galėtų prisidėti prie didesnio stabilumo ir saugumo konfliktų zonose, kuriose vėl kilo įtampa, užtikrinimo, ir šiuo tikslu turėtų glaudžiai bendradarbiauti su regiono partneriais laikantis tarptautinės teisės, be kita ko, Pietų Kinijos jūros ir Indijos vandenyno regione, kad būtų išspręsti su žmogaus teisių apsauga ir teisine valstybe susiję klausimai; pažymi, kad ES, taikydama konstruktyvius dvišalius ir įtraukius daugiašalius mechanizmus, turi toliau remti taikių Kinijos ir jos kaimyninių šalių, besiribojančių su Pietų Kinijos jūra, įskaitant Vietnamą, Taivaną ir Filipinus, santykių plėtojimą; mano, kad tarptautinio pobūdžio struktūrų stiprinimas ir atnaujinimas negali būti vykdomas neįtraukiant Azijos ir visų pirma Kinijos; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į pasaulinius Kinijos užmojus, ES ir Kinijos santykiai turi apimti daug platesnius nei vien ekonominius ryšius ir tapti visapusiškesni, daugiau dėmesio skiriant Kinijos vaidmeniui JT, įtakai, daromai jos kaimynystėje vykstantiems regioniniams konfliktams, ir jos indėliui reaguojant į pasaulinio masto sunkumus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina ES visiškai neapleisti teritorijų, kuriose šiuo metu strateginių interesų neturima, bet jos ateityje galėtų būti labai svarbios ekonominiu, humanitariniu ar kariniu atžvilgiais, kaip antai Vidurinė Azija, Užsachario Afrika ar Arktis, arba kuriomis itin domisi kitos didžiosios pasaulio šalys; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primena apie Europos normatyvinės jėgos svarbą ir ragina toliau stiprinti ES kultūros ir mokslo diplomatiją siekiant perteikti ir propaguoti Europos privalumus ir vertybes už ES ribų; taip pat atkreipia dėmesį į ekonominės diplomatijos, inter alia, sankcijų, galimybes, kaip priemonę įgyvendinti įvairių sričių ES politiką; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia parlamentinės diplomatijos svarbą stiprinant politinį bendradarbiavimą su ES partneriais; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia būtinybę stiprinti nacionalinių parlamentų vaidmenį įgyvendinant bendrą užsienio ir saugumo politiką, be kita ko, vykdant glaudesnį Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimą ES užsienio ir saugumo politikos srityje; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia nevalstybinių subjektų ir pilietinės visuomenės organizacijų, kaip diplomatijos subjektų ir pagrindinių ES partnerių, vaidmenį ir pabrėžia ES jiems teikiamos paramos ir bendradarbiavimo su jais svarbą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad reikia paspartinti visavertės Europos diplomatinės tarnybos konsolidavimą ir visų pirma gerinti jos kompetenciją konkrečiose srityse, strateginės politikos planavimą ir prognozavimą, taip pat stiprinti žvalgybos sritį; mano, kad, siekiant padėti ES piliečiams, svarbu į EIVT atstovybes krizės sąlygomis įtraukti konsulinę funkciją; primygtinai pabrėžia, kad reikia užtikrinti teisingą valstybių narių komandiruotų diplomatų ir ES pareigūnų pusiausvyrą EIVT, be kita ko, ir paskirstant vadovaujamas pareigas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad ES išorės veiksmams skiriamos finansinės priemonės nėra tinkamos atsižvelgiant į mums kylančius sunkumus; todėl ragina, vykdant būsimą laikotarpio vidurio peržiūrą, gerokai padidinti turimus išteklius pagal daugiametės finansinės programos IV antraštę; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina užtikrinti didesnę atskaitomybę ir skaidrumą, visų pirma vykdant derybas dėl tarptautinių susitarimų; |
| --- | --- |

64.

| 65. | labai apgailestauja dėl nedidelės apie 320 mln. EUR sumos (0,2 proc. ES biudžeto), kuri buvo numatyta ES BUSP, ir ragina geriau valdyti finansinius srautus, siekiant įgyvendinti šį biudžetą; pabrėžia, kad 2016 m. biudžete skirti asignavimai išliko tokio pat lygio kaip ir 2015 m. ir kad, kartu su papildomais misijos „EUCAP Sahel Mali“ saugumo priemonėms skirtais 5 mln. EUR ir misijai „EUBAM Libya“ skirtais 10 mln. EUR, turima marža 2016 m. kovo mėnesio pabaigoje buvo 170 mln. EUR; reiškia susirūpinimą dėl turimų išteklių trūkumo atsižvelgiant į įsipareigojimus, kuriuos reikės vykdyti 2016 metais, kai numatoma, kad vien šioms misijoms tęsti – jos baigiamos 2016 m. – reikės papildomų 169 mln. EUR biudžeto lėšų; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia svarbų kultūros vaidmenį ES išorės politikos srityje skatinant dialogą, tarpusavio supratimą ir mokymąsi; pabrėžia, kad įgyvendinant tikslingą kultūros ir švietimo politiką galima remti pagrindinius ES užsienio ir saugumo politikos tikslus ir prisidėti prie demokratijos ir teisinės valstybės stiprinimo bei žmogaus teisių apsaugos; dar kartą primena kultūrų ir religijų dialogo vaidmenį kovojant su ekstremizmu, radikalizacija ir marginalizacija; ragina Komisiją ir EIVT įgyvendinant ES išorės santykių priemones ir ES vystymosi darbotvarkę integruoti kultūros diplomatijos ir kultūrų dialogo aspektus; ragina EIVT ir ES delegacijas visame pasaulyje paskirti kultūros atašė kiekvienoje ES atstovybėje trečiosiose šalyse partnerėse; be to, pabrėžia esminį švietimo vaidmenį skatinant pilietiškumą ir tarpkultūrinius įgūdžius, taip pat suteikiant geresnių ekonominių galimybių ir gerinant sveikatą; pritaria dabartinėms Komisijos pastangoms didinti mokslininkų ir tyrėjų bendradarbiavimo, kaip Europos išorės santykių švelniosios galios priemonės, vaidmenį; pabrėžia, kaip mainai mokslo srityje gali prisidėti prie koalicijos kūrimo ir konfliktų sprendimo, ypač palaikant santykius su ES kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0249.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/101

---

P8_TA(2016)0504

BŽŪP priemonės kainų svyravimams žemės ūkio produktų rinkose mažinti

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl BŽŪP priemonių kainų svyravimams žemės ūkio produktų rinkose mažinti (2016/2034(INI))

(2018/C 238/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013 ir (ES) Nr. 1308/2013, kuriais nustatyta Europos Sąjungos bendroji žemės ūkio politika, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013 ir (ES) Nr. 1308/2013, kuriais nustatyta Europos Sąjungos bendroji žemės ūkio politika,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. Europos Parlamento Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto užsakymu atliktą tyrimą „Valstybių narių 2014–2020 m. laikotarpiu taikytų rizikos valdymo priemonių apžvalga: nacionalinės ir europinės sistemos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. Europos Parlamento Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto užsakymu atliktą tyrimą „Valstybių narių 2014–2020 m. laikotarpiu taikytų rizikos valdymo priemonių apžvalga: nacionalinės ir europinės sistemos“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8–0339/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8–0339/2016),

| A. | kadangi žemės ūkio rinkoms visada buvo būdingas nestabilumas ir kainų svyravimai ir per pastaruosius metus dėl sparčiai vienas po kito vykusių paklausos, tiekimo ir kainų sukrėtimų nestabilumas ir svyravimai tapo struktūrine tiek Europos, tiek pasaulio lygmens žemės ūkio ypatybe; |
| --- | --- |

A.

kadangi žemės ūkio rinkoms visada buvo būdingas nestabilumas ir kainų svyravimai ir per pastaruosius metus dėl sparčiai vienas po kito vykusių paklausos, tiekimo ir kainų sukrėtimų nestabilumas ir svyravimai tapo struktūrine tiek Europos, tiek pasaulio lygmens žemės ūkio ypatybe;

| B. | kadangi žemės ūkiui tenka svarbus pasaulio gyventojų skaičiaus augimo iššūkis ir net ir šiandien pasaulyje tebėra daug žmonių, patiriančių maisto nepriteklių, todėl žemės ūkio rinkų nestabilumas dėl gamybos svyravimų ar paklausos ir pasiūlos disbalanso toliau didės; |
| --- | --- |

B.

kadangi žemės ūkiui tenka svarbus pasaulio gyventojų skaičiaus augimo iššūkis ir net ir šiandien pasaulyje tebėra daug žmonių, patiriančių maisto nepriteklių, todėl žemės ūkio rinkų nestabilumas dėl gamybos svyravimų ar paklausos ir pasiūlos disbalanso toliau didės;

| C. | kadangi klimato kaita ir žemės ūkio kenkėjai daro neigiamą poveikį žemės ūkio produkcijos kiekiui ir klimato kaitos reiškiniai, tokie kaip sausra ir potvyniai, prisideda prie kainų svyravimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi klimato kaita ir žemės ūkio kenkėjai daro neigiamą poveikį žemės ūkio produkcijos kiekiui ir klimato kaitos reiškiniai, tokie kaip sausra ir potvyniai, prisideda prie kainų svyravimo;

| D. | kadangi itin svarbus veiksnys, susijęs su kainų svyravimu, gali būti makroekonominės sąlygos, įskaitant tokius struktūrinius veiksnius, kaip valiutos kursas, energijos ir trąšų kainos, palūkanų normos ir spekuliacijos žemės ūkio rinkose; |
| --- | --- |

D.

kadangi itin svarbus veiksnys, susijęs su kainų svyravimu, gali būti makroekonominės sąlygos, įskaitant tokius struktūrinius veiksnius, kaip valiutos kursas, energijos ir trąšų kainos, palūkanų normos ir spekuliacijos žemės ūkio rinkose;

| E. | kadangi ES nepriklausantys svarbiausi pasaulio žemės ūkio rinkų subjektai įveda politikos priemones, kuriomis siekiama sumažinti kainų svyravimą, ir kadangi žemės ūkio G 20, atsižvelgdamas į darnaus vystymosi siekius, taip pat ėmėsi spręsti šį klausimą – ėmėsi veiksmų, siekdamas kovoti su neigiamais pernelyg didelio žemės ūkio žaliavų kainų svyravimo padariniais apsirūpinimo maistu saugumui; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES nepriklausantys svarbiausi pasaulio žemės ūkio rinkų subjektai įveda politikos priemones, kuriomis siekiama sumažinti kainų svyravimą, ir kadangi žemės ūkio G 20, atsižvelgdamas į darnaus vystymosi siekius, taip pat ėmėsi spręsti šį klausimą – ėmėsi veiksmų, siekdamas kovoti su neigiamais pernelyg didelio žemės ūkio žaliavų kainų svyravimo padariniais apsirūpinimo maistu saugumui;

| F. | kadangi kiekvienas pasaulio regionas taiko savo gamybos modelį ir įvairias priemones, susijusias su aplinka ir gyvūnų gerove, o tai gali turėti didelį poveikį produktų gamybos sąnaudoms ir kainai, ir kadangi Europos Sąjungos ūkininkai turėtų galėti konkuruoti pasaulinėje rinkoje; |
| --- | --- |

F.

kadangi kiekvienas pasaulio regionas taiko savo gamybos modelį ir įvairias priemones, susijusias su aplinka ir gyvūnų gerove, o tai gali turėti didelį poveikį produktų gamybos sąnaudoms ir kainai, ir kadangi Europos Sąjungos ūkininkai turėtų galėti konkuruoti pasaulinėje rinkoje;

| G. | kadangi politiniai sprendimai, kaip antai sprendimas įvesti prekybos embargą, gali padidinti žemės ūkio produktų kainų svyravimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi politiniai sprendimai, kaip antai sprendimas įvesti prekybos embargą, gali padidinti žemės ūkio produktų kainų svyravimą;

| H. | kadangi Europos Sąjunga šiuo metu neturi tikros apsaugos sistemos, kuri sumažintų rinkų nestabilumą, o tai labai skatina ūkininkus nebetęsti žemės ūkio veiklos ES teritorijoje; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Sąjunga šiuo metu neturi tikros apsaugos sistemos, kuri sumažintų rinkų nestabilumą, o tai labai skatina ūkininkus nebetęsti žemės ūkio veiklos ES teritorijoje;

| I. | kadangi dėl rinkų atvėrimo ir sprendimų, lėmusių ekonomikos globalizaciją, o ypač dėl Pasaulio prekybos organizacijos sutarčių ar dvišalės prekybos susitarimų duoto postūmio pastaraisiais dešimtmečiais rinkos tapo sklandesnės, tačiau tie patys veiksniai prisidėjo prie žemės ūkio produktų kainų svyravimų reiškinio plitimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl rinkų atvėrimo ir sprendimų, lėmusių ekonomikos globalizaciją, o ypač dėl Pasaulio prekybos organizacijos sutarčių ar dvišalės prekybos susitarimų duoto postūmio pastaraisiais dešimtmečiais rinkos tapo sklandesnės, tačiau tie patys veiksniai prisidėjo prie žemės ūkio produktų kainų svyravimų reiškinio plitimo;

| J. | kadangi ūkininkai susiduria su vis didesnėmis gamybos sąnaudomis ir augančiomis ūkių skolomis ir kadangi 2005–2010 m. laikotarpiu išnyko 2,4 mln. ES ūkių, taigi kaimo vietovėse buvo prarasta labai daug darbo vietų; |
| --- | --- |

J.

kadangi ūkininkai susiduria su vis didesnėmis gamybos sąnaudomis ir augančiomis ūkių skolomis ir kadangi 2005–2010 m. laikotarpiu išnyko 2,4 mln. ES ūkių, taigi kaimo vietovėse buvo prarasta labai daug darbo vietų;

| K. | kadangi žemės ūkio rinkos, kuriose susiduria pasiūla ir paklausa, yra iš esmės nestabilios ir kadangi dėl finansinių subjektų veiklos šis nestabilumas linkęs dar labiau didėti ir nedidelis pasaulinės maisto produktų paklausos ir žemės ūkio produktų tiekimo elastingumas prisideda prie realaus ar įsivaizduojamo disbalanso poveikio rinkų dalyviams didėjimo, kuris kartais sukelia žemės ūkio produktų kainų sukrėtimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi žemės ūkio rinkos, kuriose susiduria pasiūla ir paklausa, yra iš esmės nestabilios ir kadangi dėl finansinių subjektų veiklos šis nestabilumas linkęs dar labiau didėti ir nedidelis pasaulinės maisto produktų paklausos ir žemės ūkio produktų tiekimo elastingumas prisideda prie realaus ar įsivaizduojamo disbalanso poveikio rinkų dalyviams didėjimo, kuris kartais sukelia žemės ūkio produktų kainų sukrėtimą;

| L. | kadangi pasaulio ekonomikos finansinimas ir su tuo susijusios spekuliacijos gali turėti įtakos žemės ūkio rinkoms ir gali padidinti jų disbalansą ir kainų svyravimą, kai žemės ūkio žaliavos naudojamos tiesiog kaip finansinis turtas; kaip parodė siaubingi 2008 m. bado sukelti neramumai, šis besaikis finansinimas gali būti pražūtingas ir smerktinas etiniu požiūriu, jei jis kelia grėsmę blogiausiai besimaitinančių ir neturtingiausių pasaulio gyventojų apsirūpinimo maistu saugumui; |
| --- | --- |

L.

kadangi pasaulio ekonomikos finansinimas ir su tuo susijusios spekuliacijos gali turėti įtakos žemės ūkio rinkoms ir gali padidinti jų disbalansą ir kainų svyravimą, kai žemės ūkio žaliavos naudojamos tiesiog kaip finansinis turtas; kaip parodė siaubingi 2008 m. bado sukelti neramumai, šis besaikis finansinimas gali būti pražūtingas ir smerktinas etiniu požiūriu, jei jis kelia grėsmę blogiausiai besimaitinančių ir neturtingiausių pasaulio gyventojų apsirūpinimo maistu saugumui;

| M. | kadangi Europos Sąjunga yra atsakinga už tai, kad padėtų užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą Europoje ir konkurencingą Europos ūkininkų ir sodininkų padėtį pasaulio rinkoje; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos Sąjunga yra atsakinga už tai, kad padėtų užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą Europoje ir konkurencingą Europos ūkininkų ir sodininkų padėtį pasaulio rinkoje;

| N. | kadangi žemės ūkio ir maisto produktų sektorius yra svarbus Europos Sąjungos ekonomikai ir gali prisidėti prie tvaraus augimo; |
| --- | --- |

N.

kadangi žemės ūkio ir maisto produktų sektorius yra svarbus Europos Sąjungos ekonomikai ir gali prisidėti prie tvaraus augimo;

| O. | kadangi dėl kainų svyravimo žemės ūkyje gamintojams ir vartotojams atsiranda daug netikrumo: esant mažoms kainoms iškyla pavojus gamintojų pajamoms, jų galimybei investuoti, taigi ir jų veiklos ilgalaikiam perspektyvumui, o dėl didelių maisto produktų kainų iškyla grėsmė vartotojų galimybei prasimaitinti ir gauti pagrindinių prekių, todėl susidaro krizių situacijos; |
| --- | --- |

O.

kadangi dėl kainų svyravimo žemės ūkyje gamintojams ir vartotojams atsiranda daug netikrumo: esant mažoms kainoms iškyla pavojus gamintojų pajamoms, jų galimybei investuoti, taigi ir jų veiklos ilgalaikiam perspektyvumui, o dėl didelių maisto produktų kainų iškyla grėsmė vartotojų galimybei prasimaitinti ir gauti pagrindinių prekių, todėl susidaro krizių situacijos;

| P. | kadangi dėl kainų svyravimo žemės ūkio ir maisto produktų grandinėse susidaro investicijoms, augimui ir užimtumui itin nepalanki netikrumo atmosfera ir šis svyravimas taip pat gali labai pakenkti tiekimui vartotojams, apsirūpinimo maistu saugumui ir sklandžiam BŽŪP veikimui; |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl kainų svyravimo žemės ūkio ir maisto produktų grandinėse susidaro investicijoms, augimui ir užimtumui itin nepalanki netikrumo atmosfera ir šis svyravimas taip pat gali labai pakenkti tiekimui vartotojams, apsirūpinimo maistu saugumui ir sklandžiam BŽŪP veikimui;

| Q. | kadangi nuo kainų svyravimo nukenčia ūkininkų pajėgumas investuoti ir kurti darbo vietas, o tai neskatina modernizavimo, naujovių diegimo, jaunų ūkininkų ir kartų atsinaujinimo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi nuo kainų svyravimo nukenčia ūkininkų pajėgumas investuoti ir kurti darbo vietas, o tai neskatina modernizavimo, naujovių diegimo, jaunų ūkininkų ir kartų atsinaujinimo;

| R. | kadangi tvarus ūkininkavimas, kaip kokybiškų maisto produktų šaltinis, gali būti užtikrinamas tik tuo atveju, jei ūkininkams bus užtikrintos tinkamos supirkimo kainos, padengiančios visas tvarios gamybos sąnaudas; |
| --- | --- |

R.

kadangi tvarus ūkininkavimas, kaip kokybiškų maisto produktų šaltinis, gali būti užtikrinamas tik tuo atveju, jei ūkininkams bus užtikrintos tinkamos supirkimo kainos, padengiančios visas tvarios gamybos sąnaudas;

| S. | kadangi, vykstant vadinamajai skaitmeninei revoliucijai, didesnis Europos rinkų skaidrumas ir galimybės laiku gauti informaciją gali padėti, be kita ko, sumažinti rinkų ir kainų nestabilumą, nes taip ekonominės veiklos vykdytojai galėtų geriau ir objektyviau susipažinti su žemės ūkio rinkų pokyčiais, būtų padedama užtikrinti geresnę ūkininkų pajamų apsaugą ir kovojama su žemės ūkio rinkų spekuliacijomis; |
| --- | --- |

S.

kadangi, vykstant vadinamajai skaitmeninei revoliucijai, didesnis Europos rinkų skaidrumas ir galimybės laiku gauti informaciją gali padėti, be kita ko, sumažinti rinkų ir kainų nestabilumą, nes taip ekonominės veiklos vykdytojai galėtų geriau ir objektyviau susipažinti su žemės ūkio rinkų pokyčiais, būtų padedama užtikrinti geresnę ūkininkų pajamų apsaugą ir kovojama su žemės ūkio rinkų spekuliacijomis;

| T. | kadangi pagal 2013 m. reformuotą BŽŪP į kaimo plėtros politikos sistemą įtrauktos rizikos valdymo priemonės ir kadangi šioms priemonėms šiuo metu skiriama tik 2 proc. antrojo ramsčio biudžeto ir 0,4 proc. BŽŪP biudžeto; |
| --- | --- |

T.

kadangi pagal 2013 m. reformuotą BŽŪP į kaimo plėtros politikos sistemą įtrauktos rizikos valdymo priemonės ir kadangi šioms priemonėms šiuo metu skiriama tik 2 proc. antrojo ramsčio biudžeto ir 0,4 proc. BŽŪP biudžeto;

Dabartinė padėtis ir tikslai

| 1. | mano, kad ūkininkai patirs vis didesnį kainų svyravimo poveikį, kurį lemia įvairios priežastys, pavyzdžiui, žemės ūkio rinkų nestabilumas ir netobulumas, globalizacija ir žemės ūkio rinkų sudėtingumas, vis didesnis klimato sąlygų nepastovumo nulemtas pasiūlos kitimas, didėjančios grėsmės sveikatai ir trapi maisto tiekimo pusiausvyra; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, jog būtina patvirtinti aktyvesnę ir nuoseklesnę politiką ir tikslines ES ir nacionalinio lygmens priemones, siekiant užtikrinti daugiafunkcę, tvarią žemės ūkio gamybą visoje Sąjungoje ir sąžiningas bei atlyginančias kainas, mažinant neigiamą poveikį tiems veiklos vykdytojams, kurie labiausiai patiria kainų svyravimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad ne visi žemės ūkio sektoriai yra vienodai veikiami kainų svyravimo ir kad viešosios politikos priemonių derinimas ir poveikio atitinkamiems subjektams švelninimo strategijos turi būti pritaikyti prie kiekvieno sektoriaus ir realios dabartinės ir būsimos ūkininkų patiriamos rizikos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad tuo metu, kai Sąjunga mažina strateginę paramą savo žemės ūkiui, jos pagrindinės konkurentės, konkrečiai Jungtinės Valstijos, Brazilija ir Kinija, skiria didelę savo biudžeto lėšų dalį ir ją vis didina, siekdamos plėtoti naujus rizikos politikos modelius ir taikyti priemones, kuriomis apsaugo savo ūkininkus nuo kainų svyravimo poveikio; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad Europos Sąjunga yra vienintelis žemės ūkio subjektas, kuris savo žemės ūkio politiką grindžia nuo gamybos atsieta parama ir sykiu metai iš metų mažina strateginę paramą žemės ūkiui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad 2014 m. ūkių įstatyme JAV skirtingiems žemės ūkio sektoriams nustatė specialias draudimo politikos priemones; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad per pastaruosius dešimtmečius BŽŪP nuolat kito, bet jos pagrindiniai tikslai užtikrinti deramą pragyvenimą ūkininkams ir stabilų bei saugų maisto prieinamomis kainomis tiekimą vartotojams tebegalioja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | į tai atsižvelgdamas, pabrėžia, kad ES bendra politika yra nepaprastai svarbi sektoriui, atsakingam už apsirūpinimo maistu saugumą ir maisto saugą ir atliekančiam pagrindinį vaidmenį gamtos išteklių panaudojimo ir darnaus kaimo vietovių ekonomikos ir aplinkos vystymosi srityje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad labai svarbu pasinaudoti BŽŪP ir kitų ES politikos krypčių sinergija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad įvykdžius naujausias BŽŪP reformas tiesioginė parama beveik visiškai atsieta nuo gamybos, toliau vienodinamos tiesioginės išmokos ir labiau aprėpiami visuomeniniai ir ypač aplinkosaugos aspektai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | susirūpinęs pažymi, jog tai, kad metai iš metų mažinami BŽŪP ištekliai, ypač lėšos, skirtos bendro rinkų organizavimo priemonėms, atveria galimybes BŽŪP nacionalizavimui ir mažina galimybes užtikrinti sąžiningas sąlygas ir vienodas veiklos sąlygas ES bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad per pastaruosius dešimt metų ES ūkininkų vidutinės metinės pajamos nekito ar netgi sumažėjo, o gamybos sąnaudos nuolat augo, ir dėl to labai sumažėjo ūkių skaičius ir kilo grėsmė prarasti daug darbo vietų kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad Komisija turėtų pasinaudoti visomis turimomis finansinėmis galimybėmis, kurios įmanomos pagal vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo nuostatas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja dėl to, kad, siekiant sumažinti žalingą kainų svyravimo poveikį ir valdyti rinkos sutrikimus, vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo priemonės labai lėtai įgyvendinamos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad dauguma rizikos valdymo priemonių, savitarpio fondai, pajamų stabilizavimo ir draudimo priemonės, kurių lėšos skiriamos pagal kaimo plėtros programas, yra netolygiai įgyvendinamos ir joms skiriamas nedidelis biudžeto finansavimas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | todėl rekomenduoja sustiprinti dabartinio antrojo ramsčio priemones, siekiant didinti Europos žemės ūkio konkurencingumą ir labiau įtraukti gamintojų organizacijas į įgyvendinimo procesą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją nuodugniai išnagrinėti, kodėl menkai naudojamos pagal dabartinės BŽŪP antrąjį ramstį siūlomos priemonės ir neoptimaliai įgyvendinamos vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo nuostatos, kad atitinkamai būtų peržiūrėtos visos susijusios nuostatos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad labai svarbu ir toliau užtikrinti, kad taikant dabartinę BŽŪP būtų atsietos tiesioginės išmokos ir laikomasi vienkartinės išmokos už plotus sistemos, nes taip atlyginama už viešąsias paslaugas ir tai yra būtina priemonė, siekiant užtikrinti ūkininkų pajamas ir suteikti jiems tam tikro lygio finansinį stabilumą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tačiau pabrėžia, kad dabartinei BŽŪP trūksta reaguojamųjų ir veiksmingų priemonių, taip pat nėra tinkamai sprendžiamas didesnių žemės ūkio rinkose stebimų svyravimų klausimas, neleidžiama ūkininkams reaguoti į rinkos signalus ar plėtoti sprendimus, kurie padėtų įveikti kainų pokyčius; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją skubiai imtis veiksmų, siekiant remti atokiausių, kalnuotų ir mažiau palankių ūkininkauti regionų žemės ūkio sektorių, kuriame išlaidos, susijusios su produktų gamybos, derliaus nuėmimo ir pardavimo ne tose teritorijose, kuriose jie gaminami, yra gerokai didesnės už atitinkamas išlaidas kitose teritorijose, ir pateikti specialius kriterijus, kuriems esant būtų pradedama taikyti šių regionų žemės ūkio rinkų apsaugos priemones; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad ES apsirūpinimo maistu savarankiškumas ir saugumas, taip pat konkurencingo ir tvaraus žemės ūkio, atitinkančio piliečių poreikius, vystymas visoje Sąjungoje turi būti strateginiai būsimosios BŽŪP tikslai ir kad sykiu turi būti skubiai užtikrintas deramas ūkininkų pragyvenimo lygis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad perspektyvi maisto gamyba negali būti užtikrinta be Europos ūkininkų, kurie nuolat patiria kainų svyravimą ir yra labai priklausomi nuo stabilių rinkų ir kainų, taip pat nuo pakankamo viešojo finansavimo ir priemonių, kuriomis išsaugojamas ūkių konkurencingumas ir šeimų ūkiai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | į tai atsižvelgdamas, pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti Europos žemės ūkio ateitį, labai svarbus vaidmuo tenka jauniems ūkininkams ir naujiems ūkininkams; |
| --- | --- |

23.

Pasiūlymai

Sektoriaus organizavimas ir sutarčių sistemos

| 24. | mano, kad pradinės grandies gamintojai yra silpniausia maisto tiekimo grandinės grandis, ypač atsižvelgiant į vis labiau koncentruotą ir didelį ES ir nacionalinio lygmens mažmeninį sektorių, ir kad jiems turėtų būti leidžiama susijungti į tokias organizacijas, kaip kooperatyvai, gamintojų organizacijos, jų pačių asociacijos ar tarpšakinės organizacijos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją, laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 42 straipsnio, sudaryti palankesnes sąlygas sudaryti sutartis, pritaikant konkurencijos teisę prie specifinių žemės ūkio sektoriaus poreikių, užtikrinant vienodas taisykles ir įgyvendinimą visose valstybėse narėse; mano, kad BŽŪP tikslai ir toliau turi imti viršų prieš konkurencijos taisykles ir kad visos iniciatyvos geriau pritaikyti konkurencijos teisę prie žemės ūkio sektoriaus ypatumų turėtų būti grindžiamos vieno BRO reglamentu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad maisto gamybos grandinėje reikia stiprinti gamintojų derybines galias – užtikrinti standartines, skaidrias, subalansuotas ir kolektyvinėmis derybomis sudarytas sutartis, kad ūkininkai galėtų kovoti su nesąžininga prekybos praktika, didinti savo konkurencingumą, gerinti savo pajamų stabilumą, kurti pridėtinę vertę ir investuoti į inovacijas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją sukurti ES teisės aktų sistemą, kuria būtų uždrausta nesąžiningos prekybos praktika maisto tiekimo grandinėje, galinti lemti kainų svyravimą žemės ūkio rinkose; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad šios sutartys turėtų būti tinkamos trukmės, jose turėtų būti nustatytos kainos, mokėjimų terminai ir kitos sąlygos, susijusios su žemės ūkio produktų tiekimu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad ūkininkai įvairiuose žemės ūkio sektoriuose turėtų galėti vesti kolektyvines derybas dėl sutarčių sąlygų pasinaudodami gamintojų organizacijomis, kurių dydis atitiktų pramonininkų ar platintojų grupių, su kuriomis jos veda derybas, dydį; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pažymi, kad galimybės, kurias teikia ilgesnės trukmės integruotos tiekimo grandinės sutartys, išankstiniai sandoriai, sutartys su nustatyta pelno riba, ir galimybės tam tikram laikotarpiui „įšaldyti“ kainą, pagrįstą gamybos sąnaudomis, galėtų padėti gamintojams spręsti kainų svyravimo poveikio jų pelno maržai problemą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad sutartiniuose santykiuose turėtų būti įmanoma pasinaudoti naujomis priemonėmis ir kad turi būti prieinamos taip pat ir sutartinio tarpininkavimo priemonės; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad tarpšakinės organizacijos skatina įvairių suinteresuotųjų subjektų (gamintojų, perdirbėjų ir platintojų) pasitikėjimą ir dialogą, padeda kurti pridėtinę vertę vykdant bendras iniciatyvas, kurios padeda ūkininkams geriau suprasti rinkas ir gamybą, skatina laikytis geriausios praktikos ir užtikrinti rinkos skaidrumą, numatyti gamybos potencialą, padeda geriau valdyti pasiūlą ir parengti standartines sutartis, atitinkančias ES taisykles ir nuostatas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją skatinti ES lygmens tarpšakines organizacijas drauge ginti gamintojų interesus sektoriuose, kurie labiausiai orientuoti į tarpvalstybines rinkas, pavyzdžiui, vaisių ir daržovių sektoriuje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pripažįsta Europos kooperatyvų pastangas suvienyti gamintojus ir padėti jiems pagerinti savo padėtį vertės grandinėje ir mano, kad būtina skatinti juos atlikti didesnį vaidmenį žemės ūkio sektoriuje ir taip sumažinti pernelyg didelio rinkos nestabilumo padarinius; |
| --- | --- |

34.

Rizikos valdymo priemonės

| 35. | rekomenduoja, kad klimato, sveikatos ir ekonominės rizikos valdymo priemonės, ypač įvairių rūšių žemės ūkio gamybos rizikos draudimas, pajamų stabilizavimo priemonės, individualaus aprūpinimo mechanizmai ir tarpusavio fondai būtų toliau plėtojami vykdant į rinką orientuotą BŽŪP, siekiant mažinti kainų svyravimo padarinius ir skatinti perspektyvų ūkių valdymą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją skatinti valstybes nares keistis gerąja patirtimi ir plėtoti naujas priemones, kurios turėtų būti ne tik sąžiningos, veiksmingos ir reaguojamosios, bet ir prieinamos ūkininkams, siekiant išvengti su kainų svyravimu susijusios rizikos ir ją valdyti ir taip padėti pamatus diskusijai apie būsimas BŽŪP reformas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad tokioms priemonėms, taikomoms drauge su tiesioginių išmokų sistema, turi būti skirta pakankamai išteklių, kad būtų didinamas ūkių atsparumas ir sykiu mažinamas krizių valdymo ex post poreikis; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad sektorių valdomi tarpusavio fondai, įsteigti ūkininkų iniciatyva, gali stabilizuoti ūkininkų pajamas tam tikru mastu, nes jų produktų pardavimo pelno marža kinta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | be to, mano, kad tokie tarpusavio fondai neturėtų pakeisti Sąjungos teikiamos paramos ir jais turėtų būti naudojamasi drauge su nacionaline parama; |
| --- | --- |

39.

| 40. | taip pat ragina Komisiją imtis iniciatyvų ir teikti paskatas steigti tokius fondus, sykiu užtikrinant, kad bet kokia būsima rizikos valdymo sistema atitiktų ir prireikus papildytų valstybių narių nacionaliniu lygiu priimtas draudimo sistemas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad kainų svyravimas gali būti valdomas ir nacionaliniu lygmeniu, ir ragina valstybes nares į rinkos kintamumą atsižvelgti savo mokesčių taisyklėse leidžiant ūkininkams kurti individualių atidėjinių mechanizmus, kurie galėtų būti neapmokestinami; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad ekonominiu požiūriu ūkininkai – ypač investavusieji į savo valdų plėtrą – yra tarp pažeidžiamiausių rinkos dalyvių; |
| --- | --- |

42.

| 43. | be to, mano, jog turėtų būti pradėtos taikyti tokios BŽŪP priemonės, kaip veiksminga pagalba grynųjų pinigų srautui užsitikrinti arba prevencinė taupymo schema, kad nedingtų stimulas investuoti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, kad ūkiai įstengtų diegti naujoves tik esant nedidelėms investicinėms sąnaudoms ir užtikrinus tam tikro masto likvidumą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad stabilios pajamos – viena iš prielaidų ūkininkui gauti paskolą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad bankų sektoriaus vaidmuo ir veiksmai daro stiprų poveikį gamintojams ir kad dėl augančio ūkių įsiskolinimo sektorius apkraunamas papildoma našta pradėjus svyruoti kainoms; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, jog svarbu, kad ūkininkai būtų geriau informuojami apie itin svarbų Europos investicijų banko vaidmenį remiant ir vystant kaimo ekonomiką ir apie tai, kaip pasinaudoti naujoviškomis finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad ūkininkams ir ūkininkų organizacijoms turi būti teikiama geresnė informacija apie valdų modernizavimą, tvarumą ir konkurencingumą, kartu rengiant mokymo kursus rizikos valdymo, rinkos duomenų, maržų ir kainų svyravimo srityse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis valdžios institucijomis ir ūkininkų asociacijomis priimti informavimo apie rizikos valdymo priemones, prieinamas pagal II ramstį ir vieną BRO, skatinimo planą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas daugiau dėmesio pirmiau minėtiems aspektams skirti savo žemės ūkio švietimo ir profesinio mokymo programose; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, kad geresnės pasiūlos ir paklausos pusiausvyros užtikrinimas – vienas iš būdų stabilizuoti rinkas ir sumažinti kainų svyravimą; |
| --- | --- |

50.

Žemės ūkio rinkų ir kainų stebėjimo centrai

| 51. | mano, kad žemės ūkio rinkos turi būti skaidrios, o tai pirmiausia būtų pasiekta, jei turima informacija apie kainas ir išlaidas būtų skelbiama labiau laiku, būtų lengvai prieinama ir naudinga visoms suinteresuotosioms tiekimo grandinės šalims pradedant gamintojais ir baigiant platintojais bei taip būtų apribotas spekuliavimas kainomis ir kainų svyravimas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tačiau pažymi, kad kainų skaidrumas pats savaime nepadės stiprinti ūkininkų atsparumo kainų svyravimo požiūriu arba šalinti tokių struktūrinių rinkos organizavimo trūkumų, kaip sutrikusi pasiūlos ir paklausos pusiausvyra; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina sukurti Europos žemėlapį, įskaitant realiojo laiko informaciją apie prieinamus žemės ūkio produktus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | teigiamai vertina tai, kad papildomos rinkos stebėsenos priemonės pradėtos taikyti ir kitiems sektoriams; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad žinios apie kainodarą ir kainų pasikeitimus bei pasiūlos tendencijas yra svarbus privalumas ūkininkams derantis dėl sutarčių su visomis kitomis suinteresuotosiomis šalimis; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rekomenduoja kurti Europos žemės ūkio kainų stebėjimo centrus, kurie apimtų visą grandinę nuo gamintojo kainos iki galutinės pardavimo kainos, siekiant nuolat pagal segmentus analizuoti žemės ūkio rinkas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rekomenduoja įtraukti ekonomikos sektoriaus suinteresuotąsias šalis rengiant naujausius aktualius duomenis apie kainų pasikeitimus, taip pat trumpalaikes ir vidutinės trukmės prognozes, kurios, atsižvelgiant į konkrečias atitinkamo sektoriaus reikmes, būtų prieinamos kas mėnesį arba du; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją užtikrinti stebėjimo centrams būtinus išteklius, kad jie galėtų ne tik stebėti sutrikimus, bet ir rengti rekomendacijas; |
| --- | --- |

58.

Krizių prevencijos ir valdymo priemonės

| 59. | laikosi nuomonės, kad tradicinės BŽŪP krizės valdymo priemonės (viešoji intervencija ir privatus sandėliavimas) nėra pakankamai veiksmingos globalios ekonomikos sąlygomis; |
| --- | --- |

59.

| 60. | todėl ragina Komisiją parengti derintinas ir (arba) viena kitą papildyti galinčias viešojo ir privačiojo sektorių priemones bei poreikiams pritaikytą privalomą ankstyvojo perspėjimo mechanizmą, siekiant užtikrinti tinkamą rinkų veikimą ir neutralizuoti rinkos krizes; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mano, kad kovai su krizėmis Komisija turėtų panaudoti visas priemones, kurios jau prieinamos pagal bendrą BRO; |
| --- | --- |

61.

| 62. | apgailestauja, kad menkai naudojamasi krizių rezervu – daugiausia dėl biudžeto taisyklių, ypač metinio periodiškumo principo, ir Komisijos teisės veikti savo nuožiūra leidžiant panaudoti rezervo lėšas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | todėl ragina sukurti krizių rezervą, kurio neapimtų BŽŪP biudžetas ir kuris būtų krizių valdymo priemonių finansavimo šaltinis; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mano, jog anticiklinės priemonės kartu su rizikos valdymo priemonėmis yra krizių prevencijos ir valdymo priemonės, kurias taikant ES gali imtis veiksmų žemės ūkio rinkose force majeure krizių atvejais, kad būtų išvengta didelio kainų sumažinimo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina Komisiją ištirti, kaip galėtų būti vystomi krizių, kylančių dėl kainų svyravimo, prevencijos ir kovos su jomis mechanizmai naudojantis anticiklinėmis priemonėmis, ir užtikrinti didesnį metinių biudžetų lankstumą laikantis daugiamečio finansinio paketo ribų, siekiant atsižvelgti į anticiklines priemones; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

66.

---

2016 m. gruodžio 15 d., ketvirtadienis

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/108 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/108

---

P8_TA(2016)0505

Larung Gar tibetiečių budistų akademijos ir Ilhamo Tohti atvejai

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Larung Garo tibetiečių budistų akademijos ir Ilhamo Tohti atvejų (2016/3026(RSP))

(2018/C 238/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Tibeto, ypač į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl Tibeto. Planai, kad kinų kalba būtų pagrindinė švietimo kalba (1), 2011 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl Tibeto, ypač vienuolių vyrų ir moterų susideginimo atvejų (2), ir 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Tibete (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Tibeto, ypač į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl Tibeto. Planai, kad kinų kalba būtų pagrindinė švietimo kalba (1), 2011 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl Tibeto, ypač vienuolių vyrų ir moterų susideginimo atvejų (2), ir 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Tibete (3),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas: 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją „Kinija. Mažumų teisės ir mirties bausmės taikymas“ (4) ir 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl padėties Kašgaro mieste ir kultūros paveldo (Sindziango uigūrų autonominis regionas, Kinija) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas: 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją „Kinija. Mažumų teisės ir mirties bausmės taikymas“ (4) ir 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl padėties Kašgaro mieste ir kultūros paveldo (Sindziango uigūrų autonominis regionas, Kinija) (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (6),

| — | atsižvelgdamas į 2002–2010 m. aukšto rango Kinijos vyriausybės atstovų ir Dalai Lamos devynis derybų raundus, atsižvelgdamas į Kinijos baltąją knygą dėl Tibeto „Tibeto vystymasis priklauso nuo neįveikiamų istorinių aplinkybių“, kurią 2015 m. balandžio 15 d. paskelbė Kinijos valstybinių reikalų tarybos informacijos biuras, atsižvelgdamas į 2008 m. memorandumą ir 2009 m. pranešimą dėl tikrosios autonomijos, kuriuos pateikė 14-ojo Dalai Lamos atstovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002–2010 m. aukšto rango Kinijos vyriausybės atstovų ir Dalai Lamos devynis derybų raundus, atsižvelgdamas į Kinijos baltąją knygą dėl Tibeto „Tibeto vystymasis priklauso nuo neįveikiamų istorinių aplinkybių“, kurią 2015 m. balandžio 15 d. paskelbė Kinijos valstybinių reikalų tarybos informacijos biuras, atsižvelgdamas į 2008 m. memorandumą ir 2009 m. pranešimą dėl tikrosios autonomijos, kuriuos pateikė 14-ojo Dalai Lamos atstovai,

| — | atsižvelgdamas į Kinijos Liaudies Respublikos konstituciją, kurioje visiems piliečiams užtikrinama teisė į religinio tikėjimo laisvę, ir į 4 straipsnį, kuriame įtvirtinamos „tautinių mažumų“ teisės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kinijos Liaudies Respublikos konstituciją, kurioje visiems piliečiams užtikrinama teisė į religinio tikėjimo laisvę, ir į 4 straipsnį, kuriame įtvirtinamos „tautinių mažumų“ teisės,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko D. Tusko 2015 m. birželio 29 d. bendroje su Kinijos ministru pirmininku Li Keqiangu spaudos konferencijoje po 17-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo išsakytas pastabas, kuriose jis išreiškė ES susirūpinimą dėl žodžio ir asociacijų laisvės Kinijoje, taip pat dėl asmenų, priklausančių mažumoms, pvz., tibetiečių ir uigūrų, padėties, ir paragino Kiniją atnaujinti prasmingą dialogą su Dalai Lamos atstovais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko D. Tusko 2015 m. birželio 29 d. bendroje su Kinijos ministru pirmininku Li Keqiangu spaudos konferencijoje po 17-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo išsakytas pastabas, kuriose jis išreiškė ES susirūpinimą dėl žodžio ir asociacijų laisvės Kinijoje, taip pat dėl asmenų, priklausančių mažumoms, pvz., tibetiečių ir uigūrų, padėties, ir paragino Kiniją atnaujinti prasmingą dialogą su Dalai Lamos atstovais,

| — | atsižvelgdamas į Kinijos komunistų partijos centrinio komiteto 2015 m. rugpjūčio mėn. surengtą Šeštąjį Tibeto darbo forumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kinijos komunistų partijos centrinio komiteto 2015 m. rugpjūčio mėn. surengtą Šeštąjį Tibeto darbo forumą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 23 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimą, kuriame smerkiama tai, kad uigūrų ekonomikos profesoriui Ilhamui Tohti skirta laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmė, ir raginama jį nedelsiant ir be sąlygų paleisti; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 23 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimą, kuriame smerkiama tai, kad uigūrų ekonomikos profesoriui Ilhamui Tohti skirta laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmė, ir raginama jį nedelsiant ir be sąlygų paleisti;

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. pradėtą ES ir Kinijos dialogą dėl žmogaus teisių ir į jo 34-ąjį raundą, surengtą 2015 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d. Pekine, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. pradėtą ES ir Kinijos dialogą dėl žmogaus teisių ir į jo 34-ąjį raundą, surengtą 2015 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d. Pekine,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. spalio 11 d. Ilhamui Tohti už žmogaus teisių gynimą buvo skirtas Martino Ennalso apdovanojimas ir kad 2016 m. rugsėjo mėn. jis buvo nominuotas Sacharovo premijai už minties laisvę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. spalio 11 d. Ilhamui Tohti už žmogaus teisių gynimą buvo skirtas Martino Ennalso apdovanojimas ir kad 2016 m. rugsėjo mėn. jis buvo nominuotas Sacharovo premijai už minties laisvę,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. pradėtą ES ir Kinijos strateginę partnerystę ir į 2016 m. birželio 22 d. Europos Komisijos ir EIVT bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Naujos ES strategijos dėl Kinijos elementai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. pradėtą ES ir Kinijos strateginę partnerystę ir į 2016 m. birželio 22 d. Europos Komisijos ir EIVT bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Naujos ES strategijos dėl Kinijos elementai“,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės skatinimas ir paisymas turėtų likti ilgalaikės ES ir Kinijos partnerystės centre, laikantis ES įsipareigojimo remti šias vertybes vykdant savo išorinę veiklą ir atsižvelgiant į Kinijos išreikštą ketinimą vadovautis tomis pačiomis vertybėmis savo pačios vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo srityse; |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės skatinimas ir paisymas turėtų likti ilgalaikės ES ir Kinijos partnerystės centre, laikantis ES įsipareigojimo remti šias vertybes vykdant savo išorinę veiklą ir atsižvelgiant į Kinijos išreikštą ketinimą vadovautis tomis pačiomis vertybėmis savo pačios vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo srityse;

| B. | kadangi savo vystymosi tiksluose Kinijos vyriausybė nurodė, kad ji siekia atlikti svarbesnį vaidmenį sprendžiant pasaulines problemas, tokias kaip tarptautinė taika, saugumas ir klimato kaita, ir padidinti įtaką tiek politiniam, tiek ekonominiam pasaulio valdymui, taip pat įsipareigojo sustiprinti teisinę valstybę; |
| --- | --- |

B.

kadangi savo vystymosi tiksluose Kinijos vyriausybė nurodė, kad ji siekia atlikti svarbesnį vaidmenį sprendžiant pasaulines problemas, tokias kaip tarptautinė taika, saugumas ir klimato kaita, ir padidinti įtaką tiek politiniam, tiek ekonominiam pasaulio valdymui, taip pat įsipareigojo sustiprinti teisinę valstybę;

| C. | kadangi 2015 m. birželio 29 d. įvykusiame 17-ajame ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime dvišaliai santykiai pasiekė naują lygį ir kadangi savo strateginėje programoje žmogaus teisių ir demokratijos klausimais ES įsipareigoja užtikrinti, kad žmogaus teisės būtų jos santykių su visomis trečiosiomis šalimis, įskaitant jos strategines partneres, pagrindinis klausimas; kadangi 2016 m. liepos 12–13 d. įvykusiame 18-ajame ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime nutarta, kad 2016 m. vis dar įvyks dar vienas ES ir Kinijos dialogo žmogaus teisių klausimais raundas; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. birželio 29 d. įvykusiame 17-ajame ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime dvišaliai santykiai pasiekė naują lygį ir kadangi savo strateginėje programoje žmogaus teisių ir demokratijos klausimais ES įsipareigoja užtikrinti, kad žmogaus teisės būtų jos santykių su visomis trečiosiomis šalimis, įskaitant jos strategines partneres, pagrindinis klausimas; kadangi 2016 m. liepos 12–13 d. įvykusiame 18-ajame ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime nutarta, kad 2016 m. vis dar įvyks dar vienas ES ir Kinijos dialogo žmogaus teisių klausimais raundas;

| D. | kadangi Kinija per pastaruosius dešimtmečius padarė pažangą ekonominių ir socialinių teisių įgyvendinimo srityje, atspindėdama savo nusistatytus prioritetus dėl žmonių teisės į pragyvenimą ir vystymąsi, tačiau jos pasiekimai yra riboti politinių ir pilietinių teisių, taip pat žmogaus teisių skatinimo srityje; |
| --- | --- |

D.

kadangi Kinija per pastaruosius dešimtmečius padarė pažangą ekonominių ir socialinių teisių įgyvendinimo srityje, atspindėdama savo nusistatytus prioritetus dėl žmonių teisės į pragyvenimą ir vystymąsi, tačiau jos pasiekimai yra riboti politinių ir pilietinių teisių, taip pat žmogaus teisių skatinimo srityje;

| E. | kadangi per 2015 m. gruodžio 2 d. Pekine vykusį 34-ąjį ES ir Kinijos dialogą dėl žmogaus teisių ES išreiškė susirūpinimą dėl mažumoms priklausančių asmenų žmogaus teisių paisymo, ypač Tibete ir Sindziange, taip pat dėl religijos ar tikėjimo laisvės paisymo; kadangi per 34-ąjį ES ir Kinijos dialogą buvo aptartas Ilgamo Tohti atvejis; |
| --- | --- |

E.

kadangi per 2015 m. gruodžio 2 d. Pekine vykusį 34-ąjį ES ir Kinijos dialogą dėl žmogaus teisių ES išreiškė susirūpinimą dėl mažumoms priklausančių asmenų žmogaus teisių paisymo, ypač Tibete ir Sindziange, taip pat dėl religijos ar tikėjimo laisvės paisymo; kadangi per 34-ąjį ES ir Kinijos dialogą buvo aptartas Ilgamo Tohti atvejis;

| F. | kadangi 1980 m. įsteigtas didžiausias pasaulyje tibetiečių budistų centras Larung Garo institutas šiuo metu patiria didelį Kinijos vyriausybės vykdomą griovimą siekiant šią akademiją sumažinti penkiasdešimčia procentų, jėga iškraustant apie 4 600 gyventojų ir nugriaunant 1 500 būstų; kadangi, anot Kinijos valdžios institucijų, šis griovimas būtinas siekiant atlikti „koregavimą ir ištaisymą“; |
| --- | --- |

F.

kadangi 1980 m. įsteigtas didžiausias pasaulyje tibetiečių budistų centras Larung Garo institutas šiuo metu patiria didelį Kinijos vyriausybės vykdomą griovimą siekiant šią akademiją sumažinti penkiasdešimčia procentų, jėga iškraustant apie 4 600 gyventojų ir nugriaunant 1 500 būstų; kadangi, anot Kinijos valdžios institucijų, šis griovimas būtinas siekiant atlikti „koregavimą ir ištaisymą“;

| G. | kadangi iškraustyti asmenys jėga įtraukiami į vadinamąsias patriotinio ugdymo pratybas; kadangi trys šios akademijos vienuolės nusižudė protestuodamos prieš tebesitęsiantį Larung Garo didelio masto griovimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi iškraustyti asmenys jėga įtraukiami į vadinamąsias patriotinio ugdymo pratybas; kadangi trys šios akademijos vienuolės nusižudė protestuodamos prieš tebesitęsiantį Larung Garo didelio masto griovimą;

| H. | kadangi pranešama, kad protestuodami prieš varžančią Kinijos politiką Tibete ir ragindami sugrąžinti Dalai Lamą ir teisę į religijos laisvę Sičuano provincijos Ngabos prefektūros Abos apygardoje ir kitose Tibeto plokščiakalnio dalyse nuo 2009 m. susidegino itin daug tibetiečių, daugiausia tai buvo vienuoliai ir vienuolės; |
| --- | --- |

H.

kadangi pranešama, kad protestuodami prieš varžančią Kinijos politiką Tibete ir ragindami sugrąžinti Dalai Lamą ir teisę į religijos laisvę Sičuano provincijos Ngabos prefektūros Abos apygardoje ir kitose Tibeto plokščiakalnio dalyse nuo 2009 m. susidegino itin daug tibetiečių, daugiausia tai buvo vienuoliai ir vienuolės;

| I. | kadangi Jo Šventenybės Dalai Lamos pasiuntiniai kreipėsi į Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybę, siekdami rasti abiem pusėms naudingą Tibeto klausimo sprendimą; kadangi per pastaruosius metus siekiant išspręsti Tibeto krizę nepadaryta jokios pažangos, nes paskutiniai derybų raundai įvyko 2010 m. ir dabar derybos yra sustojusios; |
| --- | --- |

I.

kadangi Jo Šventenybės Dalai Lamos pasiuntiniai kreipėsi į Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybę, siekdami rasti abiem pusėms naudingą Tibeto klausimo sprendimą; kadangi per pastaruosius metus siekiant išspręsti Tibeto krizę nepadaryta jokios pažangos, nes paskutiniai derybų raundai įvyko 2010 m. ir dabar derybos yra sustojusios;

| J. | kadangi 2014 m. rugsėjo 23 d. uigūrų ekonomikos profesoriui Ilhamui Tohti dėl tariamo separatizmo, skirta laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmė (jis buvo suimtas tų pačių metų sausio mėn.); kadangi už tariamą bendradarbiavimą su I. Tohti septyni jo buvę studentai taip pat buvo suimti ir nubausti kalėti nuo trejų iki aštuonerių metų; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2014 m. rugsėjo 23 d. uigūrų ekonomikos profesoriui Ilhamui Tohti dėl tariamo separatizmo, skirta laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmė (jis buvo suimtas tų pačių metų sausio mėn.); kadangi už tariamą bendradarbiavimą su I. Tohti septyni jo buvę studentai taip pat buvo suimti ir nubausti kalėti nuo trejų iki aštuonerių metų;

| K. | kadangi esama įtarimų, kad nebuvo užtikrintas tinkamas teisinis procesas, ypač kalbant apie deramą gynybą; |
| --- | --- |

K.

kadangi esama įtarimų, kad nebuvo užtikrintas tinkamas teisinis procesas, ypač kalbant apie deramą gynybą;

| L. | kadangi Sindziango regione, kuriame daugiausia gyvena musulmonų uigūrų etninė mažuma, vis pasikartoja etninių neramumų ir smurto proveržiai; kadangi Ilham Tohti visada atmetė separatizmą ir smurtą ir siekė pagarba uigūrų kultūrai grindžiamo susitaikymo; |
| --- | --- |

L.

kadangi Sindziango regione, kuriame daugiausia gyvena musulmonų uigūrų etninė mažuma, vis pasikartoja etninių neramumų ir smurto proveržiai; kadangi Ilham Tohti visada atmetė separatizmą ir smurtą ir siekė pagarba uigūrų kultūrai grindžiamo susitaikymo;

| 1. | ragina Kinijos valdžios institucijas sustabdyti Larung Garo griovimą ir jo gyventojų iškraustymą ir taip paisyti religijos laisvės, laikantis savo tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Kinijos valdžios institucijas pradėti dialogą ir kartu su vietine bendruomene ir jos religiniais lyderiais konstruktyviai dalyvauti įvykiuose Larung Gare ir spręsti problemas dėl perpildytų religinių institutų sudarant tibetiečiams sąlygas steigti daugiau institutų ir statyti daugiau patalpų; ragina per Larung Garo griovimą iškraustytiems tibetiečiams teikti deramą kompensaciją ir apgyvendinimą jų pasirinktoje vietoje, kad jie galėtų tęsti religinę veiklą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja, kad Barkhamo vidurinės grandies liaudies teismas įvairiomis kalėjimo bausmėmis (nuo 5 iki 14 metų) nuteisė dešimt tibetiečių už dalyvavimą Ngabos provincijoje vykusioje Jo Šventenybės Dalai Lamos 80-ojo gimtadienio šventėje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | yra labai susirūpinęs dėl žmogaus teisių padėties Tibete blogėjimo, dėl kurio padaugėjo susideginimų atvejų; kritikuoja tai, kad Tibeto plokščiakalnyje dislokuojama daugiau karinių pajėgų, nes dėl to regione įtampa tik didės; smerkia tai, kad naudojama vis daugiau Tibeto privačių namų ūkių sekimo sistemų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | yra susirūpinęs dėl vis represyvesnio režimo, kurį tenka kęsti įvairioms mažumoms, ypač tibetiečiams ir uigūrams, nes jų teisės į kultūrinės saviraiškos ir religinio tikėjimo laisvę ir į žodžio ir saviraiškos, taikaus susirinkimo ir asociacijų laisvę konstitucinėms garantijoms taikomi papildomi suvaržymai, ir šitaip keliamos abejonės dėl Kinijos įsipareigojimų teisinės valstybės srityje ir dėl tarptautinių įpareigojimų laikymosi; reikalauja, kad valdžios institucijos paisytų šių laisvių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra susirūpinęs dėl saugumo įstatymų paketo priėmimo ir jo poveikio Kinijoje gyvenančioms mažumoms, ypač dėl įstatymo dėl kovos su terorizmu, dėl kurio gali būti taikoma baudžiamoji atsakomybė už tibetiečių kultūros ir religijos raišką, ir dėl 2017 m. sausio 1 d. įsigaliosiančio įstatymo dėl tarptautinių NVO valdymo, pagal kurį žmogaus teisių gynėjų grupės pateks į vyriausybės griežtos kontrolės sritį, nes taip yra taikomas tik metodas „iš viršaus į apačią“, užuot skatinus vietos bei centrinės valdžios ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Kinijos vyriausybę pakeisti saugumo įstatymų nuostatą, pagal kurią susiaurinama pilietinės visuomenės organizacijų veiklos erdvė ir sugriežtinama vyriausybės vykdoma religinės praktikos kontrolė; ragina Kinijos vyriausybę suteikti ir užtikrinti saugią aplinką visoms NVO ir žmogaus teisių gynėjams, kad jie šalyje galėtų veikti laisvai – tai galėtų puikiai papildyti valstybės teikiamas socialines paslaugas metodu „iš apačios į viršų“ ir padėti daryti pažangą socialinių, ekonominių, politinių ir pilietinių teisių srityje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Kinijos vyriausybę, siekiant rasti įtraukų politinį Tibeto krizės sprendimą, atnaujinti 2010 m. Kinijos nutrauktą dialogą su Tibeto atstovais; ragina paisyti Konstitucijoje įtvirtintų tibetiečių saviraiškos, asociacijų ir religijos laisvių; mano, kad mažumų teisių paisymas yra vienas iš pagrindinių demokratijos ir teisinės valstybės elementų, kuris yra būtinas politiniam stabilumui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | griežtai smerkia laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmę, paskirtą dėl tariamų kaltinimų separatizmu, atliekančio Ilhamo Tohti įkalinimą; apgailestauja, kad nebuvo užtikrintas tinkamas teisinis procesas ir I. Tohti negalėjo pasinaudoti teise į deramą gynybą; ragina Kinijos valdžios institucijas laikytis vieno šeimoms nariams skiriamo vizito per mėnesį normos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina nedelsiant ir be sąlygų paleisti I. Tohti ir jo rėmėjus, kurie taip pat kalinami ryšium su jo byla; taip pat ragina I. Tohti grąžinti jo leidimą mokyti ir užtikrinti jo laisvą judėjimą tiek Kinijoje, tiek už jos ribų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, jog svarbu, kad ES visuose politiniuose ir žmogaus teisių dialoguose su Kinijos valdžios institucijomis keltų klausimą dėl žmogaus teisių pažeidinėjimo Kinijoje, ypač Tibeto ir Sindziango mažumų atveju, laikydamosi ES įsipareigojimo tvirtai, aiškiai ir vieningai reikšti savo požiūrį į šią šalį, įskaitant kasmetinius dialogus žmogaus teisių klausimais; be to, pažymi, kad Kinija, vykdydama savo tebesitęsiantį reformos procesą ir didindama pasaulinius įsipareigojimus, pasirinko tarptautinę žmogaus teisių sistemą pasirašydama daug tarptautinių žmogaus teisių sutarčių, ir todėl ragina tęsti dialogą su Kinija, siekiant, kad šie įsipareigojimai būtų įgyvendinti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apgailestauja, kad 35-asis ES ir Kinijos dialogas žmogaus teisių klausimais tikriausiai neįvyks iki 2016 m. pabaigos, kaip buvo susitarta; ragina Kinijos vyriausybę pritarti, kad aukštojo lygio dialogas įvyktų pirmosiomis 2017 m. savaitėmis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 118.

(2)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 121.

(3)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 69.

(4)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 80.

(5)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 185.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0458.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/112 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/112

---

P8_TA(2016)0506

Rohinjų mažumos padėtis Mianmare

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl rohinjų mažumos padėties Mianmare (2016/3027(RSP))

(2018/C 238/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Mianmaro ir dėl musulmonų rohinjų padėties, ypač į 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Mianmaro ir dėl musulmonų rohinjų padėties, ypač į 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 20 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl Mianmaro (Birmos), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 20 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl Mianmaro (Birmos),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES strategijos dėl Mianmaro / Birmos aspektai. Specialioji partnerystė siekiant demokratijos, taikos ir klestėjimo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES strategijos dėl Mianmaro / Birmos aspektai. Specialioji partnerystė siekiant demokratijos, taikos ir klestėjimo“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini pareiškimą dėl naujos Birmos Sąjungos vyriausybės darbo pradžios, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini pareiškimą dėl naujos Birmos Sąjungos vyriausybės darbo pradžios,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 2 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovo spaudai pareiškimą dėl pastaruoju meto sustiprėjusio smurto Mianmare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 2 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovo spaudai pareiškimą dėl pastaruoju meto sustiprėjusio smurto Mianmare,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. lapkričio 25 d. bendrą pranešimą spaudai apie trečiąjį ES ir Mianmaro dialogą žmogaus teisių klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. lapkričio 25 d. bendrą pranešimą spaudai apie trečiąjį ES ir Mianmaro dialogą žmogaus teisių klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvadas dėl bepilietybės reiškinio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvadas dėl bepilietybės reiškinio,

| — | atsižvelgdamas į naujausius Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) (2016 m. lapkričio 29 d.) ir Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos žmogaus teisių padėties Mianmare klausimais (2016 m. lapkričio 18 d.) pranešimus dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Rachinų valstijos šiaurėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausius Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) (2016 m. lapkričio 29 d.) ir Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos žmogaus teisių padėties Mianmare klausimais (2016 m. lapkričio 18 d.) pranešimus dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Rachinų valstijos šiaurėje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 20 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro ataskaitą „Musulmonų rohinjų ir kitų mažumų žmogaus teisių padėtis Mianmare“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 20 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro ataskaitą „Musulmonų rohinjų ir kitų mažumų žmogaus teisių padėtis Mianmare“,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. kovo 24 d. priimtą Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 31/24 „Žmogaus teisių padėtis Mianmare“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. kovo 24 d. priimtą Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 31/24 „Žmogaus teisių padėtis Mianmare“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 18 d. Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos žmogaus teisių padėties Mianmare klausimais pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 18 d. Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos žmogaus teisių padėties Mianmare klausimais pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą,

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. Konvenciją dėl asmenų be pilietybės statuso ir į 1961 m. Konvenciją dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. Konvenciją dėl asmenų be pilietybės statuso ir į 1961 m. Konvenciją dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPK) visuotinį 2014–2024 m. veiksmų planą panaikinti bepilietybės reiškinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPK) visuotinį 2014–2024 m. veiksmų planą panaikinti bepilietybės reiškinį,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos (angl. UDHR) 18–21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos (angl. UDHR) 18–21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą bei į 1966 m. Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą bei į 1966 m. Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio mėn. organizacijos „Pietryčių Azijos valstybių asociacijos parlamentų nariai už žmogaus teises“ (APHR) pranešimą „Rohinjų krizė ir žiaurumų grėsmė Mianmare. Iššūkis ASEAN ir raginimas imtis veiksmų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio mėn. organizacijos „Pietryčių Azijos valstybių asociacijos parlamentų nariai už žmogaus teises“ (APHR) pranešimą „Rohinjų krizė ir žiaurumų grėsmė Mianmare. Iššūkis ASEAN ir raginimas imtis veiksmų“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Jungtinių Tautų vyriausiasis žmogaus teisių komisaras Zeid Ra’ad Al Hussein 2016 m. birželio 20 d. ataskaitoje aprašė tebedaromus sunkius rohinjų žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant neteisėtą pilietybės atėmimą, dėl kurio jie tampa asmenimis be pilietybės, griežtus judėjimo laisvės apribojimus, grėsmę gyvybei ir saugumui, teisių į sveikatos priežiūrą ir švietimą nesuteikimą, priverstinį darbą, seksualinę prievartą ir jų politinių teisių ribojimą, kurie, anot ataskaitos, gali būti prilyginti nusikaltimams žmoniškumui; kadangi Zeid Ra’ad Al Hussein nurodė, kad rohinjams neleidžiama vykdyti įvairios profesinės veiklos ir kad jiems reikia gauti specialius dokumentus, kad galėtų patekti į ligoninę, o dėl to gimdyvės priimamos pavėluotai ir yra gimdymo metu mirusių kūdikių ir motinų; kadangi Jungtinių Tautų pabėgėlių agentūros (UNHCR) biuro Koks Bazare (Bangladešas) vadovas John McKissick neseniai, kaip teigiama, pareiškė, kad Mianmaras bando atlikti etninį valymą, pašalindamas musulmonų rohinjų mažumą iš savo teritorijos; kadangi prieš rohinjų mažumą vykdomi žmogaus teisių pažeidimai prilygsta kolektyvinei bausmei; |
| --- | --- |

A.

kadangi Jungtinių Tautų vyriausiasis žmogaus teisių komisaras Zeid Ra’ad Al Hussein 2016 m. birželio 20 d. ataskaitoje aprašė tebedaromus sunkius rohinjų žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant neteisėtą pilietybės atėmimą, dėl kurio jie tampa asmenimis be pilietybės, griežtus judėjimo laisvės apribojimus, grėsmę gyvybei ir saugumui, teisių į sveikatos priežiūrą ir švietimą nesuteikimą, priverstinį darbą, seksualinę prievartą ir jų politinių teisių ribojimą, kurie, anot ataskaitos, gali būti prilyginti nusikaltimams žmoniškumui; kadangi Zeid Ra’ad Al Hussein nurodė, kad rohinjams neleidžiama vykdyti įvairios profesinės veiklos ir kad jiems reikia gauti specialius dokumentus, kad galėtų patekti į ligoninę, o dėl to gimdyvės priimamos pavėluotai ir yra gimdymo metu mirusių kūdikių ir motinų; kadangi Jungtinių Tautų pabėgėlių agentūros (UNHCR) biuro Koks Bazare (Bangladešas) vadovas John McKissick neseniai, kaip teigiama, pareiškė, kad Mianmaras bando atlikti etninį valymą, pašalindamas musulmonų rohinjų mažumą iš savo teritorijos; kadangi prieš rohinjų mažumą vykdomi žmogaus teisių pažeidimai prilygsta kolektyvinei bausmei;

| B. | kadangi 2016 m. spalio 9 d. šaunamaisiais ginklais ginkluoti asmenys užpuolė tris netoli Bangladešo sienos esančius policijos postus ir išpuolio metu devyni policijos pareigūnai žuvo ir daugybė ginklų dingo be žinios; kadangi Mianmaro vyriausybė pareiškė, kad šie asmenys priklausė ginkluotai rohinjų grupuotei ir dėl to paskelbė Maungdo rajoną „operacijos zona“, kurioje galioja komendanto valanda ir kiti griežti apribojimai, įskaitant taikomus žurnalistams ir išorės stebėtojams, kuriems neleidžiama patekti į šią zoną; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2016 m. spalio 9 d. šaunamaisiais ginklais ginkluoti asmenys užpuolė tris netoli Bangladešo sienos esančius policijos postus ir išpuolio metu devyni policijos pareigūnai žuvo ir daugybė ginklų dingo be žinios; kadangi Mianmaro vyriausybė pareiškė, kad šie asmenys priklausė ginkluotai rohinjų grupuotei ir dėl to paskelbė Maungdo rajoną „operacijos zona“, kurioje galioja komendanto valanda ir kiti griežti apribojimai, įskaitant taikomus žurnalistams ir išorės stebėtojams, kuriems neleidžiama patekti į šią zoną;

| C. | kadangi, anot žmogaus teisių organizacijų, vietiniai šaltiniai praneša apie sunkius žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos vadinamojoje operacijos zonoje įvykdė vyriausybės pajėgos; kadangi Mianmaro vyriausybė pranešė, kad žuvo 69 įtariami kovotojai ir 17 saugumo pajėgų pareigūnų, nors šio teiginio dėl prieigos apribojimų negali patvirtinti nepriklausomi šaltiniai; |
| --- | --- |

C.

kadangi, anot žmogaus teisių organizacijų, vietiniai šaltiniai praneša apie sunkius žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos vadinamojoje operacijos zonoje įvykdė vyriausybės pajėgos; kadangi Mianmaro vyriausybė pranešė, kad žuvo 69 įtariami kovotojai ir 17 saugumo pajėgų pareigūnų, nors šio teiginio dėl prieigos apribojimų negali patvirtinti nepriklausomi šaltiniai;

| D. | kadangi 2016 m. lapkričio 3 d. antro išpuolio prieš pasienio apsaugos postą metu žuvo policijos pareigūnas; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2016 m. lapkričio 3 d. antro išpuolio prieš pasienio apsaugos postą metu žuvo policijos pareigūnas;

| E. | kadangi žmogaus teisių organizacijos (be kita ko, „Human Rights Watch“) naudodamos palydovinius vaizdus, pranešė, kad Rachinų valstijos šiaurinėse dalyse, šiuo metu neprieinamose nevyriausybinėms organizacijoms ir nepriklausomiems stebėtojams, buvo sugriauta daug gyvenamųjų namų ir kitokių pastatų; |
| --- | --- |

E.

kadangi žmogaus teisių organizacijos (be kita ko, „Human Rights Watch“) naudodamos palydovinius vaizdus, pranešė, kad Rachinų valstijos šiaurinėse dalyse, šiuo metu neprieinamose nevyriausybinėms organizacijoms ir nepriklausomiems stebėtojams, buvo sugriauta daug gyvenamųjų namų ir kitokių pastatų;

| F. | kadangi Mianmaro vyriausybė 2016 m. lapkričio 2 ir 3 d. organizavo vyriausybės kontroliuojamą vizitą kai kuriose nukentėjusiose Maungdo vietovėse, kuriame dalyvavo devynių užsienio diplomatų, įskaitant Jungtinių Tautų nuolatinį koordinatorių, delegacija, patvirtinusi, kad ne viename mieste matė sudegusių pastatų; |
| --- | --- |

F.

kadangi Mianmaro vyriausybė 2016 m. lapkričio 2 ir 3 d. organizavo vyriausybės kontroliuojamą vizitą kai kuriose nukentėjusiose Maungdo vietovėse, kuriame dalyvavo devynių užsienio diplomatų, įskaitant Jungtinių Tautų nuolatinį koordinatorių, delegacija, patvirtinusi, kad ne viename mieste matė sudegusių pastatų;

| G. | kadangi per pastarąsias savaites mažiausiai 25 000 rohinjų pabėgo į kaimyninį Bangladešą ir, kaip manoma, 30 000 Rachinų valstijos gyventojų turėjo dėl smurto palikti savo gyvenamąsias vietas; kadangi šiuo metu daugiau kaip 56 000 rohinjų užregistruoti Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biure Malaizijoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi per pastarąsias savaites mažiausiai 25 000 rohinjų pabėgo į kaimyninį Bangladešą ir, kaip manoma, 30 000 Rachinų valstijos gyventojų turėjo dėl smurto palikti savo gyvenamąsias vietas; kadangi šiuo metu daugiau kaip 56 000 rohinjų užregistruoti Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biure Malaizijoje;

| H. | kadangi nuo 2011 m. Mianmaras ėmėsi priemonių reformuoti savo ekonomiką ir politinę sistemą; kadangi vis dėlto kariuomenė tebeturi neproporcingai didelę įtaką šalies politikai; kadangi 2015 m. lapkričio mėn. išrinktas naujas nacionalinis parlamentas, o 2016 m. kovo mėn. pareigas pradėjo eiti demokratiškai išrinkta nacionalinė vyriausybė; |
| --- | --- |

H.

kadangi nuo 2011 m. Mianmaras ėmėsi priemonių reformuoti savo ekonomiką ir politinę sistemą; kadangi vis dėlto kariuomenė tebeturi neproporcingai didelę įtaką šalies politikai; kadangi 2015 m. lapkričio mėn. išrinktas naujas nacionalinis parlamentas, o 2016 m. kovo mėn. pareigas pradėjo eiti demokratiškai išrinkta nacionalinė vyriausybė;

| I. | kadangi ES ir kiti tarptautinės politikos subjektai reaguodami į tai panaikino sankcijas Mianmarui ir leido jai reintegruotis į pasaulines politines ir ekonomines struktūras; kadangi ES ir jos valstybės narės atliko svarbų vaidmenį vykdant reformų ir suvaržymų panaikinimo procesą bei padėjo, be kita ko, skirdami didelę pagalbą vystymuisi, bendradarbiaudami mokymų ir techniniais klausimais, skatindami įtraukų nacionalinį susitarimą dėl ugnies nutraukimo ir vykdydami prekybą pagal iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“; kadangi ES ir Mianmaras rengia metinius dialogus žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES ir kiti tarptautinės politikos subjektai reaguodami į tai panaikino sankcijas Mianmarui ir leido jai reintegruotis į pasaulines politines ir ekonomines struktūras; kadangi ES ir jos valstybės narės atliko svarbų vaidmenį vykdant reformų ir suvaržymų panaikinimo procesą bei padėjo, be kita ko, skirdami didelę pagalbą vystymuisi, bendradarbiaudami mokymų ir techniniais klausimais, skatindami įtraukų nacionalinį susitarimą dėl ugnies nutraukimo ir vykdydami prekybą pagal iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“; kadangi ES ir Mianmaras rengia metinius dialogus žmogaus teisių klausimais;

| J. | kadangi vis dėlto išlieka daug problemų, be kita ko, žmogaus teisių srityje, ypač dėl musulmonų rohinjų mažumos padėties; kadangi daugiau kaip milijonas musulmonų rohinjų jau daug metų gyvena Mianmare, tačiau šiuo metu tai viena iš labiausiai pasaulyje persekiojamų mažumų; kadangi 1982 m. priėmus Birmos pilietybės įstatymą jie oficialiai neturi jokios pilietybės; kadangi Mianmaro valdžios institucijos ir kaimyninės šalys rohinjų nepageidauja, nors kai kurios iš jų yra priėmusios didelį skaičių pabėgėlių; kadangi Mianmaro teisės sistemoje oficialiai įtvirtinta mažumų diskriminacija, be kita ko, paverčiant rohinjus asmenimis be pilietybės, nes buvo pranešta, kad jų laikinų tapatybės dokumentų (vadinamųjų baltųjų kortelių) galiojimo laikas baigėsi 2015 m. kovo mėn., ir rohinjai nuo 2012 m. negali gauti gimimo liudijimų savo vaikams; |
| --- | --- |

J.

kadangi vis dėlto išlieka daug problemų, be kita ko, žmogaus teisių srityje, ypač dėl musulmonų rohinjų mažumos padėties; kadangi daugiau kaip milijonas musulmonų rohinjų jau daug metų gyvena Mianmare, tačiau šiuo metu tai viena iš labiausiai pasaulyje persekiojamų mažumų; kadangi 1982 m. priėmus Birmos pilietybės įstatymą jie oficialiai neturi jokios pilietybės; kadangi Mianmaro valdžios institucijos ir kaimyninės šalys rohinjų nepageidauja, nors kai kurios iš jų yra priėmusios didelį skaičių pabėgėlių; kadangi Mianmaro teisės sistemoje oficialiai įtvirtinta mažumų diskriminacija, be kita ko, paverčiant rohinjus asmenimis be pilietybės, nes buvo pranešta, kad jų laikinų tapatybės dokumentų (vadinamųjų baltųjų kortelių) galiojimo laikas baigėsi 2015 m. kovo mėn., ir rohinjai nuo 2012 m. negali gauti gimimo liudijimų savo vaikams;

| K. | kadangi Mianmaro valdžios institucijos toliau rohinjams neleidžia įgyvendinti jų pagrindinių teisių; kadangi, remiantis 2015 m. balandžio mėn. organizacijos „Pietryčių Azijos valstybių asociacijos parlamentų nariai už žmogaus teises“ pranešimu, to pranešimo parengimo metu maždaug 120 000 rohinjų vis dar buvo laikomi 80 šalies viduje perkeltų asmenų stovyklose Rachinų valstijoje ir turėjo ribotas galimybes gauti humanitarinę pagalbą, o daugiau kaip 100 000 asmenų pastaraisiais metais pabėgo jūra ar sausuma į kita šalis, dažnai dalyvaujant prekiautojams žmonėmis, ir daugelis šių pavojingų kelionių metu žuvo; |
| --- | --- |

K.

kadangi Mianmaro valdžios institucijos toliau rohinjams neleidžia įgyvendinti jų pagrindinių teisių; kadangi, remiantis 2015 m. balandžio mėn. organizacijos „Pietryčių Azijos valstybių asociacijos parlamentų nariai už žmogaus teises“ pranešimu, to pranešimo parengimo metu maždaug 120 000 rohinjų vis dar buvo laikomi 80 šalies viduje perkeltų asmenų stovyklose Rachinų valstijoje ir turėjo ribotas galimybes gauti humanitarinę pagalbą, o daugiau kaip 100 000 asmenų pastaraisiais metais pabėgo jūra ar sausuma į kita šalis, dažnai dalyvaujant prekiautojams žmonėmis, ir daugelis šių pavojingų kelionių metu žuvo;

| L. | kadangi, kaip pranešama, Mianmare ginkluotosios pajėgos plačiai naudoja žaginimą kaip karo ginklą siekdamos įbauginti etnines mažumas ir tai turi žlugdančių pasekmių aukoms; kadangi Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus specialioji atstovė seksualinio smurto per konfliktus klausimais Zainab Hawa Bangura išreiškė didelį susirūpinimą šiuo klausimu; kadangi Tarptautinis baudžiamasis teismas žaginimą ir kitų formų seksualinę prievartą įtraukė į savo sudarytą karo nusikaltimų ir veiksmų, kurie laikomi nusikaltimais žmoniškumui, sąrašą; kadangi reikėtų ypač pabrėžti, kad rohinjų tautybės moterys patiria įvairių formų diskriminaciją, įskaitant seksualinį išnaudojimą ir priverstinį sterilizavimą; |
| --- | --- |

L.

kadangi, kaip pranešama, Mianmare ginkluotosios pajėgos plačiai naudoja žaginimą kaip karo ginklą siekdamos įbauginti etnines mažumas ir tai turi žlugdančių pasekmių aukoms; kadangi Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus specialioji atstovė seksualinio smurto per konfliktus klausimais Zainab Hawa Bangura išreiškė didelį susirūpinimą šiuo klausimu; kadangi Tarptautinis baudžiamasis teismas žaginimą ir kitų formų seksualinę prievartą įtraukė į savo sudarytą karo nusikaltimų ir veiksmų, kurie laikomi nusikaltimais žmoniškumui, sąrašą; kadangi reikėtų ypač pabrėžti, kad rohinjų tautybės moterys patiria įvairių formų diskriminaciją, įskaitant seksualinį išnaudojimą ir priverstinį sterilizavimą;

| M. | kadangi didelį nerimą kelia lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų, įskaitant rohinjų tautybės, padėtis Mianmare, nes jie vis dar persekiojami ir traukiami baudžiamojon atsakomybėn remiantis kolonijinio laikotarpio nuostata (Baudžiamojo kodekso 377 skirsniu) ir iki šiol patiria savavališkus sulaikymus ir įkalinimus, bauginimą, fizinius ir seksualinius išpuolius bei atsisakymą teikti sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

M.

kadangi didelį nerimą kelia lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų, įskaitant rohinjų tautybės, padėtis Mianmare, nes jie vis dar persekiojami ir traukiami baudžiamojon atsakomybėn remiantis kolonijinio laikotarpio nuostata (Baudžiamojo kodekso 377 skirsniu) ir iki šiol patiria savavališkus sulaikymus ir įkalinimus, bauginimą, fizinius ir seksualinius išpuolius bei atsisakymą teikti sveikatos priežiūros paslaugas;

| N. | kadangi Aung San Suu Kyi per susitikimą su Jungtinių Tautų specialiąja pranešėja žmogaus teisių padėties Mianmare klausimais Yanghee Lee paskelbė, kad vyriausybė nenaudos žodžio „rohinjai“ (tęsiant karinės diktatūros metu vykdytą politinę praktiką), nes jis laikomas užgauliu (kaip ir žodis „bengalai“), ir vietoj jo siūlo naują pavadinimą – „Rachinų valstijos musulmonų bendruomenė“; |
| --- | --- |

N.

kadangi Aung San Suu Kyi per susitikimą su Jungtinių Tautų specialiąja pranešėja žmogaus teisių padėties Mianmare klausimais Yanghee Lee paskelbė, kad vyriausybė nenaudos žodžio „rohinjai“ (tęsiant karinės diktatūros metu vykdytą politinę praktiką), nes jis laikomas užgauliu (kaip ir žodis „bengalai“), ir vietoj jo siūlo naują pavadinimą – „Rachinų valstijos musulmonų bendruomenė“;

| O. | kadangi Mianmaras dėjo tam tikras pastangas siekdamas taikos proceso pažangos, neskaitant rengiamos nacionalinės taikos konferencijos; kadangi itin svarbu, kad būtų vykdomas nacionalinis susitarimas dėl ugnies nutraukimo ir kad jame dalyvautų visos etninės ginkluotos grupės, kad šalyje būtų užtikrinta taika, gerovė ir vienybė; |
| --- | --- |

O.

kadangi Mianmaras dėjo tam tikras pastangas siekdamas taikos proceso pažangos, neskaitant rengiamos nacionalinės taikos konferencijos; kadangi itin svarbu, kad būtų vykdomas nacionalinis susitarimas dėl ugnies nutraukimo ir kad jame dalyvautų visos etninės ginkluotos grupės, kad šalyje būtų užtikrinta taika, gerovė ir vienybė;

| 1. | yra labai susirūpinęs dėl pranešimų apie smurtinius susidūrimus šiaurinėje Rachinų valstijos dalyje ir apgailestauja dėl žuvusių žmonių, sunaikintų pragyvenimo šaltinių ir būstų, taip pat dėl, kaip pranešama, neproporcingo Mianmaro ginkluotųjų pajėgų jėgos naudojimo; patvirtina, kad Mianmaro valdžios institucijos privalo ištirti 2016 m. spalio 9 d. išpuolius ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn atsakingus asmenis, tačiau tai turi būti atliekama laikantis žmogaus teisių standartų ir prievolių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina ginkluotąsias ir saugumo pajėgas nedelsiant nutraukti rohinjų tautybės žmonių žudymus, bauginimus ir žaginimus bei jų namų deginimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Mianmaro vyriausybės pranešimą, kad įsteigta pastarojo meto smurto Rachinų valstijoje tyrimo komisija; ragina Mianmaro vyriausybę leisti Jungtinių Tautų ir kitiems išorės stebėtojams padėti ištirti pastarojo meto įvykius Rachinų valstijos Maungdo rajone, įskaitant 2016 m. spalio 9 d. išpuolius ir vyriausybės veiksmus po jų; pabrėžia, kad būtina vykdyti tinkamą kaltininkų baudžiamąjį persekiojimą ir užtikrinti tinkamas nukentėjusių nuo pažeidimų asmenų galimybes ginti savo teises; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad tai tik pirmas žingsnis link platesnio masto įsipareigojimo nutraukti nebaudžiamumą už nusikaltimus prieš rohinjų mažumą; yra itin sukrėstas pranešimų, kad seksualinė prievarta naudojama kaip bauginimo priemonė ir karo ginklas slopinant rohinjų mažumą, ir reikalauja patraukti atsakomybėn šių nusikaltimų vykdytojus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | be to, prašo Mianmaro vyriausybės nedelsiant leisti teikti humanitarinę pagalbą visose konflikto zonose ir šalies viduje perkeltiems asmenims; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reikalauja, kad Mianmaro vyriausybė ir civilinės valdžios institucijos nedelsiant nutrauktų siaubingą rohinjų mažumos diskriminavimą ir segregavimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuo tikslu ragina Mianmaro vyriausybę pakeisti 1982 m. pilietybės įstatymą ir grąžinti pilietybę rohinjų mažumos asmenims; primygtinai ragina Mianmaro vyriausybę ir Rachinų valstijos valdžios institucijas nedelsiant pradėti registruoti visus gimusius vaikus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Mianmaro vyriausybę panaikinti visus nereikalingus, diskriminacinius ir neproporcingus suvaržymus Rachinų valstijoje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Mianmaro vyriausybę kovoti su prekyba žmonėmis ir tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Mianmaro vyriausybę gerinti bendradarbiavimą su Jungtinėms Tautomis, be kita ko, su Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru ir specialiųjų procedūrų įgaliotiniais; ragina Mianmaro vyriausybę įgyvendinti Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliucijos Nr. 31/24 „Žmogaus teisių padėtis Mianmare“ rekomendacijas; ragina Mianmaro vyriausybę pakviesti Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą įsteigti Mianmare atstovybę, kuri turėtų visapusiškus įgaliojimus ir pakankamai darbuotojų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Mianmaro vyriausybę vienareikšmiškai pasmerkti bet kokį rasinės ar religinės neapykantos kurstymą, imtis veiksmų, kad būtų nutrauktos neapykantą kurstančios kalbas (be kita ko, radikalių budistų grupių), ir kovoti su rohinjų mažumos socialine diskriminacija ir prieš ją nukreiptais priešiškais veiksmais; be to, ragina Mianmaro vyriausybę užtikrinti visuotinę teisę į religijos ar tikėjimo laisvę; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Sacharovo premijos laureatę Aung San Suu Kyi pasinaudoti savo svarbiomis Mianmaro vyriausybėje užimamomis pareigomis siekiant pagerinti rohinjų mažumos padėtį; primena 2015 m. gegužės 18 d. Aung San Suu Kyi partijos atstovo pareiškimą, kad Mianmaro vyriausybė turėtų grąžinti pilietybę rohinjų mažumos asmenims; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rekomenduoja, kad valstybių, kurios patiria rohinjų tautybės pabėgėlių antplūdį, vyriausybės glaudžiai bendradarbiautų su Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru, kuris turi techninių žinių, kad galėtų atlikti pirminį vertinimą, ar asmuo gali gauti pabėgėlio statusą, ir turi įgaliojimus apsaugoti pabėgėlius ir asmenis be pilietybės; primygtinai ragina tas valstybes laikytis negrąžinimo principo ir neleisti grąžinti atgal rohinjų tautybės pabėgėlių bent jau tol, kol bus rastas patenkinamas ir jų orumą užtikrinantis jų padėties sprendimas; visų pirma ragina Bangladešą leisti atvykti rohinjų pabėgėliams, kartu pripažindamas Bangladešo jau nuveiktą darbą priimant kelis šimtus tūkstančių pabėgėlių; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina 2016 m. birželio 20 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl Mianmaro; yra įsitikinęs, kad ES iš tiesų strategiškai suinteresuota stiprinti savo santykius su Mianmaru; mano, kad naujoji vyriausybė turi istorinę galimybę ir pareigą įtvirtinti demokratiją ir užtikrinti taiką, nacionalinį susitaikymą ir gerovę; laikosi nuomonės, kad tolesnis ES ir Mianmaro santykių stiprinimas turi priklausyti nuo realios žmogaus teisių pažangos toje šalyje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pakartoja Tarybos išvadose pateiktus raginimus kurti veiksmingas demokratines institucijas ir stiprią pilietinę visuomenę, paisyti pagrindinių teisių ir laisvių ir skatinti gerą valdymą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą tęsti reguliarų dvišalį dialogą žmogaus teisių klausimais ir išsamiai aptarti padėtį, susijusią su probleminiais teisės aktais ir mažumų (ypač rohinjų) diskriminacija, taip pat informuoti Europos Parlamentą apie šių diskusijų rezultatus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina ES ir jos valstybes nares toliau remti naująsias demokratines Mianmaro struktūras, visų pirma sutelkiant dėmesį į techninį bendradarbiavimą siekiant padėti tobulinti įvairias valstybės funkcijas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina ES ir jos valstybes nares toliau svarstyti Mianmaro padėtį Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje pagal ketvirtą darbotvarkės punktą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina ES ir toliau remti Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro pastangas padėti rohinjų pabėgėliams Pietų ir Pietryčių Azijos regione; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina ES ir jos valstybes nares remti Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro visuotinį 2014–2024 m. veiksmų planą panaikinti bepilietybės reiškinį; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Mianmaro vyriausybei ir parlamentui, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Pietryčių Azijos valstybių asociacijos generaliniam sekretoriui, Pietryčių Azijos valstybių asociacijos Tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai, Jungtinių Tautų specialiajai pranešėjai žmogaus teisių padėties Mianmare klausimais, Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiajam komisarui ir Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0316.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/117

---

P8_TA(2016)0507

Masinės kapavietės Irake

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl masinių kapaviečių Irake (2016/3028(RSP))

(2018/C 238/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl padėties Šiaurės Irake (Mosule) (1), 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl padėties Irake (2), 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl padėties Irake bei Sirijoje ir IS agresijos, įskaitant mažumų persekiojimą (3), 2015 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl humanitarinės krizės Irake ir Sirijoje, ypač susijusios su grupuote „Islamo valstybė“ (4), 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl pastarųjų grupuotės „ISIS/Da'esh“ išpuolių ir žmonių, ypač asirų, grobimų Artimuosiuose Rytuose (5) ir 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) vykdomų religinių mažumų sisteminių masinių žudynių (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl padėties Šiaurės Irake (Mosule) (1), 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl padėties Irake (2), 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl padėties Irake bei Sirijoje ir IS agresijos, įskaitant mažumų persekiojimą (3), 2015 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl humanitarinės krizės Irake ir Sirijoje, ypač susijusios su grupuote „Islamo valstybė“ (4), 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl pastarųjų grupuotės „ISIS/Da'esh“ išpuolių ir žmonių, ypač asirų, grobimų Artimuosiuose Rytuose (5) ir 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) vykdomų religinių mažumų sisteminių masinių žudynių (6),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2016 m. gegužės 23 d. išvadas dėl Sirijai ir Irakui, taip pat „Da'esh“ keliamos grėsmės klausimui skirtos ES regioninės strategijos, 2015 m. gruodžio 14 d. išvadas dėl Irako, 2015 m. kovo 16 d. išvadas dėl Sirijai ir Irakui, taip pat ISIL / „Da'esh“ keliamos grėsmės klausimui skirtos ES regioninės strategijos, 2014 m. spalio 20 d. išvadas dėl su ISIL / „Da'esh“ susijusios krizės Sirijoje ir Irake, 2014 m. balandžio 14 d. ir 2015 m. spalio 12 d. išvadas dėl Sirijos, 2014 m. rugpjūčio 15 d. išvadas dėl Irako ir Europos Vadovų Tarybos 2014 m. rugpjūčio 30 d. išvadas dėl Irako ir Sirijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2016 m. gegužės 23 d. išvadas dėl Sirijai ir Irakui, taip pat „Da'esh“ keliamos grėsmės klausimui skirtos ES regioninės strategijos, 2015 m. gruodžio 14 d. išvadas dėl Irako, 2015 m. kovo 16 d. išvadas dėl Sirijai ir Irakui, taip pat ISIL / „Da'esh“ keliamos grėsmės klausimui skirtos ES regioninės strategijos, 2014 m. spalio 20 d. išvadas dėl su ISIL / „Da'esh“ susijusios krizės Sirijoje ir Irake, 2014 m. balandžio 14 d. ir 2015 m. spalio 12 d. išvadas dėl Sirijos, 2014 m. rugpjūčio 15 d. išvadas dėl Irako ir Europos Vadovų Tarybos 2014 m. rugpjūčio 30 d. išvadas dėl Irako ir Sirijos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimus dėl Irako ir Sirijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimus dėl Irako ir Sirijos,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ir JT pagalbos misijos Irake (UNAMI) Žmogaus teisių biuro 2016 m. rugpjūčio mėn. ataskaitą „Raginimas užtikrinti atskaitomybę ir apsaugą. ISIL žiaurumus išgyvenę jazidai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ir JT pagalbos misijos Irake (UNAMI) Žmogaus teisių biuro 2016 m. rugpjūčio mėn. ataskaitą „Raginimas užtikrinti atskaitomybę ir apsaugą. ISIL žiaurumus išgyvenę jazidai“,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą ir jo nuostatas dėl jurisdikcijos genocido nusikaltimų, nusikaltimų žmonijai, karo nusikaltimų ir agresijos nusikaltimų atvejais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą ir jo nuostatas dėl jurisdikcijos genocido nusikaltimų, nusikaltimų žmonijai, karo nusikaltimų ir agresijos nusikaltimų atvejais,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Irako Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Irako Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2253 (2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2253 (2015),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į savo sprendimą 2016 m. Sacharovo premiją už minties laisvę skirti Irako jazidų aktyvistėms ir buvusioms ISIS / „Da'esh“ belaisvėms Nadiai Murad ir Lamiyai Aji Bashar, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo sprendimą 2016 m. Sacharovo premiją už minties laisvę skirti Irako jazidų aktyvistėms ir buvusioms ISIS / „Da'esh“ belaisvėms Nadiai Murad ir Lamiyai Aji Bashar,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2014 m. ISIS / „Da'esh“ užpuolė jazidų bendruomenes netoli Sindžaro miesto Irako Ninevijos provincijoje ir nužudė tūkstančius žmonių; kadangi, 2014 m. gruodžio mėn. kurdų pajėgoms susigrąžinus į šiaurę nuo Sindžaro kalno esančią teritoriją, buvo rastos kelios masinės kapavietės; kadangi, 2015 m. lapkričio viduryje kurdų pajėgoms susigrąžinus Sindžaro miestą, buvo rasta dar žudynių vietų ir tariamų masinių kapaviečių; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2014 m. ISIS / „Da'esh“ užpuolė jazidų bendruomenes netoli Sindžaro miesto Irako Ninevijos provincijoje ir nužudė tūkstančius žmonių; kadangi, 2014 m. gruodžio mėn. kurdų pajėgoms susigrąžinus į šiaurę nuo Sindžaro kalno esančią teritoriją, buvo rastos kelios masinės kapavietės; kadangi, 2015 m. lapkričio viduryje kurdų pajėgoms susigrąžinus Sindžaro miestą, buvo rasta dar žudynių vietų ir tariamų masinių kapaviečių;

| B. | kadangi vykdydama sistemingus ir plataus masto žiaurumus grupuotė ISIS / „Da'esh“ siekė sunaikinti jazidus; kadangi pagal tarptautinę teisę, būtent 1948 m. JT konvencijos dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį 2 straipsnį, tokie žiaurumai laikomi genocidu; |
| --- | --- |

B.

kadangi vykdydama sistemingus ir plataus masto žiaurumus grupuotė ISIS / „Da'esh“ siekė sunaikinti jazidus; kadangi pagal tarptautinę teisę, būtent 1948 m. JT konvencijos dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį 2 straipsnį, tokie žiaurumai laikomi genocidu;

| C. | kadangi Parlamentui, 2016 m. vasario 4 d. pripažinusiam, kad ISIS / „Da'esh“ vykdo krikščionių, jazidų ir kitų religinėms ir etninėms mažumoms priklausančių asmenų genocidą, pritarė Europos Taryba, JAV valstybės departamentas, JAV Kongresas, Jungtinės Karalystės parlamentas, Australijos parlamentas ir kitos nacionalinės ir tarptautinės institucijos pripažindamos, kad ISIS / „Da'esh“ Irake prieš religines ir etnines mažumas įvykdyti žiaurumai yra karo nusikaltimai, nusikaltimai žmoniškumui ir genocidas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentui, 2016 m. vasario 4 d. pripažinusiam, kad ISIS / „Da'esh“ vykdo krikščionių, jazidų ir kitų religinėms ir etninėms mažumoms priklausančių asmenų genocidą, pritarė Europos Taryba, JAV valstybės departamentas, JAV Kongresas, Jungtinės Karalystės parlamentas, Australijos parlamentas ir kitos nacionalinės ir tarptautinės institucijos pripažindamos, kad ISIS / „Da'esh“ Irake prieš religines ir etnines mažumas įvykdyti žiaurumai yra karo nusikaltimai, nusikaltimai žmoniškumui ir genocidas;

| D. | kadangi Ninevijos lygumos, Tal Afaras ir Sindžaras, taip pat platesnis regionas – tai senos krikščionių (chaldėjų, sirų ir asirų), jazidų, sunitų ir šiitų arabų, kurdų, šabakų, turkmėnų, kakajų, saabėjų mandėjų ir kitų grupių protėvių žemės, kuriose jie šimtmečius gyveno laikydamiesi bendros įvairovės, stabilumo ir bendruomeninio bendradarbiavimo principų, nepaisant išorės smurto ir persekiojimo laikotarpių, iki pat šio amžiaus pradžios, kai 2014 m. ISIS / „Da'esh“ okupavo didžiąją šio regiono dalį; |
| --- | --- |

D.

kadangi Ninevijos lygumos, Tal Afaras ir Sindžaras, taip pat platesnis regionas – tai senos krikščionių (chaldėjų, sirų ir asirų), jazidų, sunitų ir šiitų arabų, kurdų, šabakų, turkmėnų, kakajų, saabėjų mandėjų ir kitų grupių protėvių žemės, kuriose jie šimtmečius gyveno laikydamiesi bendros įvairovės, stabilumo ir bendruomeninio bendradarbiavimo principų, nepaisant išorės smurto ir persekiojimo laikotarpių, iki pat šio amžiaus pradžios, kai 2014 m. ISIS / „Da'esh“ okupavo didžiąją šio regiono dalį;

| E. | kadangi nuo 2016 m. spalio 27 d. ISIS / „Da'esh“ pagrobtas moteris, įskaitant jazides, perkelia į Mosulo ir Tel Afaro miestus; kadangi pranešama, kad šios moterys „paskirstomos“ ISIS / „Da'esh“ kovotojams, tuo tarpu kitoms pasakyta, jog jos turės lydėti ISIS / „Da'esh“ konvojus; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo 2016 m. spalio 27 d. ISIS / „Da'esh“ pagrobtas moteris, įskaitant jazides, perkelia į Mosulo ir Tel Afaro miestus; kadangi pranešama, kad šios moterys „paskirstomos“ ISIS / „Da'esh“ kovotojams, tuo tarpu kitoms pasakyta, jog jos turės lydėti ISIS / „Da'esh“ konvojus;

| F. | kadangi, siekiant išsaugoti ir surinkti ISIS / „Da'esh“ įvykdytų karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir genocido įrodymus ir patraukti nusikaltėlius atsakomybėn, labai svarbu apsaugoti, išsaugoti ir ištirti visas masines kapavietes Irake ir Sirijoje; kadangi aukų artimiesiems reikėtų suteikti psichologinę ir logistinę pagalbą; |
| --- | --- |

F.

kadangi, siekiant išsaugoti ir surinkti ISIS / „Da'esh“ įvykdytų karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir genocido įrodymus ir patraukti nusikaltėlius atsakomybėn, labai svarbu apsaugoti, išsaugoti ir ištirti visas masines kapavietes Irake ir Sirijoje; kadangi aukų artimiesiems reikėtų suteikti psichologinę ir logistinę pagalbą;

| G. | kadangi keletas vietos organizacijų dokumentuoja ISIS / „Da'esh“ nusikaltimus prieš jazidų bendruomenę, tačiau jų pajėgumai riboti; kadangi, tarptautinių žmogaus teisių organizacijų, pvz., organizacijos „Human Rights Watch“, duomenimis, šiose vietovėse nedirbo jokie kriminalistikos specialistai, nepaisant to, kad politinę paramą tokiai misijai pareiškė įvairios šalys, įskaitant JAV ir Vokietiją; |
| --- | --- |

G.

kadangi keletas vietos organizacijų dokumentuoja ISIS / „Da'esh“ nusikaltimus prieš jazidų bendruomenę, tačiau jų pajėgumai riboti; kadangi, tarptautinių žmogaus teisių organizacijų, pvz., organizacijos „Human Rights Watch“, duomenimis, šiose vietovėse nedirbo jokie kriminalistikos specialistai, nepaisant to, kad politinę paramą tokiai misijai pareiškė įvairios šalys, įskaitant JAV ir Vokietiją;

| H. | kadangi JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras 2016 m. lapkričio 11 d. pareiškė, kad „Perdavusi padėties Irake klausimą Tarptautiniam baudžiamajam teismui, suteikusi Irako teismams jurisdikciją spręsti su tarptautiniais nusikaltimais susijusius klausimus, reformavusi baudžiamojo teisingumo sistemą ir užtikrinusi didesnius teismo pareigūnų pajėgumus dokumentuoti ir tirti pažeidimus ir už juos persekioti, Irako vyriausybė gali užtikrinti teisingumą ir padėti pagrindą ilgalaikei taikai šalyje. To nepadarius, gali kilti didelė grėsmė ilgalaikei taikai ir saugumui, kurių Irako žmonės yra nusipelnę.“; |
| --- | --- |

H.

kadangi JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras 2016 m. lapkričio 11 d. pareiškė, kad „Perdavusi padėties Irake klausimą Tarptautiniam baudžiamajam teismui, suteikusi Irako teismams jurisdikciją spręsti su tarptautiniais nusikaltimais susijusius klausimus, reformavusi baudžiamojo teisingumo sistemą ir užtikrinusi didesnius teismo pareigūnų pajėgumus dokumentuoti ir tirti pažeidimus ir už juos persekioti, Irako vyriausybė gali užtikrinti teisingumą ir padėti pagrindą ilgalaikei taikai šalyje. To nepadarius, gali kilti didelė grėsmė ilgalaikei taikai ir saugumui, kurių Irako žmonės yra nusipelnę.“;

| I. | kadangi Irako kariuomenė, remiama pasaulinės kovos su ISIS / „Da'esh“ koalicijos ir Kurdistano regioninės vyriausybės pešmergų pajėgų, pradėjo Mosulo, antrojo pagal dydį Irako miesto, ir likusios ISIS / „Da'esh“ okupuotos Irako teritorijos išvadavimo operaciją; |
| --- | --- |

I.

kadangi Irako kariuomenė, remiama pasaulinės kovos su ISIS / „Da'esh“ koalicijos ir Kurdistano regioninės vyriausybės pešmergų pajėgų, pradėjo Mosulo, antrojo pagal dydį Irako miesto, ir likusios ISIS / „Da'esh“ okupuotos Irako teritorijos išvadavimo operaciją;

| 1. | be išlygų smerkia ISIS / „Da'esh“ tebevykdomus žiaurumus ir baisius tarptautinės humanitarinės ir žmogaus teisių teisės pažeidimus; su didžiuliu nerimu atkreipia dėmesį į Irake ir Sirijoje vis atrandamas naujas masines kapavietes, kurios liudija ISIS / „Da'esh“ vykdytą terorą; reiškia užuojautą visiems, kurie ISIS / „Da'esh“ ir su ja susijusioms grupuotėms vykdant nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus Irake neteko savo artimųjų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aktyviai ragina tarptautinę bendruomenę, ypač JT Saugumo Tarybą, masines kapavietes Irake laikyti dar vienu genocido įrodymu ir perduoti ISIS / „Da'esh“ klausimą Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT); |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Irako valdžios institucijas, įskaitant Kurdistano regioninę vyriausybę, skubiai imtis veiksmų siekiant apsaugoti prie Sindžaro kalno esančias kapavietes, kurios tapo prieinamos po to, kai teritorija buvo išvaduota nuo ISIS / „Da'esh“, ir imtis kitų būtinų priemonių siekiant išsaugoti ISIS / „Da'esh“ įvykdytų karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui įrodymus, kad būtų užtikrinta atskaitomybė; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Irako valdžios institucijas pakviesti tarptautinius kriminalistikos specialistus, įskaitant tuos, kurie įgiję patirties dirbdami su baudžiamaisiais tribunolais, ištirti masines kapavietes ir padėti išsaugoti ir išanalizuoti neseniai prieinamais tapusiose masinėse kapavietėse rastus įrodymus, nes atliekant ekshumaciją be kriminalistikos specialistų galima sunaikinti labai svarbius įrodymus ir smarkiai apsunkinti kūnų atpažinimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina ES, jos valstybes nares ir kitus galimus tarptautinius paramos teikėjus visapusiškai remti Irako vyriausybę ir padėti jai skirti žmogiškuosius išteklius ir infrastruktūrą, kurių reikia siekiant išsaugoti ir išanalizuoti įrodymus, kurie gali būti labai svarbūs būsimiems vietos ir tarptautiniams atskaitomybės užtikrinimo procesams, kuriais siekiama spręsti su karo nusikaltimais, nusikaltimais žmoniškumui ir genocidu susijusius klausimus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra labai sunerimęs dėl moterų ir vaikų, ypač jazidų moterų ir vaikų, kurie tapo persekiojimo, egzekucijų, kankinimų, seksualinio išnaudojimo ir kitų žiaurumų aukomis, padėties šiame konflikte; reikalauja užtikrinti, kad jiems, ypač išprievartavimų aukoms, būtų teikiamos visokeriopos medicininės paslaugos; ragina skubiai užtikrinti ES ir jos valstybių narių glaudų bendradarbiavimą su Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) ir šiuo tikslu teikti jai paramą; ragina nedelsiant paleisti ISIS / „Da'esh“ nelaisvėje tebelaikomas moteris ir vaikus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | dar kartą išreiškia savo visapusišką paramą Irako kariuomenei, pasaulinės kovos su ISIS / „Da'esh“ koalicijos kariuomenėms, Kurdistano regioninės vyriausybės pešmergų pajėgoms ir jų sąjungininkams, siekiantiems išvaduoti Mosulą ir kitas šalies dalis nuo ISIS / „Da'esh“, ir savo paramą Irako nepriklausomybei, teritoriniam vientisumui ir suverenumui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad Irako valdžios institucijos per šią kampaniją turi imtis konkrečių veiksmų civiliams gyventojams apsaugoti, be kita ko, per išpuolius imtis visų įmanomų atsargumo priemonių, kad būtų išvengta civilių gyventojų aukų ir žmogaus teisių pažeidimų; pabrėžia, kad vykdydamos savo operacijas vietinės pajėgos turi laikytis tarptautinės humanitarinės ir žmogaus teisių teisės; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiškia paramą Irako Respublikai ir jos žmonėms, siekiant pripažinti politiniu, socialiniu ir ekonominiu požiūriu perspektyvią ir tvarią provinciją Ninevijos lygumų, Tal Afaro ir Sindžaro regionuose, atsižvelgiant į teisėtą regionų autonomiją, garantuojamą pagal Irako konstituciją; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad perkeltų Ninevijos lygumų, Tal Afaro ir Sindžaro vietos gyventojų, kurių daugelis yra perkelti pačiame Irake, teisė grįžti į savo protėvių gimtinę turėtų būti ES, įskaitant jos valstybes nares, ir tarptautinės bendruomenės remiamas Irako vyriausybės politikos prioritetas; pabrėžia, kad, remiant Irako Respublikos vyriausybei ir Kurdistano regioninei vyriausybei, šiems vietos gyventojams turėtų būti visapusiškai užtikrintos pagrindinės žmogaus teisės, įskaitant politinę lygybę, ir nuosavybės teisės, kurios turėtų būti viršesnės už visus kitų asmenų pateiktus nuosavybės teisių reikalavimus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Iraką tapti TBT nariu, kad būtų galima persekioti ISIS / „Da'esh“ už karo nusikaltimus, genocidą ir nusikaltimus žmoniškumui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant ES valstybes nares, patraukti ISIS / „Da'esh“ narius atsakomybėn naudojantis savo jurisdikcija ir, be kita ko, taikant visuotinės jurisdikcijos principą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Irako vyriausybei ir Atstovų tarybai ir Kurdistano regioninei vyriausybei. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0422.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0171.

(3)  OL C 234, 2016 6 28, p. 25.

(4)  OL C 310, 2016 8 25, p. 35.

(5)  OL C 316, 2016 8 30, p. 113.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0051.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/120

---

P8_TA(2016)0509

Apsaugos priemonės nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvos 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje I–V priedus, projekto (D047308/01 – 2016/3010(RSP))

(2018/C 238/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvos 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje I–V priedus, projektą (D047308/01, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvos 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje I–V priedus, projektą (D047308/01,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (1), ypač į jos 14 straipsnio antros pastraipos c ir d punktus bei 18 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (1), ypač į jos 14 straipsnio antros pastraipos c ir d punktus bei 18 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2016/715, kuriuo dėl tam tikrų vaisių iš tam tikrų trečiųjų šalių nustatomos priemonės, kuriomis siekiama neleisti patekti į Sąjungą ir joje išplisti kenksmingiesiems organizmams Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2016/715, kuriuo dėl tam tikrų vaisių iš tam tikrų trečiųjų šalių nustatomos priemonės, kuriomis siekiama neleisti patekti į Sąjungą ir joje išplisti kenksmingiesiems organizmams Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa (4),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 30 d. Europos maisto saugos tarnybos nuomonę (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 30 d. Europos maisto saugos tarnybos nuomonę (5),

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi Komisijos įgyvendinimo direktyvos projektu siekiama iš dalies pakeisti Direktyvos 2000/29/EB I–V priedus; kadangi Direktyva 2000/29/EB bus panaikinta ir pakeista Reglamentu (ES) Nr. 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų, kai tik tas reglamentas įsigalios; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisijos įgyvendinimo direktyvos projektu siekiama iš dalies pakeisti Direktyvos 2000/29/EB I–V priedus; kadangi Direktyva 2000/29/EB bus panaikinta ir pakeista Reglamentu (ES) Nr. 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų, kai tik tas reglamentas įsigalios;

| B. | kadangi Komisijos įgyvendinimo direktyvos projektas prieštarauja Reglamento (ES) Nr. 2016/2031 tikslams, nes juo susilpninami reikalavimai, taikomi įvežant į Sąjungą tam tikrus vaisius, neatsparius kenksmingiesiems organizmams, visų pirma sukeliantiems citrusinių dėmėtligę ir citrusinių vėžį; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisijos įgyvendinimo direktyvos projektas prieštarauja Reglamento (ES) Nr. 2016/2031 tikslams, nes juo susilpninami reikalavimai, taikomi įvežant į Sąjungą tam tikrus vaisius, neatsparius kenksmingiesiems organizmams, visų pirma sukeliantiems citrusinių dėmėtligę ir citrusinių vėžį;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo direktyvos projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes nesuderinamas su Reglamento (ES) Nr. 2016/2031 tikslu – apibrėžti fitosanitarinę riziką, kurią kelia augalams ar augaliniams produktams žalingi bet kurios rūšies, padermės ar biotipo patogenai, gyvūnai arba parazitiniai augalai (reglamente vadinami kenkėjais), ir priemones tai rizikai sumažinti iki priimtino lygio; šiomis aplinkybėmis primena, kad, kai tik bus pradėtas taikyti (2019 m. gruodžio 14 d.) Reglamentas (ES) Nr. 2016/2031, juo bus panaikinta ir pakeista Direktyva 2000/29/EB; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prašo Komisijos savo įgyvendinimo direktyvos projektą (6) pakeisti taip:

  Pataisa 1


  Įgyvendinimo direktyvos projektas


  Priedo 4 dalies a punkto i papunkčio 6 punkto 16.2 punkto e papunktis








  Įgyvendinimo direktyvos projektas | Pataisa |
| --- | --- | --- |
| or | Išbraukta. |
| (e) | in the case of fruits destined for processing, official inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Xanthomonas citri pv. citri and Xanthomonas citri pv. aurantifolii,



  and


  transport and processing takes place under conditions, approved in accordance with the procedure referred to in Article 18(2). |

2.

Pataisa 1

Įgyvendinimo direktyvos projektas

Priedo 4 dalies a punkto i papunkčio 6 punkto 16.2 punkto e papunktis

Įgyvendinimo direktyvos projektas

Pataisa

or

Išbraukta.

(e)

in the case of fruits destined for processing, official inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Xanthomonas citri pv. citri and Xanthomonas citri pv. aurantifolii,

Pataisa 2

Įgyvendinimo direktyvos projektas

Priedo 4 dalies a punkto i papunkčio 7 punkto 16.4 punkto d papunkčio 4a punktas (naujas)

| Įgyvendinimo direktyvos projektas | Pataisa |
| --- | --- |
| | Nurodytųjų vaisių, kurių kilmės šalys yra trečiosios šalys, įvežimas į Sąjungą |
| | Prie nurodytųjų vaisių, kurių kilmės šalys yra trečiosios šalys, pridedamas fitosanitarinis sertifikatas, kaip nurodyta Direktyvos 2000/29/EB 13 straipsnio 1 dalies ii punkto pirmoje pastraipoje, kurio dalyje „Papildoma deklaracija“ įrašoma:










  i) | teiginys, kad nurodytieji vaisiai yra išauginti laukuose, kurie buvo tinkamu laiku po paskutinio vegetacijos ciklo pradžios apdoroti tinkamomis priemonėmis nuo Phyllosticta citricarpa ir jiems taikyti atitinkami auginimo būdai. Šis teiginys turi būti patvirtintas laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros; |

Įgyvendinimo direktyvos projektas

Pataisa

Nurodytųjų vaisių, kurių kilmės šalys yra trečiosios šalys, įvežimas į Sąjungą

Prie nurodytųjų vaisių, kurių kilmės šalys yra trečiosios šalys, pridedamas fitosanitarinis sertifikatas, kaip nurodyta Direktyvos 2000/29/EB 13 straipsnio 1 dalies ii punkto pirmoje pastraipoje, kurio dalyje „Papildoma deklaracija“ įrašoma:

i)

teiginys, kad nurodytieji vaisiai yra išauginti laukuose, kurie buvo tinkamu laiku po paskutinio vegetacijos ciklo pradžios apdoroti tinkamomis priemonėmis nuo Phyllosticta citricarpa ir jiems taikyti atitinkami auginimo būdai. Šis teiginys turi būti patvirtintas laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros;

| ii) | teiginys, kad auginimo laukas buvo tinkamai oficialiai patikrintas augimo sezonu ir nuo paskutinio vegetacijos ciklo pradžios nurodytuosiuose vaisiuose neaptikta jokių Phyllosticta citricarpa požymių; |
| --- | --- |

ii)

teiginys, kad auginimo laukas buvo tinkamai oficialiai patikrintas augimo sezonu ir nuo paskutinio vegetacijos ciklo pradžios nurodytuosiuose vaisiuose neaptikta jokių Phyllosticta citricarpa požymių;

| iii) | teiginys, kad nuo atvežimo iki supakavimo pakavimo patalpose paimtas bent 600 kiekvienos rūšies vaisių ėminys iš 30 tonų arba šio kiekio dalies, kad jis buvo atrinktas kuo labiau atsižvelgiant į bet kokius galimus Phyllosticta citricarpa požymius ir kad visi atrinkti vaisiai, kuriuose pastebėta požymių, buvo patikrinti ir tų kenksmingųjų organizmų nenustatyta; |
| --- | --- |

iii)

teiginys, kad nuo atvežimo iki supakavimo pakavimo patalpose paimtas bent 600 kiekvienos rūšies vaisių ėminys iš 30 tonų arba šio kiekio dalies, kad jis buvo atrinktas kuo labiau atsižvelgiant į bet kokius galimus Phyllosticta citricarpa požymius ir kad visi atrinkti vaisiai, kuriuose pastebėta požymių, buvo patikrinti ir tų kenksmingųjų organizmų nenustatyta;

| iv) | Citrus sinensis (L.) Osbeck „Valencia“ atveju be a, b ir c punktuose nurodytų teiginių įrašomas teiginys, kad buvo paimtas ėminys iš 30 tonų ar šio kiekio dalies ir ištirtas dėl latentinės infekcijos ir Phyllosticta citricarpa nenustatyta. |
| --- | --- |

iv)

Citrus sinensis (L.) Osbeck „Valencia“ atveju be a, b ir c punktuose nurodytų teiginių įrašomas teiginys, kad buvo paimtas ėminys iš 30 tonų ar šio kiekio dalies ir ištirtas dėl latentinės infekcijos ir Phyllosticta citricarpa nenustatyta.

Nurodytųjų vaisių, kurių kilmės šalys yra trečiosios šalys, tikrinimo reikalavimai Sąjungoje

Įvežimo punkte arba paskirties vietoje, nustatytoje pagal Komisijos direktyvą 2004/103/EB, atliekama vizualinė nurodytųjų vaisių, kurių kilmės šalys yra trečiosios šalys, apžiūra. Patikrinamas bent 200 kiekvienos rūšies nurodytųjų vaisių ėminys iš 30 tonų partijos arba jos dalies, atrinktas atsižvelgiant į bet kokius galimus Phyllosticta citricarpa požymius. Jei atliekant 1 dalyje nurodytus patikrinimus aptinkama Phyllosticta citricarpa požymių, tų kenksmingųjų organizmų buvimas patvirtinamas arba paneigiamas atliekant požymių turinčių vaisių bandymus. Jei patvirtinama, kad Phyllosticta citricarpa aptikta, partiją, iš kurios buvo paimtas ėminys, atsisakoma leisti įvežti į Sąjungą.

Atsekamumo reikalavimai

Siekiant atsekamumo, nurodytieji vaisiai įvežami į Sąjungą tik tuo atveju, jei jie atitinka tokias sąlygas:

| i) | auginimo laukai, pakavimo įrenginiai, eksportuotojai ir kiti su nurodytųjų vaisių tvarkymu susiję veiklos vykdytojai yra oficialiai registruoti tuo tikslu; |
| --- | --- |

i)

auginimo laukai, pakavimo įrenginiai, eksportuotojai ir kiti su nurodytųjų vaisių tvarkymu susiję veiklos vykdytojai yra oficialiai registruoti tuo tikslu;

| ii) | gabenant nurodytuosius vaisius iš auginimo lauko į įvežimo į Sąjungą punktą, prie jų buvo pridėti dokumentai, išduoti prižiūrint atitinkamai nacionalinės augalų apsaugos organizacijai; |
| --- | --- |

ii)

gabenant nurodytuosius vaisius iš auginimo lauko į įvežimo į Sąjungą punktą, prie jų buvo pridėti dokumentai, išduoti prižiūrint atitinkamai nacionalinės augalų apsaugos organizacijai;

| iii) | jei nurodytųjų vaisių kilmės šalys yra trečiosios šalys, taikomos a ir b punktų nuostatos, be to, saugoma išsami informacija apie apdorojimą prieš derliaus nuėmimą ir po jo. |
| --- | --- |

iii)

jei nurodytųjų vaisių kilmės šalys yra trečiosios šalys, taikomos a ir b punktų nuostatos, be to, saugoma išsami informacija apie apdorojimą prieš derliaus nuėmimą ir po jo.

Pataisa 3

Įgyvendinimo direktyvos projektas

Priedo 4 dalies a punkto i papunkčio 7 punkto 16.4 punkto e papunktis

| Įgyvendinimo direktyvos projektas | Pataisa |
| --- | --- |
| or | Išbraukta. |
| (e) | in the case of fruits destined for processing, official visual inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa,



  and


  a statement that the specified fruits originate in a field of production subjected to appropriate treatments against Phyllosticta citricarpa carried out at the appropriate time is included in the certificates referred to in Article 13(1)(ii) under the rubric „Additional declaration“,


  and


  transport and processing takes place under conditions, approved in accordance with the procedure referred to in Article 18(2). |

Įgyvendinimo direktyvos projektas

Pataisa

or

Išbraukta.

(e)

in the case of fruits destined for processing, official visual inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa,

Pataisa 4

Įgyvendinimo direktyvos projektas

Priedo 4 dalies a punkto i papunkčio 8 punkto 16.6 punkto d papunktis

| Įgyvendinimo direktyvos projektas | Pataisa |
| --- | --- |
| (d) | have been subjected to an effective treatment to ensure freedom from Thaumatotibia leucotreta (Meyrick). The treatment data to be indicated on the certificates referred to in Article 13(1) (ii). |

Įgyvendinimo direktyvos projektas

Pataisa

(d)

have been subjected to an effective treatment to ensure freedom from Thaumatotibia leucotreta (Meyrick). The treatment data to be indicated on the certificates referred to in Article 13(1) (ii).

| d) | jie buvo veiksmingai apdoroti, siekiant, kad nebūtų užkrėsti Thaumatotibia leucotreta (Meyrick).
  Jei šie Citrus L. vaisiai nėra Citrus limon (L.) Osbeck. arba Citrus aurantifolia (Christm.) Swingle, pateikiamas oficialus teiginys, kad vaisiai buvo apdoroti šalčiu (0,55  oC 24 dienoms, taikant 3 dienų išankstinį vėsinimą), arba taikant tokį pat poveikį turintį alternatyvų, tvarų ir veiksmingą apdorojimo metodą, kuris patvirtintas laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos ir remiantis Europos maisto saugos tarnybos vertinimu, užtikrinant, kad šie vaisiai nebūtų užkrėsti Thaumatotibia leucotreta (Meyrick).
  Apdorojimo duomenys turi būti nurodyti 13 straipsnio 1 dalies ii punkte nurodytuose sertifikatuose. |
| --- | --- |

d)

jie buvo veiksmingai apdoroti, siekiant, kad nebūtų užkrėsti Thaumatotibia leucotreta (Meyrick).
  Jei šie Citrus L. vaisiai nėra Citrus limon (L.) Osbeck. arba Citrus aurantifolia (Christm.) Swingle, pateikiamas oficialus teiginys, kad vaisiai buvo apdoroti šalčiu (0,55  oC 24 dienoms, taikant 3 dienų išankstinį vėsinimą), arba taikant tokį pat poveikį turintį alternatyvų, tvarų ir veiksmingą apdorojimo metodą, kuris patvirtintas laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos ir remiantis Europos maisto saugos tarnybos vertinimu, užtikrinant, kad šie vaisiai nebūtų užkrėsti Thaumatotibia leucotreta (Meyrick).
  Apdorojimo duomenys turi būti nurodyti 13 straipsnio 1 dalies ii punkte nurodytuose sertifikatuose.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL L 169, 2000 7 10, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  OL L 317, 2016 11 23, p. 4.

(4)  OL L 125, 2016 5 13, p. 16.

(5)  Europos Komisijos prašymu (Klausimas Nr. EFSA-Q-2013–00334) pateikta mokslinė nuomonė dėl Phyllosticta citricarpa (Guignardia citricarpa) keliamos rizikos ES teritorijoje, nurodant ir įvertinant rizikos mažinimo galimybes. EFSA Journal, 2014, 12(2):3557.

(6)  Komisija perdavė Parlamentui įgyvendinimo direktyvos projekto tekstą tik anglų kalba, kadangi projektas nebuvo išverstas į kitas oficialiąsias kalbas.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/125 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/125

---

P8_TA(2016)0510

Parama dėl talidomido nukentėjusiems asmenims

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl paramos nuo talidomido nukentėjusiems asmenims (2016/3029(RSP))

(2018/C 238/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į būsimą teisės akto dėl talidomido fondo dalinį pakeitimą, kuriuo Vokietijos Vyriausybė galėtų pasinaudoti siekdama tiems nuo talidomido nukentėjusiems asmenims, kurie tokiais pripažinti pagal teismo paskirtas patikos schemas, arba paramos pagal nacionalines vyriausybės schemas gavėjams suteikti galimybę bendrai naudotis specialiu Vokietijos sveikatos fondu Conterganstiftung (talidomido fondu), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į būsimą teisės akto dėl talidomido fondo dalinį pakeitimą, kuriuo Vokietijos Vyriausybė galėtų pasinaudoti siekdama tiems nuo talidomido nukentėjusiems asmenims, kurie tokiais pripažinti pagal teismo paskirtas patikos schemas, arba paramos pagal nacionalines vyriausybės schemas gavėjams suteikti galimybę bendrai naudotis specialiu Vokietijos sveikatos fondu Conterganstiftung (talidomido fondu),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 5 d. Ispanijos karaliaus dekretą Nr. 1006/2010, kuriuo nustatoma pagalbos teikimo 1960–1965 m. Ispanijoje nuo talidomido nukentėjusiems asmenims tvarka, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 5 d. Ispanijos karaliaus dekretą Nr. 1006/2010, kuriuo nustatoma pagalbos teikimo 1960–1965 m. Ispanijoje nuo talidomido nukentėjusiems asmenims tvarka,

| — | atsižvelgdamas į apytikslį nuo talidomido nukentėjusių asmenų skaičių ES (apie 2 700 asmenų Vokietijoje (šaltinis: Vokietijos Vyriausybė), apie 500 – Italijoje (šaltinis: V.I.TA., Associazione Vittime Italiane Thalidomide), 500 – Jungtinėje Karalystėje, 100 – Švedijoje (šaltinis: DLA Piper study) ir 200 – Ispanijoje (šaltinis: Avite Spain), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į apytikslį nuo talidomido nukentėjusių asmenų skaičių ES (apie 2 700 asmenų Vokietijoje (šaltinis: Vokietijos Vyriausybė), apie 500 – Italijoje (šaltinis: V.I.TA., Associazione Vittime Italiane Thalidomide), 500 – Jungtinėje Karalystėje, 100 – Švedijoje (šaltinis: DLA Piper study) ir 200 – Ispanijoje (šaltinis: Avite Spain),

| — | atsižvelgdamas į Heidelbergo universiteto parengtą ataskaitą Wiederholt durchzuführende Befragungen zu Problemen, speziellen Bedarfen und Versorgungsdefiziten von contergangeschädigten Menschen (2010–2013) („Tam tikrais intervalais kartotinos apklausos, susijusios su talidomido aukų patiriamomis problemomis, jų specialiaisiais poreikiais ir priežiūros trūkumu“), kurioje pateikiama išsami informacija apie didėjančias nuo talidomido nukentėjusių asmenų sveikatos problemas, konkrečius jų poreikius ir trūkumus teikiant jiems paramą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Heidelbergo universiteto parengtą ataskaitą Wiederholt durchzuführende Befragungen zu Problemen, speziellen Bedarfen und Versorgungsdefiziten von contergangeschädigten Menschen (2010–2013) („Tam tikrais intervalais kartotinos apklausos, susijusios su talidomido aukų patiriamomis problemomis, jų specialiaisiais poreikiais ir priežiūros trūkumu“), kurioje pateikiama išsami informacija apie didėjančias nuo talidomido nukentėjusių asmenų sveikatos problemas, konkrečius jų poreikius ir trūkumus teikiant jiems paramą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio mėn. tyrimų bendrovės Firefly parengtą ataskaitą, kurioje atkreipiamas dėmesys į blogėjančią nuo talidomido nukentėjusių asmenų fizinę ir emocinę sveikatą ir jų būsimus poreikius (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio mėn. tyrimų bendrovės Firefly parengtą ataskaitą, kurioje atkreipiamas dėmesys į blogėjančią nuo talidomido nukentėjusių asmenų fizinę ir emocinę sveikatą ir jų būsimus poreikius (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. pranešimą, kurį įgaliojo parengti Vokietijos valstybės Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės Sveikatos departamentas ir kuriame tiriama nuo talidomido nukentėjusių asmenų gyvenimo kokybė ir numatomi jų būsimi poreikiai (Kiolno universiteto pranešimas) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. pranešimą, kurį įgaliojo parengti Vokietijos valstybės Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės Sveikatos departamentas ir kuriame tiriama nuo talidomido nukentėjusių asmenų gyvenimo kokybė ir numatomi jų būsimi poreikiai (Kiolno universiteto pranešimas) (2),

| — | atsižvelgdamas į atvirus Europos Parlamento frakcijų pirmininkų laiškus, kuriuose pabrėžiama, kad nuo talidomido nukentėję asmenys patiria lėtinį sekinantį skausmą ir kenčia dėl nepatenkintų poreikių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atvirus Europos Parlamento frakcijų pirmininkų laiškus, kuriuose pabrėžiama, kad nuo talidomido nukentėję asmenys patiria lėtinį sekinantį skausmą ir kenčia dėl nepatenkintų poreikių,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 27 d. Europos Parlamente Briuselyje vykusią spaudos konferenciją, kurioje visų frakcijų nariai pabrėžė, kad nuo talidomido nukentėję asmenys turi gauti paramą, kad galėtų spręsti su sveikata susijusius rūpimus klausimus (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 27 d. Europos Parlamente Briuselyje vykusią spaudos konferenciją, kurioje visų frakcijų nariai pabrėžė, kad nuo talidomido nukentėję asmenys turi gauti paramą, kad galėtų spręsti su sveikata susijusius rūpimus klausimus (3),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. rugsėjo mėn. ES šventė 50-ąsias pirmųjų farmacijos srities reglamentų, kuriais siekta apsaugoti ES piliečius, priėmimo Europoje metines, ir pripažindamas, kad veiksmingi farmacijos srities teisės aktai turi išliekamąją vertę, kalbant apie tūkstančius mirusių vaikų ir rimtus apsigimimus, kuriuos nulėmė talidomido vartojimas nėštumo metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. rugsėjo mėn. ES šventė 50-ąsias pirmųjų farmacijos srities reglamentų, kuriais siekta apsaugoti ES piliečius, priėmimo Europoje metines, ir pripažindamas, kad veiksmingi farmacijos srities teisės aktai turi išliekamąją vertę, kalbant apie tūkstančius mirusių vaikų ir rimtus apsigimimus, kuriuos nulėmė talidomido vartojimas nėštumo metu,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai (O-000035/2016 – B8-0120/2016), į kurį atsakoma žodžiu, ir diskusijas dėl talidomido 2016 m. kovo 9 d. plenariname posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai (O-000035/2016 – B8-0120/2016), į kurį atsakoma žodžiu, ir diskusijas dėl talidomido 2016 m. kovo 9 d. plenariname posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 5 d. tarptautinės teisės įmonės Ince and Co. laišką, kuriame apibūdinama, kokią įtaką nukentėjusių vaisto vartotojų sveikatai turėjo nepakankama vaistų stebėsena ir įrodymų dėl talidomido poveikio slėpimas (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 5 d. tarptautinės teisės įmonės Ince and Co. laišką, kuriame apibūdinama, kokią įtaką nukentėjusių vaisto vartotojų sveikatai turėjo nepakankama vaistų stebėsena ir įrodymų dėl talidomido poveikio slėpimas (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Vokietijos Federacinės Vyriausybės pareiškimą dėl būtinybės prisiimti atsakomybę ir suteikti nebiurokratinę paramą nuo talidomido nukentėjusiems asmenims (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Vokietijos Federacinės Vyriausybės pareiškimą dėl būtinybės prisiimti atsakomybę ir suteikti nebiurokratinę paramą nuo talidomido nukentėjusiems asmenims (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi šeštojo dešimtmečio pabaigoje ir septintojo dešimtmečio pradžioje įmonė Chemie Grünenthal GmbH talidomidą teikė rinkai kaip saugų vaistą nuo rytinio pykinimo, galvos skausmo, kosulio, nemigos ir peršalimo; kadangi dėl to, kad daugelyje Europos šalių jį vartojo nėščios moterys, mirė ir išsigimė tūkstančiai kūdikių; |
| --- | --- |

A.

kadangi šeštojo dešimtmečio pabaigoje ir septintojo dešimtmečio pradžioje įmonė Chemie Grünenthal GmbH talidomidą teikė rinkai kaip saugų vaistą nuo rytinio pykinimo, galvos skausmo, kosulio, nemigos ir peršalimo; kadangi dėl to, kad daugelyje Europos šalių jį vartojo nėščios moterys, mirė ir išsigimė tūkstančiai kūdikių;

| B. | kadangi to meto, kai kilo talidomido skandalas, dokumentuose, kuriuos nepriklausomai patvirtino teisės įmonė Ince and Co., atskleidžiama, kad Vokietijos Federacinėje Respublikoje, priešingai nei tokiose šalyse kaip JAV, Prancūzija, Portugalija ir Turkija, itin trūko veiksmingos farmacijos srities stebėsenos; |
| --- | --- |

B.

kadangi to meto, kai kilo talidomido skandalas, dokumentuose, kuriuos nepriklausomai patvirtino teisės įmonė Ince and Co., atskleidžiama, kad Vokietijos Federacinėje Respublikoje, priešingai nei tokiose šalyse kaip JAV, Prancūzija, Portugalija ir Turkija, itin trūko veiksmingos farmacijos srities stebėsenos;

| C. | kadangi nepriklausomai patvirtintais moksliniais tyrimais (6) atkreipiamas dėmesys į neišvengiamą išvadą, kad 1970 m. Vokietijos Federacinė Respublika kišosi į baudžiamuosius procesus prieš įmonę Chemie Grünenthal GmbH, talidomido gamintoją Vokietijoje, todėl nebuvo galima tinkamai nustatyti gamintojo kaltės; be to, kadangi imtasi veiksmų siekiant užkirsti kelią pradėti civilinį procesą prieš šią įmonę, aukoms nebuvo galima užtikrinti teisingumo ar atitinkamos finansinės paramos jų dabartiniams ar būsimiems su sveikata susijusiems klausimams spręsti; |
| --- | --- |

C.

kadangi nepriklausomai patvirtintais moksliniais tyrimais (6) atkreipiamas dėmesys į neišvengiamą išvadą, kad 1970 m. Vokietijos Federacinė Respublika kišosi į baudžiamuosius procesus prieš įmonę Chemie Grünenthal GmbH, talidomido gamintoją Vokietijoje, todėl nebuvo galima tinkamai nustatyti gamintojo kaltės; be to, kadangi imtasi veiksmų siekiant užkirsti kelią pradėti civilinį procesą prieš šią įmonę, aukoms nebuvo galima užtikrinti teisingumo ar atitinkamos finansinės paramos jų dabartiniams ar būsimiems su sveikata susijusiems klausimams spręsti;

| D. | kadangi neseniai Vokietijoje (Heidelbergo universiteto ataskaita ir Kiolno universiteto ataskaita) ir Jungtinėje Karalystėje (tyrimų bendrovės Firefly ataskaita) paskelbtose nepriklausomose ataskaitose daroma išvada, kad nuo talidomido nukentėjusiems asmenims reikia teikti didesnę paramą, kad jie galėtų patenkinti savo sveikatos poreikius, jiems būtų užtikrintos judumo galimybės ir sudarytos sąlygos gyventi savarankiškai, nes dėl negalios pobūdžio jų kūnai sparčiai nyksta, o nuo gimimo jiems buvo teikiama nepakankama parama; |
| --- | --- |

D.

kadangi neseniai Vokietijoje (Heidelbergo universiteto ataskaita ir Kiolno universiteto ataskaita) ir Jungtinėje Karalystėje (tyrimų bendrovės Firefly ataskaita) paskelbtose nepriklausomose ataskaitose daroma išvada, kad nuo talidomido nukentėjusiems asmenims reikia teikti didesnę paramą, kad jie galėtų patenkinti savo sveikatos poreikius, jiems būtų užtikrintos judumo galimybės ir sudarytos sąlygos gyventi savarankiškai, nes dėl negalios pobūdžio jų kūnai sparčiai nyksta, o nuo gimimo jiems buvo teikiama nepakankama parama;

| E. | pripažindamas, kad, nors Vokietijai tenka tam tikra atsakomybė, kitos nacionalinės vyriausybės taip pat atsakingos už tai, kad būtų tinkamai elgiamasi su nuo talidomido nukentėjusiais asmenimis jų šalyse; |
| --- | --- |

E.

pripažindamas, kad, nors Vokietijai tenka tam tikra atsakomybė, kitos nacionalinės vyriausybės taip pat atsakingos už tai, kad būtų tinkamai elgiamasi su nuo talidomido nukentėjusiais asmenimis jų šalyse;

| F. | pripažindamas, kad Europos Parlamento frakcijų pirmininkai savo atviruose laiškuose pareiškė remiantys pastangas padėti patenkinti nuo talidomido nukentėjusių asmenų sveikatos poreikius; |
| --- | --- |

F.

pripažindamas, kad Europos Parlamento frakcijų pirmininkai savo atviruose laiškuose pareiškė remiantys pastangas padėti patenkinti nuo talidomido nukentėjusių asmenų sveikatos poreikius;

| G. | primindamas 2015 m. gegužės mėn. Briuselyje vykusią spaudos konferenciją, kurią parėmė visos Europos Parlamento frakcijos ir kurioje buvo atkreiptas dėmesys į nepatenkintus nuo talidomido nukentėjusių asmenų sveikatos poreikius; |
| --- | --- |

G.

primindamas 2015 m. gegužės mėn. Briuselyje vykusią spaudos konferenciją, kurią parėmė visos Europos Parlamento frakcijos ir kurioje buvo atkreiptas dėmesys į nepatenkintus nuo talidomido nukentėjusių asmenų sveikatos poreikius;

| H. | primindamas, kad 2015 m. rugsėjo mėn. Briuselyje Europos Komisija šventė 50-ąsias pirmojo ES farmacijos srities teisės akto, kuris vėliau turėjo didelės įtakos talidomido skandalui, priėmimo metines; pabrėždamas, kad, nors vėliau sukurta reguliavimo struktūra pastaruosius 50 metų taikyta kaip priemonė siekiant apsaugoti milijonus ES piliečių nuo panašių nelaimių, nuo talidomido nukentėję asmenys patyrė skausmingų ir alinančių vaisto vartojimo padarinių; |
| --- | --- |

H.

primindamas, kad 2015 m. rugsėjo mėn. Briuselyje Europos Komisija šventė 50-ąsias pirmojo ES farmacijos srities teisės akto, kuris vėliau turėjo didelės įtakos talidomido skandalui, priėmimo metines; pabrėždamas, kad, nors vėliau sukurta reguliavimo struktūra pastaruosius 50 metų taikyta kaip priemonė siekiant apsaugoti milijonus ES piliečių nuo panašių nelaimių, nuo talidomido nukentėję asmenys patyrė skausmingų ir alinančių vaisto vartojimo padarinių;

| I. | primindamas, kad 2016 m. kovo mėn. Strasbūre vykusio plenarinio posėdžio diskusijose visų frakcijų nariai pabrėžė, kad reikia kuo skubiau suteikti paramą nuo talidomido nukentėjusių asmenų poreikiams tenkinti, o už sveikatą ir maisto saugą atsakingas Europos Komisijos narys Vytenis Andriukaitis pareiškė ketinantis rasti tinkamą sprendimą visų nuo talidomido nukentėjusių asmenų atžvilgiu, kad būtų pagerinta jų gyvenimo kokybė; |
| --- | --- |

I.

primindamas, kad 2016 m. kovo mėn. Strasbūre vykusio plenarinio posėdžio diskusijose visų frakcijų nariai pabrėžė, kad reikia kuo skubiau suteikti paramą nuo talidomido nukentėjusių asmenų poreikiams tenkinti, o už sveikatą ir maisto saugą atsakingas Europos Komisijos narys Vytenis Andriukaitis pareiškė ketinantis rasti tinkamą sprendimą visų nuo talidomido nukentėjusių asmenų atžvilgiu, kad būtų pagerinta jų gyvenimo kokybė;

| J. | atkreipdamas dėmesį į tai, kad Europos Parlamentas ir Europos Komisija šiuo metu ir gali, ir nori, atsižvelgiant į etines ir humanitarines normas, ištaisyti nesėkmingos farmacijos srities kontrolės ir vėliau nuslėptų įrodymų padarytą žalą, dėl kurios ir kilo talidomido tragedija; |
| --- | --- |

J.

atkreipdamas dėmesį į tai, kad Europos Parlamentas ir Europos Komisija šiuo metu ir gali, ir nori, atsižvelgiant į etines ir humanitarines normas, ištaisyti nesėkmingos farmacijos srities kontrolės ir vėliau nuslėptų įrodymų padarytą žalą, dėl kurios ir kilo talidomido tragedija;

| K. | dar kartą patvirtindamas 2016 m. birželio mėn. Vokietijos Federacinės Vyriausybės padarytą pareiškimą (7), kad ji privalo prisiimti atsakomybę ir suteikti finansinę paramą netaikydama naštą sukeliančių administracinių procedūrų ir nevykdydama ilgų atskirų tyrimų; |
| --- | --- |

K.

dar kartą patvirtindamas 2016 m. birželio mėn. Vokietijos Federacinės Vyriausybės padarytą pareiškimą (7), kad ji privalo prisiimti atsakomybę ir suteikti finansinę paramą netaikydama naštą sukeliančių administracinių procedūrų ir nevykdydama ilgų atskirų tyrimų;

| L. | pažymėdamas, kad 2016 m. birželio mėn. Vokietijos Federacinė Vyriausybė taip pat pripažino, kad iki 2017 m. sausio mėn. būtina ir įmanoma pakeisti Vokietijos teisės aktą dėl talidomido fondo; |
| --- | --- |

L.

pažymėdamas, kad 2016 m. birželio mėn. Vokietijos Federacinė Vyriausybė taip pat pripažino, kad iki 2017 m. sausio mėn. būtina ir įmanoma pakeisti Vokietijos teisės aktą dėl talidomido fondo;

| M. | atkreipdamas dėmesį į tai, kad daugelis nukentėjusių asmenų visoje ES daugeliu atvejų negali kreiptis dėl finansavimo, kad būtų padengtos jų socialinių paslaugų išlaidos, ir tai šiuo metu yra didžiausias nuo talidomido nukentėjusių asmenų, kuriems šiuo metu yra 50–60 metų, rūpestis; šiems asmenims artimiausiu metu šių paslaugų reikės vis labiau, nes juos prižiūrintys asmenys, dažniausiai jų partneriai arba giminaičiai, patys gali susirgti arba mirti; |
| --- | --- |

M.

atkreipdamas dėmesį į tai, kad daugelis nukentėjusių asmenų visoje ES daugeliu atvejų negali kreiptis dėl finansavimo, kad būtų padengtos jų socialinių paslaugų išlaidos, ir tai šiuo metu yra didžiausias nuo talidomido nukentėjusių asmenų, kuriems šiuo metu yra 50–60 metų, rūpestis; šiems asmenims artimiausiu metu šių paslaugų reikės vis labiau, nes juos prižiūrintys asmenys, dažniausiai jų partneriai arba giminaičiai, patys gali susirgti arba mirti;

| 1. | primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją imtis koordinuotų veiksmų ir priemonių, kad būtų galima oficialiai pripažinti nuo talidomido nukentėjusius asmenis ir suteikti jiems kompensaciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina Vokietijos Federacinę Vyriausybę pasinaudoti būsimo teisės akto dėl talidomido fondo dalinio pakeitimo teikiama galimybe leisti nuo talidomido nukentėjusiems asmenims, kurie tokiais pripažinti pagal teismo paskirtas patikos schemas, arba paramos pagal nacionalines vyriausybės schemas gavėjams naudotis specialiu Vokietijos sveikatos fondu Conterganstiftung für behinderte Menschen (neįgaliesiems skirtu talidomido fondu); |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo, kad nuo talidomido nukentėję asmenys iš Jungtinės Karalystės, Ispanijos, Italijos, Švedijos ir kitų valstybių narių būtų bendrai įtraukti į šios schemos taikymo sritį, pagal kurią jų, kaip talidomido paveiktų asmenų, statusas būtų pripažintas bona fide jų pačių šalyse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prašo Ispanijos valdžios institucijų peržiūrėti procesą, kurį 2010 m. pradėjo įgyvendinti vyriausybė, ir sudaryti palankesnes sąlygas tinkamai nustatyti ir atlyginti žalą nuo talidomido nukentėjusiems asmenims Ispanijoje pagal jų nacionalinę schemą, kaip nurodyta ne teisėkūros pasiūlyme dėl talidomido paveiktų žmonių apsaugos (161/000331), kurį 2016 m. lapkričio 24 d. vienbalsiai patvirtino Ispanijos Kongresas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Komisiją sukurti Europos lygmens pagrindų protokolą, pagal kurį visiems talidomido paveiktiems Europos piliečiams būtų suteikta vienoda kompensacija, neatsižvelgiant į tai, iš kokios valstybės narės jie yra kilę, ir parengti ES pagalbos ir paramos (įskaitant nuostatas dėl finansinės ir socialinės paramos) talidomido aukoms ir jų šeimoms programą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prašo įmonės Grünenthal prisiimti atsakomybę, suteikiant tinkamas kompensacijas ir priežiūrą dar nepripažintoms aukoms, persvarstant aukų statuso pripažinimo procesą ir pradedant dialogą su aukomis siekiant atlyginti padarytą žalą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  http://www.thalidomidetrust.org/wp-content/uploads/2014/01/Firefly-report-March-2015.pdf

(2)  http://www.thalidomidetrust.org/wp-content/uploads/2016/04/The-Cologne-Report.pdf

(3)  http://www.fiftyyearfight.org/latest/europe-speaks-loudly-with-one-voice:-press-conference

(4)  http://www.fiftyyearfight.org/images/Appendix_1._Ince_letter.pdf

(5)  http://www.bmfsfj.de/BMFSFJ/kinder-und-jugend,did=225796.html

(6)  http://www.fiftyyearfight.org/images/Appendix_1._Ince_letter.pdf

(7)  https://www.bmfsfj.de/bmfsfj/aktuelles/alle-meldungen/leistungen-sollen-gerechter-verteilt-werden/90418?view=DEFAULT

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/128 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/128

---

P8_TA(2016)0511

Pediatrijoje naudojami vaistai

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų (2016/2902(RSP))

(2018/C 238/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1902/2006, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1901/2006 dėl pediatrijoje naudojamų vaistinių preparatų (1) (toliau– Reglamentas dėl pediatrijoje naudojamų vaistų) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1902/2006, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1901/2006 dėl pediatrijoje naudojamų vaistinių preparatų (1) (toliau– Reglamentas dėl pediatrijoje naudojamų vaistų)

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Geresni vaistai vaikams. Nuo koncepcijos prie tikrovės. Bendroji ataskaita apie duomenis, gautus taikant Reglamentą (EB) Nr. 1901/2006 dėl pediatrijoje vartojamų vaistinių preparatų“ (COM(2013)0443), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Geresni vaistai vaikams. Nuo koncepcijos prie tikrovės. Bendroji ataskaita apie duomenis, gautus taikant Reglamentą (EB) Nr. 1901/2006 dėl pediatrijoje vartojamų vaistinių preparatų“ (COM(2013)0443),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl farmacijos sistemų pusiausvyros stiprinimo ES ir jos valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl farmacijos sistemų pusiausvyros stiprinimo ES ir jos valstybėse narėse,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. paskelbtą Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus aukšto lygio darbo grupės dėl prieigos prie vaistų ataskaitą „Naujovių ir galimybių naudotis sveikatos technologijomis skatinimas“ (angl. „Promoting innovation and access to health technologies“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. paskelbtą Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus aukšto lygio darbo grupės dėl prieigos prie vaistų ataskaitą „Naujovių ir galimybių naudotis sveikatos technologijomis skatinimas“ (angl. „Promoting innovation and access to health technologies“),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų peržiūros (O-000135/2016 – B8-1818/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų peržiūros (O-000135/2016 – B8-1818/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Reglamentas dėl pediatrijoje naudojamų vaistų turėjo didelį poveikį pediatrijoje naudojamų vaistų kūrimui, nes dauguma farmacijos bendrovių pediatrijoje naudojamų vaistų kūrimą laiko viso produkto kūrimo dalimi; kadangi smarkiai padaugėjo pediatrijos srities mokslinių tyrimų projektų ir kadangi dabar turima daugiau kokybiškos informacijos apie patvirtintų vaistų naudojimą pediatrijoje; kadangi pediatrinių klinikinių tyrimų taip pat padaugėjo; |
| --- | --- |

A.

kadangi Reglamentas dėl pediatrijoje naudojamų vaistų turėjo didelį poveikį pediatrijoje naudojamų vaistų kūrimui, nes dauguma farmacijos bendrovių pediatrijoje naudojamų vaistų kūrimą laiko viso produkto kūrimo dalimi; kadangi smarkiai padaugėjo pediatrijos srities mokslinių tyrimų projektų ir kadangi dabar turima daugiau kokybiškos informacijos apie patvirtintų vaistų naudojimą pediatrijoje; kadangi pediatrinių klinikinių tyrimų taip pat padaugėjo;

| B. | kadangi Reglamentas dėl pediatrijoje naudojamų vaistų padėjo pagerinti bendrą padėtį, gauta apčiuopiamos naudos gydant daugybę vaikų ligų; kadangi, vis dėlto, kai kuriose srityse, visų pirma, pediatrinės onkologijos ir neonatologijos, pasiekta nepakankamai pažangos; |
| --- | --- |

B.

kadangi Reglamentas dėl pediatrijoje naudojamų vaistų padėjo pagerinti bendrą padėtį, gauta apčiuopiamos naudos gydant daugybę vaikų ligų; kadangi, vis dėlto, kai kuriose srityse, visų pirma, pediatrinės onkologijos ir neonatologijos, pasiekta nepakankamai pažangos;

| C. | kadangi vaikų vėžys tebėra dažniausia vienų metų ir vyresnių vaikų mirties nuo ligos priežastis ir kadangi kasmet Europoje nuo vėžio miršta daugiau kaip 6 000 vaikų; kadangi du trečdaliai išgyvenusių vaikų kenčia nuo su esamu gydymu susijusio šalutinio poveikio (nurodoma, kad iki 50 proc. itin sunkiai) ir kadangi reikia toliau gerinti vėžį išgyvenusių vaikų gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

C.

kadangi vaikų vėžys tebėra dažniausia vienų metų ir vyresnių vaikų mirties nuo ligos priežastis ir kadangi kasmet Europoje nuo vėžio miršta daugiau kaip 6 000 vaikų; kadangi du trečdaliai išgyvenusių vaikų kenčia nuo su esamu gydymu susijusio šalutinio poveikio (nurodoma, kad iki 50 proc. itin sunkiai) ir kadangi reikia toliau gerinti vėžį išgyvenusių vaikų gyvenimo kokybę;

| D. | kadangi Reglamentas dėl pediatrijoje naudojamų vaistų paskatino aktyvesnį įvairių suinteresuotųjų subjektų dialogą ir bendradarbiavimą pediatrijoje naudojamų vaistų kūrimo klausimais; |
| --- | --- |

D.

kadangi Reglamentas dėl pediatrijoje naudojamų vaistų paskatino aktyvesnį įvairių suinteresuotųjų subjektų dialogą ir bendradarbiavimą pediatrijoje naudojamų vaistų kūrimo klausimais;

| E. | kadangi naujus eksperimentinius vaistus, kurie galėtų padėti vaikams, patyrusiems nepagydomos gyvybei pavojingos ligos atkrytį, bandomuosiuose tyrimuose gali vartoti mažiau kaip 10 proc. šių vaikų; |
| --- | --- |

E.

kadangi naujus eksperimentinius vaistus, kurie galėtų padėti vaikams, patyrusiems nepagydomos gyvybei pavojingos ligos atkrytį, bandomuosiuose tyrimuose gali vartoti mažiau kaip 10 proc. šių vaikų;

| F. | kadangi užtikrinus gerokai didesnes galimybes gauti naujovišką gydymą galima išgelbėti gyvybei pavojingomis ligomis, pavyzdžiui, vėžiu, sergančių vaikų ir paauglių gyvybes ir kadangi dėl šios priežasties reikia nepagrįstai nedelsiant tirti tokio gydymo būdus – atlikti atitinkamus tyrimus su vaikais; |
| --- | --- |

F.

kadangi užtikrinus gerokai didesnes galimybes gauti naujovišką gydymą galima išgelbėti gyvybei pavojingomis ligomis, pavyzdžiui, vėžiu, sergančių vaikų ir paauglių gyvybes ir kadangi dėl šios priežasties reikia nepagrįstai nedelsiant tirti tokio gydymo būdus – atlikti atitinkamus tyrimus su vaikais;

| G. | kadangi kai kuriose vaikų gydymo srityse ES vis dar plačiai paplitęs vaisto naudojimas ne pagal aprašą; kadangi tyrimai, kokiu mastu vaikų populiacijai gydyti vaistai naudojami ne pagal aprašą, skiriasi tiek apimtimi, tiek pacientų populiacija, tačiau, priėmus Reglamentą dėl pediatrijoje naudojamų vaistų, vaistų skyrimas ne pagal aprašą nesumažėjo; kadangi Europos vaistų agentūra (EMA) jau paraginta parengti gaires dėl vaistų naudojimo ne pagal aprašą ir (arba) nelicencijuoto naudojimo atsižvelgiant į medicininius poreikius, taip pat sudaryti ne pagal aprašą naudojamų vaistų, nepaisant to, kad esama licencijuotų alternatyvų, sąrašą; |
| --- | --- |

G.

kadangi kai kuriose vaikų gydymo srityse ES vis dar plačiai paplitęs vaisto naudojimas ne pagal aprašą; kadangi tyrimai, kokiu mastu vaikų populiacijai gydyti vaistai naudojami ne pagal aprašą, skiriasi tiek apimtimi, tiek pacientų populiacija, tačiau, priėmus Reglamentą dėl pediatrijoje naudojamų vaistų, vaistų skyrimas ne pagal aprašą nesumažėjo; kadangi Europos vaistų agentūra (EMA) jau paraginta parengti gaires dėl vaistų naudojimo ne pagal aprašą ir (arba) nelicencijuoto naudojimo atsižvelgiant į medicininius poreikius, taip pat sudaryti ne pagal aprašą naudojamų vaistų, nepaisant to, kad esama licencijuotų alternatyvų, sąrašą;

| H. | kadangi Reglamente dėl pediatrijoje naudojamų vaistų nustatytos žmonėms skirtų vaistinių preparatų kūrimo taisyklės siekiant patenkinti konkrečius vaikų populiacijos gydymo poreikius; |
| --- | --- |

H.

kadangi Reglamente dėl pediatrijoje naudojamų vaistų nustatytos žmonėms skirtų vaistinių preparatų kūrimo taisyklės siekiant patenkinti konkrečius vaikų populiacijos gydymo poreikius;

| I. | kadangi nuo Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų įsigaliojimo dienos, remiantis suderintu pediatrinių tyrimų planu, piktybiniam vaikų augliui gydyti buvo patvirtinti tik du naujoviški tiksliniai vaistai nuo vėžio; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuo Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų įsigaliojimo dienos, remiantis suderintu pediatrinių tyrimų planu, piktybiniam vaikų augliui gydyti buvo patvirtinti tik du naujoviški tiksliniai vaistai nuo vėžio;

| J. | kadangi pagal dabartinę reguliavimo sistemą netaikomas teisinis reikalavimas kurti pediatrinį vaistą, kai vaistai kuriami suaugusiesiems būdingomis sąlygomis, kurios nebūdingos vaikams; kadangi ši reguliavimo samprata yra nepakankama specifinių ligų, kuriomis serga tik vaikai, atveju; be to, kadangi kasmet didėja EMA pagal Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų 34 straipsnio 4 dalį pateiktų metinių ataskaitų dėl atidėjimo priemonių skaičius; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal dabartinę reguliavimo sistemą netaikomas teisinis reikalavimas kurti pediatrinį vaistą, kai vaistai kuriami suaugusiesiems būdingomis sąlygomis, kurios nebūdingos vaikams; kadangi ši reguliavimo samprata yra nepakankama specifinių ligų, kuriomis serga tik vaikai, atveju; be to, kadangi kasmet didėja EMA pagal Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų 34 straipsnio 4 dalį pateiktų metinių ataskaitų dėl atidėjimo priemonių skaičius;

| K. | kadangi daugybė vaikų vėžio rūšių nebūdinga suaugusiesiems; kadangi, vis dėlto, vaisto, kuriuo veiksmingai gydomas suaugusiųjų vėžys, veikimo mechanizmai gali būti aktualūs ir vėžio, kuriuo suserga vaikai, atveju; |
| --- | --- |

K.

kadangi daugybė vaikų vėžio rūšių nebūdinga suaugusiesiems; kadangi, vis dėlto, vaisto, kuriuo veiksmingai gydomas suaugusiųjų vėžys, veikimo mechanizmai gali būti aktualūs ir vėžio, kuriuo suserga vaikai, atveju;

| L. | kadangi rinka teikia nedaug paskatų kurti specialius pediatrijoje naudojamus vaistus toms ligoms (pavyzdžiui, vaikų vėžiui), kuriomis serga tik vaikai, gydyti; |
| --- | --- |

L.

kadangi rinka teikia nedaug paskatų kurti specialius pediatrijoje naudojamus vaistus toms ligoms (pavyzdžiui, vaikų vėžiui), kuriomis serga tik vaikai, gydyti;

| M. | kadangi trečioji ES sveikatos programa (2014–2020 m.) apima įsipareigojimą gerinti išteklius ir žinias, susijusius su retomis ligomis sergančiais pacientais; |
| --- | --- |

M.

kadangi trečioji ES sveikatos programa (2014–2020 m.) apima įsipareigojimą gerinti išteklius ir žinias, susijusius su retomis ligomis sergančiais pacientais;

| N. | kadangi labai vėluojama pradėti vykdyti pediatrinius klinikinius onkologinių vaistų tyrimus, nes vaistų kūrėjai laukia, kol vaistai duos gerų rezultatų pirmiausia gydant vėžiu sergančius suaugusius pacientus; |
| --- | --- |

N.

kadangi labai vėluojama pradėti vykdyti pediatrinius klinikinius onkologinių vaistų tyrimus, nes vaistų kūrėjai laukia, kol vaistai duos gerų rezultatų pirmiausia gydant vėžiu sergančius suaugusius pacientus;

| O. | kadangi nėra jokių priemonių neleisti tyrėjui ankstyvame etape nutraukti perspektyvų pediatrinį klinikinį tyrimą, jeigu vaistas neduoda gerų rezultatų gydant tikslinę suaugusiųjų populiaciją; |
| --- | --- |

O.

kadangi nėra jokių priemonių neleisti tyrėjui ankstyvame etape nutraukti perspektyvų pediatrinį klinikinį tyrimą, jeigu vaistas neduoda gerų rezultatų gydant tikslinę suaugusiųjų populiaciją;

| P. | kadangi finansinis atlygis ir paskatos vaikų populiacijos gydymui skirtiems vaistams kurti, pavyzdžiui, leidimas prekiauti pediatriniu vaistu (angl. „Paediatric Use Marketing Authorisation“, PUMA), yra pavėluoti ir turi ribotą poveikį; kadangi, nors būtina užtikrinti, kad farmacijos bendrovės netinkamai nesinaudotų ar nepiktnaudžiautų finansiniu atlygiu ir paskatomis, reikia įvertinti esamą finansinių atlygių sistemą siekiant nustatyti, kaip ją būtų galima patobulinti, kad ji labiau skatintų pediatrijoje, ypač pediatrinės onkologijos srityje, naudojamų vaistų mokslinius tyrimus ir šiuos vaistus kurti; |
| --- | --- |

P.

kadangi finansinis atlygis ir paskatos vaikų populiacijos gydymui skirtiems vaistams kurti, pavyzdžiui, leidimas prekiauti pediatriniu vaistu (angl. „Paediatric Use Marketing Authorisation“, PUMA), yra pavėluoti ir turi ribotą poveikį; kadangi, nors būtina užtikrinti, kad farmacijos bendrovės netinkamai nesinaudotų ar nepiktnaudžiautų finansiniu atlygiu ir paskatomis, reikia įvertinti esamą finansinių atlygių sistemą siekiant nustatyti, kaip ją būtų galima patobulinti, kad ji labiau skatintų pediatrijoje, ypač pediatrinės onkologijos srityje, naudojamų vaistų mokslinius tyrimus ir šiuos vaistus kurti;

| Q. | kadangi rinkodaros leidimo turėtojai, siekdami atsižvelgti į naujausią mokslo informaciją, privalo atnaujinti su produktu susijusią informaciją; |
| --- | --- |

Q.

kadangi rinkodaros leidimo turėtojai, siekdami atsižvelgti į naujausią mokslo informaciją, privalo atnaujinti su produktu susijusią informaciją;

| R. | kadangi pediatrinių tyrimų planai patvirtinami po sudėtingų reguliavimo institucijų ir farmacijos bendrovių derybų, pernelyg dažnai jie būna neįgyvendinami ir (arba) pradedami įgyvendinti per vėlai, nes juos vykdant dėmesys skiriamas retai vaikams pasireiškiančioms suaugusiųjų vėžinėms ligoms, o ne galimam platesniam naujų vaistų naudojimui gydant kitas susijusias vaikų vėžines ligas; kadangi ne visi patvirtinti pediatrinių tyrimų planai yra įgyvendinami, turint omenyje tai, kad aktyviųjų medžiagų moksliniai tyrimai dažnai nutraukiami vėlesniame etape, jei pirminiai vaisto saugos ir veiksmingumo lūkesčiai nepasiteisina; kadangi iki šiol įvykdyta tik 12 proc. patvirtintų pediatrinių tyrimų planų; |
| --- | --- |

R.

kadangi pediatrinių tyrimų planai patvirtinami po sudėtingų reguliavimo institucijų ir farmacijos bendrovių derybų, pernelyg dažnai jie būna neįgyvendinami ir (arba) pradedami įgyvendinti per vėlai, nes juos vykdant dėmesys skiriamas retai vaikams pasireiškiančioms suaugusiųjų vėžinėms ligoms, o ne galimam platesniam naujų vaistų naudojimui gydant kitas susijusias vaikų vėžines ligas; kadangi ne visi patvirtinti pediatrinių tyrimų planai yra įgyvendinami, turint omenyje tai, kad aktyviųjų medžiagų moksliniai tyrimai dažnai nutraukiami vėlesniame etape, jei pirminiai vaisto saugos ir veiksmingumo lūkesčiai nepasiteisina; kadangi iki šiol įvykdyta tik 12 proc. patvirtintų pediatrinių tyrimų planų;

| S. | kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 536/2014 dėl žmonėms skirtų vaistų klinikinių tyrimų numatyta įsteigti vieną bendrą paraiškų teikimo portalą, kuriuo pasinaudodami užsakovai gali pateikti vieną bendrą paraišką dėl tyrimų, atliekamų keliose valstybėse narėse; kadangi tokie tarpvalstybiniai tyrimai yra ypač svarbūs retų ligų, tokių kaip vaikų vėžys, atveju, nes vienoje valstybėje gali būti nepakankamai pacientų, kad būtų galima atlikti tyrimą; |
| --- | --- |

S.

kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 536/2014 dėl žmonėms skirtų vaistų klinikinių tyrimų numatyta įsteigti vieną bendrą paraiškų teikimo portalą, kuriuo pasinaudodami užsakovai gali pateikti vieną bendrą paraišką dėl tyrimų, atliekamų keliose valstybėse narėse; kadangi tokie tarpvalstybiniai tyrimai yra ypač svarbūs retų ligų, tokių kaip vaikų vėžys, atveju, nes vienoje valstybėje gali būti nepakankamai pacientų, kad būtų galima atlikti tyrimą;

| T. | kadangi pediatrinių tyrimų planai labai dažnai keičiami; vis dėlto kadangi esminiai pediatrinių tyrimų planų pakeitimai aptariami Pediatrijos komitete, tačiau kai daromi mažesnį poveikį turintys pakeitimai, problemos nėra labai aiškiai apibrėžiamos; |
| --- | --- |

T.

kadangi pediatrinių tyrimų planai labai dažnai keičiami; vis dėlto kadangi esminiai pediatrinių tyrimų planų pakeitimai aptariami Pediatrijos komitete, tačiau kai daromi mažesnį poveikį turintys pakeitimai, problemos nėra labai aiškiai apibrėžiamos;

| U. | kadangi pagal Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų 39 straipsnio 2 dalį valstybės narės privalo pateikti Komisijai išsamius įrodymus apie konkretų įsipareigojimą remti pediatrinių vaistų mokslinius tyrimus, kūrimą ir prieinamumą; |
| --- | --- |

U.

kadangi pagal Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų 39 straipsnio 2 dalį valstybės narės privalo pateikti Komisijai išsamius įrodymus apie konkretų įsipareigojimą remti pediatrinių vaistų mokslinius tyrimus, kūrimą ir prieinamumą;

| V. | kadangi, kaip nurodyta Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų 40 straipsnio 1 dalyje, vaikų populiacijai skirtų vaistų mokslinių tyrimų finansavimas turi būti numatomas Bendrijos biudžete, siekiant remti su vaistais ar aktyviosiomis medžiagomis, kurie nėra apsaugoti patentu arba pagal papildomos apsaugos liudijimą, susijusius tyrimus; |
| --- | --- |

V.

kadangi, kaip nurodyta Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų 40 straipsnio 1 dalyje, vaikų populiacijai skirtų vaistų mokslinių tyrimų finansavimas turi būti numatomas Bendrijos biudžete, siekiant remti su vaistais ar aktyviosiomis medžiagomis, kurie nėra apsaugoti patentu arba pagal papildomos apsaugos liudijimą, susijusius tyrimus;

| W. | kadangi pagal Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų 50 straipsnį Komisija turi iki 2017 m. sausio 26 d. pateikti Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl patirties, įgytos taikant 36, 37 ir 38 straipsnius, įskaitant finansinio atlygio ir paskatų ekonominio poveikio analizę kartu su nustatyto šio reglamento poveikio visuomenės sveikatai analize, siekiant pateikti pasiūlymų dėl būtinų pakeitimų; |
| --- | --- |

W.

kadangi pagal Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų 50 straipsnį Komisija turi iki 2017 m. sausio 26 d. pateikti Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl patirties, įgytos taikant 36, 37 ir 38 straipsnius, įskaitant finansinio atlygio ir paskatų ekonominio poveikio analizę kartu su nustatyto šio reglamento poveikio visuomenės sveikatai analize, siekiant pateikti pasiūlymų dėl būtinų pakeitimų;

| 1. | ragina Komisiją laiku pateikti Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų 50 straipsnyje numatytą ataskaitą; pabrėžia, jog reikia, kad šioje ataskaitoje būtų išsamiai aprašytos ir nuodugniai išnagrinėtos kliūtys, kurios šiuo metu trukdo naujovėms vaikų populiacijai skirtų vaistų srityje; pabrėžia, kad siekiant formuoti veiksmingą politiką toks patikimas informacijos pagrindas yra labai svarbus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina Komisiją, remiantis tomis išvadomis, apsvarstyti galimybę padaryti pakeitimus, be kita ko, atliekant Reglamento dėl pediatrijoje naudojamų vaistų teisėkūros peržiūrą; atliekant šiuos pakeitimus turi būti deramai atsižvelgta į a) pediatrijoje naudojamų vaistų kūrimo planus, kurie būtų grindžiami ne tik ligos rūšimis, bet ir vaisto veikimo mechanizmu, b) pirmenybės teikimo ligoms ir vaistams modelius, atsižvelgiant į netenkinamus medicininius poreikius pediatrijos srityje ir galimybes, c) ankstesnius ir perspektyvesnius pediatrinių tyrimų planus, d) paskatas, kurias taikant būtų labiau skatinama vykdyti mokslinius tyrimus ir kurios veiksmingiau tenkintų vaikų populiacijos poreikius, užtikrinant mokslinių tyrimų ir kūrimo sąnaudų vertinimą ir visišką klinikinių rezultatų skaidrumą, ir e) strategijas siekiant išvengti vaistų naudojimo pediatrijoje ne pagal aprašą tais atvejais, kai esama leistinų pediatrinių vaistų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad privalomai kuriant pediatrijoje naudojamus vaistus remiantis vaisto veikimo mechanizmu, priderintu prie naviko biologinių ypatybių, o ne indikacija, apribojančia vaisto naudojimą konkrečia vėžio rūšimi, būtų galima išgelbėti daug vėžiu sergančių vaikų gyvybių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad remiantis moksliniais duomenimis pirmenybė turėtų būti teikiama pediatrijos poreikiams ir skirtingų bendrovių vaistams siekiant geriausią taikomą gydymą pritaikyti prie vaikų, ypač sergančių vėžiu, gydymo poreikių ir kad jį atliekant būtų galima geriausiai panaudoti moksliniams tyrimams skirtus išteklius; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad daugelio pediatrinių ir retų ligų mokslinių tyrimų atveju labai svarbūs tarpvalstybiniai tyrimai; todėl palankiai vertina reglamentą (ES) Nr. 536/2014, nes bus lengviau atlikti tokius tyrimus, ir ragina EMA užtikrinti, kad tam reglamentui įgyvendinti reikalinga infrastruktūra būtų kuo greičiau įdiegta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad bendrovės, vykdydamos pediatrinių tyrimų planus ankstyvame etape ir anksti pradėdamos dialogą ir bendradarbiavimą moksliniais ir reguliavimo klausimais su EMA, gali optimizuoti bendrą pediatrinių vaistų kūrimą ir visų pirma parengti lengviau įgyvendinamus pediatrinių tyrimų planus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę iš dalies pakeisti Reglamentą dėl pediatrijoje naudojamų vaistų taip, kad nebūtų galima ankstyvame etape nutraukti perspektyvių vaikų populiacijos tyrimų dėl nepatenkinamų tikslinės suaugusiųjų populiacijos rezultatų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikia skubiai įvertinti, kaip skirtingų rūšių finansavimas ir finansinis atlygis, įskaitant ne vieną priemonę, pagrįstą atsiejimo mechanizmais, galėtų būti geriausiai panaudoti siekiant užtikrinti ir paskubinti pediatrinių vaistų, visų pirma skirtų naujagimių ir vaikų vėžinėms ligoms, o ypač toms vėžinėms ligoms, kuriomis serga tik vaikai, gydyti, kūrimą tose srityse, kuriose jų reikia; mano, kad finansinis atlygis turėtų paskatinti kurti šiuos vaistus iš karto, kai gaunamas patenkinamas vaistų naudojimo vaikų populiacijai mokslinis pagrindas ir duomenys apie jų saugumą suaugusiesiems, ir ji neturėtų priklausyti nuo įrodytos terapinės vertės esant suaugusių ligos indikacijai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją skubiai imtis veiksmų ir parengti bet kokius galimus reglamentavimo pakeitimus, kurie jau dabar galėtų padėti pagerinti padėtį; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją, atlikus kritinę šiuo metu finansuojamų projektų peržiūrą, atnaujinti programos „Horizontas 2020“ finansavimo nuostatas, suformuluotas tam, kad būtų remiami kokybiški pediatriniai klinikiniai tyrimai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją sustiprinti Europos pediatrinių klinikinių mokslinių tyrimų tinklo vaidmenį ir užtikrinti, kad valstybės narės taikytų priemones, kuriomis būtų remiami pediatrinių vaistų moksliniai tyrimai, kūrimas ir prieinamumas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OL L 378, 2006 12 27, p. 20.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/132 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/132

---

P8_TA(2016)0512

2015 m. Peticijų komiteto veikla

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2015 m. Peticijų komiteto veiklos (2016/2146(INI))

(2018/C 238/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų rezultatų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų rezultatų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 10 ir 11 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 10 ir 11 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į teisės pateikti peticiją reikšmingumą ir į tai, kad svarbu nedelsiant informuoti Parlamentą apie konkrečius Europos Sąjungos piliečiams ar gyventojams susirūpinimą keliančius reikalus, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 24 ir 227 straipsniuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į teisės pateikti peticiją reikšmingumą ir į tai, kad svarbu nedelsiant informuoti Parlamentą apie konkrečius Europos Sąjungos piliečiams ar gyventojams susirūpinimą keliančius reikalus, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 24 ir 227 straipsniuose,

| — | atsižvelgdamas į SESV 228 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 228 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 44 straipsnį dėl teisės pateikti peticiją Europos Parlamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 44 straipsnį dėl teisės pateikti peticiją Europos Parlamentui,

| — | atsižvelgdamas į SESV nuostatas, susijusias su pažeidimo nagrinėjimo procedūra, ypač į 258 ir 260 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV nuostatas, susijusias su pažeidimo nagrinėjimo procedūra, ypač į 258 ir 260 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 216 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 216 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A8-0366/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A8-0366/2016),

| A. | kadangi metinės ataskaitos apie Peticijų komiteto veiklą tikslas – pateikti 2015 m. gautų peticijų analizę, apžvelgti ryšius su kitomis institucijomis ir pateikti realų per 2015 m. pasiektų tikslų vaizdą; |
| --- | --- |

A.

kadangi metinės ataskaitos apie Peticijų komiteto veiklą tikslas – pateikti 2015 m. gautų peticijų analizę, apžvelgti ryšius su kitomis institucijomis ir pateikti realų per 2015 m. pasiektų tikslų vaizdą;

| B. | kadangi 2015 m. gauta 1 431 peticija, t. y. 47 proc. mažiau nei 2014 m., kai Parlamentui buvo pateikta 2 714 peticijų; kadangi 943 peticijos paskelbtos priimtinomis; iš jų 424 peticijos buvo greitai išnagrinėtos ir jų nagrinėjimas užbaigtas, suteikus peticijos pateikėjams tinkamą informaciją jiems rūpimu klausimu, ir 519 peticijų tebelaukia nagrinėjimo Peticijų komitete; kadangi 483 peticijos paskelbtos nepriimtinomis; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2015 m. gauta 1 431 peticija, t. y. 47 proc. mažiau nei 2014 m., kai Parlamentui buvo pateikta 2 714 peticijų; kadangi 943 peticijos paskelbtos priimtinomis; iš jų 424 peticijos buvo greitai išnagrinėtos ir jų nagrinėjimas užbaigtas, suteikus peticijos pateikėjams tinkamą informaciją jiems rūpimu klausimu, ir 519 peticijų tebelaukia nagrinėjimo Peticijų komitete; kadangi 483 peticijos paskelbtos nepriimtinomis;

| C. | kadangi peticijų gauta mažai, palyginti su bendru ES gyventojų skaičiumi, o tai rodo, kad didžioji dalis ES piliečių ir gyventojų, deja, vis dar nežino apie teisę pateikti peticiją arba apie peticijos, kaip priemonės atkreipti ES institucijų ir valstybių narių dėmesį į piliečiams poveikį darančius klausimus arba reikalus, kurie jiems kelia rūpestį ir kurie priklauso Sąjungos veiklos sritims, galimą naudą; |
| --- | --- |

C.

kadangi peticijų gauta mažai, palyginti su bendru ES gyventojų skaičiumi, o tai rodo, kad didžioji dalis ES piliečių ir gyventojų, deja, vis dar nežino apie teisę pateikti peticiją arba apie peticijos, kaip priemonės atkreipti ES institucijų ir valstybių narių dėmesį į piliečiams poveikį darančius klausimus arba reikalus, kurie jiems kelia rūpestį ir kurie priklauso Sąjungos veiklos sritims, galimą naudą;

| D. | kadangi 2015 m. nepriimtinomis paskelbtos 483 peticijos ir, kaip rodo didelis gautų nepriimtinų peticijų skaičius (33,8 proc.), visuomenei tebėra neaišku, kokios yra ES veiklos sritys; kadangi norint ištaisyti šią padėtį reikėtų skatinti ir gerinti komunikaciją su piliečiais ir aiškinti, kokios yra skirtingos ES, nacionalinės ir vietos kompetencijos sritys; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2015 m. nepriimtinomis paskelbtos 483 peticijos ir, kaip rodo didelis gautų nepriimtinų peticijų skaičius (33,8 proc.), visuomenei tebėra neaišku, kokios yra ES veiklos sritys; kadangi norint ištaisyti šią padėtį reikėtų skatinti ir gerinti komunikaciją su piliečiais ir aiškinti, kokios yra skirtingos ES, nacionalinės ir vietos kompetencijos sritys;

| E. | kadangi kiekviena peticija svarstoma ir nagrinėjama nuodugniai, efektyviai ir skaidriai; |
| --- | --- |

E.

kadangi kiekviena peticija svarstoma ir nagrinėjama nuodugniai, efektyviai ir skaidriai;

| F. | kadangi peticijų pateikėjai dažniausiai būna piliečiai, siekiantys užtikrinti pagrindinių teisių paisymą ir tobulinti mūsų visuomenę bei užtikrinti jos gerovę ateityje; kadangi patirtis, kurią įgijo šie piliečiai, kai buvo nagrinėjamos jų peticijos, turi labai svarią įtaką, nulemiančią jų nuomonę apie ES institucijas ir teisę pateikti peticiją, įtvirtintą Europos Sąjungos teisės aktuose; |
| --- | --- |

F.

kadangi peticijų pateikėjai dažniausiai būna piliečiai, siekiantys užtikrinti pagrindinių teisių paisymą ir tobulinti mūsų visuomenę bei užtikrinti jos gerovę ateityje; kadangi patirtis, kurią įgijo šie piliečiai, kai buvo nagrinėjamos jų peticijos, turi labai svarią įtaką, nulemiančią jų nuomonę apie ES institucijas ir teisę pateikti peticiją, įtvirtintą Europos Sąjungos teisės aktuose;

| G. | kadangi Europos Parlamentas yra vienintelė ES piliečių tiesiogiai renkama ES institucija ir kadangi teisė pateikti peticiją suteikia jiems galimybę atkreipti savo išrinktų atstovų dėmesį į tam tikras temas, kurios jiems kelia rūpestį; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Parlamentas yra vienintelė ES piliečių tiesiogiai renkama ES institucija ir kadangi teisė pateikti peticiją suteikia jiems galimybę atkreipti savo išrinktų atstovų dėmesį į tam tikras temas, kurios jiems kelia rūpestį;

| H. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsnyje nurodyta, jog, siekiant skatinti gerą valdymą ir užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą, Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai turi, kiek įmanoma, laikytis atvirumo principo; |
| --- | --- |

H.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsnyje nurodyta, jog, siekiant skatinti gerą valdymą ir užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą, Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai turi, kiek įmanoma, laikytis atvirumo principo;

| I. | kadangi teisė pateikti peticiją turi būti svarbiu dalyvaujamosios demokratijos elementu, kai veiksmingai apsaugota kiekvieno piliečio teisė tiesiogiai dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime; kadangi iš tikrųjų demokratinis ir dalyvaujamasis valdymas turėtų užtikrinti visišką skaidrumą, veiksmingą pagrindinių teisių apsaugą ir praktinį visuomenės įsitraukimą į sprendimų priėmimo procesus; kadangi peticijos Europos Parlamentui suteikia galimybę išklausyti problemas, su kuriomis piliečiai susiduria, ir padėti jas spręsti, kartu kitos ES institucijos ir valstybių narių institucijos raginamos šiuo tikslu dėti visas įmanomas pastangas jų atitinkamose kompetencijos srityse; kadangi remiantis pirmiau minėtomis peticijomis reikėtų įvertinti ES teisės aktų poveikį ES gyventojų kasdieniam gyvenimui; |
| --- | --- |

I.

kadangi teisė pateikti peticiją turi būti svarbiu dalyvaujamosios demokratijos elementu, kai veiksmingai apsaugota kiekvieno piliečio teisė tiesiogiai dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime; kadangi iš tikrųjų demokratinis ir dalyvaujamasis valdymas turėtų užtikrinti visišką skaidrumą, veiksmingą pagrindinių teisių apsaugą ir praktinį visuomenės įsitraukimą į sprendimų priėmimo procesus; kadangi peticijos Europos Parlamentui suteikia galimybę išklausyti problemas, su kuriomis piliečiai susiduria, ir padėti jas spręsti, kartu kitos ES institucijos ir valstybių narių institucijos raginamos šiuo tikslu dėti visas įmanomas pastangas jų atitinkamose kompetencijos srityse; kadangi remiantis pirmiau minėtomis peticijomis reikėtų įvertinti ES teisės aktų poveikį ES gyventojų kasdieniam gyvenimui;

| J. | kadangi pasitikėjimą sistema ir visu Europos projektu pakirto humanitarinė pabėgėlių krizė, labai rimtas socialinis ir ekonominis finansų krizės poveikis, ir visoje Europoje plintanti ksenofobija ir rasizmas; kadangi Peticijų komitetui tenka atsakomybė ir svarbus uždavinys palaikyti ir stiprinti konstruktyvų dialogą su ES piliečiais ir gyventojais europiniais klausimais; |
| --- | --- |

J.

kadangi pasitikėjimą sistema ir visu Europos projektu pakirto humanitarinė pabėgėlių krizė, labai rimtas socialinis ir ekonominis finansų krizės poveikis, ir visoje Europoje plintanti ksenofobija ir rasizmas; kadangi Peticijų komitetui tenka atsakomybė ir svarbus uždavinys palaikyti ir stiprinti konstruktyvų dialogą su ES piliečiais ir gyventojais europiniais klausimais;

| K. | kadangi Peticijų komitetas turi geriausias galimybes parodyti piliečiams, ką Europos Sąjunga daro dėl jų ir kokie sprendimai gali būti priimami Europos, nacionaliniu ar vietos lygmeniu; kadangi Peticijų komitetas gali labai daug nuveikti, aiškindamas ir galbūt įrodydamas, kokie yra Europos projekto laimėjimai ir privalumai; |
| --- | --- |

K.

kadangi Peticijų komitetas turi geriausias galimybes parodyti piliečiams, ką Europos Sąjunga daro dėl jų ir kokie sprendimai gali būti priimami Europos, nacionaliniu ar vietos lygmeniu; kadangi Peticijų komitetas gali labai daug nuveikti, aiškindamas ir galbūt įrodydamas, kokie yra Europos projekto laimėjimai ir privalumai;

| L. | kadangi teisė pateikti peticiją turėtų padidinti Europos Parlamento galimybes reaguoti ir padėti sprendžiant problemas, iš esmės susijusias su ES teisės aktų taikymu ir perkėlimu; kadangi peticijos – tai vertingas informacijos iš pirmų rankų šaltinis, kuris remiasi pačių žmonių patirtimi, padedančia nustatyti galimus pažeidimus ir trūkumus ES teisės aktus įgyvendinant nacionaliniu lygmeniu, ir, galiausiai, jį stebi Komisija, kaip sutarčių sergėtoja; kadangi peticijos, kurios pagrįstos ES veiklos sritimis ir atitinka priimtinumo kriterijus, yra bazinė priemonė, padedanti ankstyvuoju etapu nustatyti, kad valstybėse narėse atidedamas ES teisės aktų perkėlimas ir jų faktinis vykdymas; kadangi ES piliečiai, pateikdami peticijas, gali apskųsti, kad ES teisės aktai nevykdomi, ir padėti nustatyti ES teisės pažeidimus; |
| --- | --- |

L.

kadangi teisė pateikti peticiją turėtų padidinti Europos Parlamento galimybes reaguoti ir padėti sprendžiant problemas, iš esmės susijusias su ES teisės aktų taikymu ir perkėlimu; kadangi peticijos – tai vertingas informacijos iš pirmų rankų šaltinis, kuris remiasi pačių žmonių patirtimi, padedančia nustatyti galimus pažeidimus ir trūkumus ES teisės aktus įgyvendinant nacionaliniu lygmeniu, ir, galiausiai, jį stebi Komisija, kaip sutarčių sergėtoja; kadangi peticijos, kurios pagrįstos ES veiklos sritimis ir atitinka priimtinumo kriterijus, yra bazinė priemonė, padedanti ankstyvuoju etapu nustatyti, kad valstybėse narėse atidedamas ES teisės aktų perkėlimas ir jų faktinis vykdymas; kadangi ES piliečiai, pateikdami peticijas, gali apskųsti, kad ES teisės aktai nevykdomi, ir padėti nustatyti ES teisės pažeidimus;

| M. | kadangi teisėkūros procese peticijos yra labai svarbios – kitiems Parlamento komitetams jos dažnai suteikia naudingos tiesioginės informacijos, susijusios su jų atitinkamos srities teisėkūros darbu; kadangi už peticijas atsakingas ne vien Peticijų komitetas ir pastangas turėtų drauge dėti visi Parlamento komitetai; |
| --- | --- |

M.

kadangi teisėkūros procese peticijos yra labai svarbios – kitiems Parlamento komitetams jos dažnai suteikia naudingos tiesioginės informacijos, susijusios su jų atitinkamos srities teisėkūros darbu; kadangi už peticijas atsakingas ne vien Peticijų komitetas ir pastangas turėtų drauge dėti visi Parlamento komitetai;

| N. | kadangi ES piliečiai ir gyventojai, pateikdami peticijas, gali pateikti skundą dėl netinkamo ES teisės aktų įgyvendinimo; kadangi tokiu būdu piliečiai yra naudingas informacijos šaltinis, siekiant nustatyti ES teisės aktų pažeidimus; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES piliečiai ir gyventojai, pateikdami peticijas, gali pateikti skundą dėl netinkamo ES teisės aktų įgyvendinimo; kadangi tokiu būdu piliečiai yra naudingas informacijos šaltinis, siekiant nustatyti ES teisės aktų pažeidimus;

| O. | kadangi peticijos ne tik suteikia svarbios grįžtamosios informacijos apie galiojančius teisės aktus, bet ir gal padėti nustatyti ES teisės aktų spragas ir įvertinti reglamentavimo trūkumą tam tikrose srityse, taigi jos tampa tolesnių teisėkūros pastangų katalizatoriumi; |
| --- | --- |

O.

kadangi peticijos ne tik suteikia svarbios grįžtamosios informacijos apie galiojančius teisės aktus, bet ir gal padėti nustatyti ES teisės aktų spragas ir įvertinti reglamentavimo trūkumą tam tikrose srityse, taigi jos tampa tolesnių teisėkūros pastangų katalizatoriumi;

| P. | kadangi Peticijų komitetas plačiai naudojasi specialiomis komiteto turimomis priemonėmis, pvz., klausimais, į kuriuos atsakoma žodžiu, ir trumpomis rezoliucijomis, taip siekiant užtikrinti įvairių ES piliečiams susirūpinimą keliančių reikalų matomumą, pateikia klausimus ir rezoliucijas per Parlamento plenarinį posėdį, pavyzdžiui, rezoliucijas dėl Ispanijoje taikomų hipotekos teisės aktų ir rizikingų finansinių priemonių arba dėl pirmenybės vaiko interesams Europoje; |
| --- | --- |

P.

kadangi Peticijų komitetas plačiai naudojasi specialiomis komiteto turimomis priemonėmis, pvz., klausimais, į kuriuos atsakoma žodžiu, ir trumpomis rezoliucijomis, taip siekiant užtikrinti įvairių ES piliečiams susirūpinimą keliančių reikalų matomumą, pateikia klausimus ir rezoliucijas per Parlamento plenarinį posėdį, pavyzdžiui, rezoliucijas dėl Ispanijoje taikomų hipotekos teisės aktų ir rizikingų finansinių priemonių arba dėl pirmenybės vaiko interesams Europoje;

| Q. | kadangi per 2015 m. piliečių pateiktos peticijos buvo išnagrinėtos sparčiau ir veiksmingiau, taip pat sutrumpėjo korespondencijos su peticijų pateikėjais laikas; kadangi reikėtų paminėti reikšmingas sekretoriato pastangas siekiant šių patobulinimų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi per 2015 m. piliečių pateiktos peticijos buvo išnagrinėtos sparčiau ir veiksmingiau, taip pat sutrumpėjo korespondencijos su peticijų pateikėjais laikas; kadangi reikėtų paminėti reikšmingas sekretoriato pastangas siekiant šių patobulinimų;

| R. | kadangi peticijų pateikėjai aktyviai prisideda prie komiteto veiklos, pateikdami papildomą informaciją iš pirmų rankų komiteto nariams, Komisijai ir valstybių narių atstovams, kurie dalyvauja; kadangi peticijų pateikėjai, dalyvaudami diskusijose ir pristatydami savo peticiją ir išsamesnę informaciją, prisideda prie sklandaus ir konstruktyvaus dialogo su Parlamento ir Komisijos nariais užtikrinimo; kadangi 2015 m. į svarstymus Peticijų komitete atvyko ir juose dalyvavo 191 peticijos pateikėjas; kadangi šis skaičius atrodo palyginti nedidelis, tačiau nereikėtų pamiršti, kad Peticijų komiteto posėdžiai transliuojami ir peticijų pateikėjai gali tiesiogiai stebėti diskusijas realiuoju laiku arba vėliau prisijungti prie vaizdo ir garso įrašų internete; |
| --- | --- |

R.

kadangi peticijų pateikėjai aktyviai prisideda prie komiteto veiklos, pateikdami papildomą informaciją iš pirmų rankų komiteto nariams, Komisijai ir valstybių narių atstovams, kurie dalyvauja; kadangi peticijų pateikėjai, dalyvaudami diskusijose ir pristatydami savo peticiją ir išsamesnę informaciją, prisideda prie sklandaus ir konstruktyvaus dialogo su Parlamento ir Komisijos nariais užtikrinimo; kadangi 2015 m. į svarstymus Peticijų komitete atvyko ir juose dalyvavo 191 peticijos pateikėjas; kadangi šis skaičius atrodo palyginti nedidelis, tačiau nereikėtų pamiršti, kad Peticijų komiteto posėdžiai transliuojami ir peticijų pateikėjai gali tiesiogiai stebėti diskusijas realiuoju laiku arba vėliau prisijungti prie vaizdo ir garso įrašų internete;

| S. | kadangi priimtas specialus peticijų, susijusių su vaiko gerove, nagrinėjimo metodas ir sudaryta speciali darbo grupė šiuo klausimu, kuri pirmą kartą susirinko 2015 m. rugsėjo 17 d.ir išsirinko pirmininke Eleonorą Evi; pabrėžia, kad bet kuri darbo grupė turi turėti aiškius įgaliojimus, kad galėtų pasiekti apčiuopiamų rezultatų ir padėtų išvengti nepagrįsto peticijų nagrinėjimo vilkinimo; |
| --- | --- |

S.

kadangi priimtas specialus peticijų, susijusių su vaiko gerove, nagrinėjimo metodas ir sudaryta speciali darbo grupė šiuo klausimu, kuri pirmą kartą susirinko 2015 m. rugsėjo 17 d.ir išsirinko pirmininke Eleonorą Evi; pabrėžia, kad bet kuri darbo grupė turi turėti aiškius įgaliojimus, kad galėtų pasiekti apčiuopiamų rezultatų ir padėtų išvengti nepagrįsto peticijų nagrinėjimo vilkinimo;

| T. | kadangi peticija dažnai pateikiama tuo pačiu metu kaip ir skundas Komisijai, o dėl jo gali būti pradėta pažeidimo nagrinėjimo procedūra; kadangi 2015 m. Europos Parlamentas, pateikęs peticija ir klausimus Komisijai, įspėjo apie tam tikrų ES teisės aktų taikymo ir įgyvendinimo trūkumus kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

T.

kadangi peticija dažnai pateikiama tuo pačiu metu kaip ir skundas Komisijai, o dėl jo gali būti pradėta pažeidimo nagrinėjimo procedūra; kadangi 2015 m. Europos Parlamentas, pateikęs peticija ir klausimus Komisijai, įspėjo apie tam tikrų ES teisės aktų taikymo ir įgyvendinimo trūkumus kai kuriose valstybėse narėse;

| U. | kadangi dėl šių peticijų aplinkosaugos srityje pateikti ieškiniai; kadangi Komisija nusiuntė oficialų pranešimą Suomijai dėl direktyvos dėl galimybės visuomenei susipažinti su informacija apie aplinką perkėlimo į nacionalinę teisę; kadangi kitais penkiais aplinkosaugos srities atvejais Komisija pradėjo dvišalį dialogą su tam tikromis valstybėmis narėmis; kadangi šie atvejai susiję su skalūnų dujomis, vilkų populiacijos valdymu, neteisingu direktyvos dėl strateginio aplinkosauginio vertinimo taikymu ir nacionalinės teisės aktų derėjimu su direktyvos dėl galimybės visuomenei susipažinti su informacija apie aplinką reikalavimais; |
| --- | --- |

U.

kadangi dėl šių peticijų aplinkosaugos srityje pateikti ieškiniai; kadangi Komisija nusiuntė oficialų pranešimą Suomijai dėl direktyvos dėl galimybės visuomenei susipažinti su informacija apie aplinką perkėlimo į nacionalinę teisę; kadangi kitais penkiais aplinkosaugos srities atvejais Komisija pradėjo dvišalį dialogą su tam tikromis valstybėmis narėmis; kadangi šie atvejai susiję su skalūnų dujomis, vilkų populiacijos valdymu, neteisingu direktyvos dėl strateginio aplinkosauginio vertinimo taikymu ir nacionalinės teisės aktų derėjimu su direktyvos dėl galimybės visuomenei susipažinti su informacija apie aplinką reikalavimais;

| V. | kadangi piliečių peticijos taip pat susijusios su teisingumo ir teisminio bendradarbiavimo klausimais, todėl, remdamasi viena peticija, Komisija pradėjo dvišalį dialogą su valstybe nare dėl pavardės keitimo susituokus apribojimų; |
| --- | --- |

V.

kadangi piliečių peticijos taip pat susijusios su teisingumo ir teisminio bendradarbiavimo klausimais, todėl, remdamasi viena peticija, Komisija pradėjo dvišalį dialogą su valstybe nare dėl pavardės keitimo susituokus apribojimų;

| W. | kadangi Komisija taip pat pradėjo dvišalį dialogą su įvairiomis valstybėmis narėmis, remdamasi įvairiomis peticijomis, dėl nekilnojamojo turto mokesčių ir studentų mokamo gyvenamosios vietos mokesčio; |
| --- | --- |

W.

kadangi Komisija taip pat pradėjo dvišalį dialogą su įvairiomis valstybėmis narėmis, remdamasi įvairiomis peticijomis, dėl nekilnojamojo turto mokesčių ir studentų mokamo gyvenamosios vietos mokesčio;

| X. | kadangi Komisija ketina sustiprinti ES teisės aktų taikymą atlikdama perkėlimo į nacionalinę teisę tikrinimą ir sistemingas nacionalinės teisės aktų atitikties patikras; kadangi Komisija pareiškė, kad imsis atitinkamų priemonių, be kita ko, pradės naujas „EU Pilot“ bylas ir pažeidimo nagrinėjimo procedūras, jei nustatys galimus ES teisės aktų pažeidimus; |
| --- | --- |

X.

kadangi Komisija ketina sustiprinti ES teisės aktų taikymą atlikdama perkėlimo į nacionalinę teisę tikrinimą ir sistemingas nacionalinės teisės aktų atitikties patikras; kadangi Komisija pareiškė, kad imsis atitinkamų priemonių, be kita ko, pradės naujas „EU Pilot“ bylas ir pažeidimo nagrinėjimo procedūras, jei nustatys galimus ES teisės aktų pažeidimus;

| Y. | kadangi Parlamento dalyvavimas šiose procedūrose leidžia vykdyti papildomą kompetentingų ES institucijų tiriamojo darbo kontrolę; kadangi nė viena peticija neturėtų būti baigta nagrinėti, kol Komisija nebaigė tyrimo; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Parlamento dalyvavimas šiose procedūrose leidžia vykdyti papildomą kompetentingų ES institucijų tiriamojo darbo kontrolę; kadangi nė viena peticija neturėtų būti baigta nagrinėti, kol Komisija nebaigė tyrimo;

| Z. | kadangi Komisija skelbia metinę Europos Sąjungos teisės taikymo ataskaitą ir veiksmus, susijusius su Sąjungos teisės aktų pažeidimais, ir atskleidžia informaciją apie pažeidimo nagrinėjimo procedūras pranešimų spaudai forma; kadangi su šiais sprendimais dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūrų galima susipažinti Komisijos duomenų bazėje, prie kurios galima prieiti per Europos interneto svetainę; kadangi išsamesnė Komisijos informacija apie jos veiksmus Peticijų komitetui tais atvejais, kai bylos susijusios su peticijomis, prisidėtų prie didesnio skaidrumo ir sklandesnio abiejų institucijų bendradarbiavimo užtikrinimo; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Komisija skelbia metinę Europos Sąjungos teisės taikymo ataskaitą ir veiksmus, susijusius su Sąjungos teisės aktų pažeidimais, ir atskleidžia informaciją apie pažeidimo nagrinėjimo procedūras pranešimų spaudai forma; kadangi su šiais sprendimais dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūrų galima susipažinti Komisijos duomenų bazėje, prie kurios galima prieiti per Europos interneto svetainę; kadangi išsamesnė Komisijos informacija apie jos veiksmus Peticijų komitetui tais atvejais, kai bylos susijusios su peticijomis, prisidėtų prie didesnio skaidrumo ir sklandesnio abiejų institucijų bendradarbiavimo užtikrinimo;

| AA. | kadangi esminiai peticijose nurodomi klausimai susiję su labai įvairiais aspektais, pvz., aplinkos apsauga (ypač kai tai susiję su nuotekų tvarkymu, atliekų tvarkymu, upių baseinų valdymu, dujų ir angliavandenilių žvalgymu ir išgavimu), vartotojų teisių pažeidimais, teisingumo vykdymu (ypač kai tai susiję su nepilnamečių globos teisėmis), pagrindinėmis teisėmis (ypač vaiko, neįgaliųjų ir mažumų teisėmis), laisvu asmenų judėjimu, diskriminacija, imigracija, užimtumu ir gyvūnų gerove; |
| --- | --- |

AA.

kadangi esminiai peticijose nurodomi klausimai susiję su labai įvairiais aspektais, pvz., aplinkos apsauga (ypač kai tai susiję su nuotekų tvarkymu, atliekų tvarkymu, upių baseinų valdymu, dujų ir angliavandenilių žvalgymu ir išgavimu), vartotojų teisių pažeidimais, teisingumo vykdymu (ypač kai tai susiję su nepilnamečių globos teisėmis), pagrindinėmis teisėmis (ypač vaiko, neįgaliųjų ir mažumų teisėmis), laisvu asmenų judėjimu, diskriminacija, imigracija, užimtumu ir gyvūnų gerove;

| AB. | kadangi 2014 m. pabaigoje pradėjęs veikti Peticijų komiteto internetinis portalas dar toliau tobulinamas; kadangi šio portalo tikslas – suteikti ES piliečiams ir gyventojams elektroninę priemonę, kuria pasinaudodami jie gali pateikti peticijas ir nuolat sekti, kaip jos nagrinėjamos, taip pat elektroniniu būdu pasirašyti savo peticijas ir kitas peticijas, kurių temos juos domina; kadangi buvo ištaisyti šios svetainės pagrindinių funkcijų trūkumai, pvz., per visus 2015 m. netinkamai veikusi naršyklė dar labai neseniai neleido portalui veikti kaip interaktyvi erdvė, kurioje piliečiai galėtų keistis nuomonėmis ir diskutuoti; kadangi pagaliau ši problema buvo išspręsta; |
| --- | --- |

AB.

kadangi 2014 m. pabaigoje pradėjęs veikti Peticijų komiteto internetinis portalas dar toliau tobulinamas; kadangi šio portalo tikslas – suteikti ES piliečiams ir gyventojams elektroninę priemonę, kuria pasinaudodami jie gali pateikti peticijas ir nuolat sekti, kaip jos nagrinėjamos, taip pat elektroniniu būdu pasirašyti savo peticijas ir kitas peticijas, kurių temos juos domina; kadangi buvo ištaisyti šios svetainės pagrindinių funkcijų trūkumai, pvz., per visus 2015 m. netinkamai veikusi naršyklė dar labai neseniai neleido portalui veikti kaip interaktyvi erdvė, kurioje piliečiai galėtų keistis nuomonėmis ir diskutuoti; kadangi pagaliau ši problema buvo išspręsta;

| AC. | kadangi portalas buvo sukurtas siekiant padidinti peticijų procedūros skaidrumą ir interaktyvumą, jis taip pat užtikrina efektyvesnį administravimą, naudingą peticijų pateikėjams, Europos Parlamento nariams ir plačiajai visuomenei; kadangi antruoju projekto etapu yra numatyta visų pirma sustiprinti administracinį peticijų tvarkymą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi portalas buvo sukurtas siekiant padidinti peticijų procedūros skaidrumą ir interaktyvumą, jis taip pat užtikrina efektyvesnį administravimą, naudingą peticijų pateikėjams, Europos Parlamento nariams ir plačiajai visuomenei; kadangi antruoju projekto etapu yra numatyta visų pirma sustiprinti administracinį peticijų tvarkymą;

| AD. | kadangi dėl vėluojančio kitų projekto etapų įgyvendinimo buvo sukurtas papildomas darbo krūvis Peticijų komiteto sekretoriatui, nes jo darbuotojai turėjo rankiniu būdu įkelti atitinkamus failus į skirtingas duomenų bazes; kadangi vis dar yra neįkeltų peticijų, nes iki šiol į portalą buvo įkeltos tik 2013, 2014 ir 2015 m. nebaigtos nagrinėti peticijos, ir kadangi šiuo metu į sistemą įkeliamos 2016 m. gautos peticijos; |
| --- | --- |

AD.

kadangi dėl vėluojančio kitų projekto etapų įgyvendinimo buvo sukurtas papildomas darbo krūvis Peticijų komiteto sekretoriatui, nes jo darbuotojai turėjo rankiniu būdu įkelti atitinkamus failus į skirtingas duomenų bazes; kadangi vis dar yra neįkeltų peticijų, nes iki šiol į portalą buvo įkeltos tik 2013, 2014 ir 2015 m. nebaigtos nagrinėti peticijos, ir kadangi šiuo metu į sistemą įkeliamos 2016 m. gautos peticijos;

| AE. | kadangi buvo pašalinti tam tikri trūkumai, būtent susiję su paieškos funkcija ir peticijos pateikėjo anonimiškumu, ir kadangi nuo antro 2016 m. pusmečio vyksta darbas siekiant padidinti paslaugos naudingumą ir matomumą piliečiams; |
| --- | --- |

AE.

kadangi buvo pašalinti tam tikri trūkumai, būtent susiję su paieškos funkcija ir peticijos pateikėjo anonimiškumu, ir kadangi nuo antro 2016 m. pusmečio vyksta darbas siekiant padidinti paslaugos naudingumą ir matomumą piliečiams;

| AF. | kadangi peticijų priimtinumas grindžiamas kriterijais, nustatytais SESV 227 straipsnyje; kadangi Sąjungos veiklos srities sąvoka peržengia ilgo kompetencijos sričių sąrašo ribas; kadangi paskelbus peticiją nepriimtina gali būti atlikta teisminė peržiūra, jei toks sprendimas tinkamai nepagrįstas remiantis minėtais kriterijais; |
| --- | --- |

AF.

kadangi peticijų priimtinumas grindžiamas kriterijais, nustatytais SESV 227 straipsnyje; kadangi Sąjungos veiklos srities sąvoka peržengia ilgo kompetencijos sričių sąrašo ribas; kadangi paskelbus peticiją nepriimtina gali būti atlikta teisminė peržiūra, jei toks sprendimas tinkamai nepagrįstas remiantis minėtais kriterijais;

| AG. | kadangi atsakomybė užtikrinti, kad ES teisės aktai būtų tinkamai įgyvendinti valstybėse narėse, pirmiausia tenka nacionaliniams teismams; kadangi šiuo požiūriu Europos Sąjungos Teisingumo Teismo prejudicinis sprendimas yra naudinga priemonė, kuria pasinaudoti gali nacionalinės teismų sistemos; kadangi kai kuriose valstybėse narėse ši procedūra buvo retai naudojama arba visai nenaudojama; kadangi ši pirminė atsakomybė jokiais būdais neturėtų reikšti, kad Komisijai neturi tekti aktyvesnis vaidmuo kaip Sutarčių sergėtojai užtikrinti ES teisės laikymąsi; kadangi peticijos – tai alternatyvus ir nepriklausomas atitikties ES teisės aktams tyrimo ir patikrinimo būdas ir kadangi dėl to šios dvi alternatyvios procedūros neturėtų būti tarpusavyje nesuderinamos; |
| --- | --- |

AG.

kadangi atsakomybė užtikrinti, kad ES teisės aktai būtų tinkamai įgyvendinti valstybėse narėse, pirmiausia tenka nacionaliniams teismams; kadangi šiuo požiūriu Europos Sąjungos Teisingumo Teismo prejudicinis sprendimas yra naudinga priemonė, kuria pasinaudoti gali nacionalinės teismų sistemos; kadangi kai kuriose valstybėse narėse ši procedūra buvo retai naudojama arba visai nenaudojama; kadangi ši pirminė atsakomybė jokiais būdais neturėtų reikšti, kad Komisijai neturi tekti aktyvesnis vaidmuo kaip Sutarčių sergėtojai užtikrinti ES teisės laikymąsi; kadangi peticijos – tai alternatyvus ir nepriklausomas atitikties ES teisės aktams tyrimo ir patikrinimo būdas ir kadangi dėl to šios dvi alternatyvios procedūros neturėtų būti tarpusavyje nesuderinamos;

| AH. | kadangi Europos piliečių iniciatyva (EPI) turėtų būti svarbi priemonė, sudaranti galimybes piliečiams aktyviai dalyvauti rengiant ES politiką, o jos potencialas neabejotinai turi būti visiškai išnaudotas, užtikrinant, kad piliečiai būtų visapusiškai informuojami apie ES kompetencijai ir nacionalinei kompetencijai priklausančius klausimus; kadangi piliečiams reikėtų geriau paaiškinti esminius EPI ir teisės pateikti peticijas skirtumus; kadangi Parlamentas ypač atsako už tai, kad ši priemonė iš tikrųjų būtų sėkminga; kadangi, kaip buvo pabrėžta 2015 m. vasario 22 d. viešojo klausymo kalbose, esama bendro organizacijų, kurios užregistravo EPI, jausmo, kad, siekiant gauti kuo geresnius rezultatus, susijusius su piliečių dalyvavimu, reikia šalinti administracines kliūtis; |
| --- | --- |

AH.

kadangi Europos piliečių iniciatyva (EPI) turėtų būti svarbi priemonė, sudaranti galimybes piliečiams aktyviai dalyvauti rengiant ES politiką, o jos potencialas neabejotinai turi būti visiškai išnaudotas, užtikrinant, kad piliečiai būtų visapusiškai informuojami apie ES kompetencijai ir nacionalinei kompetencijai priklausančius klausimus; kadangi piliečiams reikėtų geriau paaiškinti esminius EPI ir teisės pateikti peticijas skirtumus; kadangi Parlamentas ypač atsako už tai, kad ši priemonė iš tikrųjų būtų sėkminga; kadangi, kaip buvo pabrėžta 2015 m. vasario 22 d. viešojo klausymo kalbose, esama bendro organizacijų, kurios užregistravo EPI, jausmo, kad, siekiant gauti kuo geresnius rezultatus, susijusius su piliečių dalyvavimu, reikia šalinti administracines kliūtis;

| AI. | kadangi Peticijų komitetas mano, kad praėjus daugiau nei trejiems metams po Reglamento (ES) Nr. 211/2011 taikymo pradžios datos 2012 m. balandžio 1 d. turėtų būti įvertinta, kaip jis įgyvendinamas, siekiant nustatyti trūkumus ir pasiūlyti konkrečių įgyvendinamų sprendimų dėl jo skubios peržiūros, kad būtų galima optimizuoti reglamento vykdymą; |
| --- | --- |

AI.

kadangi Peticijų komitetas mano, kad praėjus daugiau nei trejiems metams po Reglamento (ES) Nr. 211/2011 taikymo pradžios datos 2012 m. balandžio 1 d. turėtų būti įvertinta, kaip jis įgyvendinamas, siekiant nustatyti trūkumus ir pasiūlyti konkrečių įgyvendinamų sprendimų dėl jo skubios peržiūros, kad būtų galima optimizuoti reglamento vykdymą;

| AJ. | kadangi reikia pažymėti, kad dėl Peticijų komiteto darbo krūvio 2015 m. buvo surengtas tik vienas tiriamasis vizitas dėl peticijų, dėl kurių 2015 m. vykdyti tyrimai; kadangi 2015 m. lapkričio 5 ir 6 d. tiriamasis vizitas į Jungtinę Karalystę dėl įvaikinimo negavus tėvų sutikimo leido delegacijos nariams geriau suprasti padėtį, nes problemą buvo galima aptarti su įvairių Jungtinės Karalystės institucijų, susijusių su šiuo atveju, atstovais; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi reikia pažymėti, kad dėl Peticijų komiteto darbo krūvio 2015 m. buvo surengtas tik vienas tiriamasis vizitas dėl peticijų, dėl kurių 2015 m. vykdyti tyrimai; kadangi 2015 m. lapkričio 5 ir 6 d. tiriamasis vizitas į Jungtinę Karalystę dėl įvaikinimo negavus tėvų sutikimo leido delegacijos nariams geriau suprasti padėtį, nes problemą buvo galima aptarti su įvairių Jungtinės Karalystės institucijų, susijusių su šiuo atveju, atstovais;

| AK. | kadangi šie vizitai yra specialioji komiteto prerogatyva ir esminė jo darbo dalis, apimanti bendravimą su peticijų pateikėjais ir valdžios institucijomis atitinkamose valstybėse narėse; kadangi tokių delegacijų nariai vienodomis sąlygoms dalyvauja visoje veikloje, įskaitant galutinių pranešimų rengimą; |
| --- | --- |

AK.

kadangi šie vizitai yra specialioji komiteto prerogatyva ir esminė jo darbo dalis, apimanti bendravimą su peticijų pateikėjais ir valdžios institucijomis atitinkamose valstybėse narėse; kadangi tokių delegacijų nariai vienodomis sąlygoms dalyvauja visoje veikloje, įskaitant galutinių pranešimų rengimą;

| AL. | kadangi Peticijų komitetas turi pareigų, susijusių su Europos ombudsmeno tarnyba, kuri atsakinga už ES piliečių ir gyventojų skundų dėl galimų netinkamo administravimo atvejų ES institucijose ir įstaigose tyrimą ir dėl kurios veiklos komitetas, remdamasis paties Europos ombudsmeno parengta metine ataskaita, taip pat rengia metinį pranešimą; |
| --- | --- |

AL.

kadangi Peticijų komitetas turi pareigų, susijusių su Europos ombudsmeno tarnyba, kuri atsakinga už ES piliečių ir gyventojų skundų dėl galimų netinkamo administravimo atvejų ES institucijose ir įstaigose tyrimą ir dėl kurios veiklos komitetas, remdamasis paties Europos ombudsmeno parengta metine ataskaita, taip pat rengia metinį pranešimą;

| AM. | kadangi 2015 m. gegužės 26 d. Europos ombudsmenė Emily O’Reilly Europos Parlamento pirmininkui Martinui Schulzui pristatė savo metinį pranešimą už 2014 m.; kadangi 2015 m. birželio 23 d. ombudsmenė pristatė savo pranešimą Parlamento Peticijų komiteto, kuris atsakingas už ryšių su ombudsmeno institucija palaikymą, posėdyje; |
| --- | --- |

AM.

kadangi 2015 m. gegužės 26 d. Europos ombudsmenė Emily O’Reilly Europos Parlamento pirmininkui Martinui Schulzui pristatė savo metinį pranešimą už 2014 m.; kadangi 2015 m. birželio 23 d. ombudsmenė pristatė savo pranešimą Parlamento Peticijų komiteto, kuris atsakingas už ryšių su ombudsmeno institucija palaikymą, posėdyje;

| AN. | kadangi Peticijų komitetas yra Europos ombudsmenų tinklo, kuris vienija nacionalinius ir regionų ombudsmenus, peticijų komitetus ir panašias Europos Sąjungos valstybių narių ir šalių kandidačių, taip pat kitų Europos Ekonominės Erdvės ir (arba) Šengeno erdvės šalių, įstaigas, narys; kadangi Europos Parlamento Peticijų komitetas yra tikrasis tinklo, kuris šiuo metu aprėpia 94 įstaigas 36 šalyse, narys; |
| --- | --- |

AN.

kadangi Peticijų komitetas yra Europos ombudsmenų tinklo, kuris vienija nacionalinius ir regionų ombudsmenus, peticijų komitetus ir panašias Europos Sąjungos valstybių narių ir šalių kandidačių, taip pat kitų Europos Ekonominės Erdvės ir (arba) Šengeno erdvės šalių, įstaigas, narys; kadangi Europos Parlamento Peticijų komitetas yra tikrasis tinklo, kuris šiuo metu aprėpia 94 įstaigas 36 šalyse, narys;

| AO. | kadangi kiekviena peticija yra atidžiai išnagrinėjama ir tvarkoma, o kiekvienas peticijos pateikėjas turi gauti atsakymą per pagrįstą laikotarpį; kadangi kiekvienas peticijos pateikėjas turi būti informuotas apie peticijos nagrinėjimo baigimo priežastis; |
| --- | --- |

AO.

kadangi kiekviena peticija yra atidžiai išnagrinėjama ir tvarkoma, o kiekvienas peticijos pateikėjas turi gauti atsakymą per pagrįstą laikotarpį; kadangi kiekvienas peticijos pateikėjas turi būti informuotas apie peticijos nagrinėjimo baigimo priežastis;

| AP. | kadangi visi peticijų pateikėjai turėtų turėti galimybę pristatyti savo atvejus tiesiogiai Peticijų komitetui; |
| --- | --- |

AP.

kadangi visi peticijų pateikėjai turėtų turėti galimybę pristatyti savo atvejus tiesiogiai Peticijų komitetui;

| 1. | pabrėžia, kad teisė pateikti peticiją turi padidinti Europos Parlamento reagavimo galimybes, nes padeda spręsti problemas, visų pirma susijusias su ES teisės aktų perkėlimu ir įgyvendinimu, kadangi peticijos, kurios pagrįstos ES veiklos sritimis ir atitinka priimtinumo kriterijus, yra vertingas informacijos šaltinis, siekiant nustatyti galimus pažeidimus ir piktnaudžiavimus įgyvendinant ES teisės aktus; ragina Komisiją visapusiškai naudotis jai suteiktais įgaliojimais siekiant užtikrinti veiksmingą ES teisės aktų įgyvendinimą, pvz., nedelsiant pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą pagal SESV 258 ir 260 straipsnius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į Peticijų komiteto darbą išklausant ir padedant spręsti piliečių problemas; tiki, kad peticijos gali padėti geriau įvertinti ES teisėkūros poveikį kasdieniam piliečių gyvenimui, nes jos veikia kaip tiltas tarp piliečių ir institucijų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Peticijų komitetas turi galimybę ir jam tenka svarbus uždavinys palaikyti atvirą ir rezultatyvų dialogą su piliečiais, jis taip pat gali priartinti ES institucijas prie ES piliečių; pažymi, kad jis turėtų padėti skatinant dalyvaujamąją demokratiją; mano, kad siekiant vykdyti šią funkciją itin svarbu tinkamai atsakyti į peticijas, kalbant apie atsakymo gavimo laiką ir kokybę; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad vykstant diskusijoms komitete turėtų būti užtikrintas proporcingas visų tautybių peticijų pateikėjų dalyvavimas ir lygybė; siekiant stiprinti komiteto Europos aspektą turėtų būti skatinamas tinkamas ir sąžiningas visų valstybių narių atstovų dalyvavimas viešuosiuose klausymuose; pažymi, kad Peticijų komitetas turi nagrinėti visas priimtinas peticijas vienodai objektyviai ir skiriant joms vienodą svarbą; pažymi, kad su valstybių narių rinkimų kampanijomis susijusios peticijos neturėtų būti nagrinėjamos skubos tvarka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad teisėkūros procese peticijos yra labai svarbios – jose nustatomos esamos Sąjungos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę spragos ir trūkumai, o kitiems Parlamento komitetams jos dažnai suteikia naudingos tiesioginės informacijos, susijusios su jų atitinkamos srities teisėkūros darbu; Teigimai vertina tai, kad Peticijų komitetas glaudžiau bendradarbiauja su kitais Parlamento komitetais, taip pat per plenarinius posėdžius dažniau diskutuojama su peticijomis susijusiomis temomis; mano, kad už peticijas atsakingas ne vien Peticijų komitetas ir pastangas turėtų drauge dėti visi Parlamento komitetai; palankiai vertina ketinimą įsteigti Parlamente neoficialų peticijų tinklą, kuriame dalyvautų visų komitetų atstovai, taip siekiant užtikrinti sklandų ir veiksmingą su peticijomis susijusio darbo koordinavimą; tiki, kad šis tinklas turi padėti geriau suvokti peticijų vaidmenį parlamentinėje veikloje ir stiprinti komitetų tarpusavio bendradarbiavimą peticijose nurodytais klausimais; ragina kompetentingus Parlamento komitetus skirti deramą dėmesį jiems persiųstoms peticijoms ir dėti visas reikiamas pastangas siekiant suteikti informaciją, kurios reikia siekiant tinkamai tvarkyti peticijas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta, kad Parlamentas taip pat atlieka itin svarbų politinį vaidmenį, susijusį su Komisijos vykdymo užtikrinimo veiksmais, tikrindamas metines ES teisės įgyvendinimo stebėjimo ataskaitas ir priimdamas atitinkamas Parlamento rezoliucijas; ragina Komisiją atsižvelgti į Peticijų komiteto Parlamentui pateiktas rezoliucijas, kuriose remiantis peticijomis nustatomos konkrečios ES teisės taikymo ir įgyvendinimo spragos, ir ragina Komisiją imtis tinkamų veiksmų ir apie pranešti Parlamentui apie tolesnę veiklą; be to, ragina Tarybą ir Parlamentą imtis konkrečių veiksmų priimant Reglamentą (ES) .../... [procedūra 2013/0140(COD)] dėl veterinarinio patikrinimo prie ES išorės sienų reikalavimo netaikymo paprastajai vaisinei muselei (drosophila melanogaster), kaip siūlo Nobelio premijos laureatai (biochemijos profesoriai) Peticijoje Nr. 1358/2011; |
| --- | --- |

6.

| 7. | džiaugiasi, kad 2015 m. sutrumpėjo peticijų nagrinėjimo laikas, tačiau teigia, kad Peticijų komiteto sekretoriatui skubiai reikia skirti daugiau techninių išteklių ir personalo siekiant užtikrinti tinkamą peticijų nagrinėjimą ir dar trumpesnį peticijų tvarkymo laikotarpį, kartu užtikrinant tvarkymo kokybę; ragina skaitmeninti peticijų nagrinėjimą, visų pirma pradėti taikyti naujas informacijos ir komunikacijos technologijas, kad būtų galima užtikrinti, jog nagrinėjimas bus veiksmingas ir atliekamas laiku, optimaliai panaudojant turimus žmogiškuosius išteklius, tačiau kartu išlaikyti galimybę piliečiams pateikti peticijas įprastu paštu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toliau laikosi nuomonės, kad ypač tais atvejais, kai peticija paskelbiama nepriimtina arba baigiama nagrinėti dėl to, kad ji laikoma nepagrįsta, Komitetas turi pareigą tai tinkamai pagrįsti peticijos pateikėjams; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teigiamai vertina tai, kad Komisija dalyvauja peticijos tvarkymo procese ir prisiima atitinkamus įsipareigojimus, taip pat per kuo trumpesnį laiką atsako į naujas Parlamento atsiųstas peticijas; pažymi, kad Komisijos atsakymai paprastai yra išsamūs ir apima peticijas, priklausančias jos kompetencijai; vis dėlto primena, kad daugeliu atvejų Komisija, atsakydama į peticijas, kurias prašoma peržiūrėti pasikeitus jų statusui ir kontekstui, nepateikia naujų detalių; apgailestauja dėl tų atvejų, kai Peticijų komitetas sutelkia dėmesį į procedūrinius aspektus ir nesigilina į klausimo esmę; primena Komisijai, kad peticijos, kuriose atkreipiamas dėmesys į galimus ES teisės aktų pažeidimus, gali būti baigtos nagrinėti tik atlikus išsamią analizę; teigiamai vertina tai, kad Komisija į Peticijų komiteto posėdžius stengiasi siųsti pareigūnus, kurie paprastai yra kompetentingi, nes apskritai peticijų nagrinėjimo kokybė pagerėja, kai Komisijai diskusijose atstovauja aukščiausio rango pareigūnai, kurie gali atvykti; apgailestauja, kad vykstant Peticijų komiteto posėdžiams Komisijos atstovų atsakymai paprastai apsiriboja komitetui pateikto oficialaus atsakymo turiniu, o Komisijos pareigūnai nepateikia jokios naujos ar svarbios informacijos, kuri padėtų išspręsti pateiktus klausimus; pažymi, kad rimtai atsižvelgiama į rašytinius atsakymus ir paaiškinimus, pateiktus vykstant Peticijos komiteto rengiamoms diskusijoms; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, ypač kalbant apie aplinkosaugos klausimus, neturėtų apsiriboti vien formaliuoju atitikties procedūroms tikrinimu, bet turėtų sutelkti dėmesį į faktinę klausimo esmę; primena atsargumo principą ir ES aplinkos teisės aktų dvasią, kuria galiausiai siekiama užkirsti kelią nepataisomai žalai aplinkos požiūriu pažeidžiamoms zonoms, ir ragina Komisiją laikytis požiūrio, kuris leidžia jai naudotis savo įgaliojimais ir prerogatyvomis ex-ante pagrindu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nepritaria vis dažniau Komisijos pateikiamam Parlamento 27-osios metinės Europos Sąjungos teisės taikymo stebėsenos ataskaitos (2009 m.) aiškinimui, pagal kurį jai būtų suteikta teisė baigti nagrinėti bylas, dėl kurių dar nesiimta jokių oficialių žingsnių siekiant pradėti pažeidimo procedūrą, arba sustabdyti vykdomas pažeidimo procedūras, jei bylos nagrinėjamos nacionaliniame teisme; dar kartą patvirtina pradinę minėtosios ataskaitos mintį, jog reikalaujama, kad Komisija imtųsi aktyvesnių veiksmų, kad, vykdydama savo funkcijas, užtikrintų nuoseklų ES teisės aktų įgyvendinimą taikydama pažeidimo procedūrą nepriklausomai nuo to, ar nacionaliniu lygmeniu vykdomas teismo procesas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ateityje dės daugiau pastangų, siekdamas užtikrinti, kad Komisija reguliariai informuotų Parlamentą apie prieš atskiras valstybes nares pradėtų pažeidimo nagrinėjimo procedūrų eigą siekiant sudaryti sąlygas glaudesniam bendradarbiavimui ir suteikti galimybę ankstyvuoju etapu informuoti suinteresuotuosius peticijos pateikėjus apie pažangą nagrinėjant peticiją; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad siekiant skaidrumo ir nusiteikus sąžiningai bendradarbiauti su įvairiomis ES institucijomis, taip pat laikantis Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, Parlamentui paprašius Komisija turėtų pateikti Parlamentui pavienių atvejų, susijusių su procedūra „EU Pilot“, santrauką; primena apie ankstesnius Peticijų komiteto prašymus užtikrinti galimybę susipažinti su dokumentais, susijusiais su sistema „EU Pilot“ ir pažeidimo nagrinėjimo procedūromis, nes išnagrinėjus peticijas dažnai inicijuojamos tokios procedūros; pakartotinai ragina Komisiją informuoti Peticijų komitetą apie pažeidimų, tiesiogiai susijusių su peticijomis, nagrinėjimo procedūrų raidą; pripažįsta, kad reikia užtikrinti kuo didesnį skaidrumą atskleidžiant informaciją apie procedūras „EU Pilot“ ir apie užbaigtas pažeidimų nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad Parlamentui, o ypač Peticijų komiteto prašymu, reikėtų laiku pateikti visą reikalingą informaciją apie pažeidimų nagrinėjimo procedūras, pradėtas dėl su peticijomis susijusių užklausų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad būtina gerinti bendradarbiavimą su nacionaliniais parlamentais ir jų atitinkamais komitetais, taip pat su valstybių narių vyriausybėmis, ypač siekiant padėti užtikrinti, kad peticiją nagrinėja už tai atsakinga kompetentinga institucija; dar kartą ragina pradėti struktūrinį dialogą su valstybėmis narėmis rengiant reguliarius posėdžius su atitinkamais nacionalinių parlamentų peticijų komitetais; džiaugiasi, kad 2015 m. gegužės 4 d. Peticijų komiteto posėdyje dalyvavo Vokietijos Bundestago Peticijų komiteto delegacija; tikisi, kad toks dialogas gali padėti lojaliai bendradarbiauti siekiant konstruktyviai išspręsti periodiškai gaunamas bylas, pvz., peticijas dėl Vokietijos vaikų ir jaunimo reikalų tarnybos (vok. Jugendamt); ragina valstybių narių bei suinteresuotų vietos ir (arba) regioninių institucijų valdžios institucijų atstovus dalyvauti Peticijų komiteto posėdžiuose; dar kartą pabrėžia, jog svarbu, kad Peticijų komiteto posėdžiuose ir klausymuose dalyvautų Tarybos ir Komisijos atstovai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripažįsta veiksmingo ES teisės taikymo poveikį didinant pasitikėjimą ES institucijomis; primena, kad Lisabonos sutartyje įtvirtinta teisė pateikti peticiją – tai svarbus Europos pilietiškumo elementas ir tikras ES teisės aktų taikymo stebėsenos barometras, leidžiantis nustatyti galimas spragas; ragina Peticijų komitetą rengti reguliarius posėdžius su nacionalinių peticijų komitetų nariais siekiant didinti informuotumą apie ES piliečiams rūpimus klausimus ES ir valstybėse narėse, taip pat siekiant toliau stiprinti jų teises priimant ir įgyvendinant geresnius ES teisės aktus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | dar kartą ragina, kaip jau ragino savo 2014 m. kovo 11 d. rezoliucijoje dėl 2013 m. Peticijų komiteto veiklos (1), patobulinti struktūrinį dialogą su valstybėmis narėmis, pavyzdžiui, rengiant reguliarius posėdžius su nacionalinių peticijų komitetų nariais ar kitomis kompetentingomis valdžios institucijomis; ragina valstybes nares atkreipti dėmesį į rekomendacijas, pateiktas faktų nustatymo misijos ataskaitose ir vykstant dialogui; |
| --- | --- |

17.

| 18. | džiaugiasi, kad 2015 m. 191 pilietis pateikė savo peticijas tiesiogiai Peticijų komitetui; primena ir pritaria tam, kad būtų dažniau pasitelkiamos vaizdo konferencijos ar kitos priemonės, kurias naudojant peticijų pateikėjai galėtų aktyviai dalyvauti Peticijų komiteto veikloje tuomet, kai jie negali dalyvauti fiziškai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad Komisija Pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnio 1 dalį, kurioje, be kita ko, nustatyta, kad Chartija valstybėms narėms aktuali tik „tuomet, kai jos įgyvendina Sąjungos teisę“, aiškina ribojamai ir griežtai; pažymi, kad Chartijos 51 straipsnio 2 dalyje nustatyta, jog Chartija neišplečia Sąjungos teisės taikymo srities už Sąjungos kompetencijos ribų; primena, kad ES piliečių lūkesčiai dažnai yra didesni, palyginti su tuo, kad numatyta Chartijoje, ir ragina Komisiją apsvarstyti galimybę laikytis naujo požiūrio, kuris labiau atitiktų minėtus lūkesčius; ragina plačiau interpretuoti Chartijos taikymo sritį ir galiausiai persvarstyti šio straipsnio tinkamumą ateityje atliekant Chartijos ir Sutarčių peržiūrą; pabrėžia, kad nėra jokių kliūčių, neleidžiančių valstybėms narėms visapusiškai taikyti Chartijos nuostatas savo nacionalinės teisės aktuose siekiant užtikrinti aukštesnę jų piliečių pagrindinių teisių apsaugos lygį, nei numatyta įgyvendinamuose Sąjungos teisės aktuose, primena, kad jos taip pat privalo laikytis kitų tarptautinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | apgailestauja, kad peticijų pateikėjai vis dar negauna pakankamai informacijos apie priežastis, dėl kurių jų peticija paskelbiama nepriimtina; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apgailestauja, kad Komisija griežtai aiškina Pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnį, pagal kurį „Chartijos nuostatos skirtos Sąjungos institucijoms, įstaigoms ir organams, tinkamai atsižvelgiant į subsidiarumo principą, bei valstybėms narėms tais atvejais, kai šios įgyvendina Sąjungos teisę“; primena, jog dėl to, kad esama Chartijos 51 straipsnio, piliečių lūkesčiai yra gerokai didesni, palyginti su veiksmais, kurių galima imtis griežtai vadovaujantis Chartijos teisinėmis nuostatomis, taigi būtent dėl šio griežto ir ribojančio aiškinimo lūkesčiai dažnai nepateisinami; prašo Komisijos laikytis naujo požiūrio, kuris labiau atitiktų minėtus lūkesčius; |
| --- | --- |

21.

| 22. | apgailestauja, kad Lenkijos ir Jungtinės Karalystės piliečiai vis dar neapsaugoti pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad 2015 m. sausio mėn. dvi EP narės buvo paskirtos Peticijų komiteto atstovėmis struktūrose, susijusiose su JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimu, ir 2015 m. rugpjūčio 28 d. ir 27 d. Ženevoje (Šveicarija) jos dalyvavo svarstant preliminarų JT neįgaliųjų teisių komiteto ir Europos Sąjungos pranešimą; pabrėžia, kad Peticijų komitetas nuolat atlieka svarbų darbą įgyvendinant Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją; atitinkamai atkreipia dėmesį į tai, kad 2015-ieji buvo itin reikšmingi, nes pirmą kartą Jungtinių Tautų organas patikrino, kaip ES laikomasi su žmogaus teisėmis susijusių įsipareigojimų; džiaugiasi, kad Jungtinių Tautų komitetas turėjo progą išgirsti išsamią informaciją apie Peticijų komiteto apsaugos funkciją; pabrėžia, kad komitetas jau atsižvelgia į JT neįgaliųjų teisių komiteto baigiamąsias pastabas vykstant peticijų nagrinėjimo procesui (2); džiaugiasi, kad 2015 m. spalio 15 d. Peticijų komiteto organizuotas viešasis klausymas „Neįgaliųjų teisių apsauga vertinant iš gautų peticijų perspektyvos“ pasižymėjo dideliu prieinamumu; atkreipia dėmesį į C teminio skyriaus užsakyto tyrimo „Peticijų komiteto apsaugos funkcija įgyvendinant Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją“ išvadų svarbą; mano, jog svarbu, kad Peticijų komitetas ir toliau rengtų renginius, skirtus su negalia susijusioms peticijoms; ragina pagerinti Peticijų komiteto ir jo sekretoriato pajėgumus, kad komitetas galėtų tinkamai atlikti savo apsaugos funkciją; ragina skirti pareigūną, kuris būtų atsakingas už problemų, susijusių su negalia, sprendimą; atkreipia dėmesį į reikšmingus tolesnius veiksmus, kurių Komitetas ėmėsi 2015 m. tam tikrais konkrečiais su negalia susijusiais klausimais, pvz., dėl Marakešo sutarties ratifikavimo, Kovos su diskriminacija direktyvos blokavimo nutraukimo, muitų netaikymo tam tikriems neįgaliųjų švietimui, jų mokslinei ir kultūrinei pažangai skirtiems daiktams ar dėl neįgalių šeimos narių globėjų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primygtinai ragina nedelsiant ES lygmeniu ratifikuoti Marakešo sutartį dėl geresnių sąlygų susipažinti su paskelbtais kūriniais sudarymo akliems, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turintiems asmenims, neatsižvelgiant į konfliktą dėl kompetencijos sričių Europos Sąjungos Teisingumo Teisme; primena, kad Neįgaliųjų teisių konvencijos komitetas 2015 m. rugsėjo mėn. baigiamosiose pastabose atkreipė dėmesį į tam tikrus trūkumus, dėl kurių ES neužtikrinama visiška atitiktis konvencijai; pažymi, kad ES turi nedelsiant priimti iš dalies pakeistą Europos prieinamumo aktą, apimantį veiksmingus ir prieinamus vykdymo užtikrinimo ir skundų nagrinėjimo mechanizmus; atkreipia dėmesį į reikalavimą atskirti Komisijos funkcijas pašalinant ją iš nepriklausomos stebėsenos sistemos, siekiant užtikrinti, kad sistemai skiriama pakankamai išteklių, kad ji galėtų vykdyti savo funkcijas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad piliečiai pateikia peticijų labai įvairiomis temomis, tokiomis kaip pagrindinės teisės, neįgaliųjų teisės, vaiko gerovė, neįgaliųjų teisės, mažumoms priklausančių asmenų teisės, vaikų teisės, vidaus rinka, aplinkos apsaugos teisė, darbo santykiai, migracijos politika, prekybos susitarimai, visuomenės sveikatos klausimai, transportas, gyvūnų teisės ir diskriminacija; |
| --- | --- |

25.

| 26. | apgailestauja dėl itin griežto požiūrio, kurio laikosi Komisija atsakydama į su įvairiais gyvūnų gerovės aspektais susijusias peticijas, kai tai susiję su pagal SESV 13 straipsnį jai tenkančių atsakomybės sričių aiškinimu; ragina Komisiją persvarstyti savo dabartinį požiūrį ir toliau išnagrinėti jo teisinį pagrindą, kad ji galėtų atlikti savo vaidmenį užtikrinant geresnę gyvūnų teisių apsaugą visoje ES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia ypatingai jautrų peticijų, susijusių su vaikų teisėmis, pobūdį, nes tokiais atvejais reikia skubiai ir tinkamai atsakyti į peticijos pateikėjui rūpimus klausimus, kartu atsižvelgiant į vaiko interesus, kalbant apie Peticijų komiteto rengiamus tiriamuosius vizitus nagrinėjant peticijas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad viešųjų klausymų rengimas – tai svarbus būdas, leidžiantis giliau apsvarstyti peticijų pateikėjų iškeliamas problemas, priklausančias ES veiklos sritims, taip pat bendrus ES veikimo aspektus ir jam būdingus trūkumus; atkreipia dėmesį į viešuosius klausymus, 2015 m. vasario 26 d. surengtus drauge su Konstitucinių reikalų komitetu dėl Europos piliečių iniciatyvos (EPI), 2015 m. birželio 23 d. surengtus klausymus dėl teisės pateikti peticiją, 2015 m. spalio 15 d. surengtus klausymus dėl neįgaliųjų teisių apsaugos, 2015 m. gegužės 11 d. kartu su 3 kitais komitetais surengtus klausymus dėl EPI „Stabdykime vivisekciją“, taip pat į 2015 m. gruodžio 1 d. kartu su Teisės reikalų komitetu surengtą seminarą dėl tarpvalstybinių įvaikinimų; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad EPI yra nauja politinė piliečių teisė ir tinkama Europos Sąjungos dalyvaujamosios demokratijos darbotvarkės nustatymo priemonė, suteikianti galimybę piliečiams tiesiogiai ir aktyviai įsitraukti į jiems poveikį darančius projektus ir procesus, ir tos galimybės neabejotinai turi būti visapusiškai išnaudotos ir labai padidintos, siekiant kuo geresnių rezultatų ir skatinant kuo daugiau ES piliečių dalyvauti plėtojant Europos integracijos procesą ateityje; taip pat mano, kad vienas iš prioritetinių ES tikslų turi būti siekis stiprinti pagrindinių teisių ir demokratinio teisėtumo apsaugą bei padidinti ES institucijų skaidrumą; primena Komisijai, kad reikia laikytis visų 2015 m. spalio 28 d. Parlamento rezoliucijoje pateiktų rekomendacijų dėl Europos piliečių iniciatyvos (3), siekiant užtikrinti galimybę veiksmingai naudotis teise pateikti EPI; dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą iniciatyviai rengti viešuosius klausymus, skirtus sėkmingos iniciatyvoms; įsipareigoja instituciniu lygmeniu teikti pirmenybę šio dalyvaujamojo proceso veiksmingumui ir atitinkamų tolesnių teisėkūros veiksmų užtikrinimui; |
| --- | --- |

29.

| 30. | apgailestauja, kad Komisija mano, jog dar per anksti pervarstyti Reglamentą (ES) Nr. 211/2011, pradėtą taikyti prieš trejus metus 2012 m. balandžio 1 d.; mano, kad būtina išsamiai įvertinti jo taikymą praktikoje, siekiant pašalinti galimus nustatytus trūkumus ir pasiūlyti perspektyvius sprendimus, atsižvelgiant į tai, kad jis bus netrukus persvarstomas, užtikrinant, kad EPI taikomos sąlygos ir procedūros būtų iš tikrųjų aiškios, paprastos, lengvai taikytinos ir proporcingos; teigiamai vertina 2015 m. kovo 31 d. Komisijos ataskaitą dėl Europos piliečių iniciatyvos ir Europos ombudsmenės sprendimą OI/9/2013/TN ir ragina Komisiją užtikrinti, kad atliekant šios priemonės peržiūrą EPI rezultatai iš tikrųjų būtų įtraukti į Sąjungos teisę pagal Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartiją ir būtų įgyvendintos visos reikiamos teisinės priemonės, kad būtų galima tinkamai toliau veikti, kai laikoma, kad Europos piliečių iniciatyva buvo sėkmingai užbaigta; ragina Komisiją, atsižvelgiant į įvairius nustatytus trūkumus, kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl Reglamento (ES) Nr. 211/2011 reformos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl Ispanijoje taikomų hipotekos teisės aktų ir rizikingų finansinių priemonių (4), parengtą atsižvelgiant į gautas peticijas, kurioje Parlamentas pateikė rekomendacijų dėl teisingo ES teisės aktų dėl hipotekos taikymo ir kovos su piktnaudžiavimu bankininkystės srityje; ragina Komisiją nuodugniai išnagrinėti, kaip visose valstybėse narėse taikoma Direktyva 2014/17/ES dėl hipotekos kredito ir Direktyva 93/13/EEB dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais, ir pasidalyti gerąja patirtimi, siekiant gerinti finansinių sunkumų turinčių piliečių apsaugą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | yra susirūpinęs dėl įrodymų, kad tam tikrose valstybėse narėse yra trūkumų kalbant apie tinkamas galimybes kreiptis į teismą, kurie paaiškėjo nagrinėjant peticijas; mano, kad tai esminis klausimas, kuris turi būti nedelsiant sprendžiamas, siekiant užtikrinti tinkamą demokratinį Sąjungos veikimą ir suteikti piliečiams ir gyventojams galimybes naudotis pagrindinėmis teisėmis; mano, kad Sąjunga turėtų rodyti pavyzdį, vykdydama Orhuso konvencijos dėl teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais ramstį; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į savo 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl 2014 m. Peticijų komiteto veiklos (5) ir į 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo apie Europos ombudsmeno 2014 m. veiklą (6); |
| --- | --- |

33.

| 34. | teigiamai vertina tai, kad veikla tiriamųjų vizitų srityje grįžo prie labiau įprasto lygio, ir tikisi, kad ateinančiais metais iki kadencijos pabaigos bus visapusiškai išnaudotos šios ypatingos Peticijų komiteto prerogatyvos galimybės; atkreipia dėmesį į po kiekvieno vizito parengiamų darbo dokumentų, įskaitant konkrečias rekomendacijas, svarbą ir ragina skirtingas suinteresuotas valdžios institucijas į juos tinkamai atsižvelgti; mano, kad reikėtų periodiškai vertinti, kaip laikomasi minėtų rekomendacijų; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į Peticijų komiteto per 2015 m. nuveiktus darbus siekiant, kad peticijų pateikėjai galėtų naudotis internetiniu portalu, kuriame jie gali užsiregistruoti, pateikti peticiją, įkelti pagrindžiamuosius dokumentus ir pasirašyti jau priimtas nagrinėti kitas peticijas; atkreipia dėmesį į tai, kad portalas atnaujinamas, t. y. į jį keltos 2013, 2014 ir 2015 m. užregistruotos peticijos; džiaugiasi, kad atnaujintos ir patobulintos naujos funkcijos, susijusios su paieška, pasirašymu ir peticijos pateikėjo duomenų konfidencialumu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena apie priemones, kurias dar reikia įgyvendinti siekiant užbaigti likusius peticijų interneto portalo kūrimo projekto etapus, kad peticijų pateikėjai galėtų gauti tikralaikę informaciją apie savo peticijų nagrinėjimo būklę ir būti automatiškai informuojami apie nagrinėjimo būklės pasikeitimą, pvz., priimtinumo paskelbimą, Komisijos atsakymo gavimą arba peticijos įtraukimą į komiteto posėdžių darbotvarkę ir tiesioginės transliacijos internetu nuorodą, ir tokiu būdu gautų aiškią tiesioginę informaciją iš Peticijų komiteto sekretoriato; pabrėžia, kad interneto portalas yra itin svarbus ES piliečių informavimo šaltinis ir kad dėl šios priežasties turėtų būti teikiama informacija apie visą peticijos nagrinėjimo ciklą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į Reglamento (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje priėmimą; reikalauja, kad Peticijų komitetas ir visos Europos Sąjungos institucijos pripažintų elektroniniu parašu patvirtintus pateiktus dokumentus iš visų 28 valstybių narių; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad labai svarbus vaidmuo tenka tinklui SOLVIT, tarpvalstybinių problemų sprendimo tinklui, ir kad reikėtų jį visapusiškai plėtoti, siekiant panaudoti visas jo teikiamas galimybes, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir jų nacionaliniais SOLVIT centrais, kurie priklauso nuo nacionalinės administracijos, ir ragina padidinti jam skiriamus išteklius, atlikti sistemingesnę SOLVIT nustatytų problemų analizę, nes šis tinklas padeda susidaryti tikrovišką bendrosios rinkos veikimo trūkumų vaizdą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Jungtinę Karalystę atkreipti dėmesį į rekomendacijas, pateiktas faktų nustatymo misijos į Londoną 2015 m. lapkričio 5 ir 6 d. ataskaitoje, kurią Peticijų komitetas patvirtino 2016 m. balandžio 19 d.; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su Europos ombudsmenu ir kad Parlamentas dalyvautų Europos ombudsmenų tinklo veikloje; džiaugiasi gerais Europos ombudsmenės ir Peticijų komiteto santykiais institucinėje sistemoje; teigiamai vertina ombudsmenės darbą tobulinant gerą valdymą ES ir ypač džiaugiasi nuolatine ombudsmenės parama Peticijų komiteto darbui per visus metus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir jų peticijų komitetams bei nacionaliniams ombudsmenams arba atitinkamoms kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0204.

(2)  Priimta JT komiteto per keturioliktąją sesiją (2015 m. rugpjūčio 17 d. – rugsėjo 4 d.); žr.: http://tbinternet.ohchr.org/_layouts/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=CRPD%2fC%2fEU%2fCO%2f1&Lang=en

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0382.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0347.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0021.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0062.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/142 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/142

---

P8_TA(2016)0513

Tarptautiniai aviacijos susitarimai

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarptautinių aviacijos susitarimų (2016/2961(RSP))

(2018/C 238/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 8 d. Tarybos sprendimus leisti Komisijai pradėti derybas dėl aviacijos saugumo susitarimų su Japonija ir Kinija; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 8 d. Tarybos sprendimus leisti Komisijai pradėti derybas dėl aviacijos saugumo susitarimų su Japonija ir Kinija;

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimus leisti Komisijai pradėti derybas dėl Sąjungos lygmens oro susisiekimo paslaugų susitarimų su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN), Turkija, Kataru ir Jungtiniais Arabų Emyratais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimus leisti Komisijai pradėti derybas dėl Sąjungos lygmens oro susisiekimo paslaugų susitarimų su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN), Turkija, Kataru ir Jungtiniais Arabų Emyratais,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 27 d. Komisijos komunikatą „Pasirengimas spręsti būsimus ES išorės politikos aviacijos srityje uždavinius“ (COM(2012)0556), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 27 d. Komisijos komunikatą „Pasirengimas spręsti būsimus ES išorės politikos aviacijos srityje uždavinius“ (COM(2012)0556),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Europos aviacijos strategija“ (COM(2015)0598), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Europos aviacijos strategija“ (COM(2015)0598),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl aviacijos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl aviacijos (1),

| — | atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (2) (toliau – Pagrindų susitarimas), ypač į jo 23–29 punktus ir II bei III priedus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (2) (toliau – Pagrindų susitarimas), ypač į jo 23–29 punktus ir II bei III priedus,

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo praktiką, ypač į jo 2014 m. birželio 24 d. sprendimą byloje dėl Mauricijaus (C-658/11) ir 2016 m. birželio 14 d. sprendimą byloje dėl Tanzanijos (C-263/14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo praktiką, ypač į jo 2014 m. birželio 24 d. sprendimą byloje dėl Mauricijaus (C-658/11) ir 2016 m. birželio 14 d. sprendimą byloje dėl Tanzanijos (C-263/14),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos tarpinstitucinį susitarimą dėl Tarybos turimos įslaptintos informacijos klausimais, nesusijusiais su bendra užsienio ir saugumo politika, perdavimo Europos Parlamentui ir tvarkymo Europos Parlamente (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos tarpinstitucinį susitarimą dėl Tarybos turimos įslaptintos informacijos klausimais, nesusijusiais su bendra užsienio ir saugumo politika, perdavimo Europos Parlamentui ir tvarkymo Europos Parlamente (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento biuro 2013 m. balandžio 15 d. sprendimą dėl konfidencialios informacijos tvarkymo Europos Parlamente taisyklių; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento biuro 2013 m. balandžio 15 d. sprendimą dėl konfidencialios informacijos tvarkymo Europos Parlamente taisyklių;

| — | atsižvelgdamas į informacijos apie tarptautinius aviacijos susitarimus, teikimo, įskaitant prieigą prie konfidencialios informacijos, tvarką, dėl kurios 2016 m. sausio 19 d. ir 2016 m. kovo 18 d. raštais susitarė Transporto ir turizmo komiteto pirmininkas ir už Transportą atsakingas Komisijos narys; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į informacijos apie tarptautinius aviacijos susitarimus, teikimo, įskaitant prieigą prie konfidencialios informacijos, tvarką, dėl kurios 2016 m. sausio 19 d. ir 2016 m. kovo 18 d. raštais susitarė Transporto ir turizmo komiteto pirmininkas ir už Transportą atsakingas Komisijos narys;

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 218 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 218 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl tarptautinių aviacijos susitarimų (O-000128/2016 – B8-1807/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl tarptautinių aviacijos susitarimų (O-000128/2016 – B8-1807/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Komisija Europos aviacijos strategijoje pasiūlė pradėti derybas dėl ES lygmens aviacijos saugumo susitarimų su Japonija ir Kinija ir ES lygmens oro susisiekimo paslaugų susitarimų su Kinija, Turkija, šešiomis Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos valstybėmis narėmis, Armėnija ir ASEAN; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija Europos aviacijos strategijoje pasiūlė pradėti derybas dėl ES lygmens aviacijos saugumo susitarimų su Japonija ir Kinija ir ES lygmens oro susisiekimo paslaugų susitarimų su Kinija, Turkija, šešiomis Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos valstybėmis narėmis, Armėnija ir ASEAN;

| B. | kadangi Taryba leido Komisijai pradėti derybas dėl aviacijos saugumo susitarimų su Japonija ir Kinija ir derybas dėl ES lygmens oro susisiekimo paslaugų susitarimų su ASEAN, Turkija, Kataru ir Jungtiniais Arabų Emyratais; |
| --- | --- |

B.

kadangi Taryba leido Komisijai pradėti derybas dėl aviacijos saugumo susitarimų su Japonija ir Kinija ir derybas dėl ES lygmens oro susisiekimo paslaugų susitarimų su ASEAN, Turkija, Kataru ir Jungtiniais Arabų Emyratais;

| C. | kadangi tarptautiniams susitarimams, priskiriamiems sričiai, kuriai taikoma įprasta teisėkūros procedūra, sudaryti reikia Parlamento pritarimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi tarptautiniams susitarimams, priskiriamiems sričiai, kuriai taikoma įprasta teisėkūros procedūra, sudaryti reikia Parlamento pritarimo;

| D. | kadangi kai Komisija derasi dėl Sąjungos ir trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų susitarimų Parlamentas turi būti nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais derybų dėl tarptautinių susitarimų procedūros etapais (SESV 218 straipsnio 10 dalis), |
| --- | --- |

D.

kadangi kai Komisija derasi dėl Sąjungos ir trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų susitarimų Parlamentas turi būti nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais derybų dėl tarptautinių susitarimų procedūros etapais (SESV 218 straipsnio 10 dalis),

| E. | kadangi pagal Pagrindų susitarimą turėtų būti užtikrinama, kad institucijos galėtų naudotis savo galiomis ir privilegijomis kuo veiksmingiau ir skaidriau, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Pagrindų susitarimą turėtų būti užtikrinama, kad institucijos galėtų naudotis savo galiomis ir privilegijomis kuo veiksmingiau ir skaidriau,

| F. | kadangi Komisija šiame susitarime įsipareigojo taikyti vienodo požiūrio į Parlamentą ir Tarybą principą teisėkūros ir biudžeto srityse, ypač galimybės patekti į posėdžius ir dokumentų bei kitos informacijos perdavimo atžvilgiu, |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisija šiame susitarime įsipareigojo taikyti vienodo požiūrio į Parlamentą ir Tarybą principą teisėkūros ir biudžeto srityse, ypač galimybės patekti į posėdžius ir dokumentų bei kitos informacijos perdavimo atžvilgiu,

| 1. | pabrėžia, kad siekdamas turėti galimybių nuspręsti ar derybų pabaigoje duoti pritarimą, ar jo neduoti, Parlamentas turi stebėti procesą nuo jo pradžios; mano, kad ir kitos institucijos turėtų būti suinteresuotos siekti, kad visos pakankamai svarbios abejonės dėl Parlamento pasirengimo duoti pritarimą būtų nustatytos ir atitinkami klausimai būtų sprendžiami ankstyvu etapu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad Pagrindų susitarime nurodyta, kad Parlamentas nuo pat pradžių turėtų nuolat ir prireikus laikantis konfidencialumo gauti visą informaciją apie proceso eigą visais derybų etapais; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tikisi, kad Komisija atsakingam Parlamento komitetui suteiks informacijos apie ketinimus pasiūlyti derybas siekiant sudaryti ir keisti tarptautinius oro susisiekimo susitarimus; tikisi, kad Komisija su Taryba ir derybų partneriais pasieks susitarimus, pagal kuriuos Europos Parlamento nariams vienodomis teisėmis kartu su Taryba būtų suteikta prieiga prie visų susijusių dokumentų, įskaitant derybų nurodymus ir konsoliduotus tekstus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi tai, kad minėta informacija pagal Pagrindų susitarimo 24 straipsnį turi būti pateikiama Parlamentui taip, kad prireikus jam užtektų laiko pateikti savo nuomonę; primygtinai ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie tai, kaip buvo atsižvelgta į Parlamento nuomonę; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį Taryba ir Komisija privalo Parlamentą nedelsiant ir išsamiai informuoti visais procedūros etapais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta, kad Parlamentas, gavęs slaptos informacijos apie vykstančias derybas, privalo užtikrinti, kad bus išlaikytas visiškas konfidencialumas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Parlamento darbo tvarkos taisykles, remdamasis atsakingo komiteto pranešimu Parlamentas gali priimti rekomendacijas ir reikalauti, kad į jas būtų atsižvelgta prieš sudarant atitinkamą tarptautinį susitarimą (Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 4 dalis); |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0394.

(2)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(3)  OL C 95, 2014 4 1, p. 1.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2016 m. gruodžio 13 d., antradienis

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/144 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/144

---

P8_TA(2016)0482

ES ir Alžyro Respublikos bendrasis susitarimas, kuriuo nustatomi Alžyro Respublikos dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai ***

2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos asociaciją, protokolo dėl Europos Sąjungos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos bendrojo susitarimo, kuriuo nustatomi Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, sudarymo projekto (16152/2014 – C8-0152/2015 – 2014/0195(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 238/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16152/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16152/2014),

| — | atsižvelgdamas į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos asociaciją, protokolo dėl Europos Sąjungos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos bendrojo susitarimo, kuriuo nustatomi Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, projektą (16150/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos asociaciją, protokolo dėl Europos Sąjungos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos bendrojo susitarimo, kuriuo nustatomi Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, projektą (16150/2014),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą bei 218 straipsnio 7 dalį (C8-0152/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą bei 218 straipsnio 7 dalį (C8-0152/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0367/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0367/2016),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/145 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/145

---

P8_TA(2016)0483

Giliavandenių žuvų ištekliai ir jų žvejyba šiaurės rytų Atlanto tarptautiniuose vandenyse ***II

2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos specialios giliavandenių žuvų išteklių žvejybos šiaurės rytų Atlante sąlygos bei žvejybos šiaurės rytų Atlanto tarptautiniuose vandenyse nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2347/2002 (11625/1/2016 – C8-0427/2016 – 2012/0179(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2018/C 238/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (11625/1/2016 – C8-0427/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (11625/1/2016 – C8-0427/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę (COM(2016)0667), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę (COM(2016)0667),

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą (2) priimtą savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0371), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą (2) priimtą savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0371),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0369/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0369/2016),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 133, 2013 5 9, p. 41.

(2)  Priimti tekstai, 2013 12 10, P7_TA(2013)0539.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/146 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/146

---

P8_TA(2016)0484

Bendra Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūra

2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento sprendimas dėl bendros Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūros (2016/2114(REG)) (*1)

(2018/C 238/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 226 ir 227 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 226 ir 227 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A8-0344/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A8-0344/2016),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad rengiant šiuos Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus buvo tinkamai atsižvelgta į 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros nuostatas (1); |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo generalinio sekretoriaus imtis reikiamų priemonių, kad Parlamento IT sistemos būtų nedelsiant pritaikytos prie pakeistų Darbo tvarkos taisyklių ir sukurtos tinkamos elektroninės priemonės, kuriomis naudojantis būtų galima, inter alia, sekti kitoms Sąjungos institucijoms teikiamų klausimų, į kuriuos atsakoma raštu, tvarkymo eigą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nusprendžia iš Darbo tvarkos taisyklių išbraukti 106 straipsnio 4 dalį, kai tik iš visų galiojančių teisės aktų bus išbraukta reguliavimo procedūra su tikrinimu, ir prašo atitinkamų tarnybų kol kas į šį straipsnį įrašyti išnašą, kurioje būtų nurodyta, kad ateityje ši straipsnio dalis bus išbraukta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Pirmininkų sueigą persvarstyti Derybų įprastos teisėkūros procedūros metu elgesio kodeksą siekiant jį suderinti su šiuo sprendimu patvirtintais Darbo tvarkos taisyklių 73–73d straipsniais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, jog reikia pertvarkyti Darbo tvarkos taisyklių priedus, kad juos sudarytų tik tokie tekstai, kurie turi tą pačią teisinę vertę kaip Darbo tvarkos taisyklių straipsniai ir kuriems patvirtinti reikalaujama tokios pačios daugumos kaip tvirtinant Darbo tvarkos taisyklių straipsnius, ir VI priedas, kurį (nors jam taikoma kita procedūra ir jam priimti reikalinga kitokia dauguma) sudaro Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo priemonės; prašo, kad kiti esami priedai ir bet koks papildomas tekstas, kuris galėtų būti aktualus Parlamento narių darbui, būtų pertvarkyti įtraukiant juos į rinkinį, pridedamą prie Darbo tvarkos taisyklių; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad šių Darbo tvarkos taisyklių pakeitimai įsigalioja pirmą kitos mėnesinės sesijos po jų priėmimo dieną, išskyrus:






  a) | 212 straipsnio 1 ir 2 dalių pakeitimus dėl tarpparlamentinių delegacijų sudėties (šie pakeitimai esamoms delegacijoms įsigalioja pirmosios mėnesinės sesijos po kitų rinkimų į Europos Parlamentą, kurie vyks 2019 m., pradžioje); |
| --- | --- | --- |

7.

a)

212 straipsnio 1 ir 2 dalių pakeitimus dėl tarpparlamentinių delegacijų sudėties (šie pakeitimai esamoms delegacijoms įsigalioja pirmosios mėnesinės sesijos po kitų rinkimų į Europos Parlamentą, kurie vyks 2019 m., pradžioje);

| b) | 199 straipsnio pakeitimus dėl komitetų sudėties ir išbraukiamą 200 straipsnį dėl pavaduojančių narių (šie pakeitimai įsigalioja pirmosios mėnesinės sesijos po kitų rinkimų į Europos Parlamentą, kurie vyks 2019 m., pradžioje); |
| --- | --- |

b)

199 straipsnio pakeitimus dėl komitetų sudėties ir išbraukiamą 200 straipsnį dėl pavaduojančių narių (šie pakeitimai įsigalioja pirmosios mėnesinės sesijos po kitų rinkimų į Europos Parlamentą, kurie vyks 2019 m., pradžioje);

Toliau atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinė tyrimo ir specialiųjų komitetų narių rinkimo tvarka lieka galioti iki pirmosios mėnesinės sesijos po kitų rinkimų į Europos Parlamentą, kurie vyks 2019 m., pradžios, nepaisant 196 straipsnio, 197 straipsnio 1 dalies ir 198 straipsnio 3 dalies pakeitimų;

| 8. | ragina apsvarstyti galimybę atlikti tolesnę Darbo tvarkos taisyklių peržiūrą, kiek tai susiję su vidaus biudžeto procedūromis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nusprendžia, kad ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šių pakeitimų įsigaliojimo dienos Parlamento nariai turi atitinkamai pritaikyti savo finansinių interesų deklaracijas, kad jos atitiktų Darbo tvarkos taisyklių I priedo 4 straipsnio pakeitimus; prašo Biuro ir generalinio sekretoriaus per tris mėnesius nuo įsigaliojimo dienos imtis tinkamų priemonių, kad Parlamento nariams būtų sudarytos sąlygos pritaikyti minėtąsias deklaracijas; nusprendžia, kad deklaracijos, pateiktos remiantis šio sprendimo priėmimo dieną galiojančių Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis, galios ne ilgiau kaip šešis mėnesius nuo šių pakeitimų įsigaliojimo dienos; be to, nusprendžia, kad ši nuostata bus taikoma taip pat ir visiems per tą laikotarpį pradėjusiems eiti pareigas Parlamento nariams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kritiškai vertina tai, kad Parlamento interneto svetainėje pateikiami statistiniai duomenys apie balsavimo paaiškinimus, kalbas plenariniame posėdyje, Parlamento narių klausimus, pakeitimus ir pasiūlymus dėl rezoliucijų, kurie tokiose platformose kaip „MEPRanking“, matyt, turėtų parodyti, kuris Europos Parlamento narys galbūt yra „aktyvus“; ragina savo biurą nebeteikti neapdorotų skaičių kaip statistinių duomenų ir atsižvelgti į kriterijus, kurie labiau tinka nustatyti, kad Parlamento narys yra „aktyvus“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prašo Konstitucinių reikalų komiteto persvarstyti 168a straipsnį, kuriame apibrėžiamos naujos slenkstinės ribos, ir praėjus vieneriems metams nuo šio straipsnio įsigaliojimo atlikti peržiūrą, kaip šios ribos taikomos pagal konkrečius straipsnius; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

12.

Pakeitimas 1

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

2 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| Nepriklausomas mandatas | Nepriklausomas mandatas |
| Europos Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus, veikia nepriklausomai. Jie negali būti varžomi jokių nurodymų ir negali gauti jokio įpareigojančio mandato. | Pagal 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 6 straipsnio 1 dalį ir Europos Parlamento narių statuto 2 straipsnio 1 dalį bei 3 straipsnio 1 dalį,
  Europos Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus, veikia
  laisvai ir
  nepriklausomai, jie negali būti varžomi jokių nurodymų ir negali gauti jokio įpareigojančio mandato. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

2 straipsnis

2 straipsnis

Nepriklausomas mandatas

Nepriklausomas mandatas

Europos Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus, veikia nepriklausomai. Jie negali būti varžomi jokių nurodymų ir negali gauti jokio įpareigojančio mandato.

Pagal 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 6 straipsnio 1 dalį ir Europos Parlamento narių statuto 2 straipsnio 1 dalį bei 3 straipsnio 1 dalį,
  Europos Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus, veikia
  laisvai ir
  nepriklausomai, jie negali būti varžomi jokių nurodymų ir negali gauti jokio įpareigojančio mandato.

Pakeitimas 2

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

3 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| Įgaliojimų patikrinimas | Įgaliojimų patikrinimas |
| 1.   Pasibaigus Europos Parlamento rinkimams, Parlamento pirmininkas pakviečia valstybių narių kompetentingas valdžios institucijas nedelsiant pranešti Parlamentui išrinktųjų Parlamento narių pavardes, kad visi Parlamento nariai galėtų užimti savo vietas Parlamente per pirmąjį po rinkimų posėdį. | 1.   Pasibaigus Europos Parlamento rinkimams, Parlamento pirmininkas pakviečia valstybių narių kompetentingas valdžios institucijas nedelsiant pranešti Parlamentui išrinktųjų Parlamento narių pavardes, kad visi Parlamento nariai galėtų užimti savo vietas Parlamente per pirmąjį po rinkimų posėdį. |
| Tuo pačiu metu Parlamento pirmininkas atkreipia šių valdžios institucijų dėmesį į atitinkamas 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto nuostatas ir paragina imtis būtinų veiksmų siekiant išvengti bet kokio nesuderinamumo su Europos Parlamento nario mandatu. | Tuo pačiu metu Parlamento pirmininkas atkreipia šių valdžios institucijų dėmesį į atitinkamas 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto nuostatas ir paragina imtis būtinų veiksmų siekiant išvengti bet kokio nesuderinamumo su Europos Parlamento nario mandatu. |
| 2.   Kiekvienas narys, apie kurio išrinkimą buvo pranešta Parlamentui, prieš užimdamas Parlamento nario vietą raštu patvirtina, kad jis neina jokių pareigų, nesuderinamų su Europos Parlamento nario mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse. Pasibaigus visuotiniams rinkimams šis rašytinis patvirtinimas, jei įmanoma, pateikiamas ne vėliau kaip prieš šešias dienas iki pirmojo Parlamento posėdžio. Kol tikrinami Parlamento nario įgaliojimai arba kol nėra priimta sprendimo dėl ginčo, su sąlyga, kad Parlamento narys prieš tai pasirašė pirmiau minėtą rašytinį patvirtinimą, jis dalyvauja Parlamento ir jo valdymo organų posėdžiuose, naudodamasis visomis jam priklausančiomis teisėmis. | 2.   Kiekvienas narys, apie kurio išrinkimą buvo pranešta Parlamentui, prieš užimdamas Parlamento nario vietą raštu patvirtina, kad jis neina jokių pareigų, nesuderinamų su Europos Parlamento nario mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse. Pasibaigus visuotiniams rinkimams šis rašytinis patvirtinimas, jei įmanoma, pateikiamas ne vėliau kaip prieš šešias dienas iki pirmojo Parlamento posėdžio. Kol tikrinami Parlamento nario įgaliojimai arba kol nėra priimta sprendimo dėl ginčo, su sąlyga, kad Parlamento narys prieš tai pasirašė pirmiau minėtą rašytinį patvirtinimą, jis dalyvauja Parlamento ir jo valdymo organų posėdžiuose, naudodamasis visomis jam priklausančiomis teisėmis. |
| Jei, remiantis faktais, kuriuos galima patikrinti pasinaudojant viešais informacijos šaltiniais, nustatoma, kad Parlamento narys eina pareigas, nesuderinamas su jo, kaip Europos Parlamento nario, mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse, Parlamentas, remdamasis Parlamento pirmininko pateikta informacija, konstatuoja, kad atsirado laisva vieta. | Jei, remiantis faktais, kuriuos galima patikrinti pasinaudojant viešais informacijos šaltiniais, nustatoma, kad Parlamento narys eina pareigas, nesuderinamas su jo, kaip Europos Parlamento nario, mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse, Parlamentas, remdamasis Parlamento pirmininko pateikta informacija, konstatuoja, kad atsirado laisva vieta. |
| 3.   Remdamasis
  už įgaliojimų patikrinimą
  atsakingo komiteto pranešimu, Parlamentas nedelsdamas patikrina Parlamento nario įgaliojimus ir sprendžia dėl kiekvieno naujai išrinkto Parlamento nario mandato teisėtumo bei visų ginčų, dėl kurių į jį kreipiamasi remiantis 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto nuostatomis, išskyrus
  nacionaliniais rinkimų įstatymais grindžiamus ginčus
  . | 3.   Remdamasis atsakingo komiteto pranešimu, Parlamentas nedelsdamas patikrina Parlamento nario įgaliojimus ir sprendžia dėl kiekvieno naujai išrinkto Parlamento nario mandato teisėtumo bei visų ginčų, dėl kurių į jį kreipiamasi remiantis 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto nuostatomis, išskyrus
  tuos ginčus, kuriems pagal šį Aktą išimtinai taikomos Akte nurodytos nacionalinės nuostatos
  . |
| | Komiteto pranešimas parengiamas remiantis kiekvienos valstybės narės oficialiu pranešimu, kuriame pateikiami visi rinkimų rezultatai, patikslinamos išrinktų kandidatų ir galimų juos pakeisiančių asmenų pavardės ir jie išvardijami eilės tvarka pagal gautų balsų skaičių. |
| | Parlamento nario mandato galiojimą galima patvirtinti tik tuo atveju, jeigu jis pateikė rašytines deklaracijas, kaip to reikalaujama šiame straipsnyje ir šių Darbo tvarkos taisyklių I priede. |
| 4.
     
  Atsakingo komiteto pranešimas parengiamas remiantis kiekvienos valstybės narės oficialiu pranešimu, kuriame pateikiami visi rinkimų rezultatai, patikslinamos išrinktų kandidatų ir galimų juos pakeisiančių asmenų pavardės ir jie išvardijami eilės tvarka pagal gautų balsų skaičių. | |
| Parlamento nario mandato galiojimą galima patvirtinti tik tuo atveju, jeigu jis pateikė raštiškas deklaracijas, kaip to reikalaujama šiame straipsnyje ir šių Darbo tvarkos taisyklių I priede. | |
| Remdamasis
  atsakingo komiteto
  pranešimu
  , Parlamentas gali bet kuriuo momentu priimti sprendimą dėl kiekvieno su Parlamento nario mandato galiojimu susijusio ginčo. | 4.
     
  Remdamasis
  atsakingo komiteto
  pasiūlymu
  , Parlamentas
  nedelsdamas patikrina kiekvieno Parlamento nario, kuris pakeičia savo mandatą baigiantį vykdyti Parlamento narį, įgaliojimus ir
  gali bet kuriuo momentu priimti sprendimą dėl kiekvieno su Parlamento nario mandato galiojimu susijusio ginčo. |
| 5.   Kai Parlamento narys paskiriamas kitiems kandidatams iš to paties sąrašo atsiėmus savo kandidatūras, už įgaliojimų patikrinimą atsakingas komitetas prižiūri, kad šios kandidatūros būtų atšauktos pagal 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto ir šių Darbo tvarkos taisyklių 4 straipsnio 3 dalies raidę ir dvasią. | 5.   Kai Parlamento narys paskiriamas kitiems kandidatams iš to paties sąrašo atsiėmus savo kandidatūras, už įgaliojimų patikrinimą atsakingas komitetas prižiūri, kad šios kandidatūros būtų atšauktos pagal 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto ir šių Darbo tvarkos taisyklių 4 straipsnio 3 dalies raidę ir dvasią. |
| 6.   Atsakingas komitetas prižiūri, kad valstybių narių ar Sąjungos
  valdžios
  institucijos neatidėliodamos perduotų Parlamentui visą informaciją, galinčią turėti įtakos Europos Parlamento nario
  įgaliojimų vykdymui
  ar pakeisiančių Parlamento narių eiliškumui, ir būtų nurodoma, kada Parlamento narys pradės eiti pareigas, jei tai susiję su paskyrimu. | 6.   Atsakingas komitetas prižiūri, kad valstybių narių ar Sąjungos institucijos neatidėliodamos perduotų Parlamentui visą informaciją, galinčią turėti įtakos Europos Parlamento nario
  tinkamumui eiti šias pareigas
  ar pakeisiančių Parlamento narių
  tinkamumui arba
  eiliškumui, ir būtų nurodoma, kada Parlamento narys pradės eiti pareigas, jei tai susiję su paskyrimu. |
| Valstybių narių kompetentingoms institucijos pradėjus procedūrą, galinčią baigtis Parlamento nario mandato panaikinimu, Parlamento pirmininkas prašo reguliariai informuoti jį apie procedūros eigą. Jis perduoda šį klausimą nagrinėti atsakingam komitetui, kurio siūlymu Parlamentas gali priimti savo poziciją. | Valstybių narių kompetentingoms institucijos pradėjus procedūrą, galinčią baigtis Parlamento nario mandato panaikinimu, Parlamento pirmininkas prašo reguliariai informuoti jį apie procedūros eigą. Jis perduoda šį klausimą nagrinėti atsakingam komitetui, kurio siūlymu Parlamentas gali priimti savo poziciją. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

3 straipsnis

3 straipsnis

Įgaliojimų patikrinimas

Įgaliojimų patikrinimas

1.   Pasibaigus Europos Parlamento rinkimams, Parlamento pirmininkas pakviečia valstybių narių kompetentingas valdžios institucijas nedelsiant pranešti Parlamentui išrinktųjų Parlamento narių pavardes, kad visi Parlamento nariai galėtų užimti savo vietas Parlamente per pirmąjį po rinkimų posėdį.

1.   Pasibaigus Europos Parlamento rinkimams, Parlamento pirmininkas pakviečia valstybių narių kompetentingas valdžios institucijas nedelsiant pranešti Parlamentui išrinktųjų Parlamento narių pavardes, kad visi Parlamento nariai galėtų užimti savo vietas Parlamente per pirmąjį po rinkimų posėdį.

Tuo pačiu metu Parlamento pirmininkas atkreipia šių valdžios institucijų dėmesį į atitinkamas 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto nuostatas ir paragina imtis būtinų veiksmų siekiant išvengti bet kokio nesuderinamumo su Europos Parlamento nario mandatu.

Tuo pačiu metu Parlamento pirmininkas atkreipia šių valdžios institucijų dėmesį į atitinkamas 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto nuostatas ir paragina imtis būtinų veiksmų siekiant išvengti bet kokio nesuderinamumo su Europos Parlamento nario mandatu.

2.   Kiekvienas narys, apie kurio išrinkimą buvo pranešta Parlamentui, prieš užimdamas Parlamento nario vietą raštu patvirtina, kad jis neina jokių pareigų, nesuderinamų su Europos Parlamento nario mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse. Pasibaigus visuotiniams rinkimams šis rašytinis patvirtinimas, jei įmanoma, pateikiamas ne vėliau kaip prieš šešias dienas iki pirmojo Parlamento posėdžio. Kol tikrinami Parlamento nario įgaliojimai arba kol nėra priimta sprendimo dėl ginčo, su sąlyga, kad Parlamento narys prieš tai pasirašė pirmiau minėtą rašytinį patvirtinimą, jis dalyvauja Parlamento ir jo valdymo organų posėdžiuose, naudodamasis visomis jam priklausančiomis teisėmis.

2.   Kiekvienas narys, apie kurio išrinkimą buvo pranešta Parlamentui, prieš užimdamas Parlamento nario vietą raštu patvirtina, kad jis neina jokių pareigų, nesuderinamų su Europos Parlamento nario mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse. Pasibaigus visuotiniams rinkimams šis rašytinis patvirtinimas, jei įmanoma, pateikiamas ne vėliau kaip prieš šešias dienas iki pirmojo Parlamento posėdžio. Kol tikrinami Parlamento nario įgaliojimai arba kol nėra priimta sprendimo dėl ginčo, su sąlyga, kad Parlamento narys prieš tai pasirašė pirmiau minėtą rašytinį patvirtinimą, jis dalyvauja Parlamento ir jo valdymo organų posėdžiuose, naudodamasis visomis jam priklausančiomis teisėmis.

Jei, remiantis faktais, kuriuos galima patikrinti pasinaudojant viešais informacijos šaltiniais, nustatoma, kad Parlamento narys eina pareigas, nesuderinamas su jo, kaip Europos Parlamento nario, mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse, Parlamentas, remdamasis Parlamento pirmininko pateikta informacija, konstatuoja, kad atsirado laisva vieta.

Jei, remiantis faktais, kuriuos galima patikrinti pasinaudojant viešais informacijos šaltiniais, nustatoma, kad Parlamento narys eina pareigas, nesuderinamas su jo, kaip Europos Parlamento nario, mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse, Parlamentas, remdamasis Parlamento pirmininko pateikta informacija, konstatuoja, kad atsirado laisva vieta.

3.   Remdamasis
  už įgaliojimų patikrinimą
  atsakingo komiteto pranešimu, Parlamentas nedelsdamas patikrina Parlamento nario įgaliojimus ir sprendžia dėl kiekvieno naujai išrinkto Parlamento nario mandato teisėtumo bei visų ginčų, dėl kurių į jį kreipiamasi remiantis 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto nuostatomis, išskyrus
  nacionaliniais rinkimų įstatymais grindžiamus ginčus
  .

3.   Remdamasis atsakingo komiteto pranešimu, Parlamentas nedelsdamas patikrina Parlamento nario įgaliojimus ir sprendžia dėl kiekvieno naujai išrinkto Parlamento nario mandato teisėtumo bei visų ginčų, dėl kurių į jį kreipiamasi remiantis 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto nuostatomis, išskyrus
  tuos ginčus, kuriems pagal šį Aktą išimtinai taikomos Akte nurodytos nacionalinės nuostatos
  .

Komiteto pranešimas parengiamas remiantis kiekvienos valstybės narės oficialiu pranešimu, kuriame pateikiami visi rinkimų rezultatai, patikslinamos išrinktų kandidatų ir galimų juos pakeisiančių asmenų pavardės ir jie išvardijami eilės tvarka pagal gautų balsų skaičių.

Parlamento nario mandato galiojimą galima patvirtinti tik tuo atveju, jeigu jis pateikė rašytines deklaracijas, kaip to reikalaujama šiame straipsnyje ir šių Darbo tvarkos taisyklių I priede.

4.
     
  Atsakingo komiteto pranešimas parengiamas remiantis kiekvienos valstybės narės oficialiu pranešimu, kuriame pateikiami visi rinkimų rezultatai, patikslinamos išrinktų kandidatų ir galimų juos pakeisiančių asmenų pavardės ir jie išvardijami eilės tvarka pagal gautų balsų skaičių.

Parlamento nario mandato galiojimą galima patvirtinti tik tuo atveju, jeigu jis pateikė raštiškas deklaracijas, kaip to reikalaujama šiame straipsnyje ir šių Darbo tvarkos taisyklių I priede.

Remdamasis
  atsakingo komiteto
  pranešimu
  , Parlamentas gali bet kuriuo momentu priimti sprendimą dėl kiekvieno su Parlamento nario mandato galiojimu susijusio ginčo.

4.
     
  Remdamasis
  atsakingo komiteto
  pasiūlymu
  , Parlamentas
  nedelsdamas patikrina kiekvieno Parlamento nario, kuris pakeičia savo mandatą baigiantį vykdyti Parlamento narį, įgaliojimus ir
  gali bet kuriuo momentu priimti sprendimą dėl kiekvieno su Parlamento nario mandato galiojimu susijusio ginčo.

5.   Kai Parlamento narys paskiriamas kitiems kandidatams iš to paties sąrašo atsiėmus savo kandidatūras, už įgaliojimų patikrinimą atsakingas komitetas prižiūri, kad šios kandidatūros būtų atšauktos pagal 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto ir šių Darbo tvarkos taisyklių 4 straipsnio 3 dalies raidę ir dvasią.

5.   Kai Parlamento narys paskiriamas kitiems kandidatams iš to paties sąrašo atsiėmus savo kandidatūras, už įgaliojimų patikrinimą atsakingas komitetas prižiūri, kad šios kandidatūros būtų atšauktos pagal 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto ir šių Darbo tvarkos taisyklių 4 straipsnio 3 dalies raidę ir dvasią.

6.   Atsakingas komitetas prižiūri, kad valstybių narių ar Sąjungos
  valdžios
  institucijos neatidėliodamos perduotų Parlamentui visą informaciją, galinčią turėti įtakos Europos Parlamento nario
  įgaliojimų vykdymui
  ar pakeisiančių Parlamento narių eiliškumui, ir būtų nurodoma, kada Parlamento narys pradės eiti pareigas, jei tai susiję su paskyrimu.

6.   Atsakingas komitetas prižiūri, kad valstybių narių ar Sąjungos institucijos neatidėliodamos perduotų Parlamentui visą informaciją, galinčią turėti įtakos Europos Parlamento nario
  tinkamumui eiti šias pareigas
  ar pakeisiančių Parlamento narių
  tinkamumui arba
  eiliškumui, ir būtų nurodoma, kada Parlamento narys pradės eiti pareigas, jei tai susiję su paskyrimu.

Valstybių narių kompetentingoms institucijos pradėjus procedūrą, galinčią baigtis Parlamento nario mandato panaikinimu, Parlamento pirmininkas prašo reguliariai informuoti jį apie procedūros eigą. Jis perduoda šį klausimą nagrinėti atsakingam komitetui, kurio siūlymu Parlamentas gali priimti savo poziciją.

Valstybių narių kompetentingoms institucijos pradėjus procedūrą, galinčią baigtis Parlamento nario mandato panaikinimu, Parlamento pirmininkas prašo reguliariai informuoti jį apie procedūros eigą. Jis perduoda šį klausimą nagrinėti atsakingam komitetui, kurio siūlymu Parlamentas gali priimti savo poziciją.

Pakeitimas 3

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

4 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| Europos Parlamento nario įgaliojimų laikas | Europos Parlamento nario įgaliojimų laikas |
| 1.   Parlamento nario įgaliojimų laikas prasideda ir baigiasi 1976 m. rugsėjo 20 d.
  Akte nustatyta tvarka. Taip pat Parlamento nario įgaliojimai nutrūksta mirties ar mandato atsisakymo atveju. | 1.   Parlamento nario įgaliojimų laikas prasideda ir baigiasi 1976 m. rugsėjo 20 d.
  Akto 5 ir 13 straipsniuose nustatyta tvarka
  . |
| 2.
     
  Visi Parlamento nariai eina pareigas iki pirmo po rinkimų vykstančio Parlamento posėdžio pradžios. | |
| 3.   Kiekvienas mandato atsisakantis Parlamento narys raštu praneša Parlamento pirmininkui apie tokį atsisakymą ir jo įsigaliojimo datą, kuri negali būti vėlesnė kaip trys mėnesiai po pranešimo. Šis pranešimas yra oficialiai surašomas dalyvaujant generaliniam sekretoriui ar jo atstovui, jo ir atitinkamo Parlamento nario pasirašomas ir nedelsiant perduodamas nagrinėti atsakingam komitetui, kuris jį įrašo į pirmo savo posėdžio, rengiamo po to, kai buvo gautas šis pranešimas, darbotvarkę. | 3.   Kiekvienas mandato atsisakantis Parlamento narys raštu praneša Parlamento pirmininkui apie tokį atsisakymą ir jo įsigaliojimo datą, kuri negali būti vėlesnė kaip trys mėnesiai po pranešimo. Šis pranešimas yra oficialiai surašomas dalyvaujant generaliniam sekretoriui ar jo atstovui, jo ir atitinkamo Parlamento nario pasirašomas ir nedelsiant perduodamas nagrinėti atsakingam komitetui, kuris jį įrašo į pirmo savo posėdžio, rengiamo po to, kai buvo gautas šis pranešimas, darbotvarkę. |
| Jeigu atsakingas komitetas mano, kad mandato atsisakymas
  neatitinka
  1976 m. rugsėjo 20 d.
  Akto raidės ir dvasios
  ,
  jis apie tai informuoja Parlamentą, kad šis nuspręstų
  ,
  ar konstatuoti, jog yra laisva vieta, ar ne
  . | Jeigu atsakingas komitetas mano, kad mandato atsisakymas
  atitinka
  1976 m. rugsėjo 20 d.
  Aktą, paskelbiama, kad laisva vieta atsiranda nuo datos
  ,
  nurodytos oficialiame Parlamento nario pranešime apie mandato atsisakymą
  ,
  ir Parlamento pirmininkas informuoja apie tai Parlamentą
  . |
| Priešingu atveju, konstatuojama, jog atsiranda laisva vieta nuo datos, nurodytos Parlamento nario pranešime apie mandato atsisakymą. Dėl šio klausimo Parlamentas nebalsuoja
  . | Jeigu atsakingas komitetas mano
  ,
  kad mandato atsisakymas neatitinka 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto, jis pasiūlo Parlamentui nepaskelbti, jog yra laisva vieta
  . |
| Supaprastinta procedūra pradėta taikyti kai kuriais išskirtiniais atvejais, visų pirma tais atvejais, kai nuo datos, nuo kurios įsigalioja mandato atsisakymas, iki pirmo atsakingo komiteto posėdžio vyksta viena ar kelios mėnesinės sesijos ir, nekonstatavus, jog yra laisva vieta, frakcija, kuriai priklauso mandato atsisakantis narys, netenka galimybės pakeisti jį kitu nariu šių mėnesinių sesijų metu. Pagal šią procedūrą tokius klausimus tvarkančiam atsakingo komiteto pranešėjui suteikiami įgaliojimai nedelsiant išnagrinėti bet kokį mandato atsisakymą, apie kurį buvo tinkamai pranešta, ir, jei bet koks delsimas nagrinėjant pranešimą turėtų neigiamų padarinių, kreiptis į komiteto pirmininką, kad šis pagal 3 dalies nuostatas: | |
| — | komiteto vardu praneštų Parlamento pirmininkui, jog gali būti konstatuota, kad yra laisva vieta, arba |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

4 straipsnis

4 straipsnis

Europos Parlamento nario įgaliojimų laikas

Europos Parlamento nario įgaliojimų laikas

1.   Parlamento nario įgaliojimų laikas prasideda ir baigiasi 1976 m. rugsėjo 20 d.
  Akte nustatyta tvarka. Taip pat Parlamento nario įgaliojimai nutrūksta mirties ar mandato atsisakymo atveju.

1.   Parlamento nario įgaliojimų laikas prasideda ir baigiasi 1976 m. rugsėjo 20 d.
  Akto 5 ir 13 straipsniuose nustatyta tvarka
  .

2.
     
  Visi Parlamento nariai eina pareigas iki pirmo po rinkimų vykstančio Parlamento posėdžio pradžios.

3.   Kiekvienas mandato atsisakantis Parlamento narys raštu praneša Parlamento pirmininkui apie tokį atsisakymą ir jo įsigaliojimo datą, kuri negali būti vėlesnė kaip trys mėnesiai po pranešimo. Šis pranešimas yra oficialiai surašomas dalyvaujant generaliniam sekretoriui ar jo atstovui, jo ir atitinkamo Parlamento nario pasirašomas ir nedelsiant perduodamas nagrinėti atsakingam komitetui, kuris jį įrašo į pirmo savo posėdžio, rengiamo po to, kai buvo gautas šis pranešimas, darbotvarkę.

3.   Kiekvienas mandato atsisakantis Parlamento narys raštu praneša Parlamento pirmininkui apie tokį atsisakymą ir jo įsigaliojimo datą, kuri negali būti vėlesnė kaip trys mėnesiai po pranešimo. Šis pranešimas yra oficialiai surašomas dalyvaujant generaliniam sekretoriui ar jo atstovui, jo ir atitinkamo Parlamento nario pasirašomas ir nedelsiant perduodamas nagrinėti atsakingam komitetui, kuris jį įrašo į pirmo savo posėdžio, rengiamo po to, kai buvo gautas šis pranešimas, darbotvarkę.

Jeigu atsakingas komitetas mano, kad mandato atsisakymas
  neatitinka
  1976 m. rugsėjo 20 d.
  Akto raidės ir dvasios
  ,
  jis apie tai informuoja Parlamentą, kad šis nuspręstų
  ,
  ar konstatuoti, jog yra laisva vieta, ar ne
  .

Jeigu atsakingas komitetas mano, kad mandato atsisakymas
  atitinka
  1976 m. rugsėjo 20 d.
  Aktą, paskelbiama, kad laisva vieta atsiranda nuo datos
  ,
  nurodytos oficialiame Parlamento nario pranešime apie mandato atsisakymą
  ,
  ir Parlamento pirmininkas informuoja apie tai Parlamentą
  .

Priešingu atveju, konstatuojama, jog atsiranda laisva vieta nuo datos, nurodytos Parlamento nario pranešime apie mandato atsisakymą. Dėl šio klausimo Parlamentas nebalsuoja
  .

Jeigu atsakingas komitetas mano
  ,
  kad mandato atsisakymas neatitinka 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto, jis pasiūlo Parlamentui nepaskelbti, jog yra laisva vieta
  .

Supaprastinta procedūra pradėta taikyti kai kuriais išskirtiniais atvejais, visų pirma tais atvejais, kai nuo datos, nuo kurios įsigalioja mandato atsisakymas, iki pirmo atsakingo komiteto posėdžio vyksta viena ar kelios mėnesinės sesijos ir, nekonstatavus, jog yra laisva vieta, frakcija, kuriai priklauso mandato atsisakantis narys, netenka galimybės pakeisti jį kitu nariu šių mėnesinių sesijų metu. Pagal šią procedūrą tokius klausimus tvarkančiam atsakingo komiteto pranešėjui suteikiami įgaliojimai nedelsiant išnagrinėti bet kokį mandato atsisakymą, apie kurį buvo tinkamai pranešta, ir, jei bet koks delsimas nagrinėjant pranešimą turėtų neigiamų padarinių, kreiptis į komiteto pirmininką, kad šis pagal 3 dalies nuostatas:

—

komiteto vardu praneštų Parlamento pirmininkui, jog gali būti konstatuota, kad yra laisva vieta, arba

| — | sukviestų neeilinį komiteto posėdį visoms pranešėjo iškeltoms konkrečioms problemoms nagrinėti. |
| --- | --- |

—

sukviestų neeilinį komiteto posėdį visoms pranešėjo iškeltoms konkrečioms problemoms nagrinėti.

3a.
     
  Jeigu iki kitos mėnesinės sesijos nenumatyta surengti atsakingo komiteto posėdžio, atsakingo komiteto pranešėjas nedelsiant išnagrinėja bet kokį mandato atsisakymą, apie kurį buvo tinkamai pranešta. Jei delsimas nagrinėjant pranešimą turėtų neigiamų pasekmių, pranešėjas kreipiasi į komiteto pirmininką, kad šis pagal 3 dalį:

| — | komiteto vardu praneštų Parlamento pirmininkui, jog gali būti paskelbta, kad yra laisva vieta, arba |
| --- | --- |

—

komiteto vardu praneštų Parlamento pirmininkui, jog gali būti paskelbta, kad yra laisva vieta, arba

| — | sukviestų neeilinį komiteto posėdį pranešėjo iškeltoms konkrečioms problemoms nagrinėti. |
| --- | --- |

—

sukviestų neeilinį komiteto posėdį pranešėjo iškeltoms konkrečioms problemoms nagrinėti.

4.   
  Tuo atveju, kai valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, remdamasi valstybės narės įstatymų nuostatomis,
  praneša Parlamento pirmininkui apie Europos Parlamento nario
  įgaliojimų pabaigą dėl
  1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio
  3 dalyje numatyto nesuderinamumo arba atsiėmus mandatą, kaip nurodyta to paties Akto 13 straipsnio 3
  dalyje, Parlamento pirmininkas
  praneša Parlamentui, kad nuo valstybės narės nurodytos datos mandatas baigia galioti
  ,
  ir pakviečia valstybę narę nedelsiant užpildyti laisvą vietą
  .

4.   
  Kai kompetentingos valstybių narių ar Sąjungos institucijos arba atitinkamas Parlamento narys
  praneša Parlamento pirmininkui apie
  paskyrimą arba išrinkimą eiti pareigas, kurios nesuderinamos su
  Europos Parlamento nario
  mandatu, kaip numatyta
  1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio
  1 ar 2
   dalyje, Parlamento pirmininkas
  apie tai informuoja Parlamentą ir Parlamentas paskelbia
  ,
  jog nuo nesuderinamumo dienos yra laisva vieta
  .

Kai kompetentingos valstybių narių
  ar Sąjungos valdžios
  institucijos
  arba atitinkamas Parlamento narys
  praneša Parlamento pirmininkui apie
  paskyrimą arba išrinkimą eiti pareigas, kurios nesuderinamos su Europos Parlamento nario mandatu
  , kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio
  1 ar 2
  dalyje, Parlamento pirmininkas
  apie tai informuoja Parlamentą, kuris konstatuoja
  ,
  jog
  yra
  laisva vieta
  .

Kai kompetentingos valstybių narių institucijos praneša Parlamento pirmininkui apie
  Europos Parlamento nario įgaliojimų pabaigą dėl papildomo nesuderinamumo, nustatyto tos valstybės narės teisėje
  , kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio
  3 dalyje, arba Parlamento nariui netekus mandato, kaip numatyta Akto 13 straipsnio 3
   dalyje, Parlamento pirmininkas
  praneša Parlamentui, kad to Parlamento nario įgaliojimai baigia galioti valstybės narės nurodytą dieną. Kai tokia diena nenurodoma, įgaliojimų pabaigos data yra tos valstybės narės pranešimo data.

5.   
  Valstybių
  narių arba Sąjungos institucijos informuoja Parlamento pirmininką apie bet kokias Parlamento nariui numatomas patikėti užduotis. Parlamento pirmininkas skiria atsakingam komitetui išnagrinėti, ar numatoma užduotis yra suderinama su 1976 m. rugsėjo 20 d.
  Akto raide
  ir
  dvasia. Jis
  supažindina Parlamentą, Parlamento narį ir atitinkamas valdžios institucijas su šio komiteto išvadomis.

5.   
  Kai valstybių
  narių arba Sąjungos institucijos informuoja Parlamento pirmininką apie bet kokias Parlamento nariui numatomas patikėti užduotis, Parlamento pirmininkas skiria atsakingam komitetui išnagrinėti, ar numatoma užduotis yra suderinama su 1976 m. rugsėjo 20 d.
  Aktu,
  ir supažindina Parlamentą, Parlamento narį ir atitinkamas valdžios institucijas su šio komiteto išvadomis.

6.
     
  Parlamento nario įgaliojimai baigiasi ir laisva vieta atsiranda:

| — | mandato atsisakymo atveju: kai Parlamentas, remdamasis atsisakymo pranešimu, konstatuoja, jog yra laisva vieta; |
| --- | --- |

—

mandato atsisakymo atveju: kai Parlamentas, remdamasis atsisakymo pranešimu, konstatuoja, jog yra laisva vieta;

| — | Parlamento nario paskyrimo arba išrinkimo į pareigas, nesuderinamas su Europos Parlamento nario mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 arba 2 dalyje, atveju: nuo valstybių narių ar Sąjungos kompetentingų institucijų arba atitinkamo Parlamento nario nurodytos datos. |
| --- | --- |

—

Parlamento nario paskyrimo arba išrinkimo į pareigas, nesuderinamas su Europos Parlamento nario mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 arba 2 dalyje, atveju: nuo valstybių narių ar Sąjungos kompetentingų institucijų arba atitinkamo Parlamento nario nurodytos datos.

7.   Parlamentui konstatavus, jog yra laisva vieta,
  jis
  apie tai informuoja atitinkamą valstybę narę ir
  kviečia
  ją nedelsiant užpildyti vietą.

7.   Parlamentui konstatavus, jog yra laisva vieta,
  Parlamento pirmininkas
  apie tai informuoja atitinkamą valstybę narę ir
  paragina
  ją nedelsiant užpildyti vietą.

8.
     
  Bet koks ginčas, susijęs su Parlamento nario, kurio įgaliojimai buvo patikrinti, mandato galiojimu, perduodamas atsakingam komitetui, kuris neatidėliodamas, vėliausiai ateinančios mėnesinės sesijos pradžioje, pateikia Parlamentui pranešimą.

9.   Jeigu paaiškėja, jog mandatas priimtas ar pasibaigė esant esminiam neatitikimui arba iškreipus asmens valią, Parlamentas
  pasilieka teisę
  paskelbti atitinkamą mandatą negaliojančiu ar atsisakyti konstatuoti, kad Parlamento nario vieta yra laisva.

9.   Jeigu paaiškėja, jog mandatas priimtas ar pasibaigė esant esminiam neatitikimui arba iškreipus asmens valią, Parlamentas
  gali
  paskelbti atitinkamą mandatą negaliojančiu ar atsisakyti konstatuoti, kad Parlamento nario vieta yra laisva.

Pakeitimas 4

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

5 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 straipsnis | 5 straipsnis |
| Privilegijos ir imunitetai | Privilegijos ir imunitetai |
| 1.   Parlamento nariai naudojasi privilegijomis ir imunitetais, nustatytais Protokole dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų. | 1.   Parlamento nariai naudojasi privilegijomis ir imunitetais, nustatytais Protokole dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų. |
| 2.   
  Parlamento
  nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija. | 2.   
  Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais, išlieka principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir užtikrina Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas. Parlamento
  nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija. |
| 3.   Parlamento
  pirmininkas, kai tik jam pranešama apie Parlamento narių išrinkimą,
  išduoda
  jiems
  laissez-passer,
  užtikrinančius
  galimybę laisvai judėti valstybėse narėse. | 3.   Parlamento
  nariui paprašius ir gavus Parlamento pirmininko leidimą Europos Sąjunga
  išduoda
  Parlamento nariui Europos Sąjungos
  laissez-passer,
  užtikrinantį Parlamento nariui
  galimybę laisvai judėti valstybėse narėse
  ir kitose šalyse, kurios šį laissez-passer pripažįsta galiojančiu kelionės dokumentu
  . |
| | 3a.
     
  Visi Parlamento nariai, vykdydami savo pareigas, turi teisę aktyviai dalyvauti Parlamento komitetų ir delegacijų veikloje, kaip numatyta pagal šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas. |
| 4.   Parlamento nariai turi teisę susipažinti su visais Europos Parlamento ar komiteto turimais dokumentais, išskyrus asmens bylas ar sąskaitas, su kuriomis gali susipažinti tik jų subjektai.
  Darbo tvarkos taisyklių VII priede
  reglamentuojamos šio principo išimtys, kaip naudoti dokumentus, su kuriais, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais nuostatas, visuomenei gali būti uždrausta susipažinti. | 4.   Parlamento nariai turi teisę susipažinti su visais Europos Parlamento ar komiteto turimais dokumentais, išskyrus asmens bylas ar sąskaitas, su kuriomis gali susipažinti tik jų subjektai.
  210a straipsnyje
  reglamentuojamos šio principo išimtys
  ir nurodoma
  , kaip naudoti dokumentus, su kuriais pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais nuostatas visuomenei gali būti uždrausta susipažinti. |
| | Biurui pritarus ir remiantis pagrįstu sprendimu Parlamento nariui gali būti neleista susipažinti su Parlamento dokumentu, jei, išklausęs atitinkamą Parlamento narį, Biuras padaro išvadą, kad toks susipažinimas nepriimtinu mastu pakenktų instituciniams Parlamento interesams arba viešajam interesui ir kad atitinkamas Parlamento narys siekia susipažinti su dokumentu dėl privačių ir asmeninių priežasčių. Per vieną mėnesį nuo informavimo apie tokį sprendimą dienos Parlamento narys gali jį apskųsti raštu. Raštu pateikiami skundai laikomi priimtinais tik tuomet, jei juose nurodomi apskundimo motyvai. Sprendimą dėl skundo Parlamentas be diskusijų priima per mėnesinę sesiją, vykstančią po skundo pateikimo. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

5 straipsnis

5 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

Privilegijos ir imunitetai

1.   Parlamento nariai naudojasi privilegijomis ir imunitetais, nustatytais Protokole dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų.

1.   Parlamento nariai naudojasi privilegijomis ir imunitetais, nustatytais Protokole dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų.

2.   
  Parlamento
  nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija.

2.   
  Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais, išlieka principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir užtikrina Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas. Parlamento
  nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija.

3.   Parlamento
  pirmininkas, kai tik jam pranešama apie Parlamento narių išrinkimą,
  išduoda
  jiems
  laissez-passer,
  užtikrinančius
  galimybę laisvai judėti valstybėse narėse.

3.   Parlamento
  nariui paprašius ir gavus Parlamento pirmininko leidimą Europos Sąjunga
  išduoda
  Parlamento nariui Europos Sąjungos
  laissez-passer,
  užtikrinantį Parlamento nariui
  galimybę laisvai judėti valstybėse narėse
  ir kitose šalyse, kurios šį laissez-passer pripažįsta galiojančiu kelionės dokumentu
  .

3a.
     
  Visi Parlamento nariai, vykdydami savo pareigas, turi teisę aktyviai dalyvauti Parlamento komitetų ir delegacijų veikloje, kaip numatyta pagal šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas.

4.   Parlamento nariai turi teisę susipažinti su visais Europos Parlamento ar komiteto turimais dokumentais, išskyrus asmens bylas ar sąskaitas, su kuriomis gali susipažinti tik jų subjektai.
  Darbo tvarkos taisyklių VII priede
  reglamentuojamos šio principo išimtys, kaip naudoti dokumentus, su kuriais, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais nuostatas, visuomenei gali būti uždrausta susipažinti.

4.   Parlamento nariai turi teisę susipažinti su visais Europos Parlamento ar komiteto turimais dokumentais, išskyrus asmens bylas ar sąskaitas, su kuriomis gali susipažinti tik jų subjektai.
  210a straipsnyje
  reglamentuojamos šio principo išimtys
  ir nurodoma
  , kaip naudoti dokumentus, su kuriais pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais nuostatas visuomenei gali būti uždrausta susipažinti.

Biurui pritarus ir remiantis pagrįstu sprendimu Parlamento nariui gali būti neleista susipažinti su Parlamento dokumentu, jei, išklausęs atitinkamą Parlamento narį, Biuras padaro išvadą, kad toks susipažinimas nepriimtinu mastu pakenktų instituciniams Parlamento interesams arba viešajam interesui ir kad atitinkamas Parlamento narys siekia susipažinti su dokumentu dėl privačių ir asmeninių priežasčių. Per vieną mėnesį nuo informavimo apie tokį sprendimą dienos Parlamento narys gali jį apskųsti raštu. Raštu pateikiami skundai laikomi priimtinais tik tuomet, jei juose nurodomi apskundimo motyvai. Sprendimą dėl skundo Parlamentas be diskusijų priima per mėnesinę sesiją, vykstančią po skundo pateikimo.

Pakeitimas 5

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

6 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis | 6 straipsnis |
| Imuniteto atšaukimas | Imuniteto atšaukimas |
| 1.   
  Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais, išlieka principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir užtikrina Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas. Bet
  koks prašymas atšaukti imunitetą vertinamas vadovaujantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 7, 8 ir 9 straipsniais bei
  šiame straipsnyje
  nurodytais principais. | 1.   
  Bet
  koks prašymas atšaukti imunitetą vertinamas vadovaujantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 7, 8 ir 9 straipsniais bei
  5 straipsnio 2 dalyje
  nurodytais principais. |
| 2.   Kai Parlamento nariai šaukiami kaip liudytojai ar ekspertai, nebūtina prašyti atšaukti Parlamento nario imuniteto, jei: | 2.   Kai Parlamento nariai šaukiami kaip liudytojai ar ekspertai, nebūtina prašyti atšaukti Parlamento nario imuniteto, jei: |
| — | jie neprivalės atvykti tą dieną ar tuo metu, kai tai trukdo jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigas ar kitaip apsunkina tų pareigų vykdymą, arba jei jie galės pateikti rašytinį ar kitos formos pareiškimą, kas netrukdytų jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigų, ir |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

6 straipsnis

6 straipsnis

Imuniteto atšaukimas

Imuniteto atšaukimas

1.   
  Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais, išlieka principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir užtikrina Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas. Bet
  koks prašymas atšaukti imunitetą vertinamas vadovaujantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 7, 8 ir 9 straipsniais bei
  šiame straipsnyje
  nurodytais principais.

1.   
  Bet
  koks prašymas atšaukti imunitetą vertinamas vadovaujantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 7, 8 ir 9 straipsniais bei
  5 straipsnio 2 dalyje
  nurodytais principais.

2.   Kai Parlamento nariai šaukiami kaip liudytojai ar ekspertai, nebūtina prašyti atšaukti Parlamento nario imuniteto, jei:

2.   Kai Parlamento nariai šaukiami kaip liudytojai ar ekspertai, nebūtina prašyti atšaukti Parlamento nario imuniteto, jei:

—

jie neprivalės atvykti tą dieną ar tuo metu, kai tai trukdo jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigas ar kitaip apsunkina tų pareigų vykdymą, arba jei jie galės pateikti rašytinį ar kitos formos pareiškimą, kas netrukdytų jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigų, ir

| — | jie neprivalės atvykti tą dieną ar tuo metu, kai tai trukdo jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigas ar kitaip apsunkina tų pareigų vykdymą, arba jei jie galės pateikti rašytinį ar kitos formos pareiškimą, kas netrukdytų jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigų, ir |
| --- | --- |

—

jie neprivalės atvykti tą dieną ar tuo metu, kai tai trukdo jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigas ar kitaip apsunkina tų pareigų vykdymą, arba jei jie galės pateikti rašytinį ar kitos formos pareiškimą, kas netrukdytų jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigų, ir

| — | jie neprivalo liudyti dėl einant Parlamento nario pareigas konfidencialiai gautos informacijos, kurios, jų manymu, nedera atskleisti. |
| --- | --- |

—

jie neprivalo liudyti dėl einant Parlamento nario pareigas konfidencialiai gautos informacijos, kurios, jų manymu, nedera atskleisti.

| — | jie neprivalo liudyti dėl einant Parlamento nario pareigas konfidencialiai gautos informacijos, kurios, jų manymu, nedera atskleisti. |
| --- | --- |

—

jie neprivalo liudyti dėl einant Parlamento nario pareigas konfidencialiai gautos informacijos, kurios, jų manymu, nedera atskleisti.

Pakeitimas 6

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

7 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| Privilegijų ir imuniteto gynimas | Privilegijų ir imuniteto gynimas |
| 1.   Tais atvejais, kai įtariama, kad valstybės narės valdžios institucijos yra pažeidusios Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario privilegijas ir imunitetus, pagal 9 straipsnio 1 dalį gali būti kreipiamasi su prašymu, kad Parlamentas priimtų sprendimą dėl to, ar tos privilegijos ir imunitetai
  tikrai buvo
  pažeisti. | 1.   Tais atvejais, kai įtariama, kad valstybės narės valdžios institucijos yra pažeidusios
  arba ruošiasi pažeisti
  Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario privilegijas ir imunitetus, pagal 9 straipsnio 1 dalį gali būti kreipiamasi su prašymu, kad Parlamentas priimtų sprendimą dėl to, ar tos privilegijos ir imunitetai
  buvo arba, kaip manoma, bus
  pažeisti. |
| 2.   
  Ypač toks
  prašymas ginti privilegijas ir imunitetus gali būti pateiktas tais atvejais, kai manoma, jog susiklostė tokios aplinkybės, kuriomis laisvam Parlamento narių, vykstančių į Parlamento posėdžių vietą bei grįžtantiems iš jos, judėjimui
  taikomi administraciniai ar kitokie apribojimai arba einant pareigas pareiškiama nuomonė
  ar
  balsuojama
  , arba tokios aplinkybės
  gali
  būti priskirtos Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnio taikymo sričiai. | 2.   
  Toks
  prašymas ginti privilegijas ir imunitetus
  visų pirma
  gali būti pateiktas tais atvejais, kai manoma, jog susiklostė tokios aplinkybės, kuriomis laisvam Parlamento narių, vykstančių į Parlamento posėdžių vietą bei grįžtantiems iš jos, judėjimui
  arba einant pareigas pareiškiamai nuomonei ar balsavimui galėtų būti taikomi administraciniai
  ar
  kitokie apribojimai
  , arba tokios aplinkybės
  galėtų
  būti priskirtos Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnio taikymo sričiai. |
| 3.   Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus nepriimtinas, jei jau buvo gautas su tais pačiais
  procesiniais veiksmais
  susijęs prašymas dėl to Parlamento nario imuniteto atšaukimo ar jo gynimo – nesvarbu, ar tuo metu buvo priimtas sprendimas. | 3.   Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus nepriimtinas, jei jau buvo gautas su tais pačiais
  faktais
  susijęs prašymas dėl to Parlamento nario imuniteto atšaukimo ar jo gynimo – nesvarbu, ar tuo metu buvo priimtas sprendimas. |
| 4.   Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus toliau nesvarstomas, jei gautas su tais pačiais
  procesiniais veiksmais
  susijęs prašymas atšaukti to Parlamento nario imunitetą. | 4.   Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus toliau nesvarstomas, jei gautas su tais pačiais
  faktais
  susijęs prašymas atšaukti to Parlamento nario imunitetą. |
| 5.   Tais atvejais, kai buvo priimtas sprendimas neginti Parlamento nario privilegijų ir imunitetų, Parlamento narys gali pateikti prašymą dėl sprendimo persvarstymo
  ir pridėti
  naujų įrodymų. Prašymas persvarstyti nepriimtinas, jei sprendimas buvo apskųstas pradėjus procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnį arba jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pateikti nauji įrodymai nepakankamai pagrįsti, kad būtų galima leisti prašymą persvarstyti. | 5.   Tais atvejais, kai buvo priimtas sprendimas neginti Parlamento nario privilegijų ir imunitetų, Parlamento narys gali
  išimties tvarka
  pateikti prašymą dėl sprendimo persvarstymo
  , pridėdamas
  naujų įrodymų
  , kaip numatyta 9 straipsnio 1 dalyje
  . Prašymas persvarstyti nepriimtinas, jei sprendimas buvo apskųstas pradėjus procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnį arba jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pateikti nauji įrodymai nepakankamai pagrįsti, kad būtų galima leisti prašymą persvarstyti. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

7 straipsnis

7 straipsnis

Privilegijų ir imuniteto gynimas

Privilegijų ir imuniteto gynimas

1.   Tais atvejais, kai įtariama, kad valstybės narės valdžios institucijos yra pažeidusios Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario privilegijas ir imunitetus, pagal 9 straipsnio 1 dalį gali būti kreipiamasi su prašymu, kad Parlamentas priimtų sprendimą dėl to, ar tos privilegijos ir imunitetai
  tikrai buvo
  pažeisti.

1.   Tais atvejais, kai įtariama, kad valstybės narės valdžios institucijos yra pažeidusios
  arba ruošiasi pažeisti
  Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario privilegijas ir imunitetus, pagal 9 straipsnio 1 dalį gali būti kreipiamasi su prašymu, kad Parlamentas priimtų sprendimą dėl to, ar tos privilegijos ir imunitetai
  buvo arba, kaip manoma, bus
  pažeisti.

2.   
  Ypač toks
  prašymas ginti privilegijas ir imunitetus gali būti pateiktas tais atvejais, kai manoma, jog susiklostė tokios aplinkybės, kuriomis laisvam Parlamento narių, vykstančių į Parlamento posėdžių vietą bei grįžtantiems iš jos, judėjimui
  taikomi administraciniai ar kitokie apribojimai arba einant pareigas pareiškiama nuomonė
  ar
  balsuojama
  , arba tokios aplinkybės
  gali
  būti priskirtos Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnio taikymo sričiai.

2.   
  Toks
  prašymas ginti privilegijas ir imunitetus
  visų pirma
  gali būti pateiktas tais atvejais, kai manoma, jog susiklostė tokios aplinkybės, kuriomis laisvam Parlamento narių, vykstančių į Parlamento posėdžių vietą bei grįžtantiems iš jos, judėjimui
  arba einant pareigas pareiškiamai nuomonei ar balsavimui galėtų būti taikomi administraciniai
  ar
  kitokie apribojimai
  , arba tokios aplinkybės
  galėtų
  būti priskirtos Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnio taikymo sričiai.

3.   Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus nepriimtinas, jei jau buvo gautas su tais pačiais
  procesiniais veiksmais
  susijęs prašymas dėl to Parlamento nario imuniteto atšaukimo ar jo gynimo – nesvarbu, ar tuo metu buvo priimtas sprendimas.

3.   Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus nepriimtinas, jei jau buvo gautas su tais pačiais
  faktais
  susijęs prašymas dėl to Parlamento nario imuniteto atšaukimo ar jo gynimo – nesvarbu, ar tuo metu buvo priimtas sprendimas.

4.   Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus toliau nesvarstomas, jei gautas su tais pačiais
  procesiniais veiksmais
  susijęs prašymas atšaukti to Parlamento nario imunitetą.

4.   Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus toliau nesvarstomas, jei gautas su tais pačiais
  faktais
  susijęs prašymas atšaukti to Parlamento nario imunitetą.

5.   Tais atvejais, kai buvo priimtas sprendimas neginti Parlamento nario privilegijų ir imunitetų, Parlamento narys gali pateikti prašymą dėl sprendimo persvarstymo
  ir pridėti
  naujų įrodymų. Prašymas persvarstyti nepriimtinas, jei sprendimas buvo apskųstas pradėjus procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnį arba jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pateikti nauji įrodymai nepakankamai pagrįsti, kad būtų galima leisti prašymą persvarstyti.

5.   Tais atvejais, kai buvo priimtas sprendimas neginti Parlamento nario privilegijų ir imunitetų, Parlamento narys gali
  išimties tvarka
  pateikti prašymą dėl sprendimo persvarstymo
  , pridėdamas
  naujų įrodymų
  , kaip numatyta 9 straipsnio 1 dalyje
  . Prašymas persvarstyti nepriimtinas, jei sprendimas buvo apskųstas pradėjus procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnį arba jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pateikti nauji įrodymai nepakankamai pagrįsti, kad būtų galima leisti prašymą persvarstyti.

Pakeitimas 7

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9 straipsnis | 9 straipsnis |
| Su imunitetu susijusios procedūros | Su imunitetu susijusios procedūros |
| 1.   Bet koks prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą, kurį Parlamento pirmininkui pateikia valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, arba Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario prašymas apginti privilegijas ir imunitetus paskelbiamas per plenarinį posėdį ir perduodamas atsakingam komitetui. | 1.   Bet koks prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą, kurį Parlamento pirmininkui pateikia valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, arba Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario prašymas apginti privilegijas ir imunitetus paskelbiamas per plenarinį posėdį ir perduodamas atsakingam komitetui. |
| Šiam
  Parlamento nariui ar buvusiam Parlamento nariui gali
  atstovauti
  kitas Parlamento narys
  . Prašymą kitas
  Parlamento
  narys gali pateikti tik su atitinkamo Parlamento nario sutikimu
  . | 1a.
     
  Atitinkamam
  Parlamento nariui ar buvusiam Parlamento nariui
  sutikus, prašymą
  gali
  pateikti
  kitas Parlamento narys
  , kuriam leidžiama atstovauti atitinkamam
  Parlamento
  nariui arba buvusiam Parlamento nariui visais procedūros etapais
  . |
| | Atitinkamam Parlamento nariui ar buvusiam Parlamento nariui atstovaujantis Parlamento narys nedalyvauja komitetui priimant sprendimus. |
| 2.   Prašymus atšaukti imunitetą ar prašymus ginti privilegijas ir imunitetus komitetas nagrinėja nedelsdamas, tačiau atsižvelgdamas į jų santykinį sudėtingumą. | 2.   Prašymus atšaukti imunitetą ar prašymus ginti privilegijas ir imunitetus komitetas nagrinėja nedelsdamas, tačiau atsižvelgdamas į jų santykinį sudėtingumą. |
| 3.   Komitetas pateikia pasiūlymą dėl pagrįsto sprendimo, kuriuo rekomenduojama patenkinti ar atmesti prašymą atšaukti imunitetą ar prašymą ginti privilegijas ir imunitetus. | 3.   Komitetas pateikia pasiūlymą dėl pagrįsto sprendimo, kuriuo rekomenduojama patenkinti ar atmesti prašymą atšaukti imunitetą ar prašymą ginti privilegijas ir imunitetus.
  Jokie pakeitimai nepriimtini. Jei pasiūlymas atmetamas, laikoma, kad priimtas priešingas sprendimas. |
| 4.   Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos suteikti jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar privilegijos ir imunitetai turėtų būti ginami. | 4.   Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos suteikti jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar privilegijos ir imunitetai turėtų būti ginami. |
| 5.   Atitinkamam Parlamento nariui suteikiama galimybė pasiaiškinti. Jis gali pateikti dokumentus ir kitus rašytinius įrodymus, kuriuos mano esant svarbius
  , ir jam gali atstovauti kitas Parlamento narys
  . | 5.   Atitinkamam Parlamento nariui suteikiama galimybė pasiaiškinti
  ir
  jis gali pateikti dokumentus ir kitus rašytinius įrodymus, kuriuos mano esant svarbius. |
| Parlamento narys nedalyvauja diskusijose dėl prašymo atšaukti arba ginti jo imunitetą, išskyrus patį jo paaiškinimo klausymą. | Parlamento narys nedalyvauja diskusijose dėl prašymo atšaukti arba ginti jo imunitetą, išskyrus patį jo paaiškinimo klausymą. |
| Komiteto pirmininkas pakviečia Parlamento narį, kurio paaiškinimą ketinama išklausyti, ir nurodo datą ir laiką. Parlamento narys gali atsisakyti teisės būti išklausytam. | Komiteto pirmininkas pakviečia Parlamento narį, kurio paaiškinimą ketinama išklausyti, ir nurodo datą ir laiką. Parlamento narys gali atsisakyti teisės būti išklausytam. |
| Parlamento nariui neatvykus į klausymą, į kurį jis buvo pakviestas, manoma, kad jis atsisakė teisės būti išklausytam, nebent jis paprašytų leisti neatvykti į konkrečią dieną ir konkrečiu laiku pasiūlytą klausymą ir nurodytų priežastis. Komiteto pirmininkas, atsižvelgdamas į pateiktas priežastis, nusprendžia, ar toks prašymas leisti neatvykti priimtinas. Šis sprendimas neskundžiamas. | Parlamento nariui neatvykus į klausymą, į kurį jis buvo pakviestas, manoma, kad jis atsisakė teisės būti išklausytam, nebent jis paprašytų leisti neatvykti į konkrečią dieną ir konkrečiu laiku pasiūlytą klausymą ir nurodytų priežastis. Komiteto pirmininkas, atsižvelgdamas į pateiktas priežastis, nusprendžia, ar toks prašymas leisti neatvykti priimtinas. Šis sprendimas neskundžiamas. |
| Komiteto pirmininkui prašymą leisti neatvykti patenkinus, jis pakviečia Parlamento narį atvykti į klausymą kitą dieną ir kitu laiku. Parlamento nariui neatsiliepus į antrą kvietimą atvykti į klausymą, procedūra tęsiama neišklausius Parlamento nario paaiškinimo. Tuomet nebegali būti tenkinami jokie kiti prašymai leisti neatvykti ar pateikti paaiškinimą. | Komiteto pirmininkui prašymą leisti neatvykti patenkinus, jis pakviečia Parlamento narį atvykti į klausymą kitą dieną ir kitu laiku. Parlamento nariui neatsiliepus į antrą kvietimą atvykti į klausymą, procedūra tęsiama neišklausius Parlamento nario paaiškinimo. Tuomet nebegali būti tenkinami jokie kiti prašymai leisti neatvykti ar pateikti paaiškinimą. |
| 6.   Kai prašoma atšaukti imunitetą turint kelis pagrindus, dėl kiekvieno iš jų gali būti priimamas atskiras sprendimas. Komiteto išvadoje išimties tvarka gali būti pasiūlyta, kad imuniteto atšaukimas būtų taikomas tiktai traukimo atsakomybėn atžvilgiu ir kad iki galutinio sprendimo priėmimo Parlamento narys nebūtų sulaikytas, areštuotas ir jam nebūtų taikomos kitokios priemonės, trukdančios atlikti pagal mandatą priderančias pareigas. | 6.   Kai prašoma atšaukti
  arba ginti
  imunitetą turint kelis pagrindus, dėl kiekvieno iš jų gali būti priimamas atskiras sprendimas. Komiteto išvadoje išimties tvarka gali būti pasiūlyta, kad imuniteto atšaukimas
  arba gynimas
  būtų taikomas tiktai traukimo atsakomybėn atžvilgiu ir kad iki galutinio sprendimo priėmimo Parlamento narys nebūtų sulaikytas, areštuotas ir jam nebūtų taikomos kitokios priemonės, trukdančios atlikti pagal mandatą priderančias pareigas. |
| 7.   Komitetas gali pateikti pagrįstą nuomonę dėl šios institucijos kompetencijos ir dėl prašymo priimtinumo, bet jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla. | 7.   Komitetas gali pateikti pagrįstą nuomonę dėl šios institucijos kompetencijos ir dėl prašymo priimtinumo, bet jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla. |
| 8.   Komiteto
  pranešimas
  įtraukiamas į pirmo Parlamento posėdžio po jo pateikimo
  darbotvarkės pradžią
  . Negali būti teikiami jokie pasiūlymo
  (-ų) dėl sprendimo
  pakeitimai. | 8.   Komiteto
  pasiūlymas dėl sprendimo
  įtraukiamas į pirmo Parlamento
  plenarinio
  posėdžio
  , įvyksiančio
  po jo pateikimo
  dienos, darbotvarkę
  . Negali būti teikiami jokie
  tokio
  pasiūlymo pakeitimai. |
| Diskusijose apsiribojama tik motyvais „už“ ar „prieš“ kiekvieną pasiūlymą atšaukti, palikti ar ginti privilegiją ar imunitetą. | Diskusijose apsiribojama tik motyvais „už“ ar „prieš“ kiekvieną pasiūlymą atšaukti, palikti ar ginti privilegiją ar imunitetą. |
| Nepažeidžiant 164 straipsnio nuostatų, Parlamento narys, dėl kurio privilegijų ir imuniteto vyksta tyrimas, negali dalyvauti diskusijose. | Nepažeidžiant 164 straipsnio nuostatų, Parlamento narys, dėl kurio privilegijų ir imuniteto vyksta tyrimas, negali dalyvauti diskusijose. |
| Dėl pranešime esančio(-ių) pasiūlymo(-ų) dėl sprendimo balsuojama pirmo balsavimo po diskusijų metu. | Dėl pranešime esančio(-ių) pasiūlymo(-ų) dėl sprendimo balsuojama pirmo balsavimo po diskusijų metu. |
| Pasibaigus Parlamento svarstymui, atskirai balsuojama dėl kiekvieno pranešime esančio pasiūlymo. Jei kuris nors pasiūlymas atmetamas, laikomas priimtu priešingas jam sprendimas. | Pasibaigus Parlamento svarstymui, atskirai balsuojama dėl kiekvieno pranešime esančio pasiūlymo. Jei kuris nors pasiūlymas atmetamas, laikomas priimtu priešingas jam sprendimas. |
| 9.   Apie šį Parlamento sprendimą Parlamento pirmininkas nedelsdamas praneša atitinkamam Parlamento nariui ir kompetentingai atitinkamos valstybės narės institucijai, prašydamas informuoti jį apie proceso eigą ir su juo susijusius teismo sprendimus. Gavęs šią informaciją, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui priimtiniausiu jam būdu, jei reikia, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu. | 9.   Apie šį Parlamento sprendimą Parlamento pirmininkas nedelsdamas praneša atitinkamam Parlamento nariui ir kompetentingai atitinkamos valstybės narės institucijai, prašydamas informuoti jį apie proceso eigą ir su juo susijusius teismo sprendimus. Gavęs šią informaciją, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui priimtiniausiu jam būdu, jei reikia, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu. |
| 10.   Šiuos klausimus ir visus gaunamus dokumentus komitetas nagrinėja ypač konfidencialiai. | 10.   Šiuos klausimus ir visus gaunamus dokumentus komitetas nagrinėja ypač konfidencialiai.
  Posėdžiai, kuriuose komitetas nagrinėja prašymus dėl imunitetų procedūrų, visada yra uždari. |
| 11.   
  Komitetas, pasitaręs su valstybėmis narėmis, gali sudaryti orientacinį
  valstybių narių
  valdžios institucijų, turinčių teisę pateikti prašymą
  atšaukti Parlamento nario imunitetą
  , sąrašą
  . | 11.   
  Parlamentas svarsto tik teisminių institucijų arba
  valstybių narių
  nuolatinių atstovybių jam perduotus prašymus
  atšaukti Parlamento nario imunitetą. |
| 12.   Komitetas nustato šio straipsnio taikymo principus. | 12.   Komitetas nustato šio straipsnio taikymo principus. |
| 13.   Visi kompetentingų valdžios institucijų atsiųsti prašymai, susiję su Parlamento nario privilegijų ar imunitetų taikymu, nagrinėjami pagal pirmiau išdėstytas taisykles. | 13.   Visi kompetentingų valdžios institucijų atsiųsti prašymai, susiję su Parlamento nario privilegijų ar imunitetų taikymu, nagrinėjami pagal pirmiau išdėstytas taisykles. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

9 straipsnis

9 straipsnis

Su imunitetu susijusios procedūros

Su imunitetu susijusios procedūros

1.   Bet koks prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą, kurį Parlamento pirmininkui pateikia valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, arba Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario prašymas apginti privilegijas ir imunitetus paskelbiamas per plenarinį posėdį ir perduodamas atsakingam komitetui.

1.   Bet koks prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą, kurį Parlamento pirmininkui pateikia valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, arba Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario prašymas apginti privilegijas ir imunitetus paskelbiamas per plenarinį posėdį ir perduodamas atsakingam komitetui.

Šiam
  Parlamento nariui ar buvusiam Parlamento nariui gali
  atstovauti
  kitas Parlamento narys
  . Prašymą kitas
  Parlamento
  narys gali pateikti tik su atitinkamo Parlamento nario sutikimu
  .

1a.
     
  Atitinkamam
  Parlamento nariui ar buvusiam Parlamento nariui
  sutikus, prašymą
  gali
  pateikti
  kitas Parlamento narys
  , kuriam leidžiama atstovauti atitinkamam
  Parlamento
  nariui arba buvusiam Parlamento nariui visais procedūros etapais
  .

Atitinkamam Parlamento nariui ar buvusiam Parlamento nariui atstovaujantis Parlamento narys nedalyvauja komitetui priimant sprendimus.

2.   Prašymus atšaukti imunitetą ar prašymus ginti privilegijas ir imunitetus komitetas nagrinėja nedelsdamas, tačiau atsižvelgdamas į jų santykinį sudėtingumą.

2.   Prašymus atšaukti imunitetą ar prašymus ginti privilegijas ir imunitetus komitetas nagrinėja nedelsdamas, tačiau atsižvelgdamas į jų santykinį sudėtingumą.

3.   Komitetas pateikia pasiūlymą dėl pagrįsto sprendimo, kuriuo rekomenduojama patenkinti ar atmesti prašymą atšaukti imunitetą ar prašymą ginti privilegijas ir imunitetus.

3.   Komitetas pateikia pasiūlymą dėl pagrįsto sprendimo, kuriuo rekomenduojama patenkinti ar atmesti prašymą atšaukti imunitetą ar prašymą ginti privilegijas ir imunitetus.
  Jokie pakeitimai nepriimtini. Jei pasiūlymas atmetamas, laikoma, kad priimtas priešingas sprendimas.

4.   Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos suteikti jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar privilegijos ir imunitetai turėtų būti ginami.

4.   Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos suteikti jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar privilegijos ir imunitetai turėtų būti ginami.

5.   Atitinkamam Parlamento nariui suteikiama galimybė pasiaiškinti. Jis gali pateikti dokumentus ir kitus rašytinius įrodymus, kuriuos mano esant svarbius
  , ir jam gali atstovauti kitas Parlamento narys
  .

5.   Atitinkamam Parlamento nariui suteikiama galimybė pasiaiškinti
  ir
  jis gali pateikti dokumentus ir kitus rašytinius įrodymus, kuriuos mano esant svarbius.

Parlamento narys nedalyvauja diskusijose dėl prašymo atšaukti arba ginti jo imunitetą, išskyrus patį jo paaiškinimo klausymą.

Parlamento narys nedalyvauja diskusijose dėl prašymo atšaukti arba ginti jo imunitetą, išskyrus patį jo paaiškinimo klausymą.

Komiteto pirmininkas pakviečia Parlamento narį, kurio paaiškinimą ketinama išklausyti, ir nurodo datą ir laiką. Parlamento narys gali atsisakyti teisės būti išklausytam.

Komiteto pirmininkas pakviečia Parlamento narį, kurio paaiškinimą ketinama išklausyti, ir nurodo datą ir laiką. Parlamento narys gali atsisakyti teisės būti išklausytam.

Parlamento nariui neatvykus į klausymą, į kurį jis buvo pakviestas, manoma, kad jis atsisakė teisės būti išklausytam, nebent jis paprašytų leisti neatvykti į konkrečią dieną ir konkrečiu laiku pasiūlytą klausymą ir nurodytų priežastis. Komiteto pirmininkas, atsižvelgdamas į pateiktas priežastis, nusprendžia, ar toks prašymas leisti neatvykti priimtinas. Šis sprendimas neskundžiamas.

Parlamento nariui neatvykus į klausymą, į kurį jis buvo pakviestas, manoma, kad jis atsisakė teisės būti išklausytam, nebent jis paprašytų leisti neatvykti į konkrečią dieną ir konkrečiu laiku pasiūlytą klausymą ir nurodytų priežastis. Komiteto pirmininkas, atsižvelgdamas į pateiktas priežastis, nusprendžia, ar toks prašymas leisti neatvykti priimtinas. Šis sprendimas neskundžiamas.

Komiteto pirmininkui prašymą leisti neatvykti patenkinus, jis pakviečia Parlamento narį atvykti į klausymą kitą dieną ir kitu laiku. Parlamento nariui neatsiliepus į antrą kvietimą atvykti į klausymą, procedūra tęsiama neišklausius Parlamento nario paaiškinimo. Tuomet nebegali būti tenkinami jokie kiti prašymai leisti neatvykti ar pateikti paaiškinimą.

Komiteto pirmininkui prašymą leisti neatvykti patenkinus, jis pakviečia Parlamento narį atvykti į klausymą kitą dieną ir kitu laiku. Parlamento nariui neatsiliepus į antrą kvietimą atvykti į klausymą, procedūra tęsiama neišklausius Parlamento nario paaiškinimo. Tuomet nebegali būti tenkinami jokie kiti prašymai leisti neatvykti ar pateikti paaiškinimą.

6.   Kai prašoma atšaukti imunitetą turint kelis pagrindus, dėl kiekvieno iš jų gali būti priimamas atskiras sprendimas. Komiteto išvadoje išimties tvarka gali būti pasiūlyta, kad imuniteto atšaukimas būtų taikomas tiktai traukimo atsakomybėn atžvilgiu ir kad iki galutinio sprendimo priėmimo Parlamento narys nebūtų sulaikytas, areštuotas ir jam nebūtų taikomos kitokios priemonės, trukdančios atlikti pagal mandatą priderančias pareigas.

6.   Kai prašoma atšaukti
  arba ginti
  imunitetą turint kelis pagrindus, dėl kiekvieno iš jų gali būti priimamas atskiras sprendimas. Komiteto išvadoje išimties tvarka gali būti pasiūlyta, kad imuniteto atšaukimas
  arba gynimas
  būtų taikomas tiktai traukimo atsakomybėn atžvilgiu ir kad iki galutinio sprendimo priėmimo Parlamento narys nebūtų sulaikytas, areštuotas ir jam nebūtų taikomos kitokios priemonės, trukdančios atlikti pagal mandatą priderančias pareigas.

7.   Komitetas gali pateikti pagrįstą nuomonę dėl šios institucijos kompetencijos ir dėl prašymo priimtinumo, bet jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla.

7.   Komitetas gali pateikti pagrįstą nuomonę dėl šios institucijos kompetencijos ir dėl prašymo priimtinumo, bet jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla.

8.   Komiteto
  pranešimas
  įtraukiamas į pirmo Parlamento posėdžio po jo pateikimo
  darbotvarkės pradžią
  . Negali būti teikiami jokie pasiūlymo
  (-ų) dėl sprendimo
  pakeitimai.

8.   Komiteto
  pasiūlymas dėl sprendimo
  įtraukiamas į pirmo Parlamento
  plenarinio
  posėdžio
  , įvyksiančio
  po jo pateikimo
  dienos, darbotvarkę
  . Negali būti teikiami jokie
  tokio
  pasiūlymo pakeitimai.

Diskusijose apsiribojama tik motyvais „už“ ar „prieš“ kiekvieną pasiūlymą atšaukti, palikti ar ginti privilegiją ar imunitetą.

Diskusijose apsiribojama tik motyvais „už“ ar „prieš“ kiekvieną pasiūlymą atšaukti, palikti ar ginti privilegiją ar imunitetą.

Nepažeidžiant 164 straipsnio nuostatų, Parlamento narys, dėl kurio privilegijų ir imuniteto vyksta tyrimas, negali dalyvauti diskusijose.

Nepažeidžiant 164 straipsnio nuostatų, Parlamento narys, dėl kurio privilegijų ir imuniteto vyksta tyrimas, negali dalyvauti diskusijose.

Dėl pranešime esančio(-ių) pasiūlymo(-ų) dėl sprendimo balsuojama pirmo balsavimo po diskusijų metu.

Dėl pranešime esančio(-ių) pasiūlymo(-ų) dėl sprendimo balsuojama pirmo balsavimo po diskusijų metu.

Pasibaigus Parlamento svarstymui, atskirai balsuojama dėl kiekvieno pranešime esančio pasiūlymo. Jei kuris nors pasiūlymas atmetamas, laikomas priimtu priešingas jam sprendimas.

Pasibaigus Parlamento svarstymui, atskirai balsuojama dėl kiekvieno pranešime esančio pasiūlymo. Jei kuris nors pasiūlymas atmetamas, laikomas priimtu priešingas jam sprendimas.

9.   Apie šį Parlamento sprendimą Parlamento pirmininkas nedelsdamas praneša atitinkamam Parlamento nariui ir kompetentingai atitinkamos valstybės narės institucijai, prašydamas informuoti jį apie proceso eigą ir su juo susijusius teismo sprendimus. Gavęs šią informaciją, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui priimtiniausiu jam būdu, jei reikia, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu.

9.   Apie šį Parlamento sprendimą Parlamento pirmininkas nedelsdamas praneša atitinkamam Parlamento nariui ir kompetentingai atitinkamos valstybės narės institucijai, prašydamas informuoti jį apie proceso eigą ir su juo susijusius teismo sprendimus. Gavęs šią informaciją, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui priimtiniausiu jam būdu, jei reikia, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu.

10.   Šiuos klausimus ir visus gaunamus dokumentus komitetas nagrinėja ypač konfidencialiai.

10.   Šiuos klausimus ir visus gaunamus dokumentus komitetas nagrinėja ypač konfidencialiai.
  Posėdžiai, kuriuose komitetas nagrinėja prašymus dėl imunitetų procedūrų, visada yra uždari.

11.   
  Komitetas, pasitaręs su valstybėmis narėmis, gali sudaryti orientacinį
  valstybių narių
  valdžios institucijų, turinčių teisę pateikti prašymą
  atšaukti Parlamento nario imunitetą
  , sąrašą
  .

11.   
  Parlamentas svarsto tik teisminių institucijų arba
  valstybių narių
  nuolatinių atstovybių jam perduotus prašymus
  atšaukti Parlamento nario imunitetą.

12.   Komitetas nustato šio straipsnio taikymo principus.

12.   Komitetas nustato šio straipsnio taikymo principus.

13.   Visi kompetentingų valdžios institucijų atsiųsti prašymai, susiję su Parlamento nario privilegijų ar imunitetų taikymu, nagrinėjami pagal pirmiau išdėstytas taisykles.

13.   Visi kompetentingų valdžios institucijų atsiųsti prašymai, susiję su Parlamento nario privilegijų ar imunitetų taikymu, nagrinėjami pagal pirmiau išdėstytas taisykles.

Pakeitimas 8

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

10 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10 straipsnis | Išbraukta. |
| Parlamento narių statuto įgyvendinimas | |
| Parlamentas priima Parlamento narių statutą ir bet kokius jo pakeitimus, remdamasis atsakingo komiteto pasiūlymu. Mutatis mutandis taikoma 150 straipsnio 1 dalis. Biuras atsako už šių taisyklių taikymą ir, remdamasis metiniu biudžetu, priima sprendimą dėl finansinių paketų. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

10 straipsnis

Išbraukta.

Parlamento narių statuto įgyvendinimas

Parlamentas priima Parlamento narių statutą ir bet kokius jo pakeitimus, remdamasis atsakingo komiteto pasiūlymu. Mutatis mutandis taikoma 150 straipsnio 1 dalis. Biuras atsako už šių taisyklių taikymą ir, remdamasis metiniu biudžetu, priima sprendimą dėl finansinių paketų.

Pakeitimai 9 ir 314

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11 straipsnis | 11 straipsnis |
| Parlamento narių finansiniai interesai
  , elgesio normos, privalomas skaidrumo registras
  ir
  galimybė patekti į Parlamentą | Parlamento narių finansiniai interesai ir
  elgesio normos |
| 1.   Parlamentas priima taisykles dėl Parlamento narių finansinių interesų skaidrumo elgesio
  kodekso forma
  , kuris
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 232 straipsnį priimamas
  narių balsų dauguma ir pridedamas prie šių Darbo tvarkos taisyklių (1). | 1.   Parlamentas priima taisykles dėl Parlamento narių finansinių interesų skaidrumo elgesio
  kaip kodeksą
  , kuris
  priimamas visų Parlamento
  narių balsų dauguma ir pridedamas prie šių Darbo tvarkos taisyklių (1). |
| Šios taisyklės negali apsunkinti ar varžyti Parlamento nario, atliekančio savo pareigas ir su jomis susijusią politinę ar kitokią veiklą. | Šios taisyklės negali
  kitaip
  apsunkinti ar varžyti Parlamento nario, atliekančio savo pareigas ir su jomis susijusią politinę ar kitokią veiklą. |
| | 1a.
     
  Parlamento nariai turėtų taikyti nuolatinę praktiką, pagal kurią būtų susitinkama tik su interesų grupių atstovais, užsiregistravusiais skaidrumo registre

   (1a)

  . |
| 2.   Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir
  pagrindiniuose Europos Sąjungos dokumentuose
  apibrėžtomis vertybėmis bei principais, pagarba Parlamentui
  ir
  neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui
  ar trikdyti ramybės visose
  Parlamento patalpose
  . Parlamento nariai laikosi
  Parlamento
  nustatytų darbo su konfidencialia informacija taisyklių
  . | 2.   Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir
  Sutartyse, ypač Pagrindinių teisių chartijoje,
  apibrėžtomis vertybėmis bei principais
  ir
  pagarba Parlamentui
  . Be to, jis
  neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui
  , kenkti saugumui ir tvarkai
  Parlamento patalpose
  ar
  Parlamento
  įrangos veikimui
  . |
| | Vykstant diskusijoms Parlamente, Parlamento nariai neturi naudoti įžeidžiančios, rasistinės ar ksenofobiškos kalbos, neturi elgtis įžeidžiančiai, rasistiškai ar ksenofobiškai ir nedemonstruoja atitinkamų plakatų ar transparantų. |
| | Parlamento nariai laikosi Parlamento nustatytų darbo su konfidencialia informacija taisyklių. |
| Nesilaikant šių reikalavimų ir taisyklių, gali būti taikomos priemonės pagal 165, 166 ir 167 straipsnius. | Nesilaikant šių reikalavimų ir taisyklių, gali būti taikomos priemonės pagal 165, 166 ir 167 straipsnius. |
| 3.   Taikant šį straipsnį
  jokiu būdu
  neturi būti ribojamas Parlamento diskusijų gyvybingumas ar suvaržoma Parlamento narių žodžio laisvė. | 3.   Taikant šį straipsnį neturi būti
  kitaip
  ribojamas Parlamento diskusijų gyvybingumas ar suvaržoma Parlamento narių žodžio laisvė. |
| Šio straipsnio taikymas grindžiamas visapusiška pagarba Parlamento narių teisėms, apibrėžtoms pirminėje teisėje ir Parlamento narių statute. | Šio straipsnio taikymas grindžiamas visapusiška pagarba Parlamento narių teisėms, apibrėžtoms pirminėje teisėje ir Parlamento narių statute. |
| Taikant šį straipsnį remiamasi skaidrumo principu ir užtikrinama, kad Parlamento nariai būtų supažindinami su visomis šios srities nuostatomis, individualiai informuojant apie jų teises ir pareigas. | Taikant šį straipsnį remiamasi skaidrumo principu ir užtikrinama, kad Parlamento nariai būtų supažindinami su visomis šios srities nuostatomis, individualiai informuojant apie jų teises ir pareigas. |
| | 3a.
     
  Jei Parlamento nario įdarbintas asmuo arba kitas asmuo, kuriam jis padėjo patekti į Parlamento patalpas ar suteikė prieigą prie Parlamento įrangos, nesilaiko 2 dalyje nurodytų elgesio normų, 166 straipsnyje numatytos nuobaudos prireikus gali būti taikomos atitinkamam Parlamento nariui. |
| 4.   
  Parlamento kadencijos pradžioje kvestoriai
  nustato maksimalų padėjėjų
  skaičių
  ,
  kurį
  gali užregistruoti kiekvienas Parlamento narys
  (akredituoti padėjėjai)
  . | 4.   
  Kvestoriai
  nustato maksimalų padėjėjų,
  kuriuos
  gali užregistruoti kiekvienas Parlamento narys
  , skaičių
  . |
| 5.
     
  Asmenims, kurie nedirba ES institucijose, ilgalaikiai leidimai įeiti į pastatus išduodami kvestorių atsakomybe. Šie leidimai galioja ilgiausiai vienerius metus, ir jų galiojimo laikas gali būti pratęsiamas. Naudojimosi šiais leidimais sąlygas nustato Biuras. | |
| Šie leidimai įeiti į pastatus gali būti išduodami: | |
| — | asmenims, užregistruotiems skaidrumo registre

   (2)

  arba atstovaujantiems ar dirbantiems jame užregistruotoms organizacijoms, tačiau ši registracija savaime nesuteikia teisės gauti tokį leidimą įeiti į pastatus; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

11 straipsnis

11 straipsnis

Parlamento narių finansiniai interesai
  , elgesio normos, privalomas skaidrumo registras
  ir
  galimybė patekti į Parlamentą

Parlamento narių finansiniai interesai ir
  elgesio normos

1.   Parlamentas priima taisykles dėl Parlamento narių finansinių interesų skaidrumo elgesio
  kodekso forma
  , kuris
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 232 straipsnį priimamas
  narių balsų dauguma ir pridedamas prie šių Darbo tvarkos taisyklių (1).

1.   Parlamentas priima taisykles dėl Parlamento narių finansinių interesų skaidrumo elgesio
  kaip kodeksą
  , kuris
  priimamas visų Parlamento
  narių balsų dauguma ir pridedamas prie šių Darbo tvarkos taisyklių (1).

Šios taisyklės negali apsunkinti ar varžyti Parlamento nario, atliekančio savo pareigas ir su jomis susijusią politinę ar kitokią veiklą.

Šios taisyklės negali
  kitaip
  apsunkinti ar varžyti Parlamento nario, atliekančio savo pareigas ir su jomis susijusią politinę ar kitokią veiklą.

1a.
     
  Parlamento nariai turėtų taikyti nuolatinę praktiką, pagal kurią būtų susitinkama tik su interesų grupių atstovais, užsiregistravusiais skaidrumo registre

   (1a)

  .

2.   Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir
  pagrindiniuose Europos Sąjungos dokumentuose
  apibrėžtomis vertybėmis bei principais, pagarba Parlamentui
  ir
  neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui
  ar trikdyti ramybės visose
  Parlamento patalpose
  . Parlamento nariai laikosi
  Parlamento
  nustatytų darbo su konfidencialia informacija taisyklių
  .

2.   Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir
  Sutartyse, ypač Pagrindinių teisių chartijoje,
  apibrėžtomis vertybėmis bei principais
  ir
  pagarba Parlamentui
  . Be to, jis
  neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui
  , kenkti saugumui ir tvarkai
  Parlamento patalpose
  ar
  Parlamento
  įrangos veikimui
  .

Vykstant diskusijoms Parlamente, Parlamento nariai neturi naudoti įžeidžiančios, rasistinės ar ksenofobiškos kalbos, neturi elgtis įžeidžiančiai, rasistiškai ar ksenofobiškai ir nedemonstruoja atitinkamų plakatų ar transparantų.

Parlamento nariai laikosi Parlamento nustatytų darbo su konfidencialia informacija taisyklių.

Nesilaikant šių reikalavimų ir taisyklių, gali būti taikomos priemonės pagal 165, 166 ir 167 straipsnius.

Nesilaikant šių reikalavimų ir taisyklių, gali būti taikomos priemonės pagal 165, 166 ir 167 straipsnius.

3.   Taikant šį straipsnį
  jokiu būdu
  neturi būti ribojamas Parlamento diskusijų gyvybingumas ar suvaržoma Parlamento narių žodžio laisvė.

3.   Taikant šį straipsnį neturi būti
  kitaip
  ribojamas Parlamento diskusijų gyvybingumas ar suvaržoma Parlamento narių žodžio laisvė.

Šio straipsnio taikymas grindžiamas visapusiška pagarba Parlamento narių teisėms, apibrėžtoms pirminėje teisėje ir Parlamento narių statute.

Šio straipsnio taikymas grindžiamas visapusiška pagarba Parlamento narių teisėms, apibrėžtoms pirminėje teisėje ir Parlamento narių statute.

Taikant šį straipsnį remiamasi skaidrumo principu ir užtikrinama, kad Parlamento nariai būtų supažindinami su visomis šios srities nuostatomis, individualiai informuojant apie jų teises ir pareigas.

Taikant šį straipsnį remiamasi skaidrumo principu ir užtikrinama, kad Parlamento nariai būtų supažindinami su visomis šios srities nuostatomis, individualiai informuojant apie jų teises ir pareigas.

3a.
     
  Jei Parlamento nario įdarbintas asmuo arba kitas asmuo, kuriam jis padėjo patekti į Parlamento patalpas ar suteikė prieigą prie Parlamento įrangos, nesilaiko 2 dalyje nurodytų elgesio normų, 166 straipsnyje numatytos nuobaudos prireikus gali būti taikomos atitinkamam Parlamento nariui.

4.   
  Parlamento kadencijos pradžioje kvestoriai
  nustato maksimalų padėjėjų
  skaičių
  ,
  kurį
  gali užregistruoti kiekvienas Parlamento narys
  (akredituoti padėjėjai)
  .

4.   
  Kvestoriai
  nustato maksimalų padėjėjų,
  kuriuos
  gali užregistruoti kiekvienas Parlamento narys
  , skaičių
  .

5.
     
  Asmenims, kurie nedirba ES institucijose, ilgalaikiai leidimai įeiti į pastatus išduodami kvestorių atsakomybe. Šie leidimai galioja ilgiausiai vienerius metus, ir jų galiojimo laikas gali būti pratęsiamas. Naudojimosi šiais leidimais sąlygas nustato Biuras.

Šie leidimai įeiti į pastatus gali būti išduodami:

—

asmenims, užregistruotiems skaidrumo registre

   (2)

  arba atstovaujantiems ar dirbantiems jame užregistruotoms organizacijoms, tačiau ši registracija savaime nesuteikia teisės gauti tokį leidimą įeiti į pastatus;

| — | asmenims, pageidaujantiems dažnai lankytis Parlamento patalpose, tačiau nepatenkantiems į susitarimo dėl skaidrumo registro

   (3)

  sukūrimo taikymo sritį |
| --- | --- |

—

asmenims, pageidaujantiems dažnai lankytis Parlamento patalpose, tačiau nepatenkantiems į susitarimo dėl skaidrumo registro

   (3)

  sukūrimo taikymo sritį

| — | Parlamento narių vietiniams padėjėjams, taip pat asmenims, padedantiems Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto nariams. |
| --- | --- |

—

Parlamento narių vietiniams padėjėjams, taip pat asmenims, padedantiems Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto nariams.

6.
     
  Asmenys, užsiregistravę skaidrumo registre, palaikydami santykius su Parlamentu privalo laikytis:

| — | Elgesio kodekso, pridėto prie susitarimo

   (4)

  ; |
| --- | --- |

—

Elgesio kodekso, pridėto prie susitarimo

   (4)

  ;

| — | susitarimu nustatytos tvarkos ir kitų įsipareigojimų; ir |
| --- | --- |

—

susitarimu nustatytos tvarkos ir kitų įsipareigojimų; ir

| — | šio straipsnio ir jo įgyvendinimo nuostatų. |
| --- | --- |

—

šio straipsnio ir jo įgyvendinimo nuostatų.

7.
     
  Kvestoriai apibrėžia, kaip Elgesio kodeksas taikomas asmenims, kurie, nors ir turi ilgalaikį leidimą įeiti į pastatus, tačiau nepatenka į susitarimo taikymo sritį.

8.
     
  Leidimas įeiti į pastatus atimamas kvestoriams priėmus motyvuotą sprendimą šiais atvejais:

| — | išbraukimas iš skaidrumo registro, nebent yra svarbių tam prieštaraujančių priežasčių; |
| --- | --- |

—

išbraukimas iš skaidrumo registro, nebent yra svarbių tam prieštaraujančių priežasčių;

| — | rimtas 6 dalies reikalavimų nevykdymas. |
| --- | --- |

—

rimtas 6 dalies reikalavimų nevykdymas.

9.
     
  Biuras, pasiūlius generaliniam sekretoriui, imasi priemonių, būtinų įgyvendinti skaidrumo registrą, laikydamasis susitarimo dėl registro sukūrimo nuostatų.

5–8 dalių nuostatų įgyvendinimas nustatytas priede

   (5)

  .

10.   Buvusių Parlamento narių elgesio kodeksą, teises ir privilegijas savo sprendimu tvirtina Biuras. Visiems buvusiems Parlamento nariams galioja vienodos nuostatos.

10.   Buvusių Parlamento narių elgesio kodeksą, teises ir privilegijas savo sprendimu tvirtina Biuras. Visiems buvusiems Parlamento nariams galioja vienodos nuostatos.

Pakeitimas 10

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

12 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 12 straipsnis | 12 straipsnis |
| Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekami vidaus tyrimai | Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekami vidaus tyrimai |
| Bendros taisyklės, numatytos 1999 m. gegužės 25 d. tarpinstituciniame susitarime dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų, kuriose nustatomos priemonės, reikalingos užtikrinti, kad Tarnybos atliekami tyrimai vyktų sklandžiai, taikomos ir Parlamente, remiantis
  šių Darbo tvarkos taisyklių priede pateikiamu
  Parlamento sprendimu (6). | Bendros taisyklės, numatytos 1999 m. gegužės 25 d. tarpinstituciniame susitarime dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų, kuriose nustatomos priemonės, reikalingos užtikrinti, kad Tarnybos atliekami tyrimai vyktų sklandžiai, taikomos ir Parlamente, remiantis
  1999 m. lapkričio 18 d.
  Parlamento sprendimu
  dėl vidaus tyrimų, susijusių su Bendrijos interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir bet kurios kitos neteisėtos veiklos prevencija, nuostatų ir sąlygų
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

12 straipsnis

12 straipsnis

Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekami vidaus tyrimai

Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekami vidaus tyrimai

Bendros taisyklės, numatytos 1999 m. gegužės 25 d. tarpinstituciniame susitarime dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų, kuriose nustatomos priemonės, reikalingos užtikrinti, kad Tarnybos atliekami tyrimai vyktų sklandžiai, taikomos ir Parlamente, remiantis
  šių Darbo tvarkos taisyklių priede pateikiamu
  Parlamento sprendimu (6).

Bendros taisyklės, numatytos 1999 m. gegužės 25 d. tarpinstituciniame susitarime dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų, kuriose nustatomos priemonės, reikalingos užtikrinti, kad Tarnybos atliekami tyrimai vyktų sklandžiai, taikomos ir Parlamente, remiantis
  1999 m. lapkričio 18 d.
  Parlamento sprendimu
  dėl vidaus tyrimų, susijusių su Bendrijos interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir bet kurios kitos neteisėtos veiklos prevencija, nuostatų ir sąlygų
  .

Pakeitimas 11

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

13 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13 straipsnis | 13 straipsnis |
| Stebėtojai | Stebėtojai |
| 1.   Pasirašius valstybės stojimo į Europos Sąjungą sutartį, Parlamento pirmininkas, gavęs Pirmininkų sueigos sutikimą, gali pakviesti stojančiosios valstybės parlamentą iš savo narių skirti tokį skaičių stebėtojų, kuris atitiktų tai valstybei skirtą būsimų vietų Europos Parlamente skaičių. | 1.   Pasirašius valstybės stojimo į Europos Sąjungą sutartį, Parlamento pirmininkas, gavęs Pirmininkų sueigos sutikimą, gali pakviesti stojančiosios valstybės parlamentą iš savo narių skirti tokį skaičių stebėtojų, kuris atitiktų tai valstybei skirtą būsimų vietų Europos Parlamente skaičių. |
| 2.   Tol, kol įsigalios stojimo sutartis, šie stebėtojai dalyvauja Parlamento darbe ir turi teisę kalbėti komitetuose ir frakcijose. Stebėtojai neturi teisės balsuoti
  ir
  būti kandidatais į 
  renkamus Parlamento postus
  . Jų dalyvavimas neturi jokių teisinių pasekmių Parlamento darbui. | 2.   Tol, kol įsigalios stojimo sutartis, šie stebėtojai dalyvauja Parlamento darbe ir turi teisę kalbėti komitetuose ir frakcijose. Stebėtojai neturi teisės balsuoti, būti kandidatais į 
  renkamas pareigas Parlamente ir atstovauti Parlamentui išorėje
  . Jų dalyvavimas neturi jokių teisinių pasekmių Parlamento darbui. |
| 3.   Stebėtojai naudojasi Parlamento infrastruktūra bei vykdant stebėtojų veiklą jų patiriamos išlaidos jiems atlyginamos tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir Parlamento nariams. | 3.   Stebėtojai naudojasi Parlamento infrastruktūra bei vykdant stebėtojų veiklą jų patiriamos
  kelionės ir pragyvenimo
  išlaidos jiems atlyginamos tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir Parlamento nariams. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

13 straipsnis

13 straipsnis

Stebėtojai

Stebėtojai

1.   Pasirašius valstybės stojimo į Europos Sąjungą sutartį, Parlamento pirmininkas, gavęs Pirmininkų sueigos sutikimą, gali pakviesti stojančiosios valstybės parlamentą iš savo narių skirti tokį skaičių stebėtojų, kuris atitiktų tai valstybei skirtą būsimų vietų Europos Parlamente skaičių.

1.   Pasirašius valstybės stojimo į Europos Sąjungą sutartį, Parlamento pirmininkas, gavęs Pirmininkų sueigos sutikimą, gali pakviesti stojančiosios valstybės parlamentą iš savo narių skirti tokį skaičių stebėtojų, kuris atitiktų tai valstybei skirtą būsimų vietų Europos Parlamente skaičių.

2.   Tol, kol įsigalios stojimo sutartis, šie stebėtojai dalyvauja Parlamento darbe ir turi teisę kalbėti komitetuose ir frakcijose. Stebėtojai neturi teisės balsuoti
  ir
  būti kandidatais į 
  renkamus Parlamento postus
  . Jų dalyvavimas neturi jokių teisinių pasekmių Parlamento darbui.

2.   Tol, kol įsigalios stojimo sutartis, šie stebėtojai dalyvauja Parlamento darbe ir turi teisę kalbėti komitetuose ir frakcijose. Stebėtojai neturi teisės balsuoti, būti kandidatais į 
  renkamas pareigas Parlamente ir atstovauti Parlamentui išorėje
  . Jų dalyvavimas neturi jokių teisinių pasekmių Parlamento darbui.

3.   Stebėtojai naudojasi Parlamento infrastruktūra bei vykdant stebėtojų veiklą jų patiriamos išlaidos jiems atlyginamos tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir Parlamento nariams.

3.   Stebėtojai naudojasi Parlamento infrastruktūra bei vykdant stebėtojų veiklą jų patiriamos
  kelionės ir pragyvenimo
  išlaidos jiems atlyginamos tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir Parlamento nariams.

Pakeitimas 12

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

14 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 14 straipsnis | 14 straipsnis |
| Laikinai einantis Parlamento pirmininko pareigas | Laikinai einantis Parlamento pirmininko pareigas |
| 1.   Kol bus išrinktas Parlamento pirmininkas, 146 straipsnio 2 dalyje numatytam posėdžiui, taip pat bet kuriam kitam posėdžiui, kuriame renkamas Parlamento pirmininkas ir Biuras, pirmininkauja kadenciją baigiantis Parlamento pirmininkas arba, jei jo nėra, kadenciją baigiantis Parlamento pirmininko pavaduotojas eilės tvarka arba, jei jo nėra, Parlamento narys, kuris ilgiausiai ėjo pareigas. | 1.   Kol bus išrinktas Parlamento pirmininkas, 146 straipsnio 2 dalyje numatytam posėdžiui, taip pat bet kuriam kitam posėdžiui, kuriame renkamas Parlamento pirmininkas ir Biuras, pirmininkauja kadenciją baigiantis Parlamento pirmininkas arba, jei jo nėra, kadenciją baigiantis Parlamento pirmininko pavaduotojas eilės tvarka arba, jei jo nėra, Parlamento narys, kuris ilgiausiai ėjo pareigas. |
| 2.   Pirmininkaujant Parlamento nariui, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 1 dalį, negali vykti jokių diskusijų, išskyrus tas, kurios susijusios su Parlamento pirmininko rinkimais ar įgaliojimų patikrinimu. | 2.   Pirmininkaujant Parlamento nariui, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 1 dalį, negali vykti jokių diskusijų, išskyrus tas, kurios susijusios su Parlamento pirmininko rinkimais ar įgaliojimų patikrinimu
  , pagal 3 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą. Visi kiti klausimai dėl įgaliojimų patikrinimo, kurie iškeliami jam pirmininkaujant, perduodami atsakingam komitetui
  . |
| Parlamento nariui, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 1 dalį, suteikiami 3 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje numatyti Parlamento pirmininko įgaliojimai. Visi kiti klausimai dėl įgaliojimų patikrinimo, kurie iškeliami jam pirmininkaujant, perduodami už įgaliojimų patikrinimą atsakingam komitetui. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

14 straipsnis

14 straipsnis

Laikinai einantis Parlamento pirmininko pareigas

Laikinai einantis Parlamento pirmininko pareigas

1.   Kol bus išrinktas Parlamento pirmininkas, 146 straipsnio 2 dalyje numatytam posėdžiui, taip pat bet kuriam kitam posėdžiui, kuriame renkamas Parlamento pirmininkas ir Biuras, pirmininkauja kadenciją baigiantis Parlamento pirmininkas arba, jei jo nėra, kadenciją baigiantis Parlamento pirmininko pavaduotojas eilės tvarka arba, jei jo nėra, Parlamento narys, kuris ilgiausiai ėjo pareigas.

1.   Kol bus išrinktas Parlamento pirmininkas, 146 straipsnio 2 dalyje numatytam posėdžiui, taip pat bet kuriam kitam posėdžiui, kuriame renkamas Parlamento pirmininkas ir Biuras, pirmininkauja kadenciją baigiantis Parlamento pirmininkas arba, jei jo nėra, kadenciją baigiantis Parlamento pirmininko pavaduotojas eilės tvarka arba, jei jo nėra, Parlamento narys, kuris ilgiausiai ėjo pareigas.

2.   Pirmininkaujant Parlamento nariui, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 1 dalį, negali vykti jokių diskusijų, išskyrus tas, kurios susijusios su Parlamento pirmininko rinkimais ar įgaliojimų patikrinimu.

2.   Pirmininkaujant Parlamento nariui, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 1 dalį, negali vykti jokių diskusijų, išskyrus tas, kurios susijusios su Parlamento pirmininko rinkimais ar įgaliojimų patikrinimu
  , pagal 3 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą. Visi kiti klausimai dėl įgaliojimų patikrinimo, kurie iškeliami jam pirmininkaujant, perduodami atsakingam komitetui
  .

Parlamento nariui, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 1 dalį, suteikiami 3 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje numatyti Parlamento pirmininko įgaliojimai. Visi kiti klausimai dėl įgaliojimų patikrinimo, kurie iškeliami jam pirmininkaujant, perduodami už įgaliojimų patikrinimą atsakingam komitetui.

Pakeitimai 13 ir 383

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

15 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 15 straipsnis | 15 straipsnis |
| Kandidatūros ir bendrosios nuostatos | Kandidatūros ir bendrosios nuostatos |
| 1.   Parlamento pirmininkas, Parlamento pirmininko pavaduotojai ir kvestoriai
  yra
  renkami slaptu balsavimu 182 straipsnyje nurodyta tvarka.
  Kandidatūros turi būti siūlomos sutinkant asmenims, kuriuos numatoma rinkti. Kandidatūras gali siūlyti tik frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Tačiau kai kandidatūrų skaičius neviršija numatytų vietų skaičiaus, kandidatai gali būti renkami vieningu pritarimu be balsavimo. | 1.   Parlamento pirmininkas,
  o vėliau –
  Parlamento pirmininko pavaduotojai ir kvestoriai, renkami slaptu balsavimu 182 straipsnyje nurodyta tvarka. |
| | Kandidatūros turi būti siūlomos sutinkant kandidatams; jas gali siūlyti tik frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Naujos kandidatūros gali būti pateikiamos prieš kiekvieną balsavimą. |
| | Kai kandidatūrų skaičius neviršija numatytų vietų skaičiaus, kandidatai renkami aklamacijos būdu, nebent ne mažiau kaip viena penktoji visų Parlamento narių pateiktų prašymą balsuoti slaptai. |
| | Kai siekiant išrinkti daugiau kaip vieną Parlamento vadovybės narį balsuojama viename biuletenyje, toks balsavimo biuletenis laikomas galiojančiu, jei buvo atiduota daugiau kaip pusė galimų balsų. |
| Jeigu reikia pakeisti vieną Parlamento pirmininko pavaduotoją ir yra tik vienas kandidatas, jis gali būti išrinktas vieningu pritarimu be balsavimo. Pirmininkas turi teisę savo nuožiūra nuspręsti, ar rinkimai vyks vieningu pritarus, ar slaptu balsavimu. Išrinktas kandidatas eilės tvarka užima Parlamento pirmininko pavaduotojo, kurį jis pakeičia, vietą. | |
| 2.   Renkant Parlamento pirmininką, Parlamento pirmininko pavaduotojus ir kvestorius, reikia atsižvelgti, kad būtų tolygiai atstovaujama
  visoms valstybėms narėms
  ir
  politinėms kryptims
  . | 2.   Renkant Parlamento pirmininką, Parlamento pirmininko pavaduotojus ir kvestorius, reikia atsižvelgti, kad būtų tolygiai atstovaujama
  politinėms kryptims, lytims
  ir
  užtikrinama geografinė pusiausvyra
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

15 straipsnis

15 straipsnis

Kandidatūros ir bendrosios nuostatos

Kandidatūros ir bendrosios nuostatos

1.   Parlamento pirmininkas, Parlamento pirmininko pavaduotojai ir kvestoriai
  yra
  renkami slaptu balsavimu 182 straipsnyje nurodyta tvarka.
  Kandidatūros turi būti siūlomos sutinkant asmenims, kuriuos numatoma rinkti. Kandidatūras gali siūlyti tik frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Tačiau kai kandidatūrų skaičius neviršija numatytų vietų skaičiaus, kandidatai gali būti renkami vieningu pritarimu be balsavimo.

1.   Parlamento pirmininkas,
  o vėliau –
  Parlamento pirmininko pavaduotojai ir kvestoriai, renkami slaptu balsavimu 182 straipsnyje nurodyta tvarka.

Kandidatūros turi būti siūlomos sutinkant kandidatams; jas gali siūlyti tik frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Naujos kandidatūros gali būti pateikiamos prieš kiekvieną balsavimą.

Kai kandidatūrų skaičius neviršija numatytų vietų skaičiaus, kandidatai renkami aklamacijos būdu, nebent ne mažiau kaip viena penktoji visų Parlamento narių pateiktų prašymą balsuoti slaptai.

Kai siekiant išrinkti daugiau kaip vieną Parlamento vadovybės narį balsuojama viename biuletenyje, toks balsavimo biuletenis laikomas galiojančiu, jei buvo atiduota daugiau kaip pusė galimų balsų.

Jeigu reikia pakeisti vieną Parlamento pirmininko pavaduotoją ir yra tik vienas kandidatas, jis gali būti išrinktas vieningu pritarimu be balsavimo. Pirmininkas turi teisę savo nuožiūra nuspręsti, ar rinkimai vyks vieningu pritarus, ar slaptu balsavimu. Išrinktas kandidatas eilės tvarka užima Parlamento pirmininko pavaduotojo, kurį jis pakeičia, vietą.

2.   Renkant Parlamento pirmininką, Parlamento pirmininko pavaduotojus ir kvestorius, reikia atsižvelgti, kad būtų tolygiai atstovaujama
  visoms valstybėms narėms
  ir
  politinėms kryptims
  .

2.   Renkant Parlamento pirmininką, Parlamento pirmininko pavaduotojus ir kvestorius, reikia atsižvelgti, kad būtų tolygiai atstovaujama
  politinėms kryptims, lytims
  ir
  užtikrinama geografinė pusiausvyra
  .

Pakeitimas 14

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

16 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 16 straipsnis | 16 straipsnis |
| Parlamento pirmininko rinkimai. Sveikinimo kalba | Parlamento pirmininko rinkimai. Sveikinimo kalba |
| 1.   
  Pirmiausia renkamas
  Parlamento
  pirmininkas.
  Parlamento nariui, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas
  pagal 14 straipsnį
  ,
  prieš kiekvieną balsavimą pristatomos kandidatūros, su kuriomis jis supažindina Parlamentą
  . Jeigu po trijų balsavimų nei vienas kandidatas nesurenka absoliučios balsavusiųjų daugumos, per ketvirtą balsavimą balsuojama tik dėl dviejų trečiojo balsavimo metu daugiausiai balsų surinkusių narių; balsams pasidalijus po lygiai, išrinktu laikomas vyresnis pagal amžių kandidatas. | 1.   
  Kandidatūros į
  Parlamento
  pirmininko pareigas pateikiamos
  Parlamento nariui, kuris
  pagal 14 straipsnį
  laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas,
  ir jis paskelbia apie tokias kandidatūras Parlamentui
  . Jeigu po trijų balsavimų nei vienas kandidatas nesurenka absoliučios balsavusiųjų daugumos,
  nukrypstant nuo 15 straipsnio 1 dalies
  per ketvirtą balsavimą balsuojama tik dėl dviejų trečiojo balsavimo metu daugiausiai balsų surinkusių narių; balsams pasidalijus po lygiai, išrinktu laikomas vyresnis pagal amžių kandidatas. |
| 2.   Išrinkus Parlamento pirmininką, Parlamento narys, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 14 straipsnį, jam užleidžia Parlamento pirmininko kėdę. Tik išrinktas Parlamento pirmininkas gali sakyti sveikinimo kalbą. | 2.   Išrinkus Parlamento pirmininką, Parlamento narys, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 14 straipsnį, jam užleidžia Parlamento pirmininko kėdę. Tik išrinktas Parlamento pirmininkas gali sakyti sveikinimo kalbą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

16 straipsnis

16 straipsnis

Parlamento pirmininko rinkimai. Sveikinimo kalba

Parlamento pirmininko rinkimai. Sveikinimo kalba

1.   
  Pirmiausia renkamas
  Parlamento
  pirmininkas.
  Parlamento nariui, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas
  pagal 14 straipsnį
  ,
  prieš kiekvieną balsavimą pristatomos kandidatūros, su kuriomis jis supažindina Parlamentą
  . Jeigu po trijų balsavimų nei vienas kandidatas nesurenka absoliučios balsavusiųjų daugumos, per ketvirtą balsavimą balsuojama tik dėl dviejų trečiojo balsavimo metu daugiausiai balsų surinkusių narių; balsams pasidalijus po lygiai, išrinktu laikomas vyresnis pagal amžių kandidatas.

1.   
  Kandidatūros į
  Parlamento
  pirmininko pareigas pateikiamos
  Parlamento nariui, kuris
  pagal 14 straipsnį
  laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas,
  ir jis paskelbia apie tokias kandidatūras Parlamentui
  . Jeigu po trijų balsavimų nei vienas kandidatas nesurenka absoliučios balsavusiųjų daugumos,
  nukrypstant nuo 15 straipsnio 1 dalies
  per ketvirtą balsavimą balsuojama tik dėl dviejų trečiojo balsavimo metu daugiausiai balsų surinkusių narių; balsams pasidalijus po lygiai, išrinktu laikomas vyresnis pagal amžių kandidatas.

2.   Išrinkus Parlamento pirmininką, Parlamento narys, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 14 straipsnį, jam užleidžia Parlamento pirmininko kėdę. Tik išrinktas Parlamento pirmininkas gali sakyti sveikinimo kalbą.

2.   Išrinkus Parlamento pirmininką, Parlamento narys, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 14 straipsnį, jam užleidžia Parlamento pirmininko kėdę. Tik išrinktas Parlamento pirmininkas gali sakyti sveikinimo kalbą.

Pakeitimas 15

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

17 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 17 straipsnis | 17 straipsnis |
| Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimai | Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimai |
| 1.   Po to
  viename biuletenyje balsuojama dėl
  Parlamento pirmininko
  pavaduotojų kandidatūrų
  . Per pirmą balsavimą išrinktais laikomi ne daugiau kaip keturiolika kandidatų, surinkusių absoliučią balsavusiųjų daugumą, atsižvelgiant į jų eiliškumą pagal surinktų balsų skaičių. Jei išrinktų kandidatų skaičius yra mažesnis negu numatytų vietų skaičius, tokia pačia tvarka vyksta antras balsavimas likusioms vietoms užimti. Jei reikalingas trečias balsavimas, į likusias vietas išrenkami daugiausiai balsų surinkę kandidatai. Balsams pasidalijus po lygiai, išrinktais laikomi vyriausi pagal amžių kandidatai. | 1.   Po to
  vienu balsavimu renkami
  Parlamento pirmininko
  pavaduotojai
  . Per pirmą balsavimą išrinktais laikomi ne daugiau kaip keturiolika kandidatų, surinkusių absoliučią balsavusiųjų daugumą, atsižvelgiant į jų eiliškumą pagal surinktų balsų skaičių. Jei išrinktų kandidatų skaičius yra mažesnis negu numatytų vietų skaičius, tokia pačia tvarka vyksta antras balsavimas likusioms vietoms užimti. Jei reikalingas trečias balsavimas, į likusias vietas išrenkami daugiausiai balsų surinkę kandidatai. Balsams pasidalijus po lygiai, išrinktais laikomi vyriausi pagal amžių kandidatai. |
| Nors šis straipsnis, skirtingai nuo 16 straipsnio 1 dalies, nenumato aiškios galimybės per Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimus siūlyti naujas kandidatūras tarp balsavimų, tai leidžiama daryti, kadangi Parlamentas kaip nepriklausoma institucija privalo turėti galimybę apsvarstyti visas įmanomas kandidatūras, nes priešingu atveju gali būti trukdoma sklandžiai rinkimų eigai. | |
| 2.   Nepažeidžiant 20 straipsnio 1 dalies nuostatų, Parlamento pirmininko pavaduotojų eiliškumą lemia jų vieta pagal balsavimo rezultatus arba amžius, jeigu surinktas vienodas balsų skaičius. | 2.   Nepažeidžiant 20 straipsnio 1 dalies nuostatų, Parlamento pirmininko pavaduotojų eiliškumą lemia jų vieta pagal balsavimo rezultatus arba amžius, jeigu surinktas vienodas balsų skaičius. |
| Jei kandidatai išrenkami vieningu pritarimu be balsavimo, eiliškumas nustatomas slaptu balsavimu. | Jei kandidatai išrenkami vieningu pritarimu be balsavimo, eiliškumas nustatomas slaptu balsavimu. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

17 straipsnis

17 straipsnis

Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimai

Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimai

1.   Po to
  viename biuletenyje balsuojama dėl
  Parlamento pirmininko
  pavaduotojų kandidatūrų
  . Per pirmą balsavimą išrinktais laikomi ne daugiau kaip keturiolika kandidatų, surinkusių absoliučią balsavusiųjų daugumą, atsižvelgiant į jų eiliškumą pagal surinktų balsų skaičių. Jei išrinktų kandidatų skaičius yra mažesnis negu numatytų vietų skaičius, tokia pačia tvarka vyksta antras balsavimas likusioms vietoms užimti. Jei reikalingas trečias balsavimas, į likusias vietas išrenkami daugiausiai balsų surinkę kandidatai. Balsams pasidalijus po lygiai, išrinktais laikomi vyriausi pagal amžių kandidatai.

1.   Po to
  vienu balsavimu renkami
  Parlamento pirmininko
  pavaduotojai
  . Per pirmą balsavimą išrinktais laikomi ne daugiau kaip keturiolika kandidatų, surinkusių absoliučią balsavusiųjų daugumą, atsižvelgiant į jų eiliškumą pagal surinktų balsų skaičių. Jei išrinktų kandidatų skaičius yra mažesnis negu numatytų vietų skaičius, tokia pačia tvarka vyksta antras balsavimas likusioms vietoms užimti. Jei reikalingas trečias balsavimas, į likusias vietas išrenkami daugiausiai balsų surinkę kandidatai. Balsams pasidalijus po lygiai, išrinktais laikomi vyriausi pagal amžių kandidatai.

Nors šis straipsnis, skirtingai nuo 16 straipsnio 1 dalies, nenumato aiškios galimybės per Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimus siūlyti naujas kandidatūras tarp balsavimų, tai leidžiama daryti, kadangi Parlamentas kaip nepriklausoma institucija privalo turėti galimybę apsvarstyti visas įmanomas kandidatūras, nes priešingu atveju gali būti trukdoma sklandžiai rinkimų eigai.

2.   Nepažeidžiant 20 straipsnio 1 dalies nuostatų, Parlamento pirmininko pavaduotojų eiliškumą lemia jų vieta pagal balsavimo rezultatus arba amžius, jeigu surinktas vienodas balsų skaičius.

2.   Nepažeidžiant 20 straipsnio 1 dalies nuostatų, Parlamento pirmininko pavaduotojų eiliškumą lemia jų vieta pagal balsavimo rezultatus arba amžius, jeigu surinktas vienodas balsų skaičius.

Jei kandidatai išrenkami vieningu pritarimu be balsavimo, eiliškumas nustatomas slaptu balsavimu.

Jei kandidatai išrenkami vieningu pritarimu be balsavimo, eiliškumas nustatomas slaptu balsavimu.

Pakeitimas 16

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

18 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 18 straipsnis | 18 straipsnis |
| Kvestorių rinkimai | Kvestorių rinkimai |
| Po Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimų Parlamentas renka penkis kvestorius. | Parlamentas išrenka penkis kvestorius laikydamasis tos pačios tvarkos kaip ir renkant Parlamento pirmininko pavaduotojus
  . |
| Šie rinkimai vyksta ta pačia tvarka kaip ir Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimai. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

18 straipsnis

18 straipsnis

Kvestorių rinkimai

Kvestorių rinkimai

Po Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimų Parlamentas renka penkis kvestorius.

Parlamentas išrenka penkis kvestorius laikydamasis tos pačios tvarkos kaip ir renkant Parlamento pirmininko pavaduotojus
  .

Šie rinkimai vyksta ta pačia tvarka kaip ir Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimai.

Pakeitimas 17

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

19 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 19 straipsnis | 19 straipsnis |
| Kadencijos trukmė | Kadencijos trukmė |
| 1.   Parlamento pirmininko, Parlamento pirmininko pavaduotojų ir kvestorių kadencijos trukmė yra dveji su puse metų. | 1.   Parlamento pirmininko, Parlamento pirmininko pavaduotojų ir kvestorių kadencijos trukmė yra dveji su puse metų. |
| Perėjęs į kitą frakciją Parlamento narys išsaugo vietą Biure ar
  kvestorių kolegijoje
  iki dvejų su puse metų kadencijos pabaigos. | Perėjęs į kitą frakciją Parlamento narys išsaugo vietą Biure ar
  kvestoriaus pareigas
  iki dvejų su puse metų kadencijos pabaigos. |
| 2.   Jei atsiranda laisva vieta nepasibaigus šiam laikui, į šias pareigas naujai išrinktas Parlamento narys jas eina tik iki kadencijos pabaigos likusį laiką. | 2.   Jei atsiranda laisva vieta nepasibaigus šiam laikui, į šias pareigas naujai išrinktas Parlamento narys jas eina tik iki kadencijos pabaigos likusį laiką. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

19 straipsnis

19 straipsnis

Kadencijos trukmė

Kadencijos trukmė

1.   Parlamento pirmininko, Parlamento pirmininko pavaduotojų ir kvestorių kadencijos trukmė yra dveji su puse metų.

1.   Parlamento pirmininko, Parlamento pirmininko pavaduotojų ir kvestorių kadencijos trukmė yra dveji su puse metų.

Perėjęs į kitą frakciją Parlamento narys išsaugo vietą Biure ar
  kvestorių kolegijoje
  iki dvejų su puse metų kadencijos pabaigos.

Perėjęs į kitą frakciją Parlamento narys išsaugo vietą Biure ar
  kvestoriaus pareigas
  iki dvejų su puse metų kadencijos pabaigos.

2.   Jei atsiranda laisva vieta nepasibaigus šiam laikui, į šias pareigas naujai išrinktas Parlamento narys jas eina tik iki kadencijos pabaigos likusį laiką.

2.   Jei atsiranda laisva vieta nepasibaigus šiam laikui, į šias pareigas naujai išrinktas Parlamento narys jas eina tik iki kadencijos pabaigos likusį laiką.

Pakeitimas 18

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

20 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 20 straipsnis | 20 straipsnis |
| Laisva vieta | Laisva vieta |
| 1.   Jei reikia pakeisti Parlamento pirmininką, Parlamento pirmininko pavaduotoją ar kvestorių, nauji rinkimai vyksta pirmiau nurodyta tvarka. | 1.   Jei reikia pakeisti Parlamento pirmininką, Parlamento pirmininko pavaduotoją ar kvestorių, nauji rinkimai vyksta pirmiau nurodyta tvarka. |
| Kiekvienas naujas Parlamento pirmininko pavaduotojas eilės tvarka užima ankstesnio Parlamento pirmininko pavaduotojo vietą. | Kiekvienas naujas Parlamento pirmininko pavaduotojas eilės tvarka užima ankstesnio Parlamento pirmininko pavaduotojo vietą. |
| 2.   Kai atsiranda laisva Parlamento pirmininko vieta,
  pirmasis
  Parlamento pirmininko
  pavaduotojas
  eina Parlamento pirmininko pareigas, kol bus išrinktas naujas Parlamento pirmininkas. | 2.   Kai atsiranda laisva Parlamento pirmininko vieta,
  vienas iš
  Parlamento pirmininko
  pavaduotojų (laikantis eiliškumo)
  eina Parlamento pirmininko pareigas, kol bus išrinktas naujas Parlamento pirmininkas. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

20 straipsnis

20 straipsnis

Laisva vieta

Laisva vieta

1.   Jei reikia pakeisti Parlamento pirmininką, Parlamento pirmininko pavaduotoją ar kvestorių, nauji rinkimai vyksta pirmiau nurodyta tvarka.

1.   Jei reikia pakeisti Parlamento pirmininką, Parlamento pirmininko pavaduotoją ar kvestorių, nauji rinkimai vyksta pirmiau nurodyta tvarka.

Kiekvienas naujas Parlamento pirmininko pavaduotojas eilės tvarka užima ankstesnio Parlamento pirmininko pavaduotojo vietą.

Kiekvienas naujas Parlamento pirmininko pavaduotojas eilės tvarka užima ankstesnio Parlamento pirmininko pavaduotojo vietą.

2.   Kai atsiranda laisva Parlamento pirmininko vieta,
  pirmasis
  Parlamento pirmininko
  pavaduotojas
  eina Parlamento pirmininko pareigas, kol bus išrinktas naujas Parlamento pirmininkas.

2.   Kai atsiranda laisva Parlamento pirmininko vieta,
  vienas iš
  Parlamento pirmininko
  pavaduotojų (laikantis eiliškumo)
  eina Parlamento pirmininko pareigas, kol bus išrinktas naujas Parlamento pirmininkas.

Pakeitimas 19

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

22 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 22 straipsnis | 22 straipsnis |
| Parlamento pirmininko funkcijos | Parlamento pirmininko funkcijos |
| 1.   Parlamento pirmininkas vadovauja Parlamento ir jo organų veiklai šiose Darbo tvarkos taisyklėse
  nustatyta tvarka
  . Jis naudojasi visais įgaliojimais, kurie jam reikalingi vadovauti Parlamento darbui ir užtikrinti jo sklandžią eigą. | 1.   Parlamento pirmininkas vadovauja Parlamento ir jo
  valdymo
  organų veiklai
  , kaip nustatyta
  šiose Darbo tvarkos taisyklėse. Jis naudojasi visais įgaliojimais, kurie jam reikalingi vadovauti Parlamento darbui ir užtikrinti jo sklandžią eigą. |
| Ši nuostata gali būti aiškinama kaip reiškianti, kad pagal šį straipsnį suteikiami įgaliojimai apima teisę pareikalauti liautis teikti nereikalingus pasiūlymus, pvz., pareiškimus dėl darbo tvarkos, pasiūlymus dėl procedūros, paaiškinimus dėl balsavimo ir prašymus dėl atskiro balsavimo, balsavimo dalimis ar vardinio balsavimo, kai, Pirmininko įsitikinimu, šiais pareiškimais, pasiūlymais ir prašymais akivaizdžiai siekiama ilgą laiką labai trukdyti Parlamento darbui arba pažeisti kitų Parlamento narių teises, ir dėl šių pareiškimų, pasiūlymų ir prašymų taip atsitiktų. | |
| Šia nuostata suteikiami įgaliojimai apima teisę teikti tekstus balsuoti kita tvarka nei nurodyta dokumente, dėl kurio balsuojama. Analogiškai 174 straipsnio 7 daliai, prieš imdamasis šių veiksmų Parlamento pirmininkas gali paprašyti Parlamento pritarimo. | |
| 2.   Į Parlamento pirmininko pareigas įeina posėdžio pradėjimas, sustabdymas ir užbaigimas; sprendimas dėl pakeitimų
  priimtinumo, dėl Tarybai ir Komisijai teikiamų klausimų bei
  dėl
  pranešimų atitikimo šioms taisyklėms
  ; šių taisyklių laikymosi priežiūra, tvarkos palaikymas, žodžio suteikimas, diskusijų užbaigimas, klausimų teikimas balsavimui ir balsavimų rezultatų paskelbimas; komitetais susijusių pranešimų perdavimas pastariesiems. | 2.   Į Parlamento pirmininko pareigas įeina
  plenarinio
  posėdžio pradėjimas, sustabdymas ir užbaigimas; sprendimas dėl pakeitimų
  ir kitų balsuoti pateiktų tekstų priimtinumo, taip pat
  dėl
  parlamentinių klausimų priimtinumo
  ; šių taisyklių laikymosi priežiūra, tvarkos palaikymas, žodžio suteikimas, diskusijų užbaigimas, klausimų teikimas balsavimui ir balsavimų rezultatų paskelbimas; komitetais susijusių pranešimų perdavimas pastariesiems. |
| 3.   Diskusijų metu Parlamento pirmininkas gali kalbėti tik apibendrindamas svarstomą klausimą ar drausmindamas kalbėtojus. Norėdamas dalyvauti diskusijose, jis palieka Parlamento pirmininko kėdę ir į ją negrįžta iki tų diskusijų pabaigos. | 3.   Diskusijų metu Parlamento pirmininkas gali kalbėti tik apibendrindamas svarstomą klausimą ar drausmindamas kalbėtojus. Norėdamas dalyvauti diskusijose, jis palieka Parlamento pirmininko kėdę ir į ją negrįžta iki tų diskusijų pabaigos. |
| 4.   Parlamento pirmininkas atstovauja Parlamentui tarptautinių santykių srityje, per iškilmingas progas ir administraciniuose, teisiniuose bei finansiniuose reikaluose ir gali deleguoti šiuos įgaliojimus. | 4.   Parlamento pirmininkas atstovauja Parlamentui tarptautinių santykių srityje, per iškilmingas progas ir administraciniuose, teisiniuose bei finansiniuose reikaluose ir gali deleguoti šiuos įgaliojimus. |
| | 4a.
     
  Parlamento pirmininkas atsakingas už Europos Parlamento pastatų saugumą ir neliečiamumą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

22 straipsnis

22 straipsnis

Parlamento pirmininko funkcijos

Parlamento pirmininko funkcijos

1.   Parlamento pirmininkas vadovauja Parlamento ir jo organų veiklai šiose Darbo tvarkos taisyklėse
  nustatyta tvarka
  . Jis naudojasi visais įgaliojimais, kurie jam reikalingi vadovauti Parlamento darbui ir užtikrinti jo sklandžią eigą.

1.   Parlamento pirmininkas vadovauja Parlamento ir jo
  valdymo
  organų veiklai
  , kaip nustatyta
  šiose Darbo tvarkos taisyklėse. Jis naudojasi visais įgaliojimais, kurie jam reikalingi vadovauti Parlamento darbui ir užtikrinti jo sklandžią eigą.

Ši nuostata gali būti aiškinama kaip reiškianti, kad pagal šį straipsnį suteikiami įgaliojimai apima teisę pareikalauti liautis teikti nereikalingus pasiūlymus, pvz., pareiškimus dėl darbo tvarkos, pasiūlymus dėl procedūros, paaiškinimus dėl balsavimo ir prašymus dėl atskiro balsavimo, balsavimo dalimis ar vardinio balsavimo, kai, Pirmininko įsitikinimu, šiais pareiškimais, pasiūlymais ir prašymais akivaizdžiai siekiama ilgą laiką labai trukdyti Parlamento darbui arba pažeisti kitų Parlamento narių teises, ir dėl šių pareiškimų, pasiūlymų ir prašymų taip atsitiktų.

Šia nuostata suteikiami įgaliojimai apima teisę teikti tekstus balsuoti kita tvarka nei nurodyta dokumente, dėl kurio balsuojama. Analogiškai 174 straipsnio 7 daliai, prieš imdamasis šių veiksmų Parlamento pirmininkas gali paprašyti Parlamento pritarimo.

2.   Į Parlamento pirmininko pareigas įeina posėdžio pradėjimas, sustabdymas ir užbaigimas; sprendimas dėl pakeitimų
  priimtinumo, dėl Tarybai ir Komisijai teikiamų klausimų bei
  dėl
  pranešimų atitikimo šioms taisyklėms
  ; šių taisyklių laikymosi priežiūra, tvarkos palaikymas, žodžio suteikimas, diskusijų užbaigimas, klausimų teikimas balsavimui ir balsavimų rezultatų paskelbimas; komitetais susijusių pranešimų perdavimas pastariesiems.

2.   Į Parlamento pirmininko pareigas įeina
  plenarinio
  posėdžio pradėjimas, sustabdymas ir užbaigimas; sprendimas dėl pakeitimų
  ir kitų balsuoti pateiktų tekstų priimtinumo, taip pat
  dėl
  parlamentinių klausimų priimtinumo
  ; šių taisyklių laikymosi priežiūra, tvarkos palaikymas, žodžio suteikimas, diskusijų užbaigimas, klausimų teikimas balsavimui ir balsavimų rezultatų paskelbimas; komitetais susijusių pranešimų perdavimas pastariesiems.

3.   Diskusijų metu Parlamento pirmininkas gali kalbėti tik apibendrindamas svarstomą klausimą ar drausmindamas kalbėtojus. Norėdamas dalyvauti diskusijose, jis palieka Parlamento pirmininko kėdę ir į ją negrįžta iki tų diskusijų pabaigos.

3.   Diskusijų metu Parlamento pirmininkas gali kalbėti tik apibendrindamas svarstomą klausimą ar drausmindamas kalbėtojus. Norėdamas dalyvauti diskusijose, jis palieka Parlamento pirmininko kėdę ir į ją negrįžta iki tų diskusijų pabaigos.

4.   Parlamento pirmininkas atstovauja Parlamentui tarptautinių santykių srityje, per iškilmingas progas ir administraciniuose, teisiniuose bei finansiniuose reikaluose ir gali deleguoti šiuos įgaliojimus.

4.   Parlamento pirmininkas atstovauja Parlamentui tarptautinių santykių srityje, per iškilmingas progas ir administraciniuose, teisiniuose bei finansiniuose reikaluose ir gali deleguoti šiuos įgaliojimus.

4a.
     
  Parlamento pirmininkas atsakingas už Europos Parlamento pastatų saugumą ir neliečiamumą.

Pakeitimas 20

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

23 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 23 straipsnis | 23 straipsnis |
| Parlamento pirmininko pavaduotojų funkcijos | Parlamento pirmininko pavaduotojų funkcijos |
| 1.   Jei Parlamento pirmininkas nedalyvauja posėdyje, negali atlikti savo funkcijų arba, pagal 22 straipsnio 3 dalį, nori dalyvauti diskusijose, remiantis 17 straipsnio 2 dalimi, jį pakeičia vienas iš Parlamento pirmininko pavaduotojų. | 1.   Jei Parlamento pirmininkas nedalyvauja posėdyje, negali atlikti savo funkcijų arba pagal 22 straipsnio 3 dalį nori dalyvauti diskusijose, remiantis 17 straipsnio 2 dalimi, jį pakeičia vienas iš Parlamento pirmininko pavaduotojų. |
| 2.   Parlamento pirmininko pavaduotojai taip pat vykdo 25 straipsnyje, 27 straipsnio 3 ir 5 dalyse ir 71 straipsnio 3 dalyje jiems numatytas funkcijas. | 2.   Parlamento pirmininko pavaduotojai taip pat vykdo 25 straipsnyje, 27 straipsnio 3 ir 5 dalyse ir 71 straipsnio 3 dalyje jiems numatytas funkcijas. |
| 3.   Parlamento pirmininkas gali pavesti Parlamento pirmininko pavaduotojams tokias pareigas kaip atstovavimą Parlamentui tam tikromis iškilmingomis progomis ar atliekant kitus nustatytus veiksmus. Visų pirma Parlamento pirmininkas gali paskirti Parlamento pirmininko pavaduotoją atsakingu už
  130 straipsnio 2 dalyje
  ir
  II priedo 3
  dalyje Parlamento pirmininkui patikėtus įgaliojimus. | 3.   Parlamento pirmininkas gali pavesti Parlamento pirmininko pavaduotojams tokias pareigas kaip atstovavimą Parlamentui tam tikromis iškilmingomis progomis ar atliekant kitus nustatytus veiksmus. Visų pirma Parlamento pirmininkas gali paskirti Parlamento pirmininko pavaduotoją atsakingu už
  129 straipsnyje
  ir
  130 straipsnio 2
  dalyje Parlamento pirmininkui patikėtus įgaliojimus. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

23 straipsnis

23 straipsnis

Parlamento pirmininko pavaduotojų funkcijos

Parlamento pirmininko pavaduotojų funkcijos

1.   Jei Parlamento pirmininkas nedalyvauja posėdyje, negali atlikti savo funkcijų arba, pagal 22 straipsnio 3 dalį, nori dalyvauti diskusijose, remiantis 17 straipsnio 2 dalimi, jį pakeičia vienas iš Parlamento pirmininko pavaduotojų.

1.   Jei Parlamento pirmininkas nedalyvauja posėdyje, negali atlikti savo funkcijų arba pagal 22 straipsnio 3 dalį nori dalyvauti diskusijose, remiantis 17 straipsnio 2 dalimi, jį pakeičia vienas iš Parlamento pirmininko pavaduotojų.

2.   Parlamento pirmininko pavaduotojai taip pat vykdo 25 straipsnyje, 27 straipsnio 3 ir 5 dalyse ir 71 straipsnio 3 dalyje jiems numatytas funkcijas.

2.   Parlamento pirmininko pavaduotojai taip pat vykdo 25 straipsnyje, 27 straipsnio 3 ir 5 dalyse ir 71 straipsnio 3 dalyje jiems numatytas funkcijas.

3.   Parlamento pirmininkas gali pavesti Parlamento pirmininko pavaduotojams tokias pareigas kaip atstovavimą Parlamentui tam tikromis iškilmingomis progomis ar atliekant kitus nustatytus veiksmus. Visų pirma Parlamento pirmininkas gali paskirti Parlamento pirmininko pavaduotoją atsakingu už
  130 straipsnio 2 dalyje
  ir
  II priedo 3
  dalyje Parlamento pirmininkui patikėtus įgaliojimus.

3.   Parlamento pirmininkas gali pavesti Parlamento pirmininko pavaduotojams tokias pareigas kaip atstovavimą Parlamentui tam tikromis iškilmingomis progomis ar atliekant kitus nustatytus veiksmus. Visų pirma Parlamento pirmininkas gali paskirti Parlamento pirmininko pavaduotoją atsakingu už
  129 straipsnyje
  ir
  130 straipsnio 2
  dalyje Parlamento pirmininkui patikėtus įgaliojimus.

Pakeitimas 21

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

25 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 25 straipsnis | 25 straipsnis |
| Biuro funkcijos | Biuro funkcijos |
| 1.   Biuras vykdo jam Darbo tvarkos taisyklėse numatytas funkcijas. | 1.   Biuras vykdo jam Darbo tvarkos taisyklėse numatytas funkcijas. |
| 2.   Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus dėl vidinės Parlamento struktūros, sekretoriato bei organų. | 2.   Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus dėl vidinės Parlamento struktūros, sekretoriato bei organų. |
| 3.   Generaliniam sekretoriui arba frakcijai pasiūlius Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus su Parlamento nariais susijusiais klausimais. | 3.   Generaliniam sekretoriui arba frakcijai pasiūlius Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus su Parlamento nariais susijusiais klausimais. |
| 4.   Biuras priima sprendimus dėl posėdžių rengimo tvarkos. | 4.   Biuras priima sprendimus dėl posėdžių rengimo tvarkos. |
| Posėdžių rengimo tvarka apima klausimus, susijusius su Parlamento narių elgesiu visose Parlamento patalpose. | |
| 5.   Biuras tvirtina 35 straipsnyje išdėstytas nuostatas dėl nepriklausomų Parlamento narių. | 5.   Biuras tvirtina 35 straipsnyje išdėstytas nuostatas dėl nepriklausomų Parlamento narių. |
| 6.   Biuras rengia Generalinio sekretoriato personalo planą ir nuostatas, reglamentuojančias pareigūnų ir kitų tarnautojų administracinę ir finansinę situaciją. | 6.   Biuras rengia Generalinio sekretoriato personalo planą ir nuostatas, reglamentuojančias pareigūnų ir kitų tarnautojų administracinę ir finansinę situaciją. |
| 7.   Biuras rengia preliminarų Parlamento biudžeto sąmatos projektą. | 7.   Biuras rengia preliminarų Parlamento biudžeto sąmatos projektą. |
| 8.   Biuras tvirtina kvestorių veiklos gaires
  pagal 28 straipsnį
  . | 8.   Biuras tvirtina kvestorių veiklos gaires
  ir gali prašyti jų atlikti tam tikras užduotis
  . |
| 9.   Biuras suteikia leidimus rengti komitetų posėdžius kitose nei įprasta darbo vietose, taip pat klausymus ir pranešėjų keliones atliekant tyrimą ir renkant informaciją. | 9.   Biuras suteikia leidimus rengti komitetų posėdžius kitose nei įprasta darbo vietose
  arba vykti į komandiruotes į kitas nei įprasta darbo vietas
  , taip pat klausymus ir pranešėjų keliones atliekant tyrimą ir renkant informaciją. |
| Kai suteikiamas leidimas rengti tokius posėdžius, jų lingvistinis režimas nustatomas remiantis
  oficialiomis kalbomis, kurias vartoja ir kurių pareikalauja tikrieji
  ir
  pavaduojantys to komiteto nariai
  . | Kai suteikiamas leidimas rengti tokius posėdžius
  arba vykti į tokias komandiruotes
  , jų lingvistinis režimas nustatomas remiantis
  Biuro patvirtintu Daugiakalbystės kodeksu. Tokia pati taisyklė taikoma
  ir
  delegacijoms
  . |
| Tas pats taikoma ir delegacijoms, nebent jei atitinkami tikrieji ar pavaduojantys nariai susitaria kitaip. | |
| 10.   Biuras skiria generalinį sekretorių pagal 222 straipsnį. | 10.   Biuras skiria generalinį sekretorių pagal 222 straipsnį. |
| 11.   Biuras nustato
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2004/2003 dėl
  reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas, ir šių partijų finansavimo taisyklių įgyvendinimo taisykles.
  Įgyvendindamas šį reglamentą, jis prisiima Parlamento darbo tvarkos taisyklėse jam numatytas užduotis. | 11.   Biuras nustato reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas
  ir fondus
  , ir šių partijų
  ir fondų
  finansavimo taisyklių įgyvendinimo taisykles. |
| 12.   Biuras nustato Parlamento ir jo organų,
  pareigūnų
  ir kitų narių darbo su konfidencialia informacija taisykles, atsižvelgdamas į visus su šiuo klausimu susijusius tarpinstitucinius susitarimus. Tos taisyklės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  ir pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių

   (7). | 12.   Biuras nustato Parlamento ir jo
  valdymo
  organų,
  vadovybės narių
  ir kitų
  Parlamento
  narių darbo su konfidencialia informacija taisykles, atsižvelgdamas į visus su šiuo klausimu susijusius tarpinstitucinius susitarimus. Tos taisyklės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| 13.   Parlamento pirmininkas ir (arba) Biuras gali vienam ar keliems Biuro nariams pavesti bendro pobūdžio ar specialias užduotis, priklausančias Parlamento pirmininko ir (arba) Biuro kompetencijai. Kartu nurodoma, kokiomis priemonėmis ir būdais turi būti vykdomos šios užduotys. | 13.   Parlamento pirmininkas ir (arba) Biuras gali vienam ar keliems Biuro nariams pavesti bendro pobūdžio ar specialias užduotis, priklausančias Parlamento pirmininko ir (arba) Biuro kompetencijai. Kartu nurodoma, kokiomis priemonėmis ir būdais turi būti vykdomos šios užduotys. |
| 14.   Biuras paskiria du Parlamento pirmininko pavaduotojus ryšiams su nacionaliniais parlamentais plėtoti. | 14.   Biuras paskiria du Parlamento pirmininko pavaduotojus ryšiams su nacionaliniais parlamentais plėtoti. |
| Jie reguliariai atsiskaito Pirmininkų sueigai už savo veiklą šioje srityje. | |
| | 14a.
     
  Biuras paskiria Parlamento pirmininko pavaduotoją, atsakingą už struktūrizuotų konsultacijų svarbiausiomis temomis su Europos pilietine visuomene rengimą. |
| | 14b.
     
  Biuras atsako už Parlamento narių statuto taikymą ir, remdamasis metiniu biudžetu, priima sprendimą dėl išmokų dydžio. |
| 15.
     
  Išrinkus naują Parlamentą, baigiantis kadenciją Biuras eina savo pareigas iki pirmo naujo Parlamento posėdžio. | |
| |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

25 straipsnis

25 straipsnis

Biuro funkcijos

Biuro funkcijos

1.   Biuras vykdo jam Darbo tvarkos taisyklėse numatytas funkcijas.

1.   Biuras vykdo jam Darbo tvarkos taisyklėse numatytas funkcijas.

2.   Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus dėl vidinės Parlamento struktūros, sekretoriato bei organų.

2.   Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus dėl vidinės Parlamento struktūros, sekretoriato bei organų.

3.   Generaliniam sekretoriui arba frakcijai pasiūlius Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus su Parlamento nariais susijusiais klausimais.

3.   Generaliniam sekretoriui arba frakcijai pasiūlius Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus su Parlamento nariais susijusiais klausimais.

4.   Biuras priima sprendimus dėl posėdžių rengimo tvarkos.

4.   Biuras priima sprendimus dėl posėdžių rengimo tvarkos.

Posėdžių rengimo tvarka apima klausimus, susijusius su Parlamento narių elgesiu visose Parlamento patalpose.

5.   Biuras tvirtina 35 straipsnyje išdėstytas nuostatas dėl nepriklausomų Parlamento narių.

5.   Biuras tvirtina 35 straipsnyje išdėstytas nuostatas dėl nepriklausomų Parlamento narių.

6.   Biuras rengia Generalinio sekretoriato personalo planą ir nuostatas, reglamentuojančias pareigūnų ir kitų tarnautojų administracinę ir finansinę situaciją.

6.   Biuras rengia Generalinio sekretoriato personalo planą ir nuostatas, reglamentuojančias pareigūnų ir kitų tarnautojų administracinę ir finansinę situaciją.

7.   Biuras rengia preliminarų Parlamento biudžeto sąmatos projektą.

7.   Biuras rengia preliminarų Parlamento biudžeto sąmatos projektą.

8.   Biuras tvirtina kvestorių veiklos gaires
  pagal 28 straipsnį
  .

8.   Biuras tvirtina kvestorių veiklos gaires
  ir gali prašyti jų atlikti tam tikras užduotis
  .

9.   Biuras suteikia leidimus rengti komitetų posėdžius kitose nei įprasta darbo vietose, taip pat klausymus ir pranešėjų keliones atliekant tyrimą ir renkant informaciją.

9.   Biuras suteikia leidimus rengti komitetų posėdžius kitose nei įprasta darbo vietose
  arba vykti į komandiruotes į kitas nei įprasta darbo vietas
  , taip pat klausymus ir pranešėjų keliones atliekant tyrimą ir renkant informaciją.

Kai suteikiamas leidimas rengti tokius posėdžius, jų lingvistinis režimas nustatomas remiantis
  oficialiomis kalbomis, kurias vartoja ir kurių pareikalauja tikrieji
  ir
  pavaduojantys to komiteto nariai
  .

Kai suteikiamas leidimas rengti tokius posėdžius
  arba vykti į tokias komandiruotes
  , jų lingvistinis režimas nustatomas remiantis
  Biuro patvirtintu Daugiakalbystės kodeksu. Tokia pati taisyklė taikoma
  ir
  delegacijoms
  .

Tas pats taikoma ir delegacijoms, nebent jei atitinkami tikrieji ar pavaduojantys nariai susitaria kitaip.

10.   Biuras skiria generalinį sekretorių pagal 222 straipsnį.

10.   Biuras skiria generalinį sekretorių pagal 222 straipsnį.

11.   Biuras nustato
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2004/2003 dėl
  reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas, ir šių partijų finansavimo taisyklių įgyvendinimo taisykles.
  Įgyvendindamas šį reglamentą, jis prisiima Parlamento darbo tvarkos taisyklėse jam numatytas užduotis.

11.   Biuras nustato reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas
  ir fondus
  , ir šių partijų
  ir fondų
  finansavimo taisyklių įgyvendinimo taisykles.

12.   Biuras nustato Parlamento ir jo organų,
  pareigūnų
  ir kitų narių darbo su konfidencialia informacija taisykles, atsižvelgdamas į visus su šiuo klausimu susijusius tarpinstitucinius susitarimus. Tos taisyklės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  ir pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių

   (7).

12.   Biuras nustato Parlamento ir jo
  valdymo
  organų,
  vadovybės narių
  ir kitų
  Parlamento
  narių darbo su konfidencialia informacija taisykles, atsižvelgdamas į visus su šiuo klausimu susijusius tarpinstitucinius susitarimus. Tos taisyklės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

13.   Parlamento pirmininkas ir (arba) Biuras gali vienam ar keliems Biuro nariams pavesti bendro pobūdžio ar specialias užduotis, priklausančias Parlamento pirmininko ir (arba) Biuro kompetencijai. Kartu nurodoma, kokiomis priemonėmis ir būdais turi būti vykdomos šios užduotys.

13.   Parlamento pirmininkas ir (arba) Biuras gali vienam ar keliems Biuro nariams pavesti bendro pobūdžio ar specialias užduotis, priklausančias Parlamento pirmininko ir (arba) Biuro kompetencijai. Kartu nurodoma, kokiomis priemonėmis ir būdais turi būti vykdomos šios užduotys.

14.   Biuras paskiria du Parlamento pirmininko pavaduotojus ryšiams su nacionaliniais parlamentais plėtoti.

14.   Biuras paskiria du Parlamento pirmininko pavaduotojus ryšiams su nacionaliniais parlamentais plėtoti.

Jie reguliariai atsiskaito Pirmininkų sueigai už savo veiklą šioje srityje.

14a.
     
  Biuras paskiria Parlamento pirmininko pavaduotoją, atsakingą už struktūrizuotų konsultacijų svarbiausiomis temomis su Europos pilietine visuomene rengimą.

14b.
     
  Biuras atsako už Parlamento narių statuto taikymą ir, remdamasis metiniu biudžetu, priima sprendimą dėl išmokų dydžio.

15.
     
  Išrinkus naują Parlamentą, baigiantis kadenciją Biuras eina savo pareigas iki pirmo naujo Parlamento posėdžio.

Pakeitimas 22

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

26 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 26 straipsnis | 26 straipsnis |
| Pirmininkų sueigos sudėtis | Pirmininkų sueigos sudėtis |
| 1.   Pirmininkų sueiga sudaroma iš Parlamento pirmininko ir frakcijų pirmininkų. Frakcijos pirmininkas gali įgalioti jam atstovauti kitą frakcijos narį. | 1.   Pirmininkų sueiga sudaroma iš Parlamento pirmininko ir frakcijų pirmininkų. Frakcijos pirmininkas gali įgalioti jam atstovauti kitą frakcijos narį. |
| 2.   Parlamento pirmininkas kviečia vieną iš
  nepriklausomų Parlamento narių
  dalyvauti Pirmininkų sueigos posėdžiuose be teisės balsuoti. | 2.   Parlamento pirmininkas
  , suteikęs galimybę nepriklausomiems Parlamento nariams išreikšti savo nuomonę,
  kviečia vieną iš
  jų
  dalyvauti Pirmininkų sueigos posėdžiuose be teisės balsuoti. |
| 3.   Nagrinėdama jai perduotus klausimus, Pirmininkų sueiga stengiasi pasiekti bendrą sutarimą. | 3.   Nagrinėdama jai perduotus klausimus, Pirmininkų sueiga stengiasi pasiekti bendrą sutarimą. |
| Jei neįmanoma pasiekti sutarimo, dėl klausimo yra balsuojama, balsus skaičiuojant pagal narių skaičių kiekvienoje frakcijoje. | Jei neįmanoma pasiekti sutarimo, dėl klausimo yra balsuojama, balsus skaičiuojant pagal narių skaičių kiekvienoje frakcijoje. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

26 straipsnis

26 straipsnis

Pirmininkų sueigos sudėtis

Pirmininkų sueigos sudėtis

1.   Pirmininkų sueiga sudaroma iš Parlamento pirmininko ir frakcijų pirmininkų. Frakcijos pirmininkas gali įgalioti jam atstovauti kitą frakcijos narį.

1.   Pirmininkų sueiga sudaroma iš Parlamento pirmininko ir frakcijų pirmininkų. Frakcijos pirmininkas gali įgalioti jam atstovauti kitą frakcijos narį.

2.   Parlamento pirmininkas kviečia vieną iš
  nepriklausomų Parlamento narių
  dalyvauti Pirmininkų sueigos posėdžiuose be teisės balsuoti.

2.   Parlamento pirmininkas
  , suteikęs galimybę nepriklausomiems Parlamento nariams išreikšti savo nuomonę,
  kviečia vieną iš
  jų
  dalyvauti Pirmininkų sueigos posėdžiuose be teisės balsuoti.

3.   Nagrinėdama jai perduotus klausimus, Pirmininkų sueiga stengiasi pasiekti bendrą sutarimą.

3.   Nagrinėdama jai perduotus klausimus, Pirmininkų sueiga stengiasi pasiekti bendrą sutarimą.

Jei neįmanoma pasiekti sutarimo, dėl klausimo yra balsuojama, balsus skaičiuojant pagal narių skaičių kiekvienoje frakcijoje.

Jei neįmanoma pasiekti sutarimo, dėl klausimo yra balsuojama, balsus skaičiuojant pagal narių skaičių kiekvienoje frakcijoje.

Pakeitimai 23 ir 387

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

27 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 27 straipsnis | 27 straipsnis |
| Pirmininkų sueigos funkcijos | Pirmininkų sueigos funkcijos |
| 1.   Pirmininkų sueiga vykdo jai Darbo tvarkos taisyklėse numatytas funkcijas. | 1.   Pirmininkų sueiga vykdo jai Darbo tvarkos taisyklėse numatytas funkcijas. |
| 2.   Pirmininkų sueiga priima sprendimus dėl Parlamento darbo organizavimo ir dėl reikalų, susijusių su teisėkūros programos rengimu. | 2.   Pirmininkų sueiga priima sprendimus dėl Parlamento darbo organizavimo ir dėl reikalų, susijusių su teisėkūros programos rengimu. |
| 3.   Pirmininkų sueiga yra atsakinga už ryšius su kitomis Europos Sąjungos institucijomis ir įstaigomis bei su nacionaliniais valstybių narių parlamentais. | 3.   Pirmininkų sueiga yra atsakinga už ryšius su kitomis Europos Sąjungos institucijomis ir įstaigomis bei su nacionaliniais valstybių narių parlamentais.
  Sprendimai dėl Parlamento delegacijos, kuri turės dalyvauti konsultacijose Taryboje ir kitose Europos Sąjungos institucijose esminiais su Europos Sąjungos vystymusi susijusiais klausimais, sudėties ir įgaliojimų (šerpų procesas) priimami remiantis atitinkamomis Parlamento priimtomis pozicijomis ir atsižvelgiant į Parlamente atstovaujamų politinių pažiūrų įvairovę. Parlamento pirmininko pavaduotojai, paskirti atsakingais už ryšių su nacionaliniais parlamentais plėtojimą, reguliariai atsiskaito Pirmininkų sueigai už savo veiklą toje srityje. |
| 4.   Pirmininkų sueigos kompetencijai priklauso klausimai, susiję su trečiosiomis valstybėmis ir Europos Sąjungai nepriklausančiomis institucijomis bei organizacijomis. | 4.   Pirmininkų sueigos kompetencijai priklauso klausimai, susiję su trečiosiomis valstybėmis ir Europos Sąjungai nepriklausančiomis institucijomis bei organizacijomis. |
| 5.   Pirmininkų sueiga atsakinga už struktūrizuotų konsultacijų svarbiausiomis temomis su Europos pilietine visuomene organizavimą. Tai gali apimti viešų diskusijų, kuriose būtų leidžiama dalyvauti besidomintiems piliečiams, bendrojo Europos intereso klausimais organizavimą.
  Biuras skiria
  už šių konsultacijų įgyvendinimą
  atsakingą
  Parlamento pirmininko
  pavaduotoją, kuris teikia ataskaitas
  Pirmininkų sueigai. | 5.   Pirmininkų sueiga atsakinga už struktūrizuotų konsultacijų svarbiausiomis temomis su Europos pilietine visuomene organizavimą. Tai gali apimti viešų diskusijų, kuriose būtų leidžiama dalyvauti besidomintiems piliečiams, bendrojo Europos intereso klausimais organizavimą. Už šių konsultacijų įgyvendinimą
  atsakingas
  Parlamento pirmininko
  pavaduotojas reguliariai atsiskaito
  Pirmininkų sueigai
  už savo veiklą toje srityje
  . |
| 6.   Pirmininkų sueiga parengia Parlamento mėnesinių sesijų darbotvarkės projektą. | 6.   Pirmininkų sueiga parengia Parlamento mėnesinių sesijų darbotvarkės projektą. |
| 7.   Pirmininkų sueiga
  yra atsakinga už
  komitetų bei tyrimo komitetų, jungtinių parlamentinių komitetų
  , nuolatinių delegacijų
  ir
  ad hoc
  delegacijų sudėties bei kompetencijos
  klausimus
  . | 7.   Pirmininkų sueiga
  teikia pasiūlymus Parlamentui dėl
  komitetų bei tyrimo komitetų, jungtinių parlamentinių komitetų ir
  nuolatinių
  delegacijų sudėties bei kompetencijos.
  Pirmininkų sueiga teikia leidimus sudaryti ad hoc delegacijas. |
| 8.   Remiantis 36 straipsniu, Pirmininkų sueiga nusprendžia, kaip paskirstomos vietos Parlamento posėdžių salėje. | 8.   Remiantis 36 straipsniu, Pirmininkų sueiga nusprendžia, kaip paskirstomos vietos Parlamento posėdžių salėje. |
| 9.   Pirmininkų sueiga suteikia leidimą parengti pranešimus savo iniciatyva. | 9.   Pirmininkų sueiga suteikia leidimą parengti pranešimus savo iniciatyva. |
| 10.   Pirmininkų sueiga pateikia Biurui pasiūlymus dėl frakcijų administracinių ir biudžeto reikalų. | 10.   Pirmininkų sueiga pateikia Biurui pasiūlymus dėl frakcijų administracinių ir biudžeto reikalų. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

27 straipsnis

27 straipsnis

Pirmininkų sueigos funkcijos

Pirmininkų sueigos funkcijos

1.   Pirmininkų sueiga vykdo jai Darbo tvarkos taisyklėse numatytas funkcijas.

1.   Pirmininkų sueiga vykdo jai Darbo tvarkos taisyklėse numatytas funkcijas.

2.   Pirmininkų sueiga priima sprendimus dėl Parlamento darbo organizavimo ir dėl reikalų, susijusių su teisėkūros programos rengimu.

2.   Pirmininkų sueiga priima sprendimus dėl Parlamento darbo organizavimo ir dėl reikalų, susijusių su teisėkūros programos rengimu.

3.   Pirmininkų sueiga yra atsakinga už ryšius su kitomis Europos Sąjungos institucijomis ir įstaigomis bei su nacionaliniais valstybių narių parlamentais.

3.   Pirmininkų sueiga yra atsakinga už ryšius su kitomis Europos Sąjungos institucijomis ir įstaigomis bei su nacionaliniais valstybių narių parlamentais.
  Sprendimai dėl Parlamento delegacijos, kuri turės dalyvauti konsultacijose Taryboje ir kitose Europos Sąjungos institucijose esminiais su Europos Sąjungos vystymusi susijusiais klausimais, sudėties ir įgaliojimų (šerpų procesas) priimami remiantis atitinkamomis Parlamento priimtomis pozicijomis ir atsižvelgiant į Parlamente atstovaujamų politinių pažiūrų įvairovę. Parlamento pirmininko pavaduotojai, paskirti atsakingais už ryšių su nacionaliniais parlamentais plėtojimą, reguliariai atsiskaito Pirmininkų sueigai už savo veiklą toje srityje.

4.   Pirmininkų sueigos kompetencijai priklauso klausimai, susiję su trečiosiomis valstybėmis ir Europos Sąjungai nepriklausančiomis institucijomis bei organizacijomis.

4.   Pirmininkų sueigos kompetencijai priklauso klausimai, susiję su trečiosiomis valstybėmis ir Europos Sąjungai nepriklausančiomis institucijomis bei organizacijomis.

5.   Pirmininkų sueiga atsakinga už struktūrizuotų konsultacijų svarbiausiomis temomis su Europos pilietine visuomene organizavimą. Tai gali apimti viešų diskusijų, kuriose būtų leidžiama dalyvauti besidomintiems piliečiams, bendrojo Europos intereso klausimais organizavimą.
  Biuras skiria
  už šių konsultacijų įgyvendinimą
  atsakingą
  Parlamento pirmininko
  pavaduotoją, kuris teikia ataskaitas
  Pirmininkų sueigai.

5.   Pirmininkų sueiga atsakinga už struktūrizuotų konsultacijų svarbiausiomis temomis su Europos pilietine visuomene organizavimą. Tai gali apimti viešų diskusijų, kuriose būtų leidžiama dalyvauti besidomintiems piliečiams, bendrojo Europos intereso klausimais organizavimą. Už šių konsultacijų įgyvendinimą
  atsakingas
  Parlamento pirmininko
  pavaduotojas reguliariai atsiskaito
  Pirmininkų sueigai
  už savo veiklą toje srityje
  .

6.   Pirmininkų sueiga parengia Parlamento mėnesinių sesijų darbotvarkės projektą.

6.   Pirmininkų sueiga parengia Parlamento mėnesinių sesijų darbotvarkės projektą.

7.   Pirmininkų sueiga
  yra atsakinga už
  komitetų bei tyrimo komitetų, jungtinių parlamentinių komitetų
  , nuolatinių delegacijų
  ir
  ad hoc
  delegacijų sudėties bei kompetencijos
  klausimus
  .

7.   Pirmininkų sueiga
  teikia pasiūlymus Parlamentui dėl
  komitetų bei tyrimo komitetų, jungtinių parlamentinių komitetų ir
  nuolatinių
  delegacijų sudėties bei kompetencijos.
  Pirmininkų sueiga teikia leidimus sudaryti ad hoc delegacijas.

8.   Remiantis 36 straipsniu, Pirmininkų sueiga nusprendžia, kaip paskirstomos vietos Parlamento posėdžių salėje.

8.   Remiantis 36 straipsniu, Pirmininkų sueiga nusprendžia, kaip paskirstomos vietos Parlamento posėdžių salėje.

9.   Pirmininkų sueiga suteikia leidimą parengti pranešimus savo iniciatyva.

9.   Pirmininkų sueiga suteikia leidimą parengti pranešimus savo iniciatyva.

10.   Pirmininkų sueiga pateikia Biurui pasiūlymus dėl frakcijų administracinių ir biudžeto reikalų.

10.   Pirmininkų sueiga pateikia Biurui pasiūlymus dėl frakcijų administracinių ir biudžeto reikalų.

Pakeitimas 24

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

28 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 28 straipsnis | 28 straipsnis |
| Kvestorių funkcijos | Kvestorių funkcijos |
| Vadovaudamiesi Biuro patvirtintomis veiklos gairėmis, kvestoriai atsako už tiesiogiai su Parlamento nariais susijusius administracinius ir finansinius klausimus. | Vadovaudamiesi Biuro patvirtintomis veiklos gairėmis, kvestoriai atsako už tiesiogiai su Parlamento nariais susijusius administracinius ir finansinius klausimus
  , taip pat vykdo kitas jiems pavestas užduotis
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

28 straipsnis

28 straipsnis

Kvestorių funkcijos

Kvestorių funkcijos

Vadovaudamiesi Biuro patvirtintomis veiklos gairėmis, kvestoriai atsako už tiesiogiai su Parlamento nariais susijusius administracinius ir finansinius klausimus.

Vadovaudamiesi Biuro patvirtintomis veiklos gairėmis, kvestoriai atsako už tiesiogiai su Parlamento nariais susijusius administracinius ir finansinius klausimus
  , taip pat vykdo kitas jiems pavestas užduotis
  .

Pakeitimas 25

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

29 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 29 straipsnis | 29 straipsnis |
| Komitetų pirmininkų sueiga | Komitetų pirmininkų sueiga |
| 1.   Komitetų pirmininkų sueiga sudaroma iš visų nuolatinių ar specialiųjų komitetų pirmininkų. Ji išsirenka savo pirmininką. | 1.   Komitetų pirmininkų sueiga sudaroma iš visų nuolatinių ar specialiųjų komitetų pirmininkų. Ji išsirenka savo pirmininką. |
| Jei
  nėra pirmininko, pirmininkų sueigai pirmininkauja vyriausias pagal amžių
  Parlamento narys arba, jei jis negali dalyvauti posėdyje, vyriausias
  posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys. | 1a.
     
  Jei
  nėra pirmininko,
  Komitetų
  pirmininkų sueigai pirmininkauja vyriausias pagal amžių posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys. |
| 2.   Komitetų pirmininkų sueiga gali teikti rekomendacijas Pirmininkų sueigai dėl komitetų darbų ir dėl mėnesinių sesijų darbotvarkės rengimo. | 2.   Komitetų pirmininkų sueiga gali teikti rekomendacijas Pirmininkų sueigai dėl komitetų darbų ir dėl mėnesinių sesijų darbotvarkės rengimo. |
| 3.   Pirmininkų sueiga ir Biuras gali pavesti Komitetų pirmininkų sueigai tam tikras užduotis. | 3.   Pirmininkų sueiga ir Biuras gali pavesti Komitetų pirmininkų sueigai tam tikras užduotis. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

29 straipsnis

29 straipsnis

Komitetų pirmininkų sueiga

Komitetų pirmininkų sueiga

1.   Komitetų pirmininkų sueiga sudaroma iš visų nuolatinių ar specialiųjų komitetų pirmininkų. Ji išsirenka savo pirmininką.

1.   Komitetų pirmininkų sueiga sudaroma iš visų nuolatinių ar specialiųjų komitetų pirmininkų. Ji išsirenka savo pirmininką.

Jei
  nėra pirmininko, pirmininkų sueigai pirmininkauja vyriausias pagal amžių
  Parlamento narys arba, jei jis negali dalyvauti posėdyje, vyriausias
  posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys.

1a.
     
  Jei
  nėra pirmininko,
  Komitetų
  pirmininkų sueigai pirmininkauja vyriausias pagal amžių posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys.

2.   Komitetų pirmininkų sueiga gali teikti rekomendacijas Pirmininkų sueigai dėl komitetų darbų ir dėl mėnesinių sesijų darbotvarkės rengimo.

2.   Komitetų pirmininkų sueiga gali teikti rekomendacijas Pirmininkų sueigai dėl komitetų darbų ir dėl mėnesinių sesijų darbotvarkės rengimo.

3.   Pirmininkų sueiga ir Biuras gali pavesti Komitetų pirmininkų sueigai tam tikras užduotis.

3.   Pirmininkų sueiga ir Biuras gali pavesti Komitetų pirmininkų sueigai tam tikras užduotis.

Pakeitimas 26

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

30 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 30 straipsnis | 30 straipsnis |
| Delegacijų pirmininkų sueiga | Delegacijų pirmininkų sueiga |
| 1.   Delegacijų pirmininkų sueiga sudaroma iš visų nuolatinių tarpparlamentinių delegacijų pirmininkų. Ji išsirenka savo pirmininką. | 1.   Delegacijų pirmininkų sueiga sudaroma iš visų nuolatinių tarpparlamentinių delegacijų pirmininkų. Ji išsirenka savo pirmininką. |
| Jei
  nėra pirmininko, pirmininkų sueigai pirmininkauja vyriausias pagal amžių
  Parlamento narys arba, jei jis negali dalyvauti posėdyje, vyriausias
  posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys. | 1a.
     
  Jei
  nėra pirmininko,
  Delegacijų
  pirmininkų sueigai pirmininkauja vyriausias pagal amžių posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys. |
| 2.   Delegacijų pirmininkų sueiga gali teikti rekomendacijas Pirmininkų sueigai dėl delegacijų darbo. | 2.   Delegacijų pirmininkų sueiga gali teikti rekomendacijas Pirmininkų sueigai dėl delegacijų darbo. |
| 3.   Biuras ir Pirmininkų sueiga gali pavesti Delegacijų pirmininkų sueigai tam tikras užduotis. | 3.   Biuras ir Pirmininkų sueiga gali pavesti Delegacijų pirmininkų sueigai tam tikras užduotis. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

30 straipsnis

30 straipsnis

Delegacijų pirmininkų sueiga

Delegacijų pirmininkų sueiga

1.   Delegacijų pirmininkų sueiga sudaroma iš visų nuolatinių tarpparlamentinių delegacijų pirmininkų. Ji išsirenka savo pirmininką.

1.   Delegacijų pirmininkų sueiga sudaroma iš visų nuolatinių tarpparlamentinių delegacijų pirmininkų. Ji išsirenka savo pirmininką.

Jei
  nėra pirmininko, pirmininkų sueigai pirmininkauja vyriausias pagal amžių
  Parlamento narys arba, jei jis negali dalyvauti posėdyje, vyriausias
  posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys.

1a.
     
  Jei
  nėra pirmininko,
  Delegacijų
  pirmininkų sueigai pirmininkauja vyriausias pagal amžių posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys.

2.   Delegacijų pirmininkų sueiga gali teikti rekomendacijas Pirmininkų sueigai dėl delegacijų darbo.

2.   Delegacijų pirmininkų sueiga gali teikti rekomendacijas Pirmininkų sueigai dėl delegacijų darbo.

3.   Biuras ir Pirmininkų sueiga gali pavesti Delegacijų pirmininkų sueigai tam tikras užduotis.

3.   Biuras ir Pirmininkų sueiga gali pavesti Delegacijų pirmininkų sueigai tam tikras užduotis.

Pakeitimas 27

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

30 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 30a straipsnis |
| | Pareigų vykdymo tęstinumas rinkimų laikotarpiu |
| | Išrinkus naują Parlamentą, visi baigiantys kadenciją valdymo organai ir vadovybės nariai eina savo pareigas iki naujo Parlamento pirmojo plenarinio posėdžio. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

30a straipsnis

Pareigų vykdymo tęstinumas rinkimų laikotarpiu

Išrinkus naują Parlamentą, visi baigiantys kadenciją valdymo organai ir vadovybės nariai eina savo pareigas iki naujo Parlamento pirmojo plenarinio posėdžio.

Pakeitimas 28

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

31 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 31 straipsnis | 31 straipsnis |
| Biuro ir Pirmininkų sueigos sprendimų viešumas | Biuro ir Pirmininkų sueigos sprendimų viešumas |
| 1.   Biuro ir Pirmininkų sueigos protokolai verčiami į 
  oficialias
  kalbas
  , spausdinami
  ir išdalijami visiems Parlamento nariams. Su jais gali susipažinti visuomenė, išskyrus išimtinius atvejus, kai dėl kai kurių protokolo punktų Biuras ar Pirmininkų sueiga nusprendžia priešingai, siekiant
  apsaugoti įslaptintą informaciją, remiantis
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1–4
  dalyse numatytais pagrindais
  . | 1.   Biuro ir Pirmininkų sueigos protokolai verčiami į 
  oficialiąsias
  kalbas ir išdalijami visiems Parlamento nariams. Su jais gali susipažinti visuomenė, išskyrus išimtinius atvejus, kai dėl kai kurių protokolo punktų Biuras ar Pirmininkų sueiga nusprendžia priešingai, siekiant
  užtikrinti konfidencialumą ir laikantis
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1–4
  dalių
  . |
| 2.   Visi Parlamento nariai gali pateikti klausimus
  dėl
  Biuro, Pirmininkų sueigos ir kvestorių
  darbo
  . Šie klausimai pateikiami raštu Parlamento pirmininkui, apie juos pranešama Parlamento nariams ir jie kartu su atsakymais skelbiami Parlamento interneto svetainėje per trisdešimt dienų nuo jų pateikimo. | 2.   Visi Parlamento nariai gali pateikti klausimus
  , susijusius su atitinkamų
  Biuro, Pirmininkų sueigos ir kvestorių
  pareigų vykdymu
  . Šie klausimai pateikiami raštu Parlamento pirmininkui, apie juos pranešama Parlamento nariams ir jie kartu su atsakymais skelbiami Parlamento interneto svetainėje per trisdešimt dienų nuo jų pateikimo. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

31 straipsnis

31 straipsnis

Biuro ir Pirmininkų sueigos sprendimų viešumas

Biuro ir Pirmininkų sueigos sprendimų viešumas

1.   Biuro ir Pirmininkų sueigos protokolai verčiami į 
  oficialias
  kalbas
  , spausdinami
  ir išdalijami visiems Parlamento nariams. Su jais gali susipažinti visuomenė, išskyrus išimtinius atvejus, kai dėl kai kurių protokolo punktų Biuras ar Pirmininkų sueiga nusprendžia priešingai, siekiant
  apsaugoti įslaptintą informaciją, remiantis
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1–4
  dalyse numatytais pagrindais
  .

1.   Biuro ir Pirmininkų sueigos protokolai verčiami į 
  oficialiąsias
  kalbas ir išdalijami visiems Parlamento nariams. Su jais gali susipažinti visuomenė, išskyrus išimtinius atvejus, kai dėl kai kurių protokolo punktų Biuras ar Pirmininkų sueiga nusprendžia priešingai, siekiant
  užtikrinti konfidencialumą ir laikantis
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1–4
  dalių
  .

2.   Visi Parlamento nariai gali pateikti klausimus
  dėl
  Biuro, Pirmininkų sueigos ir kvestorių
  darbo
  . Šie klausimai pateikiami raštu Parlamento pirmininkui, apie juos pranešama Parlamento nariams ir jie kartu su atsakymais skelbiami Parlamento interneto svetainėje per trisdešimt dienų nuo jų pateikimo.

2.   Visi Parlamento nariai gali pateikti klausimus
  , susijusius su atitinkamų
  Biuro, Pirmininkų sueigos ir kvestorių
  pareigų vykdymu
  . Šie klausimai pateikiami raštu Parlamento pirmininkui, apie juos pranešama Parlamento nariams ir jie kartu su atsakymais skelbiami Parlamento interneto svetainėje per trisdešimt dienų nuo jų pateikimo.

Pakeitimas 29

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

32 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 32 straipsnis | 32 straipsnis |
| Frakcijų kūrimas | Frakcijų kūrimas
  ir panaikinimas |
| 1.   Parlamento nariai gali jungtis į frakcijas pagal savo politines pažiūras. | 1.   Parlamento nariai gali jungtis į frakcijas pagal savo politines pažiūras. |
| Paprastai Parlamentas neturi vertinti frakcijos narių politinių pažiūrų. Jungdamiesi į frakcijas remiantis šiuo straipsniu, Parlamento nariai pripažįsta turį atitinkamas politines pažiūras. Tik jei atitinkami Parlamento nariai jas neigia, Parlamentas turi įvertinti, ar frakcija buvo sukurta nepažeidžiant Darbo tvarkos taisyklių. | Paprastai Parlamentas neturi vertinti frakcijos narių politinių pažiūrų. Jungdamiesi į frakcijas remiantis šiuo straipsniu, Parlamento nariai pripažįsta turį atitinkamas politines pažiūras. Tik jei atitinkami Parlamento nariai jas neigia, Parlamentas turi įvertinti, ar frakcija buvo sukurta nepažeidžiant Darbo tvarkos taisyklių. |
| 2.   Frakcija sudaroma iš Parlamento narių, išrinktų ne mažiau kaip viename ketvirtadalyje valstybių narių. Frakcijai įkurti reikia ne mažiau kaip dvidešimt penkių Parlamento narių. | 2.   Frakcija sudaroma iš Parlamento narių, išrinktų ne mažiau kaip viename ketvirtadalyje valstybių narių. Frakcijai įkurti reikia ne mažiau kaip dvidešimt penkių Parlamento narių. |
| 3.   Jei frakcijos narių skaičius sumažėja ir
  sudaro mažiau narių, nei nustatyta minimali Parlamento narių dalis
  ,
  būtina frakcijai sukurti
  , Parlamento pirmininkas, gavęs Pirmininkų sueigos sutikimą, gali leisti frakcijai tęsti savo veiklą iki kitos kadencijos Parlamento pirmojo posėdžio, jei patenkinamos šios sąlygos: | 3.   Jei frakcijos narių skaičius sumažėja ir
  nesiekia vienos iš reikalaujamų ribų
  , Parlamento pirmininkas, gavęs Pirmininkų sueigos sutikimą, gali leisti frakcijai tęsti savo veiklą iki kitos kadencijos Parlamento pirmojo
  plenarinio
  posėdžio, jei patenkinamos šios sąlygos: |
| — | frakciją ir toliau sudaro nariai, išrinkti ne mažiau kaip vienoje penktojoje valstybių narių, |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

32 straipsnis

32 straipsnis

Frakcijų kūrimas

Frakcijų kūrimas
  ir panaikinimas

1.   Parlamento nariai gali jungtis į frakcijas pagal savo politines pažiūras.

1.   Parlamento nariai gali jungtis į frakcijas pagal savo politines pažiūras.

Paprastai Parlamentas neturi vertinti frakcijos narių politinių pažiūrų. Jungdamiesi į frakcijas remiantis šiuo straipsniu, Parlamento nariai pripažįsta turį atitinkamas politines pažiūras. Tik jei atitinkami Parlamento nariai jas neigia, Parlamentas turi įvertinti, ar frakcija buvo sukurta nepažeidžiant Darbo tvarkos taisyklių.

Paprastai Parlamentas neturi vertinti frakcijos narių politinių pažiūrų. Jungdamiesi į frakcijas remiantis šiuo straipsniu, Parlamento nariai pripažįsta turį atitinkamas politines pažiūras. Tik jei atitinkami Parlamento nariai jas neigia, Parlamentas turi įvertinti, ar frakcija buvo sukurta nepažeidžiant Darbo tvarkos taisyklių.

2.   Frakcija sudaroma iš Parlamento narių, išrinktų ne mažiau kaip viename ketvirtadalyje valstybių narių. Frakcijai įkurti reikia ne mažiau kaip dvidešimt penkių Parlamento narių.

2.   Frakcija sudaroma iš Parlamento narių, išrinktų ne mažiau kaip viename ketvirtadalyje valstybių narių. Frakcijai įkurti reikia ne mažiau kaip dvidešimt penkių Parlamento narių.

3.   Jei frakcijos narių skaičius sumažėja ir
  sudaro mažiau narių, nei nustatyta minimali Parlamento narių dalis
  ,
  būtina frakcijai sukurti
  , Parlamento pirmininkas, gavęs Pirmininkų sueigos sutikimą, gali leisti frakcijai tęsti savo veiklą iki kitos kadencijos Parlamento pirmojo posėdžio, jei patenkinamos šios sąlygos:

3.   Jei frakcijos narių skaičius sumažėja ir
  nesiekia vienos iš reikalaujamų ribų
  , Parlamento pirmininkas, gavęs Pirmininkų sueigos sutikimą, gali leisti frakcijai tęsti savo veiklą iki kitos kadencijos Parlamento pirmojo
  plenarinio
  posėdžio, jei patenkinamos šios sąlygos:

—

frakciją ir toliau sudaro nariai, išrinkti ne mažiau kaip vienoje penktojoje valstybių narių,

| — | frakciją ir toliau sudaro nariai, išrinkti ne mažiau kaip vienoje penktojoje valstybių narių, |
| --- | --- |

—

frakciją ir toliau sudaro nariai, išrinkti ne mažiau kaip vienoje penktojoje valstybių narių,

| — | frakcija veikia ilgiau nei metus. |
| --- | --- |

—

frakcija veikia ilgiau nei metus.

| — | frakcija veikia ilgiau nei metus. |
| --- | --- |

—

frakcija veikia ilgiau nei metus.

Parlamento pirmininkas netaiko šios leidžiančios nukrypti nuostatos, jei pakanka įrodymų, kad ja piktnaudžiaujama.

Parlamento pirmininkas netaiko šios leidžiančios nukrypti nuostatos, jei pakanka įrodymų, kad ja piktnaudžiaujama.

4.   Parlamento narys negali priklausyti daugiau negu vienai frakcijai.

4.   Parlamento narys negali priklausyti daugiau negu vienai frakcijai.

5.   Apie frakcijos sukūrimą pareiškimu pranešama Parlamento pirmininkui. Šiame pareiškime nurodomas frakcijos pavadinimas, jos nariai ir biuro sudėtis.

5.   Apie frakcijos sukūrimą pareiškimu pranešama Parlamento pirmininkui. Šiame pareiškime nurodomas frakcijos pavadinimas, jos nariai ir biuro sudėtis.
  Pareiškimą pasirašo visi tos frakcijos nariai.

6.   Pareiškimas
  paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  .

6.   Pareiškimas
  pridedamas prie mėnesinės sesijos, per kurią buvo paskelbta apie frakcijos sudarymą, protokolo
  .

6a.
     
  Parlamento pirmininkas per plenarinį Parlamento posėdį paskelbia apie frakcijų sukūrimą. Toks paskelbimas turi taikymo atgaline data teisinį poveikį nuo to momento, kai frakcija, laikydamasi šio straipsnio nuostatų, praneša Parlamento pirmininkui apie jos sukūrimą.

Parlamento pirmininkas per plenarinį Parlamento posėdį taip pat paskelbia apie frakcijų panaikinimą. Toks paskelbimas turi teisinį poveikį nuo kitos dienos po to, kai nebetenkinamos sąlygos veikti frakcijai.

Pakeitimai 30 ir 461

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

33 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 33 straipsnis | 33 straipsnis |
| Frakcijų veikla ir teisinė padėtis | Frakcijų veikla ir teisinė padėtis |
| 1.   Frakcijų vykdomos funkcijos, įskaitant ir Darbo tvarkos taisyklių joms pavestas užduotis, yra Sąjungos veiklos dalis. Frakcijoms skiriamas sekretoriatas Generalinio sekretoriato personalo plano pagrindu, administracinė bazė ir tuo tikslu Parlamento biudžete numatyti asignavimai. | 1.   Frakcijų vykdomos funkcijos, įskaitant ir Darbo tvarkos taisyklių joms pavestas užduotis, yra Sąjungos veiklos dalis. Frakcijoms skiriamas sekretoriatas Generalinio sekretoriato personalo plano pagrindu, administracinė bazė ir tuo tikslu Parlamento biudžete numatyti asignavimai. |
| | 1a.
     
  Kiekvienos Parlamento kadencijos pradžioje Pirmininkų sueiga stengiasi nustatyti procedūras, kad būtų atspindėta Parlamento politinė įvairovė komitetuose, delegacijose ir sprendimų priėmimo organuose. |
| 2.   Biuras nustato šios bazės bei asignavimų suteikimo, įgyvendinimo ir priežiūros, taip pat susijusių biudžeto įgyvendinimo įgaliojimų perdavimo taisykles. | 2.   Biuras
  , atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymus,
  nustato šios bazės bei asignavimų suteikimo, įgyvendinimo ir priežiūros, taip pat susijusių biudžeto įgyvendinimo įgaliojimų perdavimo taisykles
  ir jų nesilaikymo pasekmes
  . |
| 3.   Tos taisyklės nustato administracines ir finansines pasekmes frakcijos iširimo atveju. | 3.   Tos taisyklės nustato administracines ir finansines pasekmes frakcijos iširimo atveju. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

33 straipsnis

33 straipsnis

Frakcijų veikla ir teisinė padėtis

Frakcijų veikla ir teisinė padėtis

1.   Frakcijų vykdomos funkcijos, įskaitant ir Darbo tvarkos taisyklių joms pavestas užduotis, yra Sąjungos veiklos dalis. Frakcijoms skiriamas sekretoriatas Generalinio sekretoriato personalo plano pagrindu, administracinė bazė ir tuo tikslu Parlamento biudžete numatyti asignavimai.

1.   Frakcijų vykdomos funkcijos, įskaitant ir Darbo tvarkos taisyklių joms pavestas užduotis, yra Sąjungos veiklos dalis. Frakcijoms skiriamas sekretoriatas Generalinio sekretoriato personalo plano pagrindu, administracinė bazė ir tuo tikslu Parlamento biudžete numatyti asignavimai.

1a.
     
  Kiekvienos Parlamento kadencijos pradžioje Pirmininkų sueiga stengiasi nustatyti procedūras, kad būtų atspindėta Parlamento politinė įvairovė komitetuose, delegacijose ir sprendimų priėmimo organuose.

2.   Biuras nustato šios bazės bei asignavimų suteikimo, įgyvendinimo ir priežiūros, taip pat susijusių biudžeto įgyvendinimo įgaliojimų perdavimo taisykles.

2.   Biuras
  , atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymus,
  nustato šios bazės bei asignavimų suteikimo, įgyvendinimo ir priežiūros, taip pat susijusių biudžeto įgyvendinimo įgaliojimų perdavimo taisykles
  ir jų nesilaikymo pasekmes
  .

3.   Tos taisyklės nustato administracines ir finansines pasekmes frakcijos iširimo atveju.

3.   Tos taisyklės nustato administracines ir finansines pasekmes frakcijos iširimo atveju.

Pakeitimas 31

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

34 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 34 straipsnis | 34 straipsnis |
| Jungtinės grupės | Jungtinės grupės |
| 1.   Pavieniai Parlamento nariai gali steigti jungtines arba kitas neoficialias narių grupes, skirtas rengti neoficialų įvairių frakcijų keitimąsi nuomonėmis specifiniais klausimais įtraukiant įvairių Parlamento komitetų narius, taip pat skatinti Parlamento narių ir pilietinės visuomenės ryšius. | 1.   Pavieniai Parlamento nariai gali steigti jungtines arba kitas neoficialias narių grupes, skirtas rengti neoficialų įvairių frakcijų keitimąsi nuomonėmis specifiniais klausimais įtraukiant įvairių Parlamento komitetų narius, taip pat skatinti Parlamento narių ir pilietinės visuomenės ryšius. |
| 2.   
  Šios grupės
  negali vykdyti jokios veiklos, kuri galėtų būti painiojama su oficialia Parlamento arba jo valdymo organų veikla. Jeigu paisoma sąlygų, kurios nustatytos pagal Biuro priimtas šių grupių steigimą reglamentuojančias taisykles, frakcijos gali palengvinti šių grupių veiklą, teikdamos joms logistinę paramą. | 2.   
  Tokių grupių veikla turi būti visiškai skaidri ir jos
  negali vykdyti jokios veiklos, kuri galėtų būti painiojama su oficialia Parlamento arba jo valdymo organų veikla. Jeigu paisoma sąlygų, kurios nustatytos pagal Biuro priimtas šių grupių steigimą reglamentuojančias taisykles, frakcijos gali palengvinti šių grupių veiklą, teikdamos joms logistinę paramą. |
| Tokios
  grupės privalo
  pranešti apie
  bet kokią gaunamą paramą pinigais ar natūra (pvz., paramą sekretoriato darbui), kuri, jei būtų suteikta Parlamento nariams asmeniškai, turėtų būti deklaruojama pagal I priedą. | 3.
     
  Jungtinės
  grupės privalo
  kasmet deklaruoti
  bet kokią gaunamą paramą pinigais ar natūra (pvz., paramą sekretoriato darbui), kuri, jei būtų suteikta Parlamento nariams asmeniškai, turėtų būti deklaruojama pagal I priedą. |
| Kvestoriai tvarko
  antroje pastraipoje
  nurodytų deklaracijų registrą. Šis registras skelbiamas Parlamento interneto svetainėje. Kvestoriai tvirtina su šiomis deklaracijomis susijusią tvarką. | 4.
     Kvestoriai tvarko
  3 dalyje
  nurodytų deklaracijų registrą. Šis registras skelbiamas Parlamento interneto svetainėje. Kvestoriai tvirtina su šiomis deklaracijomis susijusią tvarką
  ir užtikrina, kad šis straipsnis būtų veiksmingai įgyvendinamas
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

34 straipsnis

34 straipsnis

Jungtinės grupės

Jungtinės grupės

1.   Pavieniai Parlamento nariai gali steigti jungtines arba kitas neoficialias narių grupes, skirtas rengti neoficialų įvairių frakcijų keitimąsi nuomonėmis specifiniais klausimais įtraukiant įvairių Parlamento komitetų narius, taip pat skatinti Parlamento narių ir pilietinės visuomenės ryšius.

1.   Pavieniai Parlamento nariai gali steigti jungtines arba kitas neoficialias narių grupes, skirtas rengti neoficialų įvairių frakcijų keitimąsi nuomonėmis specifiniais klausimais įtraukiant įvairių Parlamento komitetų narius, taip pat skatinti Parlamento narių ir pilietinės visuomenės ryšius.

2.   
  Šios grupės
  negali vykdyti jokios veiklos, kuri galėtų būti painiojama su oficialia Parlamento arba jo valdymo organų veikla. Jeigu paisoma sąlygų, kurios nustatytos pagal Biuro priimtas šių grupių steigimą reglamentuojančias taisykles, frakcijos gali palengvinti šių grupių veiklą, teikdamos joms logistinę paramą.

2.   
  Tokių grupių veikla turi būti visiškai skaidri ir jos
  negali vykdyti jokios veiklos, kuri galėtų būti painiojama su oficialia Parlamento arba jo valdymo organų veikla. Jeigu paisoma sąlygų, kurios nustatytos pagal Biuro priimtas šių grupių steigimą reglamentuojančias taisykles, frakcijos gali palengvinti šių grupių veiklą, teikdamos joms logistinę paramą.

Tokios
  grupės privalo
  pranešti apie
  bet kokią gaunamą paramą pinigais ar natūra (pvz., paramą sekretoriato darbui), kuri, jei būtų suteikta Parlamento nariams asmeniškai, turėtų būti deklaruojama pagal I priedą.

3.
     
  Jungtinės
  grupės privalo
  kasmet deklaruoti
  bet kokią gaunamą paramą pinigais ar natūra (pvz., paramą sekretoriato darbui), kuri, jei būtų suteikta Parlamento nariams asmeniškai, turėtų būti deklaruojama pagal I priedą.

Kvestoriai tvarko
  antroje pastraipoje
  nurodytų deklaracijų registrą. Šis registras skelbiamas Parlamento interneto svetainėje. Kvestoriai tvirtina su šiomis deklaracijomis susijusią tvarką.

4.
     Kvestoriai tvarko
  3 dalyje
  nurodytų deklaracijų registrą. Šis registras skelbiamas Parlamento interneto svetainėje. Kvestoriai tvirtina su šiomis deklaracijomis susijusią tvarką
  ir užtikrina, kad šis straipsnis būtų veiksmingai įgyvendinamas
  .

Pakeitimas 32

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies antraštė

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| TEISĖKŪROS, BIUDŽETO IR KITOS PROCEDŪROS | TEISĖKŪROS, BIUDŽETO
  , BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO
  IR KITOS PROCEDŪROS |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

TEISĖKŪROS, BIUDŽETO IR KITOS PROCEDŪROS

TEISĖKŪROS, BIUDŽETO
  , BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO
  IR KITOS PROCEDŪROS

Pakeitimas 33

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

37 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 37 straipsnis | 37 straipsnis |
| Komisijos darbo programa | Metinių programų sudarymas |
| 1.   Parlamentas dirba kartu su Komisija ir Taryba planuojant Europos Sąjungos veiklą teisėkūros srityje. | 1.   Parlamentas dirba kartu su Komisija ir Taryba planuojant Europos Sąjungos veiklą teisėkūros srityje. |
| Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja ruošiant Komisijos darbo programą, kuri yra Komisijos indėlis į Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą,
  pagal
  abiejų institucijų
  sutartą ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede

   (8)

  nurodytą
  darbo
  grafiką
  bei
  tvarką
  . | Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja ruošiant Komisijos darbo programą, kuri yra Komisijos indėlis į Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą,
  laikydamiesi
  abiejų institucijų
  sutarto
  darbo
  grafiko
  bei
  tvarkos

   (8). |
| | 1a.
     
  Priėmus Komisijos darbo programą Parlamentas, Taryba ir Komisija pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros

   (8a)

  7 dalį, keičiasi nuomonėmis ir sutaria dėl bendro pareiškimo dėl tarpinstitucinio metinių programų sudarymo proceso nurodant bendruosius tikslus ir prioritetus. |
| | Prieš prasidedant deryboms su Taryba ir Komisija dėl bendro pareiškimo Parlamento pirmininkas surengia keitimąsi nuomonėmis su Pirmininkų sueiga ir Komitetų pirmininkų sueiga, siekdamas aptarti bendruosius Parlamento tikslus ir prioritetus. |
| | Prieš pasirašydamas bendrą pareiškimą Parlamento pirmininkas turi gauti Pirmininkų sueigos pritarimą. |
| 2.
     
  Skubiais ir nenumatytais atvejais institucija savo iniciatyva ir pagal Sutartyse numatytas procedūras gali pasiūlyti įtraukti naują teisėkūros priemonę į siūlomą Komisijos darbo programą. | |
| 3.   Parlamento pirmininkas perduoda Parlamento
  priimtą rezoliuciją
  kitoms Europos Sąjungos teisėkūros procedūroje dalyvaujančioms institucijoms bei valstybių narių parlamentams. | 3.   Parlamento pirmininkas perduoda Parlamento
  priimtas rezoliucijas dėl teisėkūros planavimo ir prioritetų
  kitoms Europos Sąjungos teisėkūros procedūroje dalyvaujančioms institucijoms bei valstybių narių parlamentams. |
| Parlamento pirmininkas prašo Tarybos pateikti savo nuomonę dėl Komisijos darbo programos ir Parlamento rezoliucijos. | |
| 4.
     
  Kai kuri nors institucija negali laikytis nustatyto darbo grafiko, ji apie tai informuoja kitas institucijas, pateikdama vėlavimo priežastis, ir pasiūlo naują darbo grafiką. | |
| | 4a.
     
  Jei Komisija ketina atšaukti savo pasiūlymą, kompetentingas Komisijos narys kviečiamas į atsakingo komiteto posėdį aptarti tą ketinimą. Tarybai pirmininkaujančios šalies atstovai taip pat gali būti kviečiami į tokį posėdį. Jei atsakingas komitetas nesutinka su ketinimu atšaukti pasiūlymą, jis gali prašyti Komisijos padaryti pareiškimą Parlamentui. Taikomas 123 straipsnis. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

37 straipsnis

37 straipsnis

Komisijos darbo programa

Metinių programų sudarymas

1.   Parlamentas dirba kartu su Komisija ir Taryba planuojant Europos Sąjungos veiklą teisėkūros srityje.

1.   Parlamentas dirba kartu su Komisija ir Taryba planuojant Europos Sąjungos veiklą teisėkūros srityje.

Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja ruošiant Komisijos darbo programą, kuri yra Komisijos indėlis į Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą,
  pagal
  abiejų institucijų
  sutartą ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede

   (8)

  nurodytą
  darbo
  grafiką
  bei
  tvarką
  .

Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja ruošiant Komisijos darbo programą, kuri yra Komisijos indėlis į Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą,
  laikydamiesi
  abiejų institucijų
  sutarto
  darbo
  grafiko
  bei
  tvarkos

   (8).

1a.
     
  Priėmus Komisijos darbo programą Parlamentas, Taryba ir Komisija pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros

   (8a)

  7 dalį, keičiasi nuomonėmis ir sutaria dėl bendro pareiškimo dėl tarpinstitucinio metinių programų sudarymo proceso nurodant bendruosius tikslus ir prioritetus.

Prieš prasidedant deryboms su Taryba ir Komisija dėl bendro pareiškimo Parlamento pirmininkas surengia keitimąsi nuomonėmis su Pirmininkų sueiga ir Komitetų pirmininkų sueiga, siekdamas aptarti bendruosius Parlamento tikslus ir prioritetus.

Prieš pasirašydamas bendrą pareiškimą Parlamento pirmininkas turi gauti Pirmininkų sueigos pritarimą.

2.
     
  Skubiais ir nenumatytais atvejais institucija savo iniciatyva ir pagal Sutartyse numatytas procedūras gali pasiūlyti įtraukti naują teisėkūros priemonę į siūlomą Komisijos darbo programą.

3.   Parlamento pirmininkas perduoda Parlamento
  priimtą rezoliuciją
  kitoms Europos Sąjungos teisėkūros procedūroje dalyvaujančioms institucijoms bei valstybių narių parlamentams.

3.   Parlamento pirmininkas perduoda Parlamento
  priimtas rezoliucijas dėl teisėkūros planavimo ir prioritetų
  kitoms Europos Sąjungos teisėkūros procedūroje dalyvaujančioms institucijoms bei valstybių narių parlamentams.

Parlamento pirmininkas prašo Tarybos pateikti savo nuomonę dėl Komisijos darbo programos ir Parlamento rezoliucijos.

4.
     
  Kai kuri nors institucija negali laikytis nustatyto darbo grafiko, ji apie tai informuoja kitas institucijas, pateikdama vėlavimo priežastis, ir pasiūlo naują darbo grafiką.

4a.
     
  Jei Komisija ketina atšaukti savo pasiūlymą, kompetentingas Komisijos narys kviečiamas į atsakingo komiteto posėdį aptarti tą ketinimą. Tarybai pirmininkaujančios šalies atstovai taip pat gali būti kviečiami į tokį posėdį. Jei atsakingas komitetas nesutinka su ketinimu atšaukti pasiūlymą, jis gali prašyti Komisijos padaryti pareiškimą Parlamentui. Taikomas 123 straipsnis.

Pakeitimas 34

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

38 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 38 straipsnis | 38 straipsnis |
| Europos Sąjungos
  pagrindinių teisių
  chartijos nuostatų laikymasis | Pagrindinių teisių
  paisymas |
| 1.   Parlamentas, vykdamas visą savo veiklą, laikosi
  visų pagrindinių
  teisių,
  išdėstytų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
  . | 1.   Parlamentas, vykdamas visą savo veiklą,
  visapusiškai
  laikosi
  Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje pripažįstamų
  teisių,
  laisvių ir principų ir šios Sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių
  . |
| Parlamentas taip pat laikosi visų Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse įtvirtintų teisių ir principų. | |
| 2.   Kai už
  šį
  klausimą atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių mano, kad pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto arba šio pasiūlymo dalys neatitinka
  teisių, nurodytų
  Europos
  Sąjungos
  pagrindinių teisių
  chartijoje
  ,
  šis
  klausimas jų prašymu perduodamas komitetui, atsakingam už
  chartijos aiškinimą. To komiteto nuomonė pridedama prie už šį klausimą atsakingo komiteto pranešimo
  . | 2.   Kai už
  atitinkamą
  klausimą atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių mano, kad pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto arba šio pasiūlymo dalys neatitinka Europos
  Sąjungoje užtikrinamų
  pagrindinių teisių,
  toks
  klausimas jų prašymu perduodamas komitetui, atsakingam už
  pagrindinių teisių apsaugą
  . |
| | 2a.
     
  Tas prašymas pateikiamas per keturias darbo savaites nuo tada, kai per Parlamento plenarinį posėdį paskelbiama, kad klausimas perduodamas komitetui. |
| | 2b.
     
  Už pagrindinių teisių apsaugą atsakingo komiteto nuomonė pridedama prie už atitinkamą klausimą atsakingo komiteto pranešimo. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

38 straipsnis

38 straipsnis

Europos Sąjungos
  pagrindinių teisių
  chartijos nuostatų laikymasis

Pagrindinių teisių
  paisymas

1.   Parlamentas, vykdamas visą savo veiklą, laikosi
  visų pagrindinių
  teisių,
  išdėstytų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
  .

1.   Parlamentas, vykdamas visą savo veiklą,
  visapusiškai
  laikosi
  Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje pripažįstamų
  teisių,
  laisvių ir principų ir šios Sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių
  .

Parlamentas taip pat laikosi visų Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse įtvirtintų teisių ir principų.

2.   Kai už
  šį
  klausimą atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių mano, kad pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto arba šio pasiūlymo dalys neatitinka
  teisių, nurodytų
  Europos
  Sąjungos
  pagrindinių teisių
  chartijoje
  ,
  šis
  klausimas jų prašymu perduodamas komitetui, atsakingam už
  chartijos aiškinimą. To komiteto nuomonė pridedama prie už šį klausimą atsakingo komiteto pranešimo
  .

2.   Kai už
  atitinkamą
  klausimą atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių mano, kad pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto arba šio pasiūlymo dalys neatitinka Europos
  Sąjungoje užtikrinamų
  pagrindinių teisių,
  toks
  klausimas jų prašymu perduodamas komitetui, atsakingam už
  pagrindinių teisių apsaugą
  .

2a.
     
  Tas prašymas pateikiamas per keturias darbo savaites nuo tada, kai per Parlamento plenarinį posėdį paskelbiama, kad klausimas perduodamas komitetui.

2b.
     
  Už pagrindinių teisių apsaugą atsakingo komiteto nuomonė pridedama prie už atitinkamą klausimą atsakingo komiteto pranešimo.

Pakeitimas 36

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

39 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 39 straipsnis | 39 straipsnis |
| Teisinio pagrindo patikrinimas | Teisinio pagrindo patikrinimas |
| 1.   Visų Komisijos pasiūlymų dėl
  teisėkūros procedūra priimamų
  aktų
  ir kitų teisėkūros dokumentų
  pateikimo atveju už atitinkamą klausimą atsakingas komitetas pirmiausia patikrina teisinį pagrindą. | 1.   Visų Komisijos pasiūlymų dėl
  teisiškai privalomų
  aktų pateikimo atveju už atitinkamą klausimą atsakingas komitetas pirmiausia patikrina teisinį pagrindą. |
| 2.   Jei šis komitetas abejoja dėl teisinio pagrindo pagrįstumo ar tinkamumo, kas taip pat yra susiję su Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje numatyto kriterijaus patikrinimu, jis prašo už teisinius reikalus atsakingo komiteto nuomonės. | 2.   Jei šis komitetas abejoja dėl teisinio pagrindo pagrįstumo ar tinkamumo, kas taip pat yra susiję su Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje numatyto kriterijaus patikrinimu, jis prašo už teisinius reikalus atsakingo komiteto nuomonės. |
| 3.   Už
  teisinius
  reikalus atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva
  imtis patikrinti Komisijos pateiktų pasiūlymų dėl
  teisėkūros
  procedūra priimamų aktų
  teisinį pagrindą. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą klausimą atsakingą komitetą. | 3.   Už
  teisės
  reikalus atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva
  bet kuriuo
  teisėkūros
  procedūros etapu imtis patikrinti
  teisinį pagrindą. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą klausimą atsakingą komitetą. |
| 4.   Jei už
  teisinius
  reikalus atsakingas komitetas nusprendžia užginčyti teisinio pagrindo pagrįstumą ar tinkamumą, jis pateikia savo išvadas Parlamentui. Dėl šių išvadų Parlamentas balsuoja prieš balsuojant dėl pasiūlymo turinio. | 4.   Jei
  , kai tinkama, pasikeitus nuomonėmis su Taryba ir Komisija pagal tarpinstituciniu lygmeniu sutartą tvarką

   (1a)

  ,
  už
  teisės
  reikalus atsakingas komitetas nusprendžia užginčyti teisinio pagrindo pagrįstumą ar tinkamumą, jis pateikia savo išvadas Parlamentui.
  Nedarant poveikio 63 straipsnio taikymui,
  dėl šių išvadų Parlamentas balsuoja prieš balsuojant dėl pasiūlymo turinio. |
| 5.   
  Plenarinio posėdžio metu
  pateikti pakeitimai
  dėl Komisijos pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto teisinio pagrindo
  , kurio pagrįstumo ar tinkamumo neginčijo atsakingas komitetas ar už
  teisinius
  reikalus atsakingas komitetas, yra nepriimtini. | 5.   
  Parlamentui
  pateikti pakeitimai
  , kuriais siekiama pakeisti teisinį pagrindą
  , kurio pagrįstumo ar tinkamumo neginčijo
  už atitinkamą klausimą
  atsakingas komitetas ar už
  teisės
  reikalus atsakingas komitetas, yra nepriimtini. |
| 6.
     
  Jei Komisija nesutinka pakeisti savo pasiūlymo, kad jį suderintų su Parlamento patvirtintu teisiniu pagrindu, atsakingo už teisinius reikalus komiteto ar už atitinkamą klausimą atsakingo komiteto pranešėjas ar pirmininkas gali pasiūlyti atidėti balsavimą dėl pasiūlymo turinio iki kito posėdžio. | |
| |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

39 straipsnis

39 straipsnis

Teisinio pagrindo patikrinimas

Teisinio pagrindo patikrinimas

1.   Visų Komisijos pasiūlymų dėl
  teisėkūros procedūra priimamų
  aktų
  ir kitų teisėkūros dokumentų
  pateikimo atveju už atitinkamą klausimą atsakingas komitetas pirmiausia patikrina teisinį pagrindą.

1.   Visų Komisijos pasiūlymų dėl
  teisiškai privalomų
  aktų pateikimo atveju už atitinkamą klausimą atsakingas komitetas pirmiausia patikrina teisinį pagrindą.

2.   Jei šis komitetas abejoja dėl teisinio pagrindo pagrįstumo ar tinkamumo, kas taip pat yra susiję su Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje numatyto kriterijaus patikrinimu, jis prašo už teisinius reikalus atsakingo komiteto nuomonės.

2.   Jei šis komitetas abejoja dėl teisinio pagrindo pagrįstumo ar tinkamumo, kas taip pat yra susiję su Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje numatyto kriterijaus patikrinimu, jis prašo už teisinius reikalus atsakingo komiteto nuomonės.

3.   Už
  teisinius
  reikalus atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva
  imtis patikrinti Komisijos pateiktų pasiūlymų dėl
  teisėkūros
  procedūra priimamų aktų
  teisinį pagrindą. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą klausimą atsakingą komitetą.

3.   Už
  teisės
  reikalus atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva
  bet kuriuo
  teisėkūros
  procedūros etapu imtis patikrinti
  teisinį pagrindą. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą klausimą atsakingą komitetą.

4.   Jei už
  teisinius
  reikalus atsakingas komitetas nusprendžia užginčyti teisinio pagrindo pagrįstumą ar tinkamumą, jis pateikia savo išvadas Parlamentui. Dėl šių išvadų Parlamentas balsuoja prieš balsuojant dėl pasiūlymo turinio.

4.   Jei
  , kai tinkama, pasikeitus nuomonėmis su Taryba ir Komisija pagal tarpinstituciniu lygmeniu sutartą tvarką

   (1a)

  ,
  už
  teisės
  reikalus atsakingas komitetas nusprendžia užginčyti teisinio pagrindo pagrįstumą ar tinkamumą, jis pateikia savo išvadas Parlamentui.
  Nedarant poveikio 63 straipsnio taikymui,
  dėl šių išvadų Parlamentas balsuoja prieš balsuojant dėl pasiūlymo turinio.

5.   
  Plenarinio posėdžio metu
  pateikti pakeitimai
  dėl Komisijos pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto teisinio pagrindo
  , kurio pagrįstumo ar tinkamumo neginčijo atsakingas komitetas ar už
  teisinius
  reikalus atsakingas komitetas, yra nepriimtini.

5.   
  Parlamentui
  pateikti pakeitimai
  , kuriais siekiama pakeisti teisinį pagrindą
  , kurio pagrįstumo ar tinkamumo neginčijo
  už atitinkamą klausimą
  atsakingas komitetas ar už
  teisės
  reikalus atsakingas komitetas, yra nepriimtini.

6.
     
  Jei Komisija nesutinka pakeisti savo pasiūlymo, kad jį suderintų su Parlamento patvirtintu teisiniu pagrindu, atsakingo už teisinius reikalus komiteto ar už atitinkamą klausimą atsakingo komiteto pranešėjas ar pirmininkas gali pasiūlyti atidėti balsavimą dėl pasiūlymo turinio iki kito posėdžio.

Pakeitimas 37

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

40 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 40 straipsnis | 40 straipsnis |
| Teisėkūros įgaliojimų delegavimas | Teisėkūros įgaliojimų delegavimas
  ir įgyvendinimo įgaliojimų suteikimas |
| 1.   Kai nagrinėjamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo Komisijai deleguojami įgaliojimai, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje, Parlamentas atkreipia ypatingą dėmesį į delegavimo tikslus, turinį, taikymo sritį ir trukmę, taip pat į delegavimo sąlygas. | 1.   Kai nagrinėjamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo Komisijai deleguojami įgaliojimai, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje, Parlamentas atkreipia ypatingą dėmesį į delegavimo tikslus, turinį, taikymo sritį ir trukmę, taip pat į delegavimo sąlygas. |
| | 1a.
     
  Tikrindamas pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnyje, Parlamentas visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija, naudodamasi įgyvendinimo įgaliojimais, negali nei iš dalies keisti, nei papildyti teisėkūros procedūra priimto akto, net jei tai susiję su neesminiais šio akto elementais. |
| 2.   Už atitinkamą sritį atsakingas komitetas bet kuriuo metu gali prašyti komiteto, atsakingo už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą, pateikti savo nuomonę. | 2.   Už atitinkamą sritį atsakingas komitetas bet kuriuo metu gali prašyti komiteto, atsakingo už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą, pateikti savo nuomonę. |
| 3.   Už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti klausimus, susijusius su teisėkūros įgaliojimų delegavimu. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą klausimą atsakingą komitetą. | 3.   Už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti klausimus, susijusius su teisėkūros įgaliojimų delegavimu
  ir įgyvendinimo įgaliojimų suteikimu
  . Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą klausimą atsakingą komitetą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

40 straipsnis

40 straipsnis

Teisėkūros įgaliojimų delegavimas

Teisėkūros įgaliojimų delegavimas
  ir įgyvendinimo įgaliojimų suteikimas

1.   Kai nagrinėjamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo Komisijai deleguojami įgaliojimai, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje, Parlamentas atkreipia ypatingą dėmesį į delegavimo tikslus, turinį, taikymo sritį ir trukmę, taip pat į delegavimo sąlygas.

1.   Kai nagrinėjamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo Komisijai deleguojami įgaliojimai, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje, Parlamentas atkreipia ypatingą dėmesį į delegavimo tikslus, turinį, taikymo sritį ir trukmę, taip pat į delegavimo sąlygas.

1a.
     
  Tikrindamas pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnyje, Parlamentas visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija, naudodamasi įgyvendinimo įgaliojimais, negali nei iš dalies keisti, nei papildyti teisėkūros procedūra priimto akto, net jei tai susiję su neesminiais šio akto elementais.

2.   Už atitinkamą sritį atsakingas komitetas bet kuriuo metu gali prašyti komiteto, atsakingo už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą, pateikti savo nuomonę.

2.   Už atitinkamą sritį atsakingas komitetas bet kuriuo metu gali prašyti komiteto, atsakingo už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą, pateikti savo nuomonę.

3.   Už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti klausimus, susijusius su teisėkūros įgaliojimų delegavimu. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą klausimą atsakingą komitetą.

3.   Už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti klausimus, susijusius su teisėkūros įgaliojimų delegavimu
  ir įgyvendinimo įgaliojimų suteikimu
  . Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą klausimą atsakingą komitetą.

Pakeitimas 38

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

41 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 41 straipsnis | 41 straipsnis |
| Finansinio suderinamumo patikrinimas | Finansinio suderinamumo patikrinimas |
| 1.   Jei pasiūlymas dėl
  teisėkūros procedūra priimamo
  akto sukelia finansinių padarinių, Parlamentas patikrina, ar numatyta pakankamai lėšų. | 1.   Jei pasiūlymas dėl
  teisiškai privalomo
  akto sukelia finansinių padarinių, Parlamentas patikrina, ar numatyta pakankamai lėšų. |
| 2.   
  Nepažeidžiant 47 straipsnio,
  atsakingas komitetas patikrina, ar bet koks
  Komisijos
  pasiūlymas dėl
  teisėkūros procedūra priimamo
  akto
  ar bet koks kitas teisėkūros dokumentas
  finansiniu požiūriu yra suderinamas su
  daugiamete finansine programa
  . | 2.   
  Už atitinkamą klausimą
  atsakingas komitetas patikrina, ar bet koks pasiūlymas dėl
  teisiškai privalomo
  akto finansiniu požiūriu yra suderinamas su
  reglamentu dėl daugiametės finansinės programos
  . |
| 3.   Kai atsakingas komitetas keičia nagrinėjamam teisės aktui numatytas lėšas, jis prašo už biudžeto klausimus atsakingo komiteto nuomonės. | 3.   Kai atsakingas komitetas keičia nagrinėjamam teisės aktui numatytas lėšas, jis prašo už biudžeto klausimus atsakingo komiteto nuomonės. |
| 4.   Už biudžeto klausimus atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti Komisijos pateiktų pasiūlymų dėl
  teisėkūros procedūra priimamų
  aktų finansinį suderinamumą. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą klausimą atsakingą komitetą. | 4.   Už biudžeto klausimus atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti Komisijos pateiktų pasiūlymų dėl
  teisiškai privalomų
  aktų finansinį suderinamumą. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą klausimą atsakingą komitetą. |
| 5.   Jei už biudžeto klausimus atsakingas komitetas nusprendžia užginčyti
  šio
  pasiūlymo finansinį suderinamumą, jis pateikia savo išvadas Parlamentui
  , kuris jas teikia balsavimui
  . | 5.   Jei už biudžeto klausimus atsakingas komitetas nusprendžia užginčyti pasiūlymo finansinį suderinamumą, jis pateikia savo išvadas Parlamentui
  prieš šiam balsuojant dėl atitinkamo pasiūlymo
  . |
| 6.
     
  Finansiškai nesuderinamu paskelbtą teisės aktą Parlamentas gali priimti, tik jei yra biudžeto valdymo institucijų atitinkami sprendimai. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

41 straipsnis

41 straipsnis

Finansinio suderinamumo patikrinimas

Finansinio suderinamumo patikrinimas

1.   Jei pasiūlymas dėl
  teisėkūros procedūra priimamo
  akto sukelia finansinių padarinių, Parlamentas patikrina, ar numatyta pakankamai lėšų.

1.   Jei pasiūlymas dėl
  teisiškai privalomo
  akto sukelia finansinių padarinių, Parlamentas patikrina, ar numatyta pakankamai lėšų.

2.   
  Nepažeidžiant 47 straipsnio,
  atsakingas komitetas patikrina, ar bet koks
  Komisijos
  pasiūlymas dėl
  teisėkūros procedūra priimamo
  akto
  ar bet koks kitas teisėkūros dokumentas
  finansiniu požiūriu yra suderinamas su
  daugiamete finansine programa
  .

2.   
  Už atitinkamą klausimą
  atsakingas komitetas patikrina, ar bet koks pasiūlymas dėl
  teisiškai privalomo
  akto finansiniu požiūriu yra suderinamas su
  reglamentu dėl daugiametės finansinės programos
  .

3.   Kai atsakingas komitetas keičia nagrinėjamam teisės aktui numatytas lėšas, jis prašo už biudžeto klausimus atsakingo komiteto nuomonės.

3.   Kai atsakingas komitetas keičia nagrinėjamam teisės aktui numatytas lėšas, jis prašo už biudžeto klausimus atsakingo komiteto nuomonės.

4.   Už biudžeto klausimus atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti Komisijos pateiktų pasiūlymų dėl
  teisėkūros procedūra priimamų
  aktų finansinį suderinamumą. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą klausimą atsakingą komitetą.

4.   Už biudžeto klausimus atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti Komisijos pateiktų pasiūlymų dėl
  teisiškai privalomų
  aktų finansinį suderinamumą. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą klausimą atsakingą komitetą.

5.   Jei už biudžeto klausimus atsakingas komitetas nusprendžia užginčyti
  šio
  pasiūlymo finansinį suderinamumą, jis pateikia savo išvadas Parlamentui
  , kuris jas teikia balsavimui
  .

5.   Jei už biudžeto klausimus atsakingas komitetas nusprendžia užginčyti pasiūlymo finansinį suderinamumą, jis pateikia savo išvadas Parlamentui
  prieš šiam balsuojant dėl atitinkamo pasiūlymo
  .

6.
     
  Finansiškai nesuderinamu paskelbtą teisės aktą Parlamentas gali priimti, tik jei yra biudžeto valdymo institucijų atitinkami sprendimai.

Pakeitimas 39

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

42 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 42 straipsnis | 42 straipsnis |
| Subsidiarumo
  principo
  laikymosi vertinimas | Subsidiarumo
  ir proporcingumo principų
  laikymosi vertinimas |
| 1.   Parlamentas, svarstydamas pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, atkreipia ypatingą dėmesį į tai, ar laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų. | 1.   Parlamentas, svarstydamas pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, atkreipia ypatingą dėmesį į tai, ar laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų. |
| 2.   
  Už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingas komitetas
  gali nuspręsti teikti
  rekomendaciją komitetui
  ,
  atsakingam
  už
  bet kokį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  . | 2.   
  Rekomendaciją komitetui, atsakingam už atitinkamą klausimą, susijusį su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto,
  gali nuspręsti teikti
  tik komitetas
  ,
  atsakingas
  už
  subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą
  . |
| 3.
     
  Jei nacionalinis parlamentas atsiunčia Parlamento pirmininkui pagrįstą nuomonę pagal Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 3 straipsnį ir pagal Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnį, šis dokumentas perduodamas už šį klausimą atsakingajam komitetui, taip pat perduodamas susipažinti už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingam komitetui. | |
| 4.   Išskyrus skubius atvejus, nurodytus Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje, už
  šį
  klausimą atsakingas komitetas nerengia galutinio balsavimo prieš baigiantis Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui. | 4.   Išskyrus skubius atvejus, nurodytus Protokolo
  Nr. 1
  dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje, už
  atitinkamą
  klausimą atsakingas komitetas nerengia galutinio balsavimo prieš baigiantis Protokolo
  Nr. 2
  dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui. |
| | 4a.
     
  Jeigu nacionalinis parlamentas atsiunčia Parlamento pirmininkui pagrįstą nuomonę pagal Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 3 straipsnį, tas dokumentas perduodamas už atitinkamą klausimą atsakingam komitetui ir perduodamas susipažinti už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingam komitetui. |
| 5.   Jei pagrįstoms nuomonėms dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto neatitikimo subsidiarumo principui pritariama mažiausiai vienu trečdaliu nacionaliniams parlamentams skirtų balsų arba, jeigu pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pateiktas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 76 straipsnį, jai pritariama ketvirtadaliu nacionaliniams parlamentams skirtų balsų, Parlamentas nepriima sprendimo, kol pasiūlymo autorius nepraneša, ką ketina daryti. | 5.   Jei pagrįstoms nuomonėms dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto neatitikimo subsidiarumo principui pritariama mažiausiai vienu trečdaliu nacionaliniams parlamentams skirtų balsų arba, jeigu pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pateiktas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 76 straipsnį, jai pritariama ketvirtadaliu nacionaliniams parlamentams skirtų balsų, Parlamentas nepriima sprendimo, kol pasiūlymo autorius nepraneša, ką ketina daryti. |
| 6.   Kai įprastos teisėkūros procedūros metu pagrįstai nuomonei, kurioje teigiama, kad pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto neatitinka subsidiarumo principo, pritariama bent paprastąja nacionaliniams parlamentams skirtų balsų dauguma, už šį klausimą atsakingas komitetas, apsvarstęs nacionalinių parlamentų ir Komisijos pateiktas pagrįstas nuomones ir išklausęs už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingo komiteto nuomonę, gali rekomenduoti Parlamentui atmesti pasiūlymą remdamasis tuo, kad pažeidžiamas subsidiarumo principas, arba pateikti Parlamentui rekomendaciją, kurioje siūloma įtraukti pakeitimus dėl subsidiarumo principo laikymosi. Prie bet kokios šio pobūdžio rekomendacijos pridedama už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingo komiteto parengta nuomonė. | 6.   Kai įprastos teisėkūros procedūros metu pagrįstai nuomonei, kurioje teigiama, kad pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto neatitinka subsidiarumo principo, pritariama bent paprastąja nacionaliniams parlamentams skirtų balsų dauguma, už šį klausimą atsakingas komitetas, apsvarstęs nacionalinių parlamentų ir Komisijos pateiktas pagrįstas nuomones ir išklausęs už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingo komiteto nuomonę, gali rekomenduoti Parlamentui atmesti pasiūlymą remdamasis tuo, kad pažeidžiamas subsidiarumo principas, arba pateikti Parlamentui rekomendaciją, kurioje siūloma įtraukti pakeitimus dėl subsidiarumo principo laikymosi. Prie bet kokios šio pobūdžio rekomendacijos pridedama už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingo komiteto parengta nuomonė. |
| Rekomendacija pateikiama Parlamentui, kuris dėl jos diskutuoja ir balsuoja. Jei rekomendacija atmesti pasiūlymą patvirtinama balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra baigta. Jei Parlamentas neatmeta pasiūlymo, procedūra tęsiama atsižvelgiant į visas Parlamento patvirtintas rekomendacijas. | Rekomendacija pateikiama Parlamentui, kuris dėl jos diskutuoja ir balsuoja. Jei rekomendacija atmesti pasiūlymą patvirtinama balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra baigta. Jei Parlamentas neatmeta pasiūlymo, procedūra tęsiama atsižvelgiant į visas Parlamento patvirtintas rekomendacijas. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

42 straipsnis

42 straipsnis

Subsidiarumo
  principo
  laikymosi vertinimas

Subsidiarumo
  ir proporcingumo principų
  laikymosi vertinimas

1.   Parlamentas, svarstydamas pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, atkreipia ypatingą dėmesį į tai, ar laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų.

1.   Parlamentas, svarstydamas pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, atkreipia ypatingą dėmesį į tai, ar laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų.

2.   
  Už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingas komitetas
  gali nuspręsti teikti
  rekomendaciją komitetui
  ,
  atsakingam
  už
  bet kokį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  .

2.   
  Rekomendaciją komitetui, atsakingam už atitinkamą klausimą, susijusį su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto,
  gali nuspręsti teikti
  tik komitetas
  ,
  atsakingas
  už
  subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą
  .

3.
     
  Jei nacionalinis parlamentas atsiunčia Parlamento pirmininkui pagrįstą nuomonę pagal Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 3 straipsnį ir pagal Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnį, šis dokumentas perduodamas už šį klausimą atsakingajam komitetui, taip pat perduodamas susipažinti už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingam komitetui.

4.   Išskyrus skubius atvejus, nurodytus Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje, už
  šį
  klausimą atsakingas komitetas nerengia galutinio balsavimo prieš baigiantis Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui.

4.   Išskyrus skubius atvejus, nurodytus Protokolo
  Nr. 1
  dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje, už
  atitinkamą
  klausimą atsakingas komitetas nerengia galutinio balsavimo prieš baigiantis Protokolo
  Nr. 2
  dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui.

4a.
     
  Jeigu nacionalinis parlamentas atsiunčia Parlamento pirmininkui pagrįstą nuomonę pagal Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 3 straipsnį, tas dokumentas perduodamas už atitinkamą klausimą atsakingam komitetui ir perduodamas susipažinti už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingam komitetui.

5.   Jei pagrįstoms nuomonėms dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto neatitikimo subsidiarumo principui pritariama mažiausiai vienu trečdaliu nacionaliniams parlamentams skirtų balsų arba, jeigu pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pateiktas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 76 straipsnį, jai pritariama ketvirtadaliu nacionaliniams parlamentams skirtų balsų, Parlamentas nepriima sprendimo, kol pasiūlymo autorius nepraneša, ką ketina daryti.

5.   Jei pagrįstoms nuomonėms dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto neatitikimo subsidiarumo principui pritariama mažiausiai vienu trečdaliu nacionaliniams parlamentams skirtų balsų arba, jeigu pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pateiktas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 76 straipsnį, jai pritariama ketvirtadaliu nacionaliniams parlamentams skirtų balsų, Parlamentas nepriima sprendimo, kol pasiūlymo autorius nepraneša, ką ketina daryti.

6.   Kai įprastos teisėkūros procedūros metu pagrįstai nuomonei, kurioje teigiama, kad pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto neatitinka subsidiarumo principo, pritariama bent paprastąja nacionaliniams parlamentams skirtų balsų dauguma, už šį klausimą atsakingas komitetas, apsvarstęs nacionalinių parlamentų ir Komisijos pateiktas pagrįstas nuomones ir išklausęs už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingo komiteto nuomonę, gali rekomenduoti Parlamentui atmesti pasiūlymą remdamasis tuo, kad pažeidžiamas subsidiarumo principas, arba pateikti Parlamentui rekomendaciją, kurioje siūloma įtraukti pakeitimus dėl subsidiarumo principo laikymosi. Prie bet kokios šio pobūdžio rekomendacijos pridedama už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingo komiteto parengta nuomonė.

6.   Kai įprastos teisėkūros procedūros metu pagrįstai nuomonei, kurioje teigiama, kad pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto neatitinka subsidiarumo principo, pritariama bent paprastąja nacionaliniams parlamentams skirtų balsų dauguma, už šį klausimą atsakingas komitetas, apsvarstęs nacionalinių parlamentų ir Komisijos pateiktas pagrįstas nuomones ir išklausęs už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingo komiteto nuomonę, gali rekomenduoti Parlamentui atmesti pasiūlymą remdamasis tuo, kad pažeidžiamas subsidiarumo principas, arba pateikti Parlamentui rekomendaciją, kurioje siūloma įtraukti pakeitimus dėl subsidiarumo principo laikymosi. Prie bet kokios šio pobūdžio rekomendacijos pridedama už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingo komiteto parengta nuomonė.

Rekomendacija pateikiama Parlamentui, kuris dėl jos diskutuoja ir balsuoja. Jei rekomendacija atmesti pasiūlymą patvirtinama balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra baigta. Jei Parlamentas neatmeta pasiūlymo, procedūra tęsiama atsižvelgiant į visas Parlamento patvirtintas rekomendacijas.

Rekomendacija pateikiama Parlamentui, kuris dėl jos diskutuoja ir balsuoja. Jei rekomendacija atmesti pasiūlymą patvirtinama balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra baigta. Jei Parlamentas neatmeta pasiūlymo, procedūra tęsiama atsižvelgiant į visas Parlamento patvirtintas rekomendacijas.

Pakeitimas 40

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

44 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 44 straipsnis | 44 straipsnis |
| Atstovavimas Parlamentui Tarybos posėdžiuose | Atstovavimas Parlamentui Tarybos posėdžiuose |
| Kai Taryba pakviečia Parlamentą dalyvauti Tarybos posėdyje,
  kuriame Taryba veikia kaip teisės aktų leidėjas, Parlamento pirmininkas paprašo
  atsakingo komiteto pirmininką, pranešėją ar kitą komiteto paskirtą Parlamento narį atstovauti Parlamentui. | Kai Taryba pakviečia Parlamentą dalyvauti Tarybos posėdyje,
  Parlamento pirmininkas paprašo už atitinkamą klausimą
  atsakingo komiteto pirmininką, pranešėją ar kitą komiteto paskirtą Parlamento narį atstovauti Parlamentui. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

44 straipsnis

44 straipsnis

Atstovavimas Parlamentui Tarybos posėdžiuose

Atstovavimas Parlamentui Tarybos posėdžiuose

Kai Taryba pakviečia Parlamentą dalyvauti Tarybos posėdyje,
  kuriame Taryba veikia kaip teisės aktų leidėjas, Parlamento pirmininkas paprašo
  atsakingo komiteto pirmininką, pranešėją ar kitą komiteto paskirtą Parlamento narį atstovauti Parlamentui.

Kai Taryba pakviečia Parlamentą dalyvauti Tarybos posėdyje,
  Parlamento pirmininkas paprašo už atitinkamą klausimą
  atsakingo komiteto pirmininką, pranešėją ar kitą komiteto paskirtą Parlamento narį atstovauti Parlamentui.

Pakeitimas 41

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

45 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 45 straipsnis | 45 straipsnis |
| Parlamentui Sutartimis suteiktos iniciatyvos teisės | Parlamento teisė teikti pasiūlymus |
| Kai Sutartimis Parlamentui suteikta iniciatyvos teisė, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą savo iniciatyva. | Kai Sutartimis Parlamentui suteikta iniciatyvos teisė, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą savo iniciatyva
  , laikydamasis 52 straipsnio
  . |
| Pranešime turi būti: | Pranešime turi būti: |
| a) | pasiūlymas dėl rezoliucijos; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

45 straipsnis

45 straipsnis

Parlamentui Sutartimis suteiktos iniciatyvos teisės

Parlamento teisė teikti pasiūlymus

Kai Sutartimis Parlamentui suteikta iniciatyvos teisė, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą savo iniciatyva.

Kai Sutartimis Parlamentui suteikta iniciatyvos teisė, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą savo iniciatyva
  , laikydamasis 52 straipsnio
  .

Pranešime turi būti:

Pranešime turi būti:

a)

pasiūlymas dėl rezoliucijos;

| a) | pasiūlymas dėl rezoliucijos; |
| --- | --- |

a)

pasiūlymas dėl rezoliucijos;

| b) | jei reikia, sprendimo arba pasiūlymo
  projektas; |
| --- | --- |

b)

jei reikia, sprendimo arba pasiūlymo
  projektas;

| b) | pasiūlymo
  projektas; |
| --- | --- |

b)

pasiūlymo
  projektas;

| c) | aiškinamoji dalis, kurioje, jei reikia, pateikiama finansinė ataskaita. |
| --- | --- |

c)

aiškinamoji dalis, kurioje, jei reikia, pateikiama finansinė ataskaita.

| c) | aiškinamoji dalis, kurioje, jei reikia, pateikiama finansinė ataskaita. |
| --- | --- |

c)

aiškinamoji dalis, kurioje, jei reikia, pateikiama finansinė ataskaita.

Kai prieš priimdamas teisės aktą Parlamentas privalo gauti Tarybos patvirtinimą arba pritarimą ir Komisijos nuomonę arba pritarimą, Parlamentas gali, pranešėjui pasiūlius, po balsavimo dėl siūlomo teisės akto nuspręsti atidėti balsavimą dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos iki Taryba arba Komisija pateiks savo poziciją.

Kai prieš priimdamas teisės aktą Parlamentas privalo gauti Tarybos patvirtinimą arba pritarimą ir Komisijos nuomonę arba pritarimą, Parlamentas gali, pranešėjui pasiūlius, po balsavimo dėl siūlomo teisės akto nuspręsti atidėti balsavimą dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos iki Taryba arba Komisija pateiks savo poziciją.

Pakeitimas 42

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

46 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 46 straipsnis | 46 straipsnis |
| Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje numatyta iniciatyva | Prašymai Komisijai pateikti pasiūlymus |
| 1.   Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsniu Parlamentas, pagal Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį priimdamas rezoliuciją, parengtą atsakingo komiteto pranešimo savo iniciatyva pagrindu, gali prašyti Komisijos pateikti jam atitinkamą pasiūlymą dėl naujo teisės akto priėmimo ar dėl jau egzistuojančio teisės akto pakeitimo. Rezoliucija priimama visų Parlamento narių balsų dauguma galutiniame balsavime. Tuo pat metu Parlamentas gali nustatyti pasiūlymo pateikimo terminą. | 1.   Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsniu Parlamentas, pagal Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį priimdamas rezoliuciją, parengtą atsakingo komiteto pranešimo savo iniciatyva pagrindu, gali prašyti Komisijos pateikti jam atitinkamą pasiūlymą dėl naujo teisės akto priėmimo ar dėl jau egzistuojančio teisės akto pakeitimo. Rezoliucija priimama visų Parlamento narių balsų dauguma galutiniame balsavime. Tuo pat metu Parlamentas gali nustatyti pasiūlymo pateikimo terminą. |
| 2.   Kiekvienas Parlamento narys gali pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos
  teisės
  akto remdamasis Parlamento iniciatyvos teise, numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje. | 2.   Kiekvienas Parlamento narys gali pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos akto remdamasis Parlamento iniciatyvos teise, numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje. |
| Tokį pasiūlymą gali kartu pateikti ne daugiau kaip dešimt Parlamento narių. Pasiūlyme nurodomas jo teisinis pagrindas ir prie jo gali būti pridedama ne ilgesnė kaip 150 žodžių aiškinamoji dalis. | Tokį pasiūlymą gali kartu pateikti ne daugiau kaip dešimt Parlamento narių. Pasiūlyme nurodomas jo teisinis pagrindas ir prie jo gali būti pridedama ne ilgesnė kaip 150 žodžių aiškinamoji dalis. |
| | Pasiūlymas pateikiamas Parlamento pirmininkui, kuris patikrina, ar laikomasi teisinių reikalavimų. Jis gali perduoti pasiūlymą už teisinio pagrindo patikrinimą atsakingam komitetui, prašydamas šio komiteto nuomonės dėl teisinio pagrindo tinkamumo. Jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pasiūlymas priimtinas, jis apie tai paskelbia per plenarinį posėdį ir perduoda pasiūlymą atsakingam komitetui. |
| | Prieš perduodant pasiūlymą atsakingam komitetui, jis išverčiamas į tas oficialiąsias kalbas, kurias to komiteto pirmininkas mano esant būtinas galimam trumpam svarstymui. |
| | Sprendimą dėl tolesnių veiksmų atsakingas komitetas priima per tris mėnesius nuo pasiūlymo perdavimo, suteikęs pasiūlymo autoriams progą kreiptis į komitetą. |
| | Pasiūlymo autoriai nurodomi pranešimo antraštėje. |
| 3.
     
  Pasiūlymas pateikiamas Parlamento pirmininkui, kuris patikrina, ar laikomasi teisinių reikalavimų. Jis pasiūlymą dėl nuomonės dėl teisinio pagrindo tinkamumo gali perduoti atsakingam komitetui, kad jis atliktų tokį patikrinimą. Jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pasiūlymas priimtinas, jis apie tai paskelbia per plenarinį posėdį ir perduoda pasiūlymą atsakingam komitetui. | |
| Prieš perduodant atsakingam komitetui pasiūlymas išverčiamas į tas oficialiąsias kalbas, kurias to komiteto pirmininkas mano esant būtinas trumpam svarstymui. | |
| Komitetas gali rekomenduoti Parlamento pirmininkui, kad pasiūlymą gali pasirašyti bet kuris Parlamento narys, laikydamasis Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 2, 3 ir 7 dalyse nustatytos tvarkos ir terminų. | |
| Kai tokį pasiūlymą pasirašo dauguma visų Parlamento narių, laikoma, kad Pirmininkų sueiga leido rengti pranešimą dėl šio pasiūlymo. Komitetas, išklausęs pasiūlymo autorių, parengia pranešimą Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnyje numatyta tvarka. | |
| Jei pasiūlymo negalima papildomai pasirašyti arba jo nepasirašo dauguma visų Parlamento narių, sprendimą dėl tolesnių veiksmų priima atsakingas komitetas per tris mėnesius nuo pasiūlymo perdavimo ir išklausęs pasiūlymo autorius. | |
| Pasiūlymo autoriai nurodomi pranešimo antraštėje. | |
| 4.   Parlamento rezoliucijoje nurodomas atitinkamas teisinis pagrindas, kartu pateikiamos
  išsamios
  rekomendacijos dėl prašomo pasiūlymo turinio.
  Pasiūlyme turi būti paisoma pagrindinių teisių ir subsidiarumo principo. | 4.   Parlamento rezoliucijoje nurodomas atitinkamas teisinis pagrindas
  ir
  kartu pateikiamos rekomendacijos dėl prašomo pasiūlymo turinio. |
| 5.   Jeigu pasiūlymas sukelia finansinių padarinių, Parlamentas nurodo, kaip gali būti užtikrinamas pakankamas finansinių lėšų kiekis. | 5.   Jeigu pasiūlymas sukelia finansinių padarinių, Parlamentas nurodo, kaip gali būti užtikrinamas pakankamas finansinių lėšų kiekis. |
| 6.   Atsakingas komitetas stebi kiekvieno pagal konkretų Parlamento prašymą pateikto pasiūlymo dėl
  teisėkūros procedūra priimamo
  akto rengimo progresą. | 6.   Atsakingas komitetas stebi kiekvieno pagal konkretų Parlamento prašymą pateikto pasiūlymo dėl
  Sąjungos teisės
  akto rengimo progresą. |
| | 6a.
     
  Komitetų pirmininkų sueiga reguliariai stebi, kaip Komisija laikosi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 10 dalies, pagal kurią Komisija į tokius prašymus turi atsakyti per tris mėnesius, priimdama specialų komunikatą, kuriame būtų nurodyti tolesni veiksmai, kurių ketinama imtis. Ji reguliariai informuoja Pirmininkų sueigą apie tokio stebėjimo rezultatus. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

46 straipsnis

46 straipsnis

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje numatyta iniciatyva

Prašymai Komisijai pateikti pasiūlymus

1.   Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsniu Parlamentas, pagal Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį priimdamas rezoliuciją, parengtą atsakingo komiteto pranešimo savo iniciatyva pagrindu, gali prašyti Komisijos pateikti jam atitinkamą pasiūlymą dėl naujo teisės akto priėmimo ar dėl jau egzistuojančio teisės akto pakeitimo. Rezoliucija priimama visų Parlamento narių balsų dauguma galutiniame balsavime. Tuo pat metu Parlamentas gali nustatyti pasiūlymo pateikimo terminą.

1.   Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsniu Parlamentas, pagal Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį priimdamas rezoliuciją, parengtą atsakingo komiteto pranešimo savo iniciatyva pagrindu, gali prašyti Komisijos pateikti jam atitinkamą pasiūlymą dėl naujo teisės akto priėmimo ar dėl jau egzistuojančio teisės akto pakeitimo. Rezoliucija priimama visų Parlamento narių balsų dauguma galutiniame balsavime. Tuo pat metu Parlamentas gali nustatyti pasiūlymo pateikimo terminą.

2.   Kiekvienas Parlamento narys gali pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos
  teisės
  akto remdamasis Parlamento iniciatyvos teise, numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje.

2.   Kiekvienas Parlamento narys gali pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos akto remdamasis Parlamento iniciatyvos teise, numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje.

Tokį pasiūlymą gali kartu pateikti ne daugiau kaip dešimt Parlamento narių. Pasiūlyme nurodomas jo teisinis pagrindas ir prie jo gali būti pridedama ne ilgesnė kaip 150 žodžių aiškinamoji dalis.

Tokį pasiūlymą gali kartu pateikti ne daugiau kaip dešimt Parlamento narių. Pasiūlyme nurodomas jo teisinis pagrindas ir prie jo gali būti pridedama ne ilgesnė kaip 150 žodžių aiškinamoji dalis.

Pasiūlymas pateikiamas Parlamento pirmininkui, kuris patikrina, ar laikomasi teisinių reikalavimų. Jis gali perduoti pasiūlymą už teisinio pagrindo patikrinimą atsakingam komitetui, prašydamas šio komiteto nuomonės dėl teisinio pagrindo tinkamumo. Jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pasiūlymas priimtinas, jis apie tai paskelbia per plenarinį posėdį ir perduoda pasiūlymą atsakingam komitetui.

Prieš perduodant pasiūlymą atsakingam komitetui, jis išverčiamas į tas oficialiąsias kalbas, kurias to komiteto pirmininkas mano esant būtinas galimam trumpam svarstymui.

Sprendimą dėl tolesnių veiksmų atsakingas komitetas priima per tris mėnesius nuo pasiūlymo perdavimo, suteikęs pasiūlymo autoriams progą kreiptis į komitetą.

Pasiūlymo autoriai nurodomi pranešimo antraštėje.

3.
     
  Pasiūlymas pateikiamas Parlamento pirmininkui, kuris patikrina, ar laikomasi teisinių reikalavimų. Jis pasiūlymą dėl nuomonės dėl teisinio pagrindo tinkamumo gali perduoti atsakingam komitetui, kad jis atliktų tokį patikrinimą. Jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pasiūlymas priimtinas, jis apie tai paskelbia per plenarinį posėdį ir perduoda pasiūlymą atsakingam komitetui.

Prieš perduodant atsakingam komitetui pasiūlymas išverčiamas į tas oficialiąsias kalbas, kurias to komiteto pirmininkas mano esant būtinas trumpam svarstymui.

Komitetas gali rekomenduoti Parlamento pirmininkui, kad pasiūlymą gali pasirašyti bet kuris Parlamento narys, laikydamasis Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 2, 3 ir 7 dalyse nustatytos tvarkos ir terminų.

Kai tokį pasiūlymą pasirašo dauguma visų Parlamento narių, laikoma, kad Pirmininkų sueiga leido rengti pranešimą dėl šio pasiūlymo. Komitetas, išklausęs pasiūlymo autorių, parengia pranešimą Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnyje numatyta tvarka.

Jei pasiūlymo negalima papildomai pasirašyti arba jo nepasirašo dauguma visų Parlamento narių, sprendimą dėl tolesnių veiksmų priima atsakingas komitetas per tris mėnesius nuo pasiūlymo perdavimo ir išklausęs pasiūlymo autorius.

Pasiūlymo autoriai nurodomi pranešimo antraštėje.

4.   Parlamento rezoliucijoje nurodomas atitinkamas teisinis pagrindas, kartu pateikiamos
  išsamios
  rekomendacijos dėl prašomo pasiūlymo turinio.
  Pasiūlyme turi būti paisoma pagrindinių teisių ir subsidiarumo principo.

4.   Parlamento rezoliucijoje nurodomas atitinkamas teisinis pagrindas
  ir
  kartu pateikiamos rekomendacijos dėl prašomo pasiūlymo turinio.

5.   Jeigu pasiūlymas sukelia finansinių padarinių, Parlamentas nurodo, kaip gali būti užtikrinamas pakankamas finansinių lėšų kiekis.

5.   Jeigu pasiūlymas sukelia finansinių padarinių, Parlamentas nurodo, kaip gali būti užtikrinamas pakankamas finansinių lėšų kiekis.

6.   Atsakingas komitetas stebi kiekvieno pagal konkretų Parlamento prašymą pateikto pasiūlymo dėl
  teisėkūros procedūra priimamo
  akto rengimo progresą.

6.   Atsakingas komitetas stebi kiekvieno pagal konkretų Parlamento prašymą pateikto pasiūlymo dėl
  Sąjungos teisės
  akto rengimo progresą.

6a.
     
  Komitetų pirmininkų sueiga reguliariai stebi, kaip Komisija laikosi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 10 dalies, pagal kurią Komisija į tokius prašymus turi atsakyti per tris mėnesius, priimdama specialų komunikatą, kuriame būtų nurodyti tolesni veiksmai, kurių ketinama imtis. Ji reguliariai informuoja Pirmininkų sueigą apie tokio stebėjimo rezultatus.

Pakeitimas 43

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

47 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 47 straipsnis | 47 straipsnis |
| Teisėkūros dokumentų
  nagrinėjimas | Teisiškai privalomų aktų
  nagrinėjimas |
| 1.   Pasiūlymus dėl
  teisėkūros procedūra priimamų aktų ar
  kitų
  teisėkūros dokumentų
  Parlamento pirmininkas perduoda nagrinėti atsakingam komitetui. | 1.   Pasiūlymus dėl
  teisiškai privalomų aktų, gautų iš
  kitų
  institucijų arba iš valstybių narių,
  Parlamento pirmininkas perduoda nagrinėti
  už atitinkamo klausimo nagrinėjimą
  atsakingam komitetui. |
| Jei yra abejonių, Parlamento pirmininkas, prieš paskelbdamas Parlamente apie dokumento perdavimą atsakingam komitetui, gali pritaikyti 201 straipsnio 2 dalį. | |
| Kai pasiūlymas yra įrašytas į Komisijos darbo programą, atsakingas komitetas gali nuspręsti paskirti pranešėją, kuris stebėtų parengiamąjį pasiūlymo etapą. | |
| Tarybos konsultacijas ar Komisijos prašymus pateikti nuomonę Parlamento pirmininkas perduoda už atitinkamo pasiūlymo nagrinėjimą atsakingam komitetui. | |
| Pasiūlymams dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų taikomos pirmąjį svarstymą reglamentuojančios 38–46, 57–63 ir 75 straipsnių nuostatos, nesvarbu, ar būtų reikalingas vienas, du ar trys svarstymai. | |
| | 1a.
     
  Jei yra abejonių, Parlamento pirmininkas, prieš paskelbdamas Parlamente apie dokumento perdavimą atsakingam komitetui, gali klausimą dėl kompetencijos pateikti Pirmininkų sueigai. Pirmininkų sueiga priima sprendimą remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos arba jos pirmininko rekomendacija, kaip nurodyta 201a straipsnio 2 dalyje. |
| | 1b.
     
  Atsakingas komitetas gali bet kuriuo metu nuspręsti paskirti pranešėją, kuris stebėtų parengiamąjį pasiūlymo etapą. Komitetas apsvarsto tokią galimybę visų pirma tais atvejais, kai pasiūlymas yra įrašytas į Komisijos darbo programą. |
| 2.   
  Tarybos pozicijos perduodamos nagrinėti pirmojo svarstymo metu atsakingam komitetui. | |
| Tarybos pozicijoms taikomos antrąjį svarstymą reglamentuojančios 64–69 ir 76 straipsnių nuostatos. | |
| 3.   
  Klausimas negali būti grąžintas komitetui po antrojo svarstymo vykstančios Parlamento ir Tarybos taikinimo procedūros metu. | |
| Taikinimo procedūrai taikomos trečiąjį svarstymą reglamentuojančios 70, 71 ir 72 straipsnių nuostatos. | |
| 4.   
  Antrajam ir trečiajam svarstymams netaikomi 49, 50, 53 straipsniai, 59 straipsnio 1 ir 3 dalys, 60, 61 ir 188 straipsniai. | |
| 5.   Esant prieštaravimui tarp antrąjį ir trečiąjį svarstymus reglamentuojančių nuostatų ir kitų Darbo tvarkos taisyklių nuostatų, taikomos antrąjį ir trečiąjį svarstymus reglamentuojančios nuostatos. | 5.   Esant prieštaravimui tarp antrąjį ir trečiąjį svarstymus reglamentuojančių nuostatų ir kitų Darbo tvarkos taisyklių nuostatų, taikomos antrąjį ir trečiąjį svarstymus reglamentuojančios nuostatos. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

47 straipsnis

47 straipsnis

Teisėkūros dokumentų
  nagrinėjimas

Teisiškai privalomų aktų
  nagrinėjimas

1.   Pasiūlymus dėl
  teisėkūros procedūra priimamų aktų ar
  kitų
  teisėkūros dokumentų
  Parlamento pirmininkas perduoda nagrinėti atsakingam komitetui.

1.   Pasiūlymus dėl
  teisiškai privalomų aktų, gautų iš
  kitų
  institucijų arba iš valstybių narių,
  Parlamento pirmininkas perduoda nagrinėti
  už atitinkamo klausimo nagrinėjimą
  atsakingam komitetui.

Jei yra abejonių, Parlamento pirmininkas, prieš paskelbdamas Parlamente apie dokumento perdavimą atsakingam komitetui, gali pritaikyti 201 straipsnio 2 dalį.

Kai pasiūlymas yra įrašytas į Komisijos darbo programą, atsakingas komitetas gali nuspręsti paskirti pranešėją, kuris stebėtų parengiamąjį pasiūlymo etapą.

Tarybos konsultacijas ar Komisijos prašymus pateikti nuomonę Parlamento pirmininkas perduoda už atitinkamo pasiūlymo nagrinėjimą atsakingam komitetui.

Pasiūlymams dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų taikomos pirmąjį svarstymą reglamentuojančios 38–46, 57–63 ir 75 straipsnių nuostatos, nesvarbu, ar būtų reikalingas vienas, du ar trys svarstymai.

1a.
     
  Jei yra abejonių, Parlamento pirmininkas, prieš paskelbdamas Parlamente apie dokumento perdavimą atsakingam komitetui, gali klausimą dėl kompetencijos pateikti Pirmininkų sueigai. Pirmininkų sueiga priima sprendimą remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos arba jos pirmininko rekomendacija, kaip nurodyta 201a straipsnio 2 dalyje.

1b.
     
  Atsakingas komitetas gali bet kuriuo metu nuspręsti paskirti pranešėją, kuris stebėtų parengiamąjį pasiūlymo etapą. Komitetas apsvarsto tokią galimybę visų pirma tais atvejais, kai pasiūlymas yra įrašytas į Komisijos darbo programą.

2.   
  Tarybos pozicijos perduodamos nagrinėti pirmojo svarstymo metu atsakingam komitetui.

Tarybos pozicijoms taikomos antrąjį svarstymą reglamentuojančios 64–69 ir 76 straipsnių nuostatos.

3.   
  Klausimas negali būti grąžintas komitetui po antrojo svarstymo vykstančios Parlamento ir Tarybos taikinimo procedūros metu.

Taikinimo procedūrai taikomos trečiąjį svarstymą reglamentuojančios 70, 71 ir 72 straipsnių nuostatos.

4.   
  Antrajam ir trečiajam svarstymams netaikomi 49, 50, 53 straipsniai, 59 straipsnio 1 ir 3 dalys, 60, 61 ir 188 straipsniai.

5.   Esant prieštaravimui tarp antrąjį ir trečiąjį svarstymus reglamentuojančių nuostatų ir kitų Darbo tvarkos taisyklių nuostatų, taikomos antrąjį ir trečiąjį svarstymus reglamentuojančios nuostatos.

5.   Esant prieštaravimui tarp antrąjį ir trečiąjį svarstymus reglamentuojančių nuostatų ir kitų Darbo tvarkos taisyklių nuostatų, taikomos antrąjį ir trečiąjį svarstymus reglamentuojančios nuostatos.

Pakeitimas 44

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

47 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 47a straipsnis |
| | Teisėkūros procedūrų paspartinimas |
| | Atsakingame komitete arba tarp atsakingų komitetų, derinant veiksmus su Taryba ir Komisija, gali būti susitarta paspartinti teisėkūros procedūras, susijusias su konkrečiais pasiūlymais, visų pirma tais, kurie pagal 37 straipsnio 1a dalį pateikiamame bendrame pareiškime dėl tarpinstitucinio metinių programų sudarymo proceso pasirinkti kaip prioritetiniai. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

47a straipsnis

Teisėkūros procedūrų paspartinimas

Atsakingame komitete arba tarp atsakingų komitetų, derinant veiksmus su Taryba ir Komisija, gali būti susitarta paspartinti teisėkūros procedūras, susijusias su konkrečiais pasiūlymais, visų pirma tais, kurie pagal 37 straipsnio 1a dalį pateikiamame bendrame pareiškime dėl tarpinstitucinio metinių programų sudarymo proceso pasirinkti kaip prioritetiniai.

Pakeitimas 45

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

48 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 48 straipsnis | 48 straipsnis |
| Teisėkūros procedūros dėl valstybių narių pateiktų iniciatyvų | Teisėkūros procedūros dėl
  kitų institucijų nei Komisijos arba
  valstybių narių pateiktų iniciatyvų |
| 1.   
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 76 straipsnį pateiktos
  valstybių narių
  iniciatyvos nagrinėjamos vadovaujantis šio straipsnio ir Darbo tvarkos taisyklių 38–43, 47 ir 59 straipsnių nuostatomis
  . | 1.   
  Atsakingas komitetas, nagrinėdamas kitų institucijų nei Komisijos arba valstybių narių pateiktas iniciatyvas, gali pakviesti tų institucijų arba
  valstybių narių
  atstovus pristatyti iniciatyvą komitetui. Kartu su iniciatyvą pateikusių valstybių narių atstovais gali dalyvauti Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovai
  . |
| 2.   
  Atsakingas komitetas gali pasiūlyti iniciatyvą pateikusių valstybių narių atstovams pristatyti iniciatyvą komitetui. Kartu su šiais atstovais gali dalyvauti Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovai. | |
| 3.   Prieš balsavimą atsakingas komitetas paklausia Komisijos, ar ji rengia nuomonę dėl iniciatyvos. Jeigu
  Komisijos
  atsakymas teigiamas, komitetas nepriima savo pranešimo, kol negauta Komisijos nuomonė. | 3.   Prieš balsavimą atsakingas komitetas paklausia Komisijos, ar ji rengia nuomonę dėl iniciatyvos
  arba ar ji ketina netrukus pateikti alternatyvų pasiūlymą
  . Jeigu
  gautas
  atsakymas teigiamas, komitetas nepriima savo pranešimo, kol negauta Komisijos nuomonė
  arba alternatyvus pasiūlymas
  . |
| 4.   Kai Komisija ir (arba) valstybė narė vienu metu ar per trumpą laiką pateikia Parlamentui du ar daugiau pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl to paties dalyko, Parlamentas dėl jų parengia vieną pranešimą. Atsakingas komitetas jame nurodo, kuriam tekstui siūlo pakeitimus, o kitus tekstus mini teisėkūros rezoliucijoje. | 4.   Kai Komisija ir (arba)
  kita institucija ir (arba)
  valstybė narė vienu metu ar per trumpą laiką pateikia Parlamentui du ar daugiau pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl to paties dalyko, Parlamentas dėl jų parengia vieną pranešimą. Atsakingas komitetas jame nurodo, kuriam tekstui siūlo pakeitimus, o kitus tekstus mini teisėkūros rezoliucijoje. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

48 straipsnis

48 straipsnis

Teisėkūros procedūros dėl valstybių narių pateiktų iniciatyvų

Teisėkūros procedūros dėl
  kitų institucijų nei Komisijos arba
  valstybių narių pateiktų iniciatyvų

1.   
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 76 straipsnį pateiktos
  valstybių narių
  iniciatyvos nagrinėjamos vadovaujantis šio straipsnio ir Darbo tvarkos taisyklių 38–43, 47 ir 59 straipsnių nuostatomis
  .

1.   
  Atsakingas komitetas, nagrinėdamas kitų institucijų nei Komisijos arba valstybių narių pateiktas iniciatyvas, gali pakviesti tų institucijų arba
  valstybių narių
  atstovus pristatyti iniciatyvą komitetui. Kartu su iniciatyvą pateikusių valstybių narių atstovais gali dalyvauti Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovai
  .

2.   
  Atsakingas komitetas gali pasiūlyti iniciatyvą pateikusių valstybių narių atstovams pristatyti iniciatyvą komitetui. Kartu su šiais atstovais gali dalyvauti Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovai.

3.   Prieš balsavimą atsakingas komitetas paklausia Komisijos, ar ji rengia nuomonę dėl iniciatyvos. Jeigu
  Komisijos
  atsakymas teigiamas, komitetas nepriima savo pranešimo, kol negauta Komisijos nuomonė.

3.   Prieš balsavimą atsakingas komitetas paklausia Komisijos, ar ji rengia nuomonę dėl iniciatyvos
  arba ar ji ketina netrukus pateikti alternatyvų pasiūlymą
  . Jeigu
  gautas
  atsakymas teigiamas, komitetas nepriima savo pranešimo, kol negauta Komisijos nuomonė
  arba alternatyvus pasiūlymas
  .

4.   Kai Komisija ir (arba) valstybė narė vienu metu ar per trumpą laiką pateikia Parlamentui du ar daugiau pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl to paties dalyko, Parlamentas dėl jų parengia vieną pranešimą. Atsakingas komitetas jame nurodo, kuriam tekstui siūlo pakeitimus, o kitus tekstus mini teisėkūros rezoliucijoje.

4.   Kai Komisija ir (arba)
  kita institucija ir (arba)
  valstybė narė vienu metu ar per trumpą laiką pateikia Parlamentui du ar daugiau pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl to paties dalyko, Parlamentas dėl jų parengia vieną pranešimą. Atsakingas komitetas jame nurodo, kuriam tekstui siūlo pakeitimus, o kitus tekstus mini teisėkūros rezoliucijoje.

Pakeitimas 46

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

49 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 49 straipsnis | 49 straipsnis |
| Teisėkūros pranešimai | Teisėkūros pranešimai |
| 1.   Komiteto, kuriam perduotas nagrinėti pasiūlymas dėl
  teisėkūros procedūra priimamo
  akto, pirmininkas pasiūlo šiam komitetui, kokią procedūrą taikyti. | 1.   Komiteto, kuriam perduotas nagrinėti pasiūlymas dėl
  teisiškai privalomo
  akto, pirmininkas pasiūlo šiam komitetui, kokią procedūrą taikyti. |
| 2.   Priėmus sprendimą dėl procedūros ir jei
  netaikomas
  50
  straipsnis
  , komitetas skiria už pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atsakingą pranešėją iš tikrųjų ar iš nuolatinių pavaduojančių narių, nebent jis jau būtų paskirtas
  tvirtinant Komisijos darbo programą pagal 37 straipsnį
  . | 2.   Priėmus sprendimą dėl procedūros ir jei
  netaikoma supaprastinta procedūra pagal
  50
  straipsnį
  , komitetas skiria už pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atsakingą pranešėją iš tikrųjų ar iš nuolatinių pavaduojančių narių, nebent jis jau būtų paskirtas
  pagal 47 straipsnio 1b dalį
  . |
| 3.   Komiteto pranešime turi būti: | 3.   Komiteto pranešime turi būti: |
| a) | galimi pasiūlymo
  pakeitimų projektai
  , po kurių, jei reikalinga, pateikiami trumpi pagrindimai, už kuriuos atsako
  pranešėjas
  ir dėl kurių nėra balsuojama; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

49 straipsnis

49 straipsnis

Teisėkūros pranešimai

Teisėkūros pranešimai

1.   Komiteto, kuriam perduotas nagrinėti pasiūlymas dėl
  teisėkūros procedūra priimamo
  akto, pirmininkas pasiūlo šiam komitetui, kokią procedūrą taikyti.

1.   Komiteto, kuriam perduotas nagrinėti pasiūlymas dėl
  teisiškai privalomo
  akto, pirmininkas pasiūlo šiam komitetui, kokią procedūrą taikyti.

2.   Priėmus sprendimą dėl procedūros ir jei
  netaikomas
  50
  straipsnis
  , komitetas skiria už pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atsakingą pranešėją iš tikrųjų ar iš nuolatinių pavaduojančių narių, nebent jis jau būtų paskirtas
  tvirtinant Komisijos darbo programą pagal 37 straipsnį
  .

2.   Priėmus sprendimą dėl procedūros ir jei
  netaikoma supaprastinta procedūra pagal
  50
  straipsnį
  , komitetas skiria už pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atsakingą pranešėją iš tikrųjų ar iš nuolatinių pavaduojančių narių, nebent jis jau būtų paskirtas
  pagal 47 straipsnio 1b dalį
  .

3.   Komiteto pranešime turi būti:

3.   Komiteto pranešime turi būti:

a)

galimi pasiūlymo
  pakeitimų projektai
  , po kurių, jei reikalinga, pateikiami trumpi pagrindimai, už kuriuos atsako
  pranešėjas
  ir dėl kurių nėra balsuojama;

| a) | galimi pasiūlymo
  pakeitimai
  , po kurių, jei reikalinga, pateikiami trumpi pagrindimai, už kuriuos atsako
  autorius
  ir dėl kurių nėra balsuojama; |
| --- | --- |

a)

galimi pasiūlymo
  pakeitimai
  , po kurių, jei reikalinga, pateikiami trumpi pagrindimai, už kuriuos atsako
  autorius
  ir dėl kurių nėra balsuojama;

| b) | teisėkūros rezoliucijos projektas pagal 59 straipsnio
  2
  dalies nuostatas; |
| --- | --- |

b)

teisėkūros rezoliucijos projektas pagal 59 straipsnio
  2
  dalies nuostatas;

| b) | teisėkūros rezoliucijos projektas pagal 59 straipsnio
  1c
  dalies nuostatas; |
| --- | --- |

b)

teisėkūros rezoliucijos projektas pagal 59 straipsnio
  1c
  dalies nuostatas;

| c) | jei reikalinga, aiškinamoji dalis, kurioje, be kita ko, pateikiama finansinė ataskaita dėl pranešimo finansinio poveikio ir jo suderinamumo su daugiamete finansine programa. |
| --- | --- |

c)

jei reikalinga, aiškinamoji dalis, kurioje, be kita ko, pateikiama finansinė ataskaita dėl pranešimo finansinio poveikio ir jo suderinamumo su daugiamete finansine programa.

| c) | jei reikalinga, aiškinamoji dalis, kurioje, be kita ko,
  prireikus
  pateikiama finansinė ataskaita dėl pranešimo finansinio poveikio ir jo suderinamumo su daugiamete finansine programa; |
| --- | --- |

c)

jei reikalinga, aiškinamoji dalis, kurioje, be kita ko,
  prireikus
  pateikiama finansinė ataskaita dėl pranešimo finansinio poveikio ir jo suderinamumo su daugiamete finansine programa;

| ca) | nuoroda į Parlamento atliktą poveikio vertinimą, jei tokio esama. |
| --- | --- |

ca)

nuoroda į Parlamento atliktą poveikio vertinimą, jei tokio esama.

Pakeitimas 47

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

50 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 50 straipsnis | 50 straipsnis |
| Supaprastinta procedūra | Supaprastinta procedūra |
| 1.   Pasibaigus pirmoms diskusijoms dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, komiteto pirmininkas gali pasiūlyti, kad šiam pasiūlymui būtų pritarta be pakeitimų.
  Komiteto pirmininkas pateikia Parlamentui pranešimą
  ,
  kuriame pritariama pasiūlymui
  , nebent tam prieštarautų viena dešimtoji komiteto narių. Taikoma 150 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 bei 4 dalys. | 1.   Pasibaigus pirmoms diskusijoms
  dėl pasiūlymo
  dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, komiteto pirmininkas gali pasiūlyti, kad šiam pasiūlymui būtų pritarta be pakeitimų.
  Laikoma
  ,
  kad pasiūlytai procedūrai pritarta
  , nebent tam prieštarautų
  ne mažiau kaip
  viena dešimtoji komiteto narių
  . Komiteto pirmininkas arba pranešėjas (jei paskirtas) pateikia Parlamentui pranešimą, kuriame pritariama pasiūlymui
  . Taikoma 150 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 bei 4 dalys. |
| 2.   Kaip alternatyvą, komiteto pirmininkas gali pasiūlyti, kad jis pats arba pranešėjas parengtų komiteto diskusijas atspindinčius pakeitimus.
  Jei komitetas šį pasiūlymą priima
  , pakeitimai išsiunčiami komiteto nariams
  . Pranešimas laikomas priimtu
  , nebent
  jei per terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip 21 diena nuo išsiuntimo dienos,
  ne mažiau kaip viena dešimtoji komiteto narių
  pareikštų prieštaravimus. Šiuo atveju, teisėkūros rezoliucijos projektas ir pakeitimai teikiami Parlamentui tvirtinti be diskusijų, remiantis 150 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 bei 4 dalimis
  . | 2.   Kaip alternatyvą, komiteto pirmininkas gali pasiūlyti, kad jis pats arba pranešėjas parengtų komiteto diskusijas atspindinčius pakeitimus.
  Laikoma, kad pasiūlytai procedūrai pritarta
  ,
  nebent tam prieštarautų ne mažiau kaip viena dešimtoji komiteto narių, ir
  pakeitimai išsiunčiami komiteto nariams. |
| | Pranešimas laikomas priimtu komitete, nebent per terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip 10 darbo dienų nuo išsiuntimo dienos, ne mažiau kaip viena dešimtoji komiteto narių pareikštų prieštaravimų pakeitimams.
  Šiuo atveju, teisėkūros rezoliucijos projektas ir pakeitimai teikiami Parlamentui tvirtinti be diskusijų, remiantis 150 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 bei 4 dalimis. |
| | Jei ne mažiau kaip viena dešimtoji komiteto narių prieštarauja pakeitimams, dėl jų balsuojama kito komiteto posėdžio metu. |
| 3.   
  Jei ne mažiau kaip viena dešimtoji komiteto narių tam prieštarauja, dėl pakeitimų balsuojama kito komiteto posėdžio metu. | |
| 4.   
  1 dalies pirmas ir antras sakinys, 2 dalies pirmas, antras ir trečias sakinys bei 3 dalis
  mutatis mutandis taikoma 53 straipsnyje reglamentuojamoms komiteto nuomonėms. | 4.   
  Šis straipsnis (išskyrus nuostatas dėl pateikimo Parlamentui)
  mutatis mutandis
  taikomas
  53 straipsnyje reglamentuojamoms komiteto nuomonėms. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

50 straipsnis

50 straipsnis

Supaprastinta procedūra

Supaprastinta procedūra

1.   Pasibaigus pirmoms diskusijoms dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, komiteto pirmininkas gali pasiūlyti, kad šiam pasiūlymui būtų pritarta be pakeitimų.
  Komiteto pirmininkas pateikia Parlamentui pranešimą
  ,
  kuriame pritariama pasiūlymui
  , nebent tam prieštarautų viena dešimtoji komiteto narių. Taikoma 150 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 bei 4 dalys.

1.   Pasibaigus pirmoms diskusijoms
  dėl pasiūlymo
  dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, komiteto pirmininkas gali pasiūlyti, kad šiam pasiūlymui būtų pritarta be pakeitimų.
  Laikoma
  ,
  kad pasiūlytai procedūrai pritarta
  , nebent tam prieštarautų
  ne mažiau kaip
  viena dešimtoji komiteto narių
  . Komiteto pirmininkas arba pranešėjas (jei paskirtas) pateikia Parlamentui pranešimą, kuriame pritariama pasiūlymui
  . Taikoma 150 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 bei 4 dalys.

2.   Kaip alternatyvą, komiteto pirmininkas gali pasiūlyti, kad jis pats arba pranešėjas parengtų komiteto diskusijas atspindinčius pakeitimus.
  Jei komitetas šį pasiūlymą priima
  , pakeitimai išsiunčiami komiteto nariams
  . Pranešimas laikomas priimtu
  , nebent
  jei per terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip 21 diena nuo išsiuntimo dienos,
  ne mažiau kaip viena dešimtoji komiteto narių
  pareikštų prieštaravimus. Šiuo atveju, teisėkūros rezoliucijos projektas ir pakeitimai teikiami Parlamentui tvirtinti be diskusijų, remiantis 150 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 bei 4 dalimis
  .

2.   Kaip alternatyvą, komiteto pirmininkas gali pasiūlyti, kad jis pats arba pranešėjas parengtų komiteto diskusijas atspindinčius pakeitimus.
  Laikoma, kad pasiūlytai procedūrai pritarta
  ,
  nebent tam prieštarautų ne mažiau kaip viena dešimtoji komiteto narių, ir
  pakeitimai išsiunčiami komiteto nariams.

Pranešimas laikomas priimtu komitete, nebent per terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip 10 darbo dienų nuo išsiuntimo dienos, ne mažiau kaip viena dešimtoji komiteto narių pareikštų prieštaravimų pakeitimams.
  Šiuo atveju, teisėkūros rezoliucijos projektas ir pakeitimai teikiami Parlamentui tvirtinti be diskusijų, remiantis 150 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 bei 4 dalimis.

Jei ne mažiau kaip viena dešimtoji komiteto narių prieštarauja pakeitimams, dėl jų balsuojama kito komiteto posėdžio metu.

3.   
  Jei ne mažiau kaip viena dešimtoji komiteto narių tam prieštarauja, dėl pakeitimų balsuojama kito komiteto posėdžio metu.

4.   
  1 dalies pirmas ir antras sakinys, 2 dalies pirmas, antras ir trečias sakinys bei 3 dalis
  mutatis mutandis taikoma 53 straipsnyje reglamentuojamoms komiteto nuomonėms.

4.   
  Šis straipsnis (išskyrus nuostatas dėl pateikimo Parlamentui)
  mutatis mutandis
  taikomas
  53 straipsnyje reglamentuojamoms komiteto nuomonėms.

Pakeitimas 48

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

51 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 51 straipsnis | 51 straipsnis |
| Ne teisėkūros pranešimai | Ne teisėkūros pranešimai |
| 1.   Rengiant ne teisėkūros pranešimą, komitetas paskiria pranešėją iš tikrųjų ar nuolatinių pavaduojančių narių. | 1.   Rengiant ne teisėkūros pranešimą, komitetas paskiria pranešėją iš tikrųjų ar nuolatinių pavaduojančių narių. |
| 2.   
  Pranešėjas yra atsakingas už komiteto pranešimo parengimą ir jo pristatymą komiteto vardu plenarinio posėdžio metu. | |
| 3.   Komiteto pranešime turi būti: | 3.   Komiteto pranešime turi būti: |
| a) | pasiūlymas dėl rezoliucijos; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

51 straipsnis

51 straipsnis

Ne teisėkūros pranešimai

Ne teisėkūros pranešimai

1.   Rengiant ne teisėkūros pranešimą, komitetas paskiria pranešėją iš tikrųjų ar nuolatinių pavaduojančių narių.

1.   Rengiant ne teisėkūros pranešimą, komitetas paskiria pranešėją iš tikrųjų ar nuolatinių pavaduojančių narių.

2.   
  Pranešėjas yra atsakingas už komiteto pranešimo parengimą ir jo pristatymą komiteto vardu plenarinio posėdžio metu.

3.   Komiteto pranešime turi būti:

3.   Komiteto pranešime turi būti:

a)

pasiūlymas dėl rezoliucijos;

| a) | pasiūlymas dėl rezoliucijos; |
| --- | --- |

a)

pasiūlymas dėl rezoliucijos;

| b) | jei reikalinga,
  aiškinamoji dalis, kurioje, be kita ko, įvertinamas pranešimo finansinis poveikis ir jo suderinamumas su daugiamete finansine programa; |
| --- | --- |

b)

jei reikalinga,
  aiškinamoji dalis, kurioje, be kita ko, įvertinamas pranešimo finansinis poveikis ir jo suderinamumas su daugiamete finansine programa;

| b) | prireikus
  aiškinamoji dalis, kurioje, be kita ko, įvertinamas pranešimo finansinis poveikis ir jo suderinamumas su daugiamete finansine programa; |
| --- | --- |

b)

prireikus
  aiškinamoji dalis, kurioje, be kita ko, įvertinamas pranešimo finansinis poveikis ir jo suderinamumas su daugiamete finansine programa;

| c) | visų pasiūlymų dėl rezoliucijų tekstai, kurie turi būti įtraukti pagal 133 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

c)

visų pasiūlymų dėl rezoliucijų tekstai, kurie turi būti įtraukti pagal 133 straipsnio 4 dalį.

| c) | visų pasiūlymų dėl rezoliucijų tekstai, kurie turi būti įtraukti pagal 133 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

c)

visų pasiūlymų dėl rezoliucijų tekstai, kurie turi būti įtraukti pagal 133 straipsnio 4 dalį.

Pakeitimas 49

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

52 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 52 straipsnis | 52 straipsnis |
| Pranešimai savo iniciatyva | Pranešimai savo iniciatyva |
| 1.   Jei komitetas ketina parengti pranešimą
  ir pateikti Parlamentui pasiūlymą dėl rezoliucijos
  jo kompetencijai priklausančiu klausimu,
  dėl kurio
  jam nebuvo
  pateiktas prašymas suteikti konsultaciją ar pateikti savo nuomonę pagal 201 straipsnio 1 dalį
  , jis turi gauti išankstinį Pirmininkų sueigos leidimą.
  Atsisakymas duoti leidimą visuomet turi būti pagrįstas. Jei pranešimas yra dėl Parlamento nario pasiūlymo, pateikto Darbo tvarkos taisyklių 46 straipsnio 2 dalies pagrindu, atsisakyti duoti leidimą galima tik tuo atveju, jei neįvykdytos Parlamento narių statuto 5 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje numatytos sąlygos. | 1.   Jei komitetas ketina parengti
  ne teisėkūros
  pranešimą
  arba pranešimą pagal 45 arba 46 straipsnius
  jo kompetencijai priklausančiu klausimu,
  kuris
  jam nebuvo
  perduotas nagrinėti
  , jis turi gauti išankstinį Pirmininkų sueigos leidimą. |
| | Pirmininkų sueiga priima sprendimą dėl pagal 1 dalį pateiktų prašymų leisti rengti pranešimus, remdamasi savo pačios nustatytomis įgyvendinimo nuostatomis. |
| Pirmininkų sueiga priima sprendimą dėl pagal 1 dalį pateiktų prašymų leisti rengti pranešimus, remdamasi pačios sueigos patvirtintomis įgyvendinimo nuostatomis. Jei abejojama komiteto kompetencija parengti pranešimą, dėl kurio jis prašė leidimo, Pirmininkų sueiga per šešias savaites priima sprendimą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacija, o jei tokios rekomendacijos nėra – tos sueigos pirmininko pateikta rekomendacija. Jei per nustatytą terminą Pirmininkų sueiga nepriima sprendimo, rekomendacija laikoma patvirtinta. | |
| | 1a.
     
  Jeigu suteikti leidimą atsisakoma, visuomet turi būti nurodyta atsisakymo priežastis. |
| | Jeigu pranešimo temai taikoma 45 straipsnyje nurodyta Parlamento iniciatyvos teisė, suteikti leidimą galima atsisakyti tik tuo atveju, kai nesilaikoma Sutartyse nustatytų sąlygų. |
| | 1b.
     
  45 ir 56 straipsniuose numatytais atvejais Pirmininkų sueiga priima sprendimą per du mėnesius. |
| 2.   
  Pranešimuose savo iniciatyva
  pateikiami pasiūlymai dėl rezoliucijų svarstomi
  Parlamente,
  laikantis 151 straipsnyje nurodytos trumpo pristatymo tvarkos. Tokių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimai plenariniame posėdyje svarstomi tik tuo atveju, jeigu juos pateikia pranešėjas, siekdamas atsižvelgti į naują informaciją, arba ne mažiau kaip viena dešimtoji Parlamento narių. Frakcijos gali pateikti alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų pagal 170 straipsnio 4 dalį.
  176 ir
  180
  straipsniai taikomi
  komiteto pasiūlymams dėl rezoliucijų ir jų pakeitimams. 180 straipsnis taip pat taikomas balsavimui vieną kartą dėl alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų. | 2.   
  Parlamentui
  pateikiami pasiūlymai dėl rezoliucijų svarstomi laikantis 151 straipsnyje nurodytos trumpo pristatymo tvarkos. Tokių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimai
  ir prašymai dėl balsavimo dalimis arba atskiro balsavimo
  plenariniame posėdyje svarstomi tik tuo atveju, jeigu juos pateikia
  arba
  pranešėjas, siekdamas atsižvelgti į naują informaciją, arba ne mažiau kaip viena dešimtoji Parlamento narių. Frakcijos gali pateikti alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų pagal 170 straipsnio 4 dalį. 180
  straipsnis taikomas
  komiteto pasiūlymams dėl rezoliucijų ir jų pakeitimams. 180 straipsnis taip pat taikomas balsavimui vieną kartą dėl alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų. |
| Pirma pastraipa netaikoma, jei pranešimo tema atitinka esmines diskusijas plenariniame posėdyje, jei pranešimas parengtas pagal 45 arba 46 straipsnyje numatytą iniciatyvos teisę arba jei suteiktas leidimas rengti pranešimą, kuris laikomas strateginiu pranešimu

   (9)

  . | |
| | 2a.
     
  2 dalis netaikoma, jei pranešimo tema yra tinkama esminėms diskusijoms plenariniame posėdyje, jei pranešimas parengtas pagal 45 arba 46 straipsnyje numatytą iniciatyvos teisę arba jei suteiktas leidimas rengti pranešimą, kuris laikomas strateginiu pranešimu

   (9a)

  . |
| 3.   
  Jei pranešimo temai taikoma 45 straipsnyje nurodyta iniciatyvos teisė, suteikti leidimą galima atsisakyti tik tuo atveju, kai nesilaikoma Sutartyse nustatytų sąlygų. | |
| 4.   
  45 ir 56 straipsniuose numatytais atvejais Pirmininkų sueiga priima sprendimą per du mėnesius. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

52 straipsnis

52 straipsnis

Pranešimai savo iniciatyva

Pranešimai savo iniciatyva

1.   Jei komitetas ketina parengti pranešimą
  ir pateikti Parlamentui pasiūlymą dėl rezoliucijos
  jo kompetencijai priklausančiu klausimu,
  dėl kurio
  jam nebuvo
  pateiktas prašymas suteikti konsultaciją ar pateikti savo nuomonę pagal 201 straipsnio 1 dalį
  , jis turi gauti išankstinį Pirmininkų sueigos leidimą.
  Atsisakymas duoti leidimą visuomet turi būti pagrįstas. Jei pranešimas yra dėl Parlamento nario pasiūlymo, pateikto Darbo tvarkos taisyklių 46 straipsnio 2 dalies pagrindu, atsisakyti duoti leidimą galima tik tuo atveju, jei neįvykdytos Parlamento narių statuto 5 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje numatytos sąlygos.

1.   Jei komitetas ketina parengti
  ne teisėkūros
  pranešimą
  arba pranešimą pagal 45 arba 46 straipsnius
  jo kompetencijai priklausančiu klausimu,
  kuris
  jam nebuvo
  perduotas nagrinėti
  , jis turi gauti išankstinį Pirmininkų sueigos leidimą.

Pirmininkų sueiga priima sprendimą dėl pagal 1 dalį pateiktų prašymų leisti rengti pranešimus, remdamasi savo pačios nustatytomis įgyvendinimo nuostatomis.

Pirmininkų sueiga priima sprendimą dėl pagal 1 dalį pateiktų prašymų leisti rengti pranešimus, remdamasi pačios sueigos patvirtintomis įgyvendinimo nuostatomis. Jei abejojama komiteto kompetencija parengti pranešimą, dėl kurio jis prašė leidimo, Pirmininkų sueiga per šešias savaites priima sprendimą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacija, o jei tokios rekomendacijos nėra – tos sueigos pirmininko pateikta rekomendacija. Jei per nustatytą terminą Pirmininkų sueiga nepriima sprendimo, rekomendacija laikoma patvirtinta.

1a.
     
  Jeigu suteikti leidimą atsisakoma, visuomet turi būti nurodyta atsisakymo priežastis.

Jeigu pranešimo temai taikoma 45 straipsnyje nurodyta Parlamento iniciatyvos teisė, suteikti leidimą galima atsisakyti tik tuo atveju, kai nesilaikoma Sutartyse nustatytų sąlygų.

1b.
     
  45 ir 56 straipsniuose numatytais atvejais Pirmininkų sueiga priima sprendimą per du mėnesius.

2.   
  Pranešimuose savo iniciatyva
  pateikiami pasiūlymai dėl rezoliucijų svarstomi
  Parlamente,
  laikantis 151 straipsnyje nurodytos trumpo pristatymo tvarkos. Tokių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimai plenariniame posėdyje svarstomi tik tuo atveju, jeigu juos pateikia pranešėjas, siekdamas atsižvelgti į naują informaciją, arba ne mažiau kaip viena dešimtoji Parlamento narių. Frakcijos gali pateikti alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų pagal 170 straipsnio 4 dalį.
  176 ir
  180
  straipsniai taikomi
  komiteto pasiūlymams dėl rezoliucijų ir jų pakeitimams. 180 straipsnis taip pat taikomas balsavimui vieną kartą dėl alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų.

2.   
  Parlamentui
  pateikiami pasiūlymai dėl rezoliucijų svarstomi laikantis 151 straipsnyje nurodytos trumpo pristatymo tvarkos. Tokių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimai
  ir prašymai dėl balsavimo dalimis arba atskiro balsavimo
  plenariniame posėdyje svarstomi tik tuo atveju, jeigu juos pateikia
  arba
  pranešėjas, siekdamas atsižvelgti į naują informaciją, arba ne mažiau kaip viena dešimtoji Parlamento narių. Frakcijos gali pateikti alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų pagal 170 straipsnio 4 dalį. 180
  straipsnis taikomas
  komiteto pasiūlymams dėl rezoliucijų ir jų pakeitimams. 180 straipsnis taip pat taikomas balsavimui vieną kartą dėl alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų.

Pirma pastraipa netaikoma, jei pranešimo tema atitinka esmines diskusijas plenariniame posėdyje, jei pranešimas parengtas pagal 45 arba 46 straipsnyje numatytą iniciatyvos teisę arba jei suteiktas leidimas rengti pranešimą, kuris laikomas strateginiu pranešimu

   (9)

  .

2a.
     
  2 dalis netaikoma, jei pranešimo tema yra tinkama esminėms diskusijoms plenariniame posėdyje, jei pranešimas parengtas pagal 45 arba 46 straipsnyje numatytą iniciatyvos teisę arba jei suteiktas leidimas rengti pranešimą, kuris laikomas strateginiu pranešimu

   (9a)

  .

3.   
  Jei pranešimo temai taikoma 45 straipsnyje nurodyta iniciatyvos teisė, suteikti leidimą galima atsisakyti tik tuo atveju, kai nesilaikoma Sutartyse nustatytų sąlygų.

4.   
  45 ir 56 straipsniuose numatytais atvejais Pirmininkų sueiga priima sprendimą per du mėnesius.

Pakeitimas 50

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

53 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 53 straipsnis | 53 straipsnis |
| Komitetų nuomonės | Komitetų nuomonės |
| 1.   Kai komitetas, kuriam pirmiausia buvo perduotas klausimas, pageidauja sužinoti kito komiteto nuomonę tuo klausimu arba kai kitas komitetas pageidauja išsakyti savo nuomonę
  dėl komiteto
  , kuriam buvo perduotas klausimas,
  pranešimo,
  jie gali paprašyti Parlamento
  pirmininką
  , kad, remiantis 201 straipsnio 3 dalimi, vienas komitetas būtų paskirtas atsakingu komitetu ir kitas komitetas – nuomonę teikiančiu komitetu. | 1.   Kai komitetas, kuriam pirmiausia buvo perduotas klausimas, pageidauja sužinoti kito komiteto nuomonę tuo klausimu arba kai kitas komitetas pageidauja išsakyti savo nuomonę
  komitetui
  , kuriam buvo perduotas klausimas, jie gali paprašyti Parlamento
  pirmininko
  , kad, remiantis 201 straipsnio 3 dalimi, vienas komitetas būtų paskirtas atsakingu komitetu ir kitas komitetas – nuomonę teikiančiu komitetu. |
| | Nuomonę teikiantis komitetas gali iš tikrųjų ar iš nuolatinių pavaduojančių narių paskirti nuomonės referentą arba pateikti savo nuomonę komiteto pirmininko laiško forma. |
| 2.   
  Teisėkūros dokumentų, nurodytų 47 straipsnio 1 dalyje, atveju
  ,
  nuomonėje
  turi būti pateikti komitetui perduoto teksto pakeitimai, kuriuos gali lydėti trumpi pagrindimai. Už šiuos pagrindimus
  yra
  atsakingas jų autorius ir dėl jų nebalsuojama. Jei būtina, komitetas gali raštu pateikti trumpą pagrindimą dėl viso nuomonės teksto. | 2.   
  Kai nuomonė susijusi su pasiūlymu dėl teisiškai privalomo akto
  ,
  joje
  turi būti pateikti komitetui perduoto teksto pakeitimai, kuriuos gali lydėti trumpi pagrindimai. Už šiuos pagrindimus atsakingas jų autorius ir dėl jų nebalsuojama. Jei būtina, komitetas gali raštu pateikti trumpą pagrindimą dėl viso nuomonės teksto.
  Už tokį raštišką pagrindimą atsakingas pranešėjas. |
| Jei tekstas nėra susijęs
  su
  teisėkūra
  ,
  nuomonėje
  turi būti pateikiamos rekomendacijos atsakingo komiteto pasiūlymui dėl rezoliucijos. | Kai nuomonė nesusijusi
  su
  pasiūlymu dėl teisiškai privalomo akto
  ,
  joje
  turi būti pateikiamos rekomendacijos atsakingo komiteto pasiūlymui dėl rezoliucijos. |
| Atsakingas komitetas šiuos pakeitimus ar rekomendacijas teikia balsuoti. | Atsakingas komitetas šiuos pakeitimus ar rekomendacijas teikia balsuoti. |
| Nuomonėse aptariami tik nuomonę teikiančio komiteto kompetencijai priklausantys klausimai. | Nuomonėse aptariami tik nuomonę teikiančio komiteto kompetencijai priklausantys klausimai. |
| 3.   Atsakingas komitetas nustato terminą, iki kurio nuomonę teikiantis komitetas turi ją pateikti, kad atsakingas komitetas galėtų į ją atsižvelgti. Atsakingas komitetas nedelsdamas praneša nuomonę teikiančiam komitetui apie bet kokius darbo grafiko pasikeitimus. Atsakingas komitetas nepateikia savo išvadų, kol nesibaigė šis terminas. | 3.   Atsakingas komitetas nustato terminą, iki kurio nuomonę teikiantis komitetas turi ją pateikti, kad atsakingas komitetas galėtų į ją atsižvelgti. Atsakingas komitetas nedelsdamas praneša nuomonę teikiančiam komitetui apie bet kokius darbo grafiko pasikeitimus. Atsakingas komitetas nepateikia savo išvadų, kol nesibaigė šis terminas. |
| | 3a.
     
  Kaip alternatyvą, nuomonę teikiantis komitetas gali nuspręsti pateikti savo poziciją pakeitimų forma; priėmus tokius pakeitimus, jie pateikiami tiesiogiai atsakingam komitetui. Pakeitimus komiteto vardu pateikia komiteto pirmininkas arba pranešėjas. |
| | 3b.
     
  Nuomonę teikiantis komitetas pateikia 3a dalyje nurodytus pakeitimus laikydamasis atsakingo komiteto nustatyto termino pakeitimams pateikti. |
| 4.   Visos priimtos nuomonės yra
  pridedamos
  prie atsakingo komiteto pranešimo. | 4.   Visos
  nuomonę teikiančio komiteto
  priimtos nuomonės
  ir pakeitimai pridedami
  prie atsakingo komiteto pranešimo. |
| 5.   
  Tik atsakingas komitetas gali pateikti pakeitimus plenarinio posėdžio metu
  . | 5.   
  Nuomonę teikiantys komitetai, kaip numatyta pagal šį straipsnį, negali pateikti pakeitimų svarstyti Parlamentui
  . |
| 6.   Nuomonę teikiančio komiteto pirmininkas ir referentas kviečiami dalyvauti atsakingo komiteto posėdžiuose su patariamojo balso teise, kai nagrinėjamas abiejų komitetų kompetencijai priklausantis klausimas. | 6.   Nuomonę teikiančio komiteto pirmininkas ir referentas kviečiami dalyvauti atsakingo komiteto posėdžiuose su patariamojo balso teise, kai nagrinėjamas abiejų komitetų kompetencijai priklausantis klausimas. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

53 straipsnis

53 straipsnis

Komitetų nuomonės

Komitetų nuomonės

1.   Kai komitetas, kuriam pirmiausia buvo perduotas klausimas, pageidauja sužinoti kito komiteto nuomonę tuo klausimu arba kai kitas komitetas pageidauja išsakyti savo nuomonę
  dėl komiteto
  , kuriam buvo perduotas klausimas,
  pranešimo,
  jie gali paprašyti Parlamento
  pirmininką
  , kad, remiantis 201 straipsnio 3 dalimi, vienas komitetas būtų paskirtas atsakingu komitetu ir kitas komitetas – nuomonę teikiančiu komitetu.

1.   Kai komitetas, kuriam pirmiausia buvo perduotas klausimas, pageidauja sužinoti kito komiteto nuomonę tuo klausimu arba kai kitas komitetas pageidauja išsakyti savo nuomonę
  komitetui
  , kuriam buvo perduotas klausimas, jie gali paprašyti Parlamento
  pirmininko
  , kad, remiantis 201 straipsnio 3 dalimi, vienas komitetas būtų paskirtas atsakingu komitetu ir kitas komitetas – nuomonę teikiančiu komitetu.

Nuomonę teikiantis komitetas gali iš tikrųjų ar iš nuolatinių pavaduojančių narių paskirti nuomonės referentą arba pateikti savo nuomonę komiteto pirmininko laiško forma.

2.   
  Teisėkūros dokumentų, nurodytų 47 straipsnio 1 dalyje, atveju
  ,
  nuomonėje
  turi būti pateikti komitetui perduoto teksto pakeitimai, kuriuos gali lydėti trumpi pagrindimai. Už šiuos pagrindimus
  yra
  atsakingas jų autorius ir dėl jų nebalsuojama. Jei būtina, komitetas gali raštu pateikti trumpą pagrindimą dėl viso nuomonės teksto.

2.   
  Kai nuomonė susijusi su pasiūlymu dėl teisiškai privalomo akto
  ,
  joje
  turi būti pateikti komitetui perduoto teksto pakeitimai, kuriuos gali lydėti trumpi pagrindimai. Už šiuos pagrindimus atsakingas jų autorius ir dėl jų nebalsuojama. Jei būtina, komitetas gali raštu pateikti trumpą pagrindimą dėl viso nuomonės teksto.
  Už tokį raštišką pagrindimą atsakingas pranešėjas.

Jei tekstas nėra susijęs
  su
  teisėkūra
  ,
  nuomonėje
  turi būti pateikiamos rekomendacijos atsakingo komiteto pasiūlymui dėl rezoliucijos.

Kai nuomonė nesusijusi
  su
  pasiūlymu dėl teisiškai privalomo akto
  ,
  joje
  turi būti pateikiamos rekomendacijos atsakingo komiteto pasiūlymui dėl rezoliucijos.

Atsakingas komitetas šiuos pakeitimus ar rekomendacijas teikia balsuoti.

Atsakingas komitetas šiuos pakeitimus ar rekomendacijas teikia balsuoti.

Nuomonėse aptariami tik nuomonę teikiančio komiteto kompetencijai priklausantys klausimai.

Nuomonėse aptariami tik nuomonę teikiančio komiteto kompetencijai priklausantys klausimai.

3.   Atsakingas komitetas nustato terminą, iki kurio nuomonę teikiantis komitetas turi ją pateikti, kad atsakingas komitetas galėtų į ją atsižvelgti. Atsakingas komitetas nedelsdamas praneša nuomonę teikiančiam komitetui apie bet kokius darbo grafiko pasikeitimus. Atsakingas komitetas nepateikia savo išvadų, kol nesibaigė šis terminas.

3.   Atsakingas komitetas nustato terminą, iki kurio nuomonę teikiantis komitetas turi ją pateikti, kad atsakingas komitetas galėtų į ją atsižvelgti. Atsakingas komitetas nedelsdamas praneša nuomonę teikiančiam komitetui apie bet kokius darbo grafiko pasikeitimus. Atsakingas komitetas nepateikia savo išvadų, kol nesibaigė šis terminas.

3a.
     
  Kaip alternatyvą, nuomonę teikiantis komitetas gali nuspręsti pateikti savo poziciją pakeitimų forma; priėmus tokius pakeitimus, jie pateikiami tiesiogiai atsakingam komitetui. Pakeitimus komiteto vardu pateikia komiteto pirmininkas arba pranešėjas.

3b.
     
  Nuomonę teikiantis komitetas pateikia 3a dalyje nurodytus pakeitimus laikydamasis atsakingo komiteto nustatyto termino pakeitimams pateikti.

4.   Visos priimtos nuomonės yra
  pridedamos
  prie atsakingo komiteto pranešimo.

4.   Visos
  nuomonę teikiančio komiteto
  priimtos nuomonės
  ir pakeitimai pridedami
  prie atsakingo komiteto pranešimo.

5.   
  Tik atsakingas komitetas gali pateikti pakeitimus plenarinio posėdžio metu
  .

5.   
  Nuomonę teikiantys komitetai, kaip numatyta pagal šį straipsnį, negali pateikti pakeitimų svarstyti Parlamentui
  .

6.   Nuomonę teikiančio komiteto pirmininkas ir referentas kviečiami dalyvauti atsakingo komiteto posėdžiuose su patariamojo balso teise, kai nagrinėjamas abiejų komitetų kompetencijai priklausantis klausimas.

6.   Nuomonę teikiančio komiteto pirmininkas ir referentas kviečiami dalyvauti atsakingo komiteto posėdžiuose su patariamojo balso teise, kai nagrinėjamas abiejų komitetų kompetencijai priklausantis klausimas.

Pakeitimas 51

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

54 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 54 straipsnis | 54 straipsnis |
| Darbo su susijusiais komitetais
  procedūra | Susijusių komitetų
  procedūra |
| Kai
  , remiantis
  201 straipsnio 2 dalimi arba 52
  straipsniu, klausimas dėl kompetencijos perduodamas Pirmininkų sueigai ir Pirmininkų sueiga, remdamasi VI priedu, mano, kad klausimas beveik vienodai priklauso dviejų ar daugiau komitetų kompetencijai, ar kad skirtingi klausimo aspektai priklauso dviejų ar daugiau komitetų kompetencijai, taikomas 53 straipsnis ir šios papildomos nuostatos: | 1.   
  Kai
  , remiantis
  201a
  straipsniu, klausimas dėl kompetencijos perduodamas Pirmininkų sueigai ir Pirmininkų sueiga, remdamasi VI priedu, mano, kad klausimas beveik vienodai priklauso dviejų ar daugiau komitetų kompetencijai, ar kad skirtingi klausimo aspektai priklauso dviejų ar daugiau komitetų kompetencijai, taikomas 53 straipsnis ir šios papildomos nuostatos: |
| — | darbo grafikas sudaromas bendru atitinkamų komitetų susitarimu; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

54 straipsnis

54 straipsnis

Darbo su susijusiais komitetais
  procedūra

Susijusių komitetų
  procedūra

Kai
  , remiantis
  201 straipsnio 2 dalimi arba 52
  straipsniu, klausimas dėl kompetencijos perduodamas Pirmininkų sueigai ir Pirmininkų sueiga, remdamasi VI priedu, mano, kad klausimas beveik vienodai priklauso dviejų ar daugiau komitetų kompetencijai, ar kad skirtingi klausimo aspektai priklauso dviejų ar daugiau komitetų kompetencijai, taikomas 53 straipsnis ir šios papildomos nuostatos:

1.   
  Kai
  , remiantis
  201a
  straipsniu, klausimas dėl kompetencijos perduodamas Pirmininkų sueigai ir Pirmininkų sueiga, remdamasi VI priedu, mano, kad klausimas beveik vienodai priklauso dviejų ar daugiau komitetų kompetencijai, ar kad skirtingi klausimo aspektai priklauso dviejų ar daugiau komitetų kompetencijai, taikomas 53 straipsnis ir šios papildomos nuostatos:

—

darbo grafikas sudaromas bendru atitinkamų komitetų susitarimu;

| — | darbo grafikas sudaromas bendru atitinkamų komitetų susitarimu; |
| --- | --- |

—

darbo grafikas sudaromas bendru atitinkamų komitetų susitarimu;

| — | pranešėjas ir nuomonės referentai vienas kitą informuoja ir stengiasi susitarti dėl tekstų, kuriuos kiekvienas jų siūlo savo komitetui, taip pat dėl pozicijos pakeitimų atžvilgiu; |
| --- | --- |

—

pranešėjas ir nuomonės referentai vienas kitą informuoja ir stengiasi susitarti dėl tekstų, kuriuos kiekvienas jų siūlo savo komitetui, taip pat dėl pozicijos pakeitimų atžvilgiu;

| — | pranešėjas ir nuomonės referentai vienas kitą informuoja ir stengiasi susitarti dėl tekstų, kuriuos kiekvienas jų siūlo savo komitetui, taip pat dėl pozicijos pakeitimų atžvilgiu; |
| --- | --- |

—

pranešėjas ir nuomonės referentai vienas kitą informuoja ir stengiasi susitarti dėl tekstų, kuriuos kiekvienas jų siūlo savo komitetui, taip pat dėl pozicijos pakeitimų atžvilgiu;

| — | atitinkami komitetų pirmininkai, pranešėjai ir nuomonės referentai kartu nustato jų išimtinei arba
  bendrai
  kompetencijai priklausančias teksto dalis bei susitaria dėl tikslių bendradarbiavimo metodų. Jei nesutariama dėl kompetencijos ribų, vienam iš nesutariančių komitetų paprašius, klausimas pateikiamas Pirmininkų sueigai, kuri gali priimti sprendimą dėl atitinkamos kompetencijos arba nuspręsti, kad pagal 55 straipsnį taikoma bendrų komitetų posėdžių procedūra; 201 
  straipsnio 2 dalies antra pastraipa taikoma mutatis mutandis; |
| --- | --- |

—

atitinkami komitetų pirmininkai, pranešėjai ir nuomonės referentai kartu nustato jų išimtinei arba
  bendrai
  kompetencijai priklausančias teksto dalis bei susitaria dėl tikslių bendradarbiavimo metodų. Jei nesutariama dėl kompetencijos ribų, vienam iš nesutariančių komitetų paprašius, klausimas pateikiamas Pirmininkų sueigai, kuri gali priimti sprendimą dėl atitinkamos kompetencijos arba nuspręsti, kad pagal 55 straipsnį taikoma bendrų komitetų posėdžių procedūra; 201 
  straipsnio 2 dalies antra pastraipa taikoma mutatis mutandis;

| — | atitinkami komitetų pirmininkai, pranešėjai ir nuomonės referentai
  laikosi gero ir atviro bendradarbiavimo principo ir
  kartu nustato jų išimtinei arba
  pasidalijamajai
  kompetencijai priklausančias teksto dalis bei susitaria dėl tikslių bendradarbiavimo metodų. Jei nesutariama dėl kompetencijos ribų, vienam iš nesutariančių komitetų paprašius, klausimas pateikiamas Pirmininkų sueigai, kuri gali priimti sprendimą dėl atitinkamos kompetencijos arba nuspręsti, kad pagal 55 straipsnį taikoma bendrų komitetų posėdžių procedūra.
  Tas sprendimas priimamas laikantis 201a straipsnyje nustatytos tvarkos ir terminų; |
| --- | --- |

—

atitinkami komitetų pirmininkai, pranešėjai ir nuomonės referentai
  laikosi gero ir atviro bendradarbiavimo principo ir
  kartu nustato jų išimtinei arba
  pasidalijamajai
  kompetencijai priklausančias teksto dalis bei susitaria dėl tikslių bendradarbiavimo metodų. Jei nesutariama dėl kompetencijos ribų, vienam iš nesutariančių komitetų paprašius, klausimas pateikiamas Pirmininkų sueigai, kuri gali priimti sprendimą dėl atitinkamos kompetencijos arba nuspręsti, kad pagal 55 straipsnį taikoma bendrų komitetų posėdžių procedūra.
  Tas sprendimas priimamas laikantis 201a straipsnyje nustatytos tvarkos ir terminų;

| — | atsakingas komitetas be balsavimo priima susijusio komiteto pakeitimus, kurie priklauso išimtinei susijusio komiteto kompetencijai. Jei atsakingas komitetas
  atmeta
  pakeitimus tais klausimais, kurie priklauso
  bendrai
  atsakingo komiteto ir susijusio komiteto kompetencijai, susijęs komitetas gali teikti tuos pakeitimus tiesiogiai Parlamentui; |
| --- | --- |

—

atsakingas komitetas be balsavimo priima susijusio komiteto pakeitimus, kurie priklauso išimtinei susijusio komiteto kompetencijai. Jei atsakingas komitetas
  atmeta
  pakeitimus tais klausimais, kurie priklauso
  bendrai
  atsakingo komiteto ir susijusio komiteto kompetencijai, susijęs komitetas gali teikti tuos pakeitimus tiesiogiai Parlamentui;

| — | atsakingas komitetas be balsavimo priima susijusio komiteto pakeitimus, kurie priklauso išimtinei susijusio komiteto kompetencijai.
  Jei atsakingas komitetas neatsižvelgia į susijusio komiteto išimtinę kompetenciją, susijęs komitetas gali teikti pakeitimus tiesiogiai Parlamentui. Jei atsakingas komitetas nepriima pakeitimų
  tais klausimais, kurie priklauso
  pasidalijamajai
  atsakingo komiteto ir susijusio komiteto kompetencijai, susijęs komitetas gali teikti tuos pakeitimus tiesiogiai Parlamentui; |
| --- | --- |

—

atsakingas komitetas be balsavimo priima susijusio komiteto pakeitimus, kurie priklauso išimtinei susijusio komiteto kompetencijai.
  Jei atsakingas komitetas neatsižvelgia į susijusio komiteto išimtinę kompetenciją, susijęs komitetas gali teikti pakeitimus tiesiogiai Parlamentui. Jei atsakingas komitetas nepriima pakeitimų
  tais klausimais, kurie priklauso
  pasidalijamajai
  atsakingo komiteto ir susijusio komiteto kompetencijai, susijęs komitetas gali teikti tuos pakeitimus tiesiogiai Parlamentui;

| — | jeigu dėl pasiūlymo vyksta taikinimo procedūra, Parlamento delegacijoje turi dalyvauti visų susijusių komitetų pranešėjai ir nuomonės referentai. |
| --- | --- |

—

jeigu dėl pasiūlymo vyksta taikinimo procedūra, Parlamento delegacijoje turi dalyvauti visų susijusių komitetų pranešėjai ir nuomonės referentai.

| — | jeigu dėl pasiūlymo vyksta taikinimo procedūra, Parlamento delegacijoje turi dalyvauti visų susijusių komitetų pranešėjai ir nuomonės referentai. |
| --- | --- |

—

jeigu dėl pasiūlymo vyksta taikinimo procedūra, Parlamento delegacijoje turi dalyvauti visų susijusių komitetų pranešėjai ir nuomonės referentai.

Šio straipsnio formuluotė nenustato jokių jo taikymo apribojimų. Ne teisėkūros pranešimų pagal 52 straipsnio 1 dalį ir 132 straipsnio 1 ir 2 dalis atveju galima prašyti taikyti darbo su susijusiais komitetais procedūrą.

Šiame straipsnyje numatytos darbo su susijusiais komitetais procedūros negalima taikyti atsakingam komitetui priimant rekomendaciją pagal 99 straipsnį.

Pirmininkų sueigos sprendimas taikyti darbo su susijusiais komitetais procedūrą taikomas visomis tos procedūros stadijomis.

Pirmininkų sueigos sprendimas taikyti darbo su susijusiais komitetais procedūrą taikomas visomis tos procedūros stadijomis.

Atsakingo komiteto teises įgyvendina vadovaujantis komitetas. Įgyvendindamas šias teises, jis turi atsižvelgti į susijusio komiteto prerogatyvas, būtent į pareigą sąžiningai bendradarbiauti sudarant darbo grafiką ir į susijusio komiteto teisę spręsti dėl pakeitimų, teikiamų Parlamentui, kurie priklauso išimtinei jo kompetencijai.

Atsakingo komiteto teises įgyvendina vadovaujantis komitetas. Įgyvendindamas šias teises, jis turi atsižvelgti į susijusio komiteto prerogatyvas, būtent į pareigą sąžiningai bendradarbiauti sudarant darbo grafiką ir į susijusio komiteto teisę spręsti dėl pakeitimų, teikiamų Parlamentui, kurie priklauso išimtinei jo kompetencijai.

Tuo atveju, jei vadovaujantis komitetas neatsižvelgtų į susijusio komiteto prerogatyvas, jo priimti sprendimai galiotų, tačiau susijęs komitetas tuos pakeitimus galėtų tiesiogiai teikti Parlamentui pagal savo išimtinę kompetenciją.

1a.
     
  Šiame straipsnyje nustatyta tvarka netaikoma rekomendacijoms, kurios turi būti priimtos atsakingo komiteto pagal 99 straipsnį.

Pakeitimas 52

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

55 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 55 straipsnis | 55 straipsnis |
| Bendrų
  komitetų
  posėdžių procedūra | Bendra
  komitetų
  procedūra |
| 1.   Tuo atveju, kai Pirmininkų sueigai pagal 201 
  straipsnio 2 dalį
  pateikiamas klausimas dėl kompetencijos, ji gali nuspręsti taikyti bendrų komitetų posėdžių ir bendro balsavimo procedūrą, jeigu: | 1.   Tuo atveju, kai Pirmininkų sueigai pagal 201
  a straipsnį
  pateikiamas klausimas dėl kompetencijos, ji gali nuspręsti taikyti bendrų komitetų posėdžių ir bendro balsavimo procedūrą, jeigu: |
| — | pagal VI priedą klausimas neatsiejamai priklauso kelių komitetų kompetencijai ir |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

55 straipsnis

55 straipsnis

Bendrų
  komitetų
  posėdžių procedūra

Bendra
  komitetų
  procedūra

1.   Tuo atveju, kai Pirmininkų sueigai pagal 201 
  straipsnio 2 dalį
  pateikiamas klausimas dėl kompetencijos, ji gali nuspręsti taikyti bendrų komitetų posėdžių ir bendro balsavimo procedūrą, jeigu:

1.   Tuo atveju, kai Pirmininkų sueigai pagal 201
  a straipsnį
  pateikiamas klausimas dėl kompetencijos, ji gali nuspręsti taikyti bendrų komitetų posėdžių ir bendro balsavimo procedūrą, jeigu:

—

pagal VI priedą klausimas neatsiejamai priklauso kelių komitetų kompetencijai ir

| — | pagal VI priedą klausimas neatsiejamai priklauso kelių komitetų kompetencijai ir |
| --- | --- |

—

pagal VI priedą klausimas neatsiejamai priklauso kelių komitetų kompetencijai ir

| — | ji yra įsitikinusi, kad tas klausimas itin svarbus. |
| --- | --- |

—

ji yra įsitikinusi, kad tas klausimas itin svarbus.

| — | ji yra įsitikinusi, kad tas klausimas itin svarbus. |
| --- | --- |

—

ji yra įsitikinusi, kad tas klausimas itin svarbus.

2.   Tokiu atveju atitinkami pranešėjai parengia vieną pranešimo projektą, kurį atitinkami komitetai svarsto ir dėl kurio balsuoja bendruose posėdžiuose, bendrai pirmininkaujant atitinkamų komitetų pirmininkams.

2.   Tokiu atveju atitinkami pranešėjai parengia vieną pranešimo projektą, kurį atitinkami komitetai svarsto ir dėl kurio balsuoja bendruose posėdžiuose, bendrai pirmininkaujant atitinkamų komitetų pirmininkams.

Visais procedūros etapais atitinkami komitetai atsakingo komiteto teisėmis gali naudotis tik veikdami kartu. Siekdami pasirengti posėdžiams ir balsavimui, atitinkami komitetai gali steigti darbo grupes.

Visais procedūros etapais atitinkami komitetai atsakingo komiteto teisėmis gali naudotis tik veikdami kartu. Siekdami pasirengti posėdžiams ir balsavimui, atitinkami komitetai gali steigti darbo grupes.

3.   Per įprastos teisėkūros procedūros antrąjį svarstymą Tarybos pozicija nagrinėjama bendrame atitinkamų komitetų posėdyje, kuris, jeigu minėtųjų komitetų pirmininkai nesusitaria, vyksta pirmos Parlamento organų savaitės po to, kai Taryba pateikia Parlamentui savo poziciją, trečiadienį. Jeigu nesusitariama dėl kito posėdžio, jį sušaukia Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas. Dėl rekomendacijos antrajam svarstymui balsuojama bendrame posėdyje pagal bendrą projektą, kurį parengė atitinkamų komitetų pranešėjai arba, jeigu nėra bendro projekto, pagal pakeitimus, kuriuos pateikė atitinkami komitetai.

3.   Per įprastos teisėkūros procedūros antrąjį svarstymą Tarybos pozicija nagrinėjama bendrame atitinkamų komitetų posėdyje, kuris, jeigu minėtųjų komitetų pirmininkai nesusitaria, vyksta pirmos Parlamento organų savaitės po to, kai Taryba pateikia Parlamentui savo poziciją, trečiadienį. Jeigu nesusitariama dėl kito posėdžio, jį sušaukia Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas. Dėl rekomendacijos antrajam svarstymui balsuojama bendrame posėdyje pagal bendrą projektą, kurį parengė atitinkamų komitetų pranešėjai arba, jeigu nėra bendro projekto, pagal pakeitimus, kuriuos pateikė atitinkami komitetai.

Per įprastos teisėkūros procedūros trečiąjį svarstymą atitinkamų komitetų pirmininkai ir pranešėjai pagal pareigas yra delegacijos Taikinimo komitete nariai.

Per įprastos teisėkūros procedūros trečiąjį svarstymą atitinkamų komitetų pirmininkai ir pranešėjai pagal pareigas yra delegacijos Taikinimo komitete nariai.

Šis straipsnis gali būti taikomas procedūrai, kurios pabaigoje pateikiama rekomendacija siūlyti pagal 108 straipsnio 5 dalį ir 99 straipsnio 1 dalį pritarti arba nepritarti tarptautinio susitarimo sudarymui, jeigu laikomasi jame nustatytų sąlygų.

Pakeitimas 53

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

56 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 56
   straipsnis | 52a
  straipsnis |
| Pranešimų rengimas | Pranešimų rengimas |
| | -1.
     
  Pranešėjas yra atsakingas už komiteto pranešimo parengimą ir jo pristatymą komiteto vardu plenarinio posėdžio metu. |
| 1.   Už aiškinamąją dalį yra atsakingas pranešėjas; dėl jos nebalsuojama. Vis dėlto aiškinamoji dalis turi atitikti priimto pasiūlymo dėl rezoliucijos tekstą ir komiteto pasiūlytus pakeitimus. Priešingu atveju, komiteto pirmininkas gali panaikinti aiškinamąją dalį. | 1.   Už aiškinamąją dalį yra atsakingas pranešėjas; dėl jos nebalsuojama. Vis dėlto aiškinamoji dalis turi atitikti priimto pasiūlymo dėl rezoliucijos tekstą ir komiteto pasiūlytus pakeitimus. Priešingu atveju, komiteto pirmininkas gali panaikinti aiškinamąją dalį. |
| 2.   Pranešime pateikiami balsavimo dėl viso pranešimo rezultatai
  . Be to
  ,
  jei balsavimo metu to prašo ne mažiau kaip viena trečioji dalyvaujančių narių
  ,
  pranešime
  nurodoma, kaip balsavo kiekvienas narys. | 2.   Pranešime pateikiami balsavimo dėl viso pranešimo rezultatai
  ir
  ,
  laikantis 208 straipsnio 3 dalies
  ,
  jame
  nurodoma, kaip balsavo kiekvienas narys. |
| 3.   
  Jei komiteto nuomonė nėra vieninga, pranešime turi
  būti
  pateikta
  mažumos
  nuomonė. Balsavimo dėl viso teksto metu pateiktos mažumos nuomonės
  , jų autorių prašymu, gali būti įrašytos į ne daugiau kaip 200 žodžių rašytinį pareiškimą, pridedamą prie aiškinamosios dalies. | 3.   
  Balsuojant dėl viso teksto gali
  būti
  išreikštos
  mažumos
  pozicijos, kurios
  , jų autorių prašymu, gali būti įrašytos į ne daugiau kaip 200 žodžių rašytinį pareiškimą, pridedamą prie aiškinamosios dalies. |
| Komiteto pirmininkas sprendžia visus ginčus, kylančius dėl
  šių nuostatų
  taikymo. | Komiteto pirmininkas sprendžia visus ginčus, kylančius dėl
  šios dalies
  taikymo. |
| 4.   Komitetas savo
  biuro
  siūlymu gali nustatyti terminą, iki kurio pranešėjas turi jam pateikti pranešimo projektą. Šis terminas gali būti pratęstas arba gali būti paskirtas kitas pranešėjas. | 4.   Komitetas savo
  pirmininko
  siūlymu gali nustatyti terminą, iki kurio pranešėjas turi jam pateikti pranešimo projektą. Šis terminas gali būti pratęstas arba gali būti paskirtas kitas pranešėjas. |
| 5.   Praėjus šiam terminui komitetas gali pavesti savo pirmininkui paprašyti, kad komitetui perduotas klausimas būtų įrašytas į vieno iš ateinančių Parlamento posėdžių darbotvarkę. Šiuo atveju diskusijos gali vykti atitinkamo komiteto žodinio pranešimo pagrindu. | 5.   Praėjus šiam terminui komitetas gali pavesti savo pirmininkui paprašyti, kad komitetui perduotas klausimas būtų įrašytas į vieno iš ateinančių Parlamento posėdžių darbotvarkę. Šiuo atveju diskusijos
  ir balsavimas
  gali vykti atitinkamo komiteto žodinio pranešimo pagrindu. |
| | (Šis straipsnis su pakeitimais bus perkeltas prieš 53 straipsnį) |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

56
   straipsnis

52a
  straipsnis

Pranešimų rengimas

Pranešimų rengimas

-1.
     
  Pranešėjas yra atsakingas už komiteto pranešimo parengimą ir jo pristatymą komiteto vardu plenarinio posėdžio metu.

1.   Už aiškinamąją dalį yra atsakingas pranešėjas; dėl jos nebalsuojama. Vis dėlto aiškinamoji dalis turi atitikti priimto pasiūlymo dėl rezoliucijos tekstą ir komiteto pasiūlytus pakeitimus. Priešingu atveju, komiteto pirmininkas gali panaikinti aiškinamąją dalį.

1.   Už aiškinamąją dalį yra atsakingas pranešėjas; dėl jos nebalsuojama. Vis dėlto aiškinamoji dalis turi atitikti priimto pasiūlymo dėl rezoliucijos tekstą ir komiteto pasiūlytus pakeitimus. Priešingu atveju, komiteto pirmininkas gali panaikinti aiškinamąją dalį.

2.   Pranešime pateikiami balsavimo dėl viso pranešimo rezultatai
  . Be to
  ,
  jei balsavimo metu to prašo ne mažiau kaip viena trečioji dalyvaujančių narių
  ,
  pranešime
  nurodoma, kaip balsavo kiekvienas narys.

2.   Pranešime pateikiami balsavimo dėl viso pranešimo rezultatai
  ir
  ,
  laikantis 208 straipsnio 3 dalies
  ,
  jame
  nurodoma, kaip balsavo kiekvienas narys.

3.   
  Jei komiteto nuomonė nėra vieninga, pranešime turi
  būti
  pateikta
  mažumos
  nuomonė. Balsavimo dėl viso teksto metu pateiktos mažumos nuomonės
  , jų autorių prašymu, gali būti įrašytos į ne daugiau kaip 200 žodžių rašytinį pareiškimą, pridedamą prie aiškinamosios dalies.

3.   
  Balsuojant dėl viso teksto gali
  būti
  išreikštos
  mažumos
  pozicijos, kurios
  , jų autorių prašymu, gali būti įrašytos į ne daugiau kaip 200 žodžių rašytinį pareiškimą, pridedamą prie aiškinamosios dalies.

Komiteto pirmininkas sprendžia visus ginčus, kylančius dėl
  šių nuostatų
  taikymo.

Komiteto pirmininkas sprendžia visus ginčus, kylančius dėl
  šios dalies
  taikymo.

4.   Komitetas savo
  biuro
  siūlymu gali nustatyti terminą, iki kurio pranešėjas turi jam pateikti pranešimo projektą. Šis terminas gali būti pratęstas arba gali būti paskirtas kitas pranešėjas.

4.   Komitetas savo
  pirmininko
  siūlymu gali nustatyti terminą, iki kurio pranešėjas turi jam pateikti pranešimo projektą. Šis terminas gali būti pratęstas arba gali būti paskirtas kitas pranešėjas.

5.   Praėjus šiam terminui komitetas gali pavesti savo pirmininkui paprašyti, kad komitetui perduotas klausimas būtų įrašytas į vieno iš ateinančių Parlamento posėdžių darbotvarkę. Šiuo atveju diskusijos gali vykti atitinkamo komiteto žodinio pranešimo pagrindu.

5.   Praėjus šiam terminui komitetas gali pavesti savo pirmininkui paprašyti, kad komitetui perduotas klausimas būtų įrašytas į vieno iš ateinančių Parlamento posėdžių darbotvarkę. Šiuo atveju diskusijos
  ir balsavimas
  gali vykti atitinkamo komiteto žodinio pranešimo pagrindu.

(Šis straipsnis su pakeitimais bus perkeltas prieš 53 straipsnį)

Pakeitimas 54

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 3 skyriaus pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3 SKYRIUS | 3 SKYRIUS |
| PIRMASIS SVARSTYMAS | ĮPRASTA TEISĖKŪROS PROCEDŪRA |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

3 SKYRIUS

3 SKYRIUS

PIRMASIS SVARSTYMAS

ĮPRASTA TEISĖKŪROS PROCEDŪRA

Pakeitimas 55

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II priedo 3 straipsnio 1 dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1 SKIRSNIS |
| | PIRMASIS SVARSTYMAS |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

1 SKIRSNIS

PIRMASIS SVARSTYMAS

Pakeitimas 56

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 3 skyriaus 1 paantraštė

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nagrinėjimo komitete etapas | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Nagrinėjimo komitete etapas

Išbraukta.

Pakeitimas 57

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

57 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 57 straipsnis | Išbraukta. |
| Pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto keitimas | |
| 1.   
  Jeigu Komisija praneša Parlamentui arba atsakingas komitetas kokiu kitu būdu sužino, jog Komisija ketina keisti savo pasiūlymą, atsakingas komitetas sustabdo jo nagrinėjimą iki kol bus pateiktas naujas Komisijos pasiūlymas ar jo pakeitimai. | |
| 2.   
  Jei Taryba iš esmės pakeičia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, taikomos 63 straipsnio nuostatos. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

57 straipsnis

Išbraukta.

Pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto keitimas

1.   
  Jeigu Komisija praneša Parlamentui arba atsakingas komitetas kokiu kitu būdu sužino, jog Komisija ketina keisti savo pasiūlymą, atsakingas komitetas sustabdo jo nagrinėjimą iki kol bus pateiktas naujas Komisijos pasiūlymas ar jo pakeitimai.

2.   
  Jei Taryba iš esmės pakeičia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, taikomos 63 straipsnio nuostatos.

Pakeitimas 58

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

58 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 58 straipsnis | Išbraukta. |
| Komisijos ir Tarybos pozicija dėl pakeitimų | |
| 1.   
  Prieš galutinį balsavimą dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atsakingas komitetas paprašo Komisijos išsakyti savo poziciją dėl visų komiteto priimtų pasiūlymo pakeitimų, o Tarybą – pateikti savo pastebėjimus. | |
| 2.   
  Jei Komisija negali to padaryti arba pareiškia, kad neketina pritarti visiems atsakingo komiteto priimtiems pakeitimams, komitetas gali atidėti galutinį balsavimą. | |
| 3.   
  Jei reikia, Komisijos pozicija įrašoma į pranešimą. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

58 straipsnis

Išbraukta.

Komisijos ir Tarybos pozicija dėl pakeitimų

1.   
  Prieš galutinį balsavimą dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atsakingas komitetas paprašo Komisijos išsakyti savo poziciją dėl visų komiteto priimtų pasiūlymo pakeitimų, o Tarybą – pateikti savo pastebėjimus.

2.   
  Jei Komisija negali to padaryti arba pareiškia, kad neketina pritarti visiems atsakingo komiteto priimtiems pakeitimams, komitetas gali atidėti galutinį balsavimą.

3.   
  Jei reikia, Komisijos pozicija įrašoma į pranešimą.

Pakeitimas 59

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 3 skyriaus 2 paantraštė

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Svarstymo plenariniame posėdyje etapas | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Svarstymo plenariniame posėdyje etapas

Išbraukta.

Pakeitimas 60

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

59 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 59 straipsnis | 59 straipsnis |
| Pirmojo svarstymo pabaiga | Balsavimas Parlamente – pirmasis svarstymas |
| | -1.
     
  Parlamentas gali pritarti teisėkūros procedūra priimamo akto projektui, jį iš dalies pakeisti arba atmesti. |
| 1.   
  Atsakingo
  komiteto
  pagal 49 straipsnį parengto pranešimo pagrindu, Parlamentas svarsto pasiūlymą dėl
  teisėkūros procedūra priimamo akto. | 1.   
  Parlamentas visų pirma balsuoja dėl atsakingo
  komiteto
  , frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių raštu pateiktų pasiūlymų nedelsiant atmesti
  teisėkūros procedūra priimamo akto
  projektą
  . |
| | Jei tas pasiūlymas atmesti projektą patvirtinamas, Parlamento pirmininkas prašo tą pasiūlymą pateikusios institucijos jį atšaukti. |
| | Jei projektą pateikusi institucija jį atšaukia, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra baigta. |
| | Jei teisėkūros procedūra priimamo akto projektą pateikusi institucija jo neatšaukia, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad pirmasis svarstymas Parlamente baigtas, nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymą, nuspręstų grąžinti klausimą nagrinėti atsakingam komitetui. |
| | Jei tas pasiūlymas atmesti projektą nepatvirtinamas, Parlamentas tęsia procedūrą, kaip nurodyta 1a–1c dalyse. |
| | 1a.
     
  Balsuojant pirmenybė teikiama pagal 73d straipsnio 4 dalį atsakingo komiteto pateiktam preliminariam susitarimui ir dėl jo balsuojama vieną kartą, nebent frakcijai arba mažiausiai keturiasdešimčiai Parlamento narių paprašius Parlamentas nuspręstų iš karto balsuoti dėl pakeitimų, kaip numatyta 1b dalyje. Tokiu atveju Parlamentas taip pat nusprendžia, ar balsavimas dėl pakeitimų vyks iš karto. Jei ne, Parlamentas nustato naują pakeitimų pateikimo terminą ir balsavimas vyksta per kitą plenarinį posėdį. |
| | Jei balsuojant vieną kartą preliminarus susitarimas patvirtinamas, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad pirmasis svarstymas Parlamente baigtas. |
| | Jei balsuojant vieną kartą preliminarus susitarimas nepatvirtinamas balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas nustato naują terminą teisėkūros procedūra priimamo akto projekto pakeitimams teikti. Tokie pakeitimai pateikiami balsuoti per kitą posėdį siekiant užbaigti pirmąjį svarstymą Parlamente. |
| | 1b.
     
  Tuomet pateikiami balsuoti teisėkūros procedūra priimamo akto projekto pakeitimai, įskaitant, jei taikoma, atskiras preliminaraus susitarimo dalis, kai buvo pateikti prašymai balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu arba pateikti konkuruojantys pakeitimai; tai netaikoma tais atvejais, kai pagal 1 dalį buvo patvirtintas pasiūlymas atmesti projektą arba pagal 1a dalį buvo patvirtintas preliminarus susitarimas. |
| | Prieš balsuojant dėl pakeitimų, Parlamento pirmininkas gali paprašyti Komisijos pateikti savo poziciją ir Tarybos – išsakyti pastabas. |
| | Po balsavimo dėl tų pakeitimų Parlamentas balsuoja dėl viso teisėkūros procedūra priimamo akto projekto su pakeitimais arba be jų. |
| | Jei visas teisėkūros procedūra priimamo akto projektas su pakeitimais arba be jų patvirtinamas, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad pirmasis svarstymas baigtas, nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymą, nuspręstų grąžinti klausimą nagrinėti atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos, kaip numatyta 59a, 73a ir 73d straipsniuose. |
| | Jei visas teisėkūros procedūra priimamo akto projektas su pakeitimais arba be jų nepatvirtinamas balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad pirmasis svarstymas baigtas, nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymą, nuspręstų grąžinti klausimą dar kartą nagrinėti atsakingam komitetui. |
| | 1c.
     
  Po balsavimo pagal 1–1b dalis ir balsavimo dėl teisėkūros rezoliucijos projekto pakeitimų, susijusių su prašymais dėl procedūros, teisėkūros rezoliucija laikoma priimta. Prireikus teisėkūros rezoliucija pagal 193 straipsnio 2 dalį pritaikoma, kad būtų atsižvelgta į balsavimo pagal 1–1b dalis rezultatus. |
| | Parlamento pirmininkas perduoda teisėkūros rezoliucijos tekstą ir Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai, taip pat – tais atvejais, kai teisėkūros procedūra priimamo akto projektą pateikia valstybių narių grupė – valstybių narių grupei, Teisingumo Teismui arba Europos Centriniam Bankui. |
| 2.   
  Pirmiausia Parlamentas balsuoja dėl pasiūlymo, kurio pagrindu parengtas atsakingo komiteto pranešimas, pakeitimų, po to – dėl atitinkamai pakeisto ar ne pasiūlymo, vėliau – dėl teisėkūros rezoliucijos projekto pakeitimų, galiausiai – dėl viso teisėkūros rezoliucijos projekto, kuriame Parlamentas nurodo, ar jis pritaria pasiūlymui dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, jį atmeta ar siūlo pakeitimus, bei išdėsto procedūrinius pavedimus. | |
| Pirmasis svarstymas baigiasi priėmus teisėkūros rezoliucijos projektą. Jei Parlamentas teisėkūros rezoliucijos nepriima, pasiūlymas vėl perduodamas atsakingam komitetui. | |
| Visi teisėkūros procedūros metu pateikti pranešimai turėtų atitikti 39, 47 ir 49 straipsnius. Visi komiteto pateikti ne teisėkūros pasiūlymai dėl rezoliucijų turėtų atitikti 52 ar 201 straipsniuose numatytas pateikimo procedūras. | |
| 3.   
  Pasiūlymo tekstą, kokį jį patvirtina Parlamentas, kartu su jį lydinčia rezoliucija Parlamento pirmininkas perduoda Tarybai ir Komisijai kaip Parlamento poziciją. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

59 straipsnis

59 straipsnis

Pirmojo svarstymo pabaiga

Balsavimas Parlamente – pirmasis svarstymas

-1.
     
  Parlamentas gali pritarti teisėkūros procedūra priimamo akto projektui, jį iš dalies pakeisti arba atmesti.

1.   
  Atsakingo
  komiteto
  pagal 49 straipsnį parengto pranešimo pagrindu, Parlamentas svarsto pasiūlymą dėl
  teisėkūros procedūra priimamo akto.

1.   
  Parlamentas visų pirma balsuoja dėl atsakingo
  komiteto
  , frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių raštu pateiktų pasiūlymų nedelsiant atmesti
  teisėkūros procedūra priimamo akto
  projektą
  .

Jei tas pasiūlymas atmesti projektą patvirtinamas, Parlamento pirmininkas prašo tą pasiūlymą pateikusios institucijos jį atšaukti.

Jei projektą pateikusi institucija jį atšaukia, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra baigta.

Jei teisėkūros procedūra priimamo akto projektą pateikusi institucija jo neatšaukia, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad pirmasis svarstymas Parlamente baigtas, nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymą, nuspręstų grąžinti klausimą nagrinėti atsakingam komitetui.

Jei tas pasiūlymas atmesti projektą nepatvirtinamas, Parlamentas tęsia procedūrą, kaip nurodyta 1a–1c dalyse.

1a.
     
  Balsuojant pirmenybė teikiama pagal 73d straipsnio 4 dalį atsakingo komiteto pateiktam preliminariam susitarimui ir dėl jo balsuojama vieną kartą, nebent frakcijai arba mažiausiai keturiasdešimčiai Parlamento narių paprašius Parlamentas nuspręstų iš karto balsuoti dėl pakeitimų, kaip numatyta 1b dalyje. Tokiu atveju Parlamentas taip pat nusprendžia, ar balsavimas dėl pakeitimų vyks iš karto. Jei ne, Parlamentas nustato naują pakeitimų pateikimo terminą ir balsavimas vyksta per kitą plenarinį posėdį.

Jei balsuojant vieną kartą preliminarus susitarimas patvirtinamas, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad pirmasis svarstymas Parlamente baigtas.

Jei balsuojant vieną kartą preliminarus susitarimas nepatvirtinamas balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas nustato naują terminą teisėkūros procedūra priimamo akto projekto pakeitimams teikti. Tokie pakeitimai pateikiami balsuoti per kitą posėdį siekiant užbaigti pirmąjį svarstymą Parlamente.

1b.
     
  Tuomet pateikiami balsuoti teisėkūros procedūra priimamo akto projekto pakeitimai, įskaitant, jei taikoma, atskiras preliminaraus susitarimo dalis, kai buvo pateikti prašymai balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu arba pateikti konkuruojantys pakeitimai; tai netaikoma tais atvejais, kai pagal 1 dalį buvo patvirtintas pasiūlymas atmesti projektą arba pagal 1a dalį buvo patvirtintas preliminarus susitarimas.

Prieš balsuojant dėl pakeitimų, Parlamento pirmininkas gali paprašyti Komisijos pateikti savo poziciją ir Tarybos – išsakyti pastabas.

Po balsavimo dėl tų pakeitimų Parlamentas balsuoja dėl viso teisėkūros procedūra priimamo akto projekto su pakeitimais arba be jų.

Jei visas teisėkūros procedūra priimamo akto projektas su pakeitimais arba be jų patvirtinamas, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad pirmasis svarstymas baigtas, nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymą, nuspręstų grąžinti klausimą nagrinėti atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos, kaip numatyta 59a, 73a ir 73d straipsniuose.

Jei visas teisėkūros procedūra priimamo akto projektas su pakeitimais arba be jų nepatvirtinamas balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad pirmasis svarstymas baigtas, nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymą, nuspręstų grąžinti klausimą dar kartą nagrinėti atsakingam komitetui.

1c.
     
  Po balsavimo pagal 1–1b dalis ir balsavimo dėl teisėkūros rezoliucijos projekto pakeitimų, susijusių su prašymais dėl procedūros, teisėkūros rezoliucija laikoma priimta. Prireikus teisėkūros rezoliucija pagal 193 straipsnio 2 dalį pritaikoma, kad būtų atsižvelgta į balsavimo pagal 1–1b dalis rezultatus.

Parlamento pirmininkas perduoda teisėkūros rezoliucijos tekstą ir Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai, taip pat – tais atvejais, kai teisėkūros procedūra priimamo akto projektą pateikia valstybių narių grupė – valstybių narių grupei, Teisingumo Teismui arba Europos Centriniam Bankui.

2.   
  Pirmiausia Parlamentas balsuoja dėl pasiūlymo, kurio pagrindu parengtas atsakingo komiteto pranešimas, pakeitimų, po to – dėl atitinkamai pakeisto ar ne pasiūlymo, vėliau – dėl teisėkūros rezoliucijos projekto pakeitimų, galiausiai – dėl viso teisėkūros rezoliucijos projekto, kuriame Parlamentas nurodo, ar jis pritaria pasiūlymui dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, jį atmeta ar siūlo pakeitimus, bei išdėsto procedūrinius pavedimus.

Pirmasis svarstymas baigiasi priėmus teisėkūros rezoliucijos projektą. Jei Parlamentas teisėkūros rezoliucijos nepriima, pasiūlymas vėl perduodamas atsakingam komitetui.

Visi teisėkūros procedūros metu pateikti pranešimai turėtų atitikti 39, 47 ir 49 straipsnius. Visi komiteto pateikti ne teisėkūros pasiūlymai dėl rezoliucijų turėtų atitikti 52 ar 201 straipsniuose numatytas pateikimo procedūras.

3.   
  Pasiūlymo tekstą, kokį jį patvirtina Parlamentas, kartu su jį lydinčia rezoliucija Parlamento pirmininkas perduoda Tarybai ir Komisijai kaip Parlamento poziciją.

Pakeitimas 61

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

59 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 59a straipsnis |
| | Grąžinimas atsakingam komitetui |
| | Jei pagal 59 straipsnį klausimas grąžinamas atsakingam komitetui dar kartą nagrinėti arba tarpinstitucinėms deryboms pagal 73a ir 73d straipsnius vesti, atsakingas komitetas žodžiu ar raštu pateikia Parlamentui pranešimą per keturis mėnesius; Pirmininkų sueiga gali nuspręsti šį laikotarpį pratęsti. |
| | Grąžinus klausimą komitetui, vadovaujantis komitetas, prieš priimdamas sprendimą dėl procedūros, pagal 54 straipsnį turi suteikti susijusiam komitetui pasirinkimo galimybę dėl pakeitimų, kurie priklauso jo išimtinei kompetencijai, ir visų pirma galimybę pasirinkti, kurie pakeitimai turi būti iš naujo pateikti Parlamentui. |
| | Atsakingam komitetui, kuriam klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti, parengus pranešimą, niekas netrukdo Parlamentui nuspręsti surengti, jei tinkama, baigiamąją diskusiją. |
| | (Paskutinės dvi pastraipos įterpiamos kaip aiškinimas.) |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

59a straipsnis

Grąžinimas atsakingam komitetui

Jei pagal 59 straipsnį klausimas grąžinamas atsakingam komitetui dar kartą nagrinėti arba tarpinstitucinėms deryboms pagal 73a ir 73d straipsnius vesti, atsakingas komitetas žodžiu ar raštu pateikia Parlamentui pranešimą per keturis mėnesius; Pirmininkų sueiga gali nuspręsti šį laikotarpį pratęsti.

Grąžinus klausimą komitetui, vadovaujantis komitetas, prieš priimdamas sprendimą dėl procedūros, pagal 54 straipsnį turi suteikti susijusiam komitetui pasirinkimo galimybę dėl pakeitimų, kurie priklauso jo išimtinei kompetencijai, ir visų pirma galimybę pasirinkti, kurie pakeitimai turi būti iš naujo pateikti Parlamentui.

Atsakingam komitetui, kuriam klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti, parengus pranešimą, niekas netrukdo Parlamentui nuspręsti surengti, jei tinkama, baigiamąją diskusiją.

(Paskutinės dvi pastraipos įterpiamos kaip aiškinimas.)

Pakeitimas 62

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

60 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 60 straipsnis | Išbraukta. |
| Komisijos pasiūlymo atmetimas | |
| 1.   
  Jei už Komisijos pasiūlymą nėra atiduodama balsų dauguma arba yra patvirtinamas pasiūlymas jį atmesti, kurį gali pateikti atsakingas komitetas arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, Parlamento pirmininkas, prieš Parlamentui balsuojant dėl teisėkūros rezoliucijos projekto, pasiūlo Komisijai atšaukti savo pasiūlymą | |
| 2.   
  Jei Komisija savo pasiūlymą atšaukia, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra baigta, ir praneša apie tai Tarybai. | |
| 3.   
  Jei Komisija savo pasiūlymo neatšaukia, Parlamentas grąžina klausimą atsakingam komitetui, nebalsuodamas dėl teisėkūros rezoliucijos projekto, nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymą, surengia balsavimą dėl teisėkūros rezoliucijos projekto. | |
| Grąžinimo atveju atsakingas komitetas nusprendžia, kokią procedūrą taikyti, ir žodžiu ar raštu pateikia Parlamentui pranešimą per Parlamento nustatytą terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip du mėnesiai. | |
| Grąžinus klausimą komitetui pagal 3 dalį, vadovaujantis komitetas, prieš priimdamas sprendimą dėl procedūros, turi suteikti galimybę susijusiam komitetui pagal 54 straipsnį pasirinkti dėl pakeitimų, kurie priklauso jo išimtinei kompetencijai, ir visų pirma pasirinkti, kurie pakeitimai turi būti iš naujo pateikti Parlamentui. | |
| 3 dalies antroje pastraipoje numatytas terminas taikomas atsakingam komitetui pristatyti pranešimą žodžiu arba teikti raštu. Jis netaikomas Parlamentui nustatant tinkamą laiką tęsti tos procedūros svarstymą. | |
| 4.   
  Jei atsakingas komitetas negali spėti atlikti darbo iki nurodyto termino pabaigos, jis prašo grąžinti klausimą nagrinėti komitetui pagal 188 straipsnio 1 dalį. Jei reikia, Parlamentas, remdamasis 188 straipsnio 5 dalimi, gali nustatyti kitą terminą. Jei komiteto prašymas nėra patenkinamas, Parlamentas balsuoja dėl teisėkūros rezoliucijos projekto. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

60 straipsnis

Išbraukta.

Komisijos pasiūlymo atmetimas

1.   
  Jei už Komisijos pasiūlymą nėra atiduodama balsų dauguma arba yra patvirtinamas pasiūlymas jį atmesti, kurį gali pateikti atsakingas komitetas arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, Parlamento pirmininkas, prieš Parlamentui balsuojant dėl teisėkūros rezoliucijos projekto, pasiūlo Komisijai atšaukti savo pasiūlymą

2.   
  Jei Komisija savo pasiūlymą atšaukia, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra baigta, ir praneša apie tai Tarybai.

3.   
  Jei Komisija savo pasiūlymo neatšaukia, Parlamentas grąžina klausimą atsakingam komitetui, nebalsuodamas dėl teisėkūros rezoliucijos projekto, nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymą, surengia balsavimą dėl teisėkūros rezoliucijos projekto.

Grąžinimo atveju atsakingas komitetas nusprendžia, kokią procedūrą taikyti, ir žodžiu ar raštu pateikia Parlamentui pranešimą per Parlamento nustatytą terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip du mėnesiai.

Grąžinus klausimą komitetui pagal 3 dalį, vadovaujantis komitetas, prieš priimdamas sprendimą dėl procedūros, turi suteikti galimybę susijusiam komitetui pagal 54 straipsnį pasirinkti dėl pakeitimų, kurie priklauso jo išimtinei kompetencijai, ir visų pirma pasirinkti, kurie pakeitimai turi būti iš naujo pateikti Parlamentui.

3 dalies antroje pastraipoje numatytas terminas taikomas atsakingam komitetui pristatyti pranešimą žodžiu arba teikti raštu. Jis netaikomas Parlamentui nustatant tinkamą laiką tęsti tos procedūros svarstymą.

4.   
  Jei atsakingas komitetas negali spėti atlikti darbo iki nurodyto termino pabaigos, jis prašo grąžinti klausimą nagrinėti komitetui pagal 188 straipsnio 1 dalį. Jei reikia, Parlamentas, remdamasis 188 straipsnio 5 dalimi, gali nustatyti kitą terminą. Jei komiteto prašymas nėra patenkinamas, Parlamentas balsuoja dėl teisėkūros rezoliucijos projekto.

Pakeitimas 63

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

61 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 61 straipsnis | Išbraukta. |
| Komisijos pasiūlymo pakeitimų priėmimas | |
| 1.   
  Kai pritariama visam Komisijos pasiūlymui su priimtais pakeitimais, balsavimas dėl teisėkūros rezoliucijos projekto atidedamas tol, kol Komisija pateiks savo poziciją dėl kiekvieno Parlamento pakeitimo. | |
| Jei Komisija negali padaryti tokio pareiškimo pasibaigus Parlamento balsavimui dėl jos pasiūlymo, ji praneša Parlamento pirmininkui ar atsakingam komitetui, kada galės tai padaryti. Tada pasiūlymas įrašomas į artimiausios mėnesinės sesijos darbotvarkės projektą. | |
| 2.   
  Jei Komisija praneša, kad neketina priimti visų Parlamento pakeitimų, atsakingo komiteto pranešėjas ar, jei jis negali, šio komiteto pirmininkas pateikia Parlamentui oficialų pasiūlymą, ar teikti teisėkūros rezoliucijos projektą balsuoti. Prieš pateikdamas oficialų pasiūlymą, atsakingo komiteto pranešėjas ar pirmininkas gali paprašyti Parlamento pirmininką sustabdyti šio klausimo svarstymą. | |
| Jei Parlamentas nusprendžia balsavimą atidėti, klausimas grąžinamas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui. | |
| Šiuo atveju atsakingas komitetas vėl pateikia Parlamentui pranešimą žodžiu arba raštu per Parlamento nustatytą terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip du mėnesiai. | |
| Jei atsakingas komitetas negali to padaryti laiku, taikoma 60 straipsnio 4 dalyje numatyta procedūra. | |
| Šiame etape priimtini tik tie pakeitimai, kurie pateikti atsakingo komiteto ir kuriais siekiama kompromiso su Komisija. | |
| Atsakingam komitetui, kuriam klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti, parengus pranešimą, Parlamentas prireikus gali laisvai nuspręsti surengti baigiamąją diskusiją. | |
| 3.   
  Taikant šio straipsnio 2 dalį, iš kitų Parlamento narių neatimama galimybė pateikti prašymą perduoti klausimą nagrinėti komitetui, remiantis 188 straipsniu. | |
| Komitetas, kuriam pakartotinai grąžinamas klausimas, remiantis šio straipsnio 2 dalimi, turi, pagal šio grąžinimo tvarką, per nustatytą terminą pateikti pranešimą ir, jei reikia, pakeitimus, kuriais būtų siekiama kompromiso tarp Parlamento ir Komisijos, bet neturi pakartotinai nagrinėti visų Parlamento patvirtintų nuostatų. | |
| Tačiau šiais atvejais, dėl klausimo grąžinimo komitetui sustabdomojo pobūdžio, komitetas turi didesnę veiksmų laisvę ir gali, kai ieškant kompromiso mano esant reikalinga, pasiūlyti grįžti prie nuostatų, už kurias jau buvo teigiamai balsuota plenarinio posėdžio metu. | |
| Tokiais atvejais, atsižvelgiant į tai, kad priimtini tik tie komiteto pakeitimai, kuriais siekiama kompromiso, taip pat norint išsaugoti Parlamento suverenumą, šio straipsnio 2 dalyje minėtame pranešime turi būti aiškiai nurodyta, kurios iš jau patvirtintų nuostatų netektų galios, jei būtų priimtas vienas ar daugiau siūlomų pakeitimų. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

61 straipsnis

Išbraukta.

Komisijos pasiūlymo pakeitimų priėmimas

1.   
  Kai pritariama visam Komisijos pasiūlymui su priimtais pakeitimais, balsavimas dėl teisėkūros rezoliucijos projekto atidedamas tol, kol Komisija pateiks savo poziciją dėl kiekvieno Parlamento pakeitimo.

Jei Komisija negali padaryti tokio pareiškimo pasibaigus Parlamento balsavimui dėl jos pasiūlymo, ji praneša Parlamento pirmininkui ar atsakingam komitetui, kada galės tai padaryti. Tada pasiūlymas įrašomas į artimiausios mėnesinės sesijos darbotvarkės projektą.

2.   
  Jei Komisija praneša, kad neketina priimti visų Parlamento pakeitimų, atsakingo komiteto pranešėjas ar, jei jis negali, šio komiteto pirmininkas pateikia Parlamentui oficialų pasiūlymą, ar teikti teisėkūros rezoliucijos projektą balsuoti. Prieš pateikdamas oficialų pasiūlymą, atsakingo komiteto pranešėjas ar pirmininkas gali paprašyti Parlamento pirmininką sustabdyti šio klausimo svarstymą.

Jei Parlamentas nusprendžia balsavimą atidėti, klausimas grąžinamas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui.

Šiuo atveju atsakingas komitetas vėl pateikia Parlamentui pranešimą žodžiu arba raštu per Parlamento nustatytą terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip du mėnesiai.

Jei atsakingas komitetas negali to padaryti laiku, taikoma 60 straipsnio 4 dalyje numatyta procedūra.

Šiame etape priimtini tik tie pakeitimai, kurie pateikti atsakingo komiteto ir kuriais siekiama kompromiso su Komisija.

Atsakingam komitetui, kuriam klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti, parengus pranešimą, Parlamentas prireikus gali laisvai nuspręsti surengti baigiamąją diskusiją.

3.   
  Taikant šio straipsnio 2 dalį, iš kitų Parlamento narių neatimama galimybė pateikti prašymą perduoti klausimą nagrinėti komitetui, remiantis 188 straipsniu.

Komitetas, kuriam pakartotinai grąžinamas klausimas, remiantis šio straipsnio 2 dalimi, turi, pagal šio grąžinimo tvarką, per nustatytą terminą pateikti pranešimą ir, jei reikia, pakeitimus, kuriais būtų siekiama kompromiso tarp Parlamento ir Komisijos, bet neturi pakartotinai nagrinėti visų Parlamento patvirtintų nuostatų.

Tačiau šiais atvejais, dėl klausimo grąžinimo komitetui sustabdomojo pobūdžio, komitetas turi didesnę veiksmų laisvę ir gali, kai ieškant kompromiso mano esant reikalinga, pasiūlyti grįžti prie nuostatų, už kurias jau buvo teigiamai balsuota plenarinio posėdžio metu.

Tokiais atvejais, atsižvelgiant į tai, kad priimtini tik tie komiteto pakeitimai, kuriais siekiama kompromiso, taip pat norint išsaugoti Parlamento suverenumą, šio straipsnio 2 dalyje minėtame pranešime turi būti aiškiai nurodyta, kurios iš jau patvirtintų nuostatų netektų galios, jei būtų priimtas vienas ar daugiau siūlomų pakeitimų.

Pakeitimas 64

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 3 skyriaus 3 paantraštė

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tolesni veiksmai | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Tolesni veiksmai

Išbraukta.

Pakeitimas 65

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

62 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 62 straipsnis | Išbraukta. |
| Tolesni veiksmai Parlamentui pateikus poziciją | |
| 1.   
  Parlamentui priėmus poziciją dėl Komisijos pasiūlymo, atsakingo komiteto pirmininkas ir pranešėjas seka tolesnę procedūrą, kurios metu Taryba priima pasiūlymą, kad įsitikintų, jog Taryba ir Komisija laikosi Parlamentui duotų įsipareigojimų dėl Parlamento pozicijos. | |
| 2.   
  Atsakingas komitetas gali pakviesti Komisiją ir Tarybą kartu nagrinėti klausimą. | |
| 3.   
  Remdamasis šiuo straipsniu, atsakingas komitetas bet kuriuo šios procedūros metu, jei mano esant reikalinga, gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, rekomenduodamas Parlamentui: | |
| — | paraginti Komisiją atšaukti savo pasiūlymą, |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

62 straipsnis

Išbraukta.

Tolesni veiksmai Parlamentui pateikus poziciją

1.   
  Parlamentui priėmus poziciją dėl Komisijos pasiūlymo, atsakingo komiteto pirmininkas ir pranešėjas seka tolesnę procedūrą, kurios metu Taryba priima pasiūlymą, kad įsitikintų, jog Taryba ir Komisija laikosi Parlamentui duotų įsipareigojimų dėl Parlamento pozicijos.

2.   
  Atsakingas komitetas gali pakviesti Komisiją ir Tarybą kartu nagrinėti klausimą.

3.   
  Remdamasis šiuo straipsniu, atsakingas komitetas bet kuriuo šios procedūros metu, jei mano esant reikalinga, gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, rekomenduodamas Parlamentui:

—

paraginti Komisiją atšaukti savo pasiūlymą,

| — | prašyti Komisijos arba Tarybos grąžinti klausimą Parlamentui pakartotinai svarstyti, remiantis 63 straipsnio nuostatomis, arba paprašyti Komisijos pateikti naują pasiūlymą, arba |
| --- | --- |

—

prašyti Komisijos arba Tarybos grąžinti klausimą Parlamentui pakartotinai svarstyti, remiantis 63 straipsnio nuostatomis, arba paprašyti Komisijos pateikti naują pasiūlymą, arba

| — | nuspręsti imtis kitų, jo manymu, reikalingų priemonių. |
| --- | --- |

—

nuspręsti imtis kitų, jo manymu, reikalingų priemonių.

Šis pasiūlymas įrašomas į mėnesinės sesijos, vykstančios po to, kai komitetas priima sprendimą, darbotvarkės projektą.

Pakeitimas 66

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

63 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 63 straipsnis | 63 straipsnis |
| Pakartotinis pasiūlymo pateikimas Parlamentui | Pakartotinis pasiūlymo pateikimas Parlamentui |
| Įprasta teisėkūros procedūra | |
| 1.   
  Atsakingo komiteto reikalavimu, Parlamento
  pirmininkas prašo Komisijos iš naujo pateikti pasiūlymą Parlamentui: | 1.   
  Atsakingam komitetui paprašius
  Pirmininkas prašo Komisijos iš naujo pateikti pasiūlymą Parlamentui
  , kai
  : |
| — | jei Parlamentui priėmus savo poziciją Komisija atšaukia savo pradinį pasiūlymą, ketindama jį pakeisti kitu tekstu, išskyrus tuos atvejus, kai pasiūlymas atšaukiamas norint atsižvelgti į Parlamento poziciją, arba |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

63 straipsnis

63 straipsnis

Pakartotinis pasiūlymo pateikimas Parlamentui

Pakartotinis pasiūlymo pateikimas Parlamentui

Įprasta teisėkūros procedūra

1.   
  Atsakingo komiteto reikalavimu, Parlamento
  pirmininkas prašo Komisijos iš naujo pateikti pasiūlymą Parlamentui:

1.   
  Atsakingam komitetui paprašius
  Pirmininkas prašo Komisijos iš naujo pateikti pasiūlymą Parlamentui
  , kai
  :

—

jei Parlamentui priėmus savo poziciją Komisija atšaukia savo pradinį pasiūlymą, ketindama jį pakeisti kitu tekstu, išskyrus tuos atvejus, kai pasiūlymas atšaukiamas norint atsižvelgti į Parlamento poziciją, arba

| — | jei Komisija keičia ar ketina keisti
  savo pradinį pasiūlymą iš esmės, išskyrus tuos atvejus, kai tai daroma norint atsižvelgti į Parlamento poziciją
  , arba |
| --- | --- |

—

jei Komisija keičia ar ketina keisti
  savo pradinį pasiūlymą iš esmės, išskyrus tuos atvejus, kai tai daroma norint atsižvelgti į Parlamento poziciją
  , arba

| — | Parlamentui priėmus savo poziciją Komisija
  savo pradinį pasiūlymą
  pakeičia kitu tekstu, jį keičia arba ketina keisti
  iš esmės, išskyrus tuos atvejus, kai tai daroma norint atsižvelgti į Parlamento poziciją; |
| --- | --- |

—

Parlamentui priėmus savo poziciją Komisija
  savo pradinį pasiūlymą
  pakeičia kitu tekstu, jį keičia arba ketina keisti
  iš esmės, išskyrus tuos atvejus, kai tai daroma norint atsižvelgti į Parlamento poziciją;

| — | jei
  laikui
  einant ar
  pasikeitus aplinkybėms pasiūlyme nagrinėjamos problemos pobūdis iš esmės pasikeičia arba |
| --- | --- |

—

jei
  laikui
  einant ar
  pasikeitus aplinkybėms pasiūlyme nagrinėjamos problemos pobūdis iš esmės pasikeičia arba

| — | praėjus tam tikram
  laikui
  arba
  pasikeitus aplinkybėms pasiūlyme nagrinėjamos problemos pobūdis iš esmės pasikeičia arba |
| --- | --- |

—

praėjus tam tikram
  laikui
  arba
  pasikeitus aplinkybėms pasiūlyme nagrinėjamos problemos pobūdis iš esmės pasikeičia arba

| — | jei
  Parlamentui priėmus savo poziciją įvyko nauji Parlamento rinkimai ir to pageidauja Pirmininkų sueiga. |
| --- | --- |

—

jei
  Parlamentui priėmus savo poziciją įvyko nauji Parlamento rinkimai ir to pageidauja Pirmininkų sueiga.

| — | Parlamentui priėmus savo poziciją įvyko nauji Parlamento rinkimai ir to pageidauja Pirmininkų sueiga. |
| --- | --- |

—

Parlamentui priėmus savo poziciją įvyko nauji Parlamento rinkimai ir to pageidauja Pirmininkų sueiga.

1a.
     
  Jei ketinama keisti pasiūlymo teisinį pagrindą taip, kad nebebūtų taikoma įprasta teisėkūros procedūra, Parlamentas, Taryba ir Komisija, atstovaujami savo atitinkamų pirmininkų arba jų atstovų, surengia keitimąsi nuomonėmis šiuo klausimu, kaip numatyta pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 25 dalį.

2.   
  Atsakingo
  komiteto
  reikalavimu
  ,
  Parlamentas
  prašo Tarybos iš naujo pateikti
  Komisijos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnį pateiktą pasiūlymą, jei Taryba ketina keisti šio pasiūlymo
  teisinį pagrindą taip, kad nebebūtų taikoma įprasta teisėkūros procedūra.

2.   
  Po 1a dalyje nurodyto keitimosi nuomonėmis Parlamento pirmininkas, atsižvelgdamas į atsakingo
  komiteto
  prašymą
  , prašo Tarybos iš naujo pateikti
  Parlamentui teisiškai privalomo akto projektą, jei Komisija arba Taryba ketina keisti Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtoje pozicijoje numatytą
  teisinį pagrindą taip, kad nebebūtų taikoma įprasta teisėkūros procedūra.

Kitos procedūros

3.   
  Atsakingo komiteto prašymu, Parlamento pirmininkas paragina Tarybą iš naujo konsultuotis su Parlamentu tokiomis pačiomis aplinkybėmis ir tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, taip pat tais atvejais, kai Taryba iš esmės keičia ar ketina keisti pasiūlymą, dėl kurio Parlamentas yra pateikęs savo nuomonę, išskyrus tuos atvejus, kai šis keitimas daromas norint įtraukti Parlamento pakeitimus.

4.   
  Parlamento pirmininkas taip pat prašo iš naujo Parlamentui pateikti pasiūlymą dėl teisės akto šiame straipsnyje numatytomis aplinkybėmis, jei Parlamentas taip nusprendžia pasiūlius frakcijai ar ne mažiau kaip keturiasdešimčiai Parlamento narių.

Pakeitimas 67

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 4 skyriaus pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4 SKYRIUS | 2 SKIRSNIS |
| ANTRASIS SVARSTYMAS | ANTRASIS SVARSTYMAS |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

4 SKYRIUS

2 SKIRSNIS

ANTRASIS SVARSTYMAS

ANTRASIS SVARSTYMAS

Pakeitimas 68

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 4 skyriaus 1 paantraštė

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nagrinėjimo komitete etapas | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Nagrinėjimo komitete etapas

Išbraukta.

Pakeitimas 69

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

64 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 64 straipsnis | 64 straipsnis |
| Pranešimas apie Tarybos poziciją | Pranešimas apie Tarybos poziciją |
| 1.   Laikoma, kad apie Tarybos poziciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnį Parlamentui pranešama, kai Parlamento pirmininkas ją paskelbia plenarinio posėdžio metu. Parlamento pirmininkas ją paskelbia, gavęs tinkamai į visas oficialiąsias Europos Sąjungos kalbas išverstus dokumentus, kuriuose yra pozicija, Tarybos posėdžio tvirtinant poziciją protokole įrašytas deklaracijas, taip pat motyvus, paskatinusius Tarybą tvirtinti poziciją, bei Komisijos poziciją. Parlamento pirmininkas apie tai praneša mėnesinės sesijos, vykstančios po to, kai buvo gauti dokumentai, metu. | 1.   Laikoma, kad apie Tarybos poziciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnį Parlamentui pranešama, kai Parlamento pirmininkas ją paskelbia plenarinio posėdžio metu. Parlamento pirmininkas ją paskelbia, gavęs tinkamai į visas oficialiąsias Europos Sąjungos kalbas išverstus dokumentus, kuriuose yra pozicija, Tarybos posėdžio tvirtinant poziciją protokole įrašytas deklaracijas, taip pat motyvus, paskatinusius Tarybą tvirtinti poziciją, bei Komisijos poziciją. Parlamento pirmininkas apie tai praneša mėnesinės sesijos, vykstančios po to, kai buvo gauti dokumentai, metu. |
| Prieš paskelbdamas Tarybos poziciją, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku ir (arba) pranešėju, įsitikina, kad gautas tekstas iš tikrųjų yra pirmuoju svarstymu priimta Tarybos pozicija ir nėra jokių 63 straipsnyje numatytų aplinkybių. Priešingu atveju, Parlamento pirmininkas kartu su atsakingu komitetu ir, jei įmanoma, su Taryba ieško tinkamo sprendimo. | Prieš paskelbdamas Tarybos poziciją, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku ir (arba) pranešėju, įsitikina, kad gautas tekstas iš tikrųjų yra pirmuoju svarstymu priimta Tarybos pozicija ir nėra jokių 63 straipsnyje numatytų aplinkybių. Priešingu atveju, Parlamento pirmininkas kartu su atsakingu komitetu ir, jei įmanoma, su Taryba ieško tinkamo sprendimo. |
| | 1a.
     
  Kai per Parlamento posėdį paskelbiama, kad gauta Tarybos pozicija, laikoma, kad tą dieną ji yra automatiškai perduota nagrinėti per pirmąjį svarstymą atsakingam komitetui. |
| 2.   Šių pateiktų dokumentų sąrašas yra skelbiamas Parlamento posėdžio protokole, kartu nurodant atsakingo komiteto pavadinimą. | 2.   Šių pateiktų dokumentų sąrašas yra skelbiamas Parlamento posėdžio protokole, kartu nurodant atsakingo komiteto pavadinimą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

64 straipsnis

64 straipsnis

Pranešimas apie Tarybos poziciją

Pranešimas apie Tarybos poziciją

1.   Laikoma, kad apie Tarybos poziciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnį Parlamentui pranešama, kai Parlamento pirmininkas ją paskelbia plenarinio posėdžio metu. Parlamento pirmininkas ją paskelbia, gavęs tinkamai į visas oficialiąsias Europos Sąjungos kalbas išverstus dokumentus, kuriuose yra pozicija, Tarybos posėdžio tvirtinant poziciją protokole įrašytas deklaracijas, taip pat motyvus, paskatinusius Tarybą tvirtinti poziciją, bei Komisijos poziciją. Parlamento pirmininkas apie tai praneša mėnesinės sesijos, vykstančios po to, kai buvo gauti dokumentai, metu.

1.   Laikoma, kad apie Tarybos poziciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnį Parlamentui pranešama, kai Parlamento pirmininkas ją paskelbia plenarinio posėdžio metu. Parlamento pirmininkas ją paskelbia, gavęs tinkamai į visas oficialiąsias Europos Sąjungos kalbas išverstus dokumentus, kuriuose yra pozicija, Tarybos posėdžio tvirtinant poziciją protokole įrašytas deklaracijas, taip pat motyvus, paskatinusius Tarybą tvirtinti poziciją, bei Komisijos poziciją. Parlamento pirmininkas apie tai praneša mėnesinės sesijos, vykstančios po to, kai buvo gauti dokumentai, metu.

Prieš paskelbdamas Tarybos poziciją, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku ir (arba) pranešėju, įsitikina, kad gautas tekstas iš tikrųjų yra pirmuoju svarstymu priimta Tarybos pozicija ir nėra jokių 63 straipsnyje numatytų aplinkybių. Priešingu atveju, Parlamento pirmininkas kartu su atsakingu komitetu ir, jei įmanoma, su Taryba ieško tinkamo sprendimo.

Prieš paskelbdamas Tarybos poziciją, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku ir (arba) pranešėju, įsitikina, kad gautas tekstas iš tikrųjų yra pirmuoju svarstymu priimta Tarybos pozicija ir nėra jokių 63 straipsnyje numatytų aplinkybių. Priešingu atveju, Parlamento pirmininkas kartu su atsakingu komitetu ir, jei įmanoma, su Taryba ieško tinkamo sprendimo.

1a.
     
  Kai per Parlamento posėdį paskelbiama, kad gauta Tarybos pozicija, laikoma, kad tą dieną ji yra automatiškai perduota nagrinėti per pirmąjį svarstymą atsakingam komitetui.

2.   Šių pateiktų dokumentų sąrašas yra skelbiamas Parlamento posėdžio protokole, kartu nurodant atsakingo komiteto pavadinimą.

2.   Šių pateiktų dokumentų sąrašas yra skelbiamas Parlamento posėdžio protokole, kartu nurodant atsakingo komiteto pavadinimą.

Pakeitimas 70

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

65 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 65 straipsnis | 65 straipsnis |
| Terminų pratęsimas | Terminų pratęsimas |
| 1.   Atsakingo komiteto pirmininkui
  prašant pratęsti antrajam svarstymui numatytus terminus ar
  Parlamento
  delegacijai taikinimo komitete prašant pratęsti taikinimui
  numatytus terminus
  , Parlamento pirmininkas šiuos terminus pratęsia
  , remdamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalimi. | 1.   Atsakingo komiteto pirmininkui
  paprašius,
  Parlamento
  pirmininkas pratęsia antrajam svarstymui
  numatytus terminus, remdamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalimi. |
| 2.   Parlamento pirmininkas praneša Parlamentui apie terminų pratęsimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalį, Parlamento arba Tarybos iniciatyva. | 2.   Parlamento pirmininkas praneša Parlamentui apie terminų pratęsimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalį Parlamento arba Tarybos iniciatyva. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

65 straipsnis

65 straipsnis

Terminų pratęsimas

Terminų pratęsimas

1.   Atsakingo komiteto pirmininkui
  prašant pratęsti antrajam svarstymui numatytus terminus ar
  Parlamento
  delegacijai taikinimo komitete prašant pratęsti taikinimui
  numatytus terminus
  , Parlamento pirmininkas šiuos terminus pratęsia
  , remdamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalimi.

1.   Atsakingo komiteto pirmininkui
  paprašius,
  Parlamento
  pirmininkas pratęsia antrajam svarstymui
  numatytus terminus, remdamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalimi.

2.   Parlamento pirmininkas praneša Parlamentui apie terminų pratęsimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalį, Parlamento arba Tarybos iniciatyva.

2.   Parlamento pirmininkas praneša Parlamentui apie terminų pratęsimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalį Parlamento arba Tarybos iniciatyva.

Pakeitimas 71

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

66 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 66 straipsnis | 66 straipsnis |
| Tarybos pozicijos perdavimas atsakingam komitetui ir
  nagrinėjimo atsakingame komitete procedūra | Nagrinėjimo atsakingame komitete procedūra |
| 1.   
  Kai Tarybos pozicija pateikiama Parlamentui, remiantis 64 straipsnio 1 dalimi, laikoma, kad ji yra automatiškai perduota nagrinėti atsakingam komitetui ir kitiems komitetams, kurių nuomonės prašyta pirmojo svarstymo metu. | |
| 2.   Tarybos pozicija įrašoma
  pirmuoju punktu
  į pirmo po jos paskelbimo
  atsakingo komiteto posėdžio
  darbotvarkę. Tarybai gali būti pasiūlyta pristatyti savo poziciją. | 2.   Tarybos pozicija įrašoma
  kaip prioritetinis punktas
  į 
  atsakingo komiteto
  pirmo
  posėdžio
  po jos paskelbimo darbotvarkę. Tarybai gali būti pasiūlyta pristatyti savo poziciją. |
| 3.   Pranešėjas antrojo svarstymo metu yra tas pats kaip ir pirmojo svarstymo metu, nebent būtų nuspręsta kitaip. | 3.   Pranešėjas antrojo svarstymo metu yra tas pats kaip ir pirmojo svarstymo metu, nebent būtų nuspręsta kitaip. |
| 4.   Atsakingo komiteto procedūroms taikomos
  antrąjį Parlamento svarstymą
  reglamentuojančios 69 straipsnio 2
  , 3
  ir
  5
  dalių nuostatos. Tik šio komiteto tikrieji nariai ar nuolatiniai juos pavaduojantys nariai gali teikti pakeitimus ir pasiūlymus atmesti poziciją. Komitetas priima sprendimus balsavusiųjų dauguma. | 4.   Atsakingo komiteto procedūroms taikomos
  Tarybos pozicijos pakeitimų priimtinumą
  reglamentuojančios 69 straipsnio 2 ir
  3
  dalių nuostatos. Tik šio komiteto tikrieji nariai ar nuolatiniai juos pavaduojantys nariai gali teikti pakeitimus ir pasiūlymus atmesti poziciją. Komitetas priima sprendimus balsavusiųjų dauguma. |
| 5.   
  Prieš balsuodamas, komitetas gali prašyti komiteto pirmininko ir pranešėjo nagrinėti komitete pateiktus pakeitimus kartu su Tarybos pirmininku ar jo atstovu bei su atitinkamu dalyvaujančiu Komisijos nariu. Pasibaigus šiam nagrinėjimui, pranešėjas gali pateikti kompromisinius pakeitimus. | |
| 6.   Atsakingas komitetas pateikia rekomendaciją antrajam svarstymui, siūlydamas pritarti Tarybos priimtai pozicijai, ją iš dalies pakeisti ar atmesti. Rekomendacijoje pateikiamas trumpas siūlomo sprendimo pagrindimas. | 6.   Atsakingas komitetas pateikia rekomendaciją antrajam svarstymui, siūlydamas pritarti Tarybos priimtai pozicijai, ją iš dalies pakeisti ar atmesti. Rekomendacijoje pateikiamas trumpas siūlomo sprendimo pagrindimas. |
| | 6a.
     
  Antrajam svarstymui netaikomi 49, 50, 53 ir 188 straipsniai. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

66 straipsnis

66 straipsnis

Tarybos pozicijos perdavimas atsakingam komitetui ir
  nagrinėjimo atsakingame komitete procedūra

Nagrinėjimo atsakingame komitete procedūra

1.   
  Kai Tarybos pozicija pateikiama Parlamentui, remiantis 64 straipsnio 1 dalimi, laikoma, kad ji yra automatiškai perduota nagrinėti atsakingam komitetui ir kitiems komitetams, kurių nuomonės prašyta pirmojo svarstymo metu.

2.   Tarybos pozicija įrašoma
  pirmuoju punktu
  į pirmo po jos paskelbimo
  atsakingo komiteto posėdžio
  darbotvarkę. Tarybai gali būti pasiūlyta pristatyti savo poziciją.

2.   Tarybos pozicija įrašoma
  kaip prioritetinis punktas
  į 
  atsakingo komiteto
  pirmo
  posėdžio
  po jos paskelbimo darbotvarkę. Tarybai gali būti pasiūlyta pristatyti savo poziciją.

3.   Pranešėjas antrojo svarstymo metu yra tas pats kaip ir pirmojo svarstymo metu, nebent būtų nuspręsta kitaip.

3.   Pranešėjas antrojo svarstymo metu yra tas pats kaip ir pirmojo svarstymo metu, nebent būtų nuspręsta kitaip.

4.   Atsakingo komiteto procedūroms taikomos
  antrąjį Parlamento svarstymą
  reglamentuojančios 69 straipsnio 2
  , 3
  ir
  5
  dalių nuostatos. Tik šio komiteto tikrieji nariai ar nuolatiniai juos pavaduojantys nariai gali teikti pakeitimus ir pasiūlymus atmesti poziciją. Komitetas priima sprendimus balsavusiųjų dauguma.

4.   Atsakingo komiteto procedūroms taikomos
  Tarybos pozicijos pakeitimų priimtinumą
  reglamentuojančios 69 straipsnio 2 ir
  3
  dalių nuostatos. Tik šio komiteto tikrieji nariai ar nuolatiniai juos pavaduojantys nariai gali teikti pakeitimus ir pasiūlymus atmesti poziciją. Komitetas priima sprendimus balsavusiųjų dauguma.

5.   
  Prieš balsuodamas, komitetas gali prašyti komiteto pirmininko ir pranešėjo nagrinėti komitete pateiktus pakeitimus kartu su Tarybos pirmininku ar jo atstovu bei su atitinkamu dalyvaujančiu Komisijos nariu. Pasibaigus šiam nagrinėjimui, pranešėjas gali pateikti kompromisinius pakeitimus.

6.   Atsakingas komitetas pateikia rekomendaciją antrajam svarstymui, siūlydamas pritarti Tarybos priimtai pozicijai, ją iš dalies pakeisti ar atmesti. Rekomendacijoje pateikiamas trumpas siūlomo sprendimo pagrindimas.

6.   Atsakingas komitetas pateikia rekomendaciją antrajam svarstymui, siūlydamas pritarti Tarybos priimtai pozicijai, ją iš dalies pakeisti ar atmesti. Rekomendacijoje pateikiamas trumpas siūlomo sprendimo pagrindimas.

6a.
     
  Antrajam svarstymui netaikomi 49, 50, 53 ir 188 straipsniai.

Pakeitimas 72

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 4 skyriaus 2 paantraštė

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Svarstymo plenariniame posėdyje etapas | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Svarstymo plenariniame posėdyje etapas

Išbraukta.

Pakeitimas 73

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

67 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 67 straipsnis | 67 straipsnis |
| Antrojo svarstymo pabaiga | Pateikimas Parlamentui |
| 1.   Tarybos pozicija ir, jei pateikta, atsakingo komiteto rekomendacija antrajam svarstymui automatiškai įrašomos į mėnesinės sesijos, kurios trečiadienis eina prieš ir yra arčiausiai trijų mėnesių termino pabaigos ar, jei terminas buvo pratęstas, remiantis 65 straipsniu, keturių mėnesių termino pabaigos, darbotvarkės projektą, nebent šis klausimas buvo svarstytas ankstesnės mėnesinės sesijos metu. | Tarybos pozicija ir, jei pateikta, atsakingo komiteto rekomendacija antrajam svarstymui automatiškai įrašomos į mėnesinės sesijos, kurios trečiadienis eina prieš ir yra arčiausiai trijų mėnesių termino pabaigos ar, jei terminas buvo pratęstas, remiantis 65 straipsniu, keturių mėnesių termino pabaigos, darbotvarkės projektą, nebent šis klausimas buvo svarstytas ankstesnės mėnesinės sesijos metu. |
| Parlamento komitetų rekomendacijos antrajam svarstymui prilygsta aiškinamajai daliai, kurioje komitetas pagrindžia savo poziciją Tarybos pozicijos atžvilgiu. Dėl šių tekstų nebalsuojama. | |
| 2.   
  Antrasis svarstymas baigiasi, kai Parlamentas iki Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnyje numatyto termino ir, atsižvelgdamas į šio straipsnio nuostatas, pritaria Tarybos pozicijai, ją atmeta ar iš dalies pakeičia. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

67 straipsnis

67 straipsnis

Antrojo svarstymo pabaiga

Pateikimas Parlamentui

1.   Tarybos pozicija ir, jei pateikta, atsakingo komiteto rekomendacija antrajam svarstymui automatiškai įrašomos į mėnesinės sesijos, kurios trečiadienis eina prieš ir yra arčiausiai trijų mėnesių termino pabaigos ar, jei terminas buvo pratęstas, remiantis 65 straipsniu, keturių mėnesių termino pabaigos, darbotvarkės projektą, nebent šis klausimas buvo svarstytas ankstesnės mėnesinės sesijos metu.

Tarybos pozicija ir, jei pateikta, atsakingo komiteto rekomendacija antrajam svarstymui automatiškai įrašomos į mėnesinės sesijos, kurios trečiadienis eina prieš ir yra arčiausiai trijų mėnesių termino pabaigos ar, jei terminas buvo pratęstas, remiantis 65 straipsniu, keturių mėnesių termino pabaigos, darbotvarkės projektą, nebent šis klausimas buvo svarstytas ankstesnės mėnesinės sesijos metu.

Parlamento komitetų rekomendacijos antrajam svarstymui prilygsta aiškinamajai daliai, kurioje komitetas pagrindžia savo poziciją Tarybos pozicijos atžvilgiu. Dėl šių tekstų nebalsuojama.

2.   
  Antrasis svarstymas baigiasi, kai Parlamentas iki Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnyje numatyto termino ir, atsižvelgdamas į šio straipsnio nuostatas, pritaria Tarybos pozicijai, ją atmeta ar iš dalies pakeičia.

Pakeitimas 74

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

67 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 67a straipsnis |
| | Balsavimas Parlamente – antrasis svarstymas |
| | 1.   
  Parlamentas visų pirma balsuoja dėl atsakingo komiteto, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių raštu pateiktų pasiūlymų nedelsiant atmesti teisėkūros procedūra priimamo akto projektą. Kad pasiūlymas būtų patvirtintas, už jį turi balsuoti visų Parlamento narių dauguma. |
| | Jei tas pasiūlymas atmesti projektą patvirtinamas ir Tarybos pozicija atmetama, Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu praneša, kad teisėkūros procedūra baigta. |
| | Jei tas pasiūlymas atmesti projektą nepatvirtinamas, Parlamentas tęsia procedūrą, kaip nurodyta 2–5 dalyse. |
| | 2.   
  Balsuojant pirmenybė teikiama pagal 73d straipsnio 4 dalį atsakingo komiteto pateiktam preliminariam susitarimui ir dėl jo balsuojama vieną kartą, nebent frakcijai arba ne mažiau kaip keturiasdešimčiai Parlamento narių paprašius Parlamentas nuspręstų iš karto balsuoti dėl pakeitimų, kaip numatyta 3 dalyje. |
| | Jei balsuojant vieną kartą preliminarus susitarimas patvirtinamas visų Parlamento narių balsų dauguma, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad antrasis svarstymas Parlamente baigtas. |
| | Jei balsuojant vieną kartą preliminarus susitarimas nepatvirtinamas visų Parlamento narių balsų dauguma, Parlamentas laikosi 3–5 dalyse nustatytos procedūros. |
| | 3.   
  Tuomet pateikiami balsuoti Tarybos pozicijos pakeitimai, įskaitant pakeitimus, įtrauktus į atsakingo komiteto pagal 73d straipsnio 4 dalį pateiktą preliminarų susitarimą; tai netaikoma tais atvejais, kai pagal 1 dalį buvo patvirtintas pasiūlymas atmesti poziciją arba kai pagal 2 dalį buvo patvirtintas preliminarus susitarimas. Tarybos pozicijos pakeitimai priimami tik visų Parlamento narių balsų dauguma. |
| | Prieš balsuojant dėl pakeitimų, Parlamento pirmininkas gali paprašyti Komisijos pateikti savo poziciją ir Tarybos – išsakyti pastabas. |
| | 4.   
  Net ir tuo atveju, jei balsuojant per plenarinį posėdį buvo nepritarta pirminiam pasiūlymui atmesti Tarybos poziciją, kaip numatyta 1 dalyje, po balsavimo dėl pakeitimų pagal 2 arba 3 dalis Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymą, gali apsvarstyti naują pasiūlymą atmesti poziciją. Kad pasiūlymas būtų patvirtintas, už jį turi balsuoti visų Parlamento narių dauguma. |
| | Jei Tarybos pozicija atmetama, Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu praneša, kad teisėkūros procedūra baigta. |
| | 5.   
  Po balsavimo pagal 1–4 dalis ir, jei taikoma, po bet kokio balsavimo dėl teisėkūros rezoliucijos projekto pakeitimų, susijusių su prašymais dėl procedūros, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad antrasis svarstymas Parlamente baigtas ir teisėkūros rezoliucija laikoma priimta. Prireikus teisėkūros rezoliucija pataisoma pagal 193 straipsnio 2 dalį, kad būtų atsižvelgta į balsavimo pagal 1–4 dalis rezultatus arba į 76 straipsnio taikymą. |
| | Parlamento pirmininkas perduoda teisėkūros rezoliucijos tekstą ir Parlamento poziciją, jei tokia yra, Tarybai ir Komisijai. |
| | Jei nepateikiamas pasiūlymas atmesti ar iš dalies pakeisti Tarybos poziciją, laikoma, kad ji yra priimta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

67a straipsnis

Balsavimas Parlamente – antrasis svarstymas

1.   
  Parlamentas visų pirma balsuoja dėl atsakingo komiteto, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių raštu pateiktų pasiūlymų nedelsiant atmesti teisėkūros procedūra priimamo akto projektą. Kad pasiūlymas būtų patvirtintas, už jį turi balsuoti visų Parlamento narių dauguma.

Jei tas pasiūlymas atmesti projektą patvirtinamas ir Tarybos pozicija atmetama, Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu praneša, kad teisėkūros procedūra baigta.

Jei tas pasiūlymas atmesti projektą nepatvirtinamas, Parlamentas tęsia procedūrą, kaip nurodyta 2–5 dalyse.

2.   
  Balsuojant pirmenybė teikiama pagal 73d straipsnio 4 dalį atsakingo komiteto pateiktam preliminariam susitarimui ir dėl jo balsuojama vieną kartą, nebent frakcijai arba ne mažiau kaip keturiasdešimčiai Parlamento narių paprašius Parlamentas nuspręstų iš karto balsuoti dėl pakeitimų, kaip numatyta 3 dalyje.

Jei balsuojant vieną kartą preliminarus susitarimas patvirtinamas visų Parlamento narių balsų dauguma, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad antrasis svarstymas Parlamente baigtas.

Jei balsuojant vieną kartą preliminarus susitarimas nepatvirtinamas visų Parlamento narių balsų dauguma, Parlamentas laikosi 3–5 dalyse nustatytos procedūros.

3.   
  Tuomet pateikiami balsuoti Tarybos pozicijos pakeitimai, įskaitant pakeitimus, įtrauktus į atsakingo komiteto pagal 73d straipsnio 4 dalį pateiktą preliminarų susitarimą; tai netaikoma tais atvejais, kai pagal 1 dalį buvo patvirtintas pasiūlymas atmesti poziciją arba kai pagal 2 dalį buvo patvirtintas preliminarus susitarimas. Tarybos pozicijos pakeitimai priimami tik visų Parlamento narių balsų dauguma.

Prieš balsuojant dėl pakeitimų, Parlamento pirmininkas gali paprašyti Komisijos pateikti savo poziciją ir Tarybos – išsakyti pastabas.

4.   
  Net ir tuo atveju, jei balsuojant per plenarinį posėdį buvo nepritarta pirminiam pasiūlymui atmesti Tarybos poziciją, kaip numatyta 1 dalyje, po balsavimo dėl pakeitimų pagal 2 arba 3 dalis Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymą, gali apsvarstyti naują pasiūlymą atmesti poziciją. Kad pasiūlymas būtų patvirtintas, už jį turi balsuoti visų Parlamento narių dauguma.

Jei Tarybos pozicija atmetama, Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu praneša, kad teisėkūros procedūra baigta.

5.   
  Po balsavimo pagal 1–4 dalis ir, jei taikoma, po bet kokio balsavimo dėl teisėkūros rezoliucijos projekto pakeitimų, susijusių su prašymais dėl procedūros, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad antrasis svarstymas Parlamente baigtas ir teisėkūros rezoliucija laikoma priimta. Prireikus teisėkūros rezoliucija pataisoma pagal 193 straipsnio 2 dalį, kad būtų atsižvelgta į balsavimo pagal 1–4 dalis rezultatus arba į 76 straipsnio taikymą.

Parlamento pirmininkas perduoda teisėkūros rezoliucijos tekstą ir Parlamento poziciją, jei tokia yra, Tarybai ir Komisijai.

Jei nepateikiamas pasiūlymas atmesti ar iš dalies pakeisti Tarybos poziciją, laikoma, kad ji yra priimta.

Pakeitimas 75

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

68 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 68 straipsnis | Išbraukta. |
| Tarybos pozicijos atmetimas | |
| 1.   
  Atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali raštu iki Parlamento pirmininko nurodytos datos pateikti pasiūlymą atmesti Tarybos poziciją. Kad toks pasiūlymas būtų priimtas, reikalinga visų Parlamento narių balsų dauguma. Dėl pasiūlymo atmesti poziciją balsuojama prieš balsavimą dėl jos pakeitimų. | |
| 2.   
  Net ir tuo atveju, jei balsavimo metu Parlamentas nepritaria pasiūlymui atmesti Tarybos poziciją, jis gali, pasibaigus balsavimui dėl pakeitimų ir išklausius Komisijos pareiškimą, padarytą remiantis 69 straipsnio 5 dalimi, pranešėjo siūlymu apsvarstyti naują pasiūlymą atmesti poziciją. | |
| 3.   
  Jei Tarybos pozicija atmetama, Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu praneša, kad teisėkūros procedūra baigta. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

68 straipsnis

Išbraukta.

Tarybos pozicijos atmetimas

1.   
  Atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali raštu iki Parlamento pirmininko nurodytos datos pateikti pasiūlymą atmesti Tarybos poziciją. Kad toks pasiūlymas būtų priimtas, reikalinga visų Parlamento narių balsų dauguma. Dėl pasiūlymo atmesti poziciją balsuojama prieš balsavimą dėl jos pakeitimų.

2.   
  Net ir tuo atveju, jei balsavimo metu Parlamentas nepritaria pasiūlymui atmesti Tarybos poziciją, jis gali, pasibaigus balsavimui dėl pakeitimų ir išklausius Komisijos pareiškimą, padarytą remiantis 69 straipsnio 5 dalimi, pranešėjo siūlymu apsvarstyti naują pasiūlymą atmesti poziciją.

3.   
  Jei Tarybos pozicija atmetama, Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu praneša, kad teisėkūros procedūra baigta.

Pakeitimas 76

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

69 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 69 straipsnis | 69 straipsnis |
| Tarybos pozicijos
  pakeitimai | Tarybos pozicijos
  pakeitimų priimtinumas |
| 1.   Atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali teikti svarstyti plenariniame posėdyje pakeitimus dėl Tarybos pozicijos. | 1.   Atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali teikti svarstyti plenariniame posėdyje pakeitimus dėl Tarybos pozicijos. |
| 2.   Priimtini tik tie Tarybos pozicijos pakeitimai, kurie atitinka 169 ir 170 straipsnių nuostatas ir kuriais siekiama: | 2.   Priimtini tik tie Tarybos pozicijos pakeitimai, kurie atitinka 169 ir 170 straipsnių nuostatas ir kuriais siekiama: |
| a) | visiškai ar iš dalies atkurti Parlamento pirmojo svarstymo metu priimtą poziciją; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

69 straipsnis

69 straipsnis

Tarybos pozicijos
  pakeitimai

Tarybos pozicijos
  pakeitimų priimtinumas

1.   Atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali teikti svarstyti plenariniame posėdyje pakeitimus dėl Tarybos pozicijos.

1.   Atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali teikti svarstyti plenariniame posėdyje pakeitimus dėl Tarybos pozicijos.

2.   Priimtini tik tie Tarybos pozicijos pakeitimai, kurie atitinka 169 ir 170 straipsnių nuostatas ir kuriais siekiama:

2.   Priimtini tik tie Tarybos pozicijos pakeitimai, kurie atitinka 169 ir 170 straipsnių nuostatas ir kuriais siekiama:

a)

visiškai ar iš dalies atkurti Parlamento pirmojo svarstymo metu priimtą poziciją;

| a) | visiškai ar iš dalies atkurti Parlamento pirmojo svarstymo metu priimtą poziciją; |
| --- | --- |

a)

visiškai ar iš dalies atkurti Parlamento pirmojo svarstymo metu priimtą poziciją;

| b) | kompromiso tarp Tarybos ir Parlamento; |
| --- | --- |

b)

kompromiso tarp Tarybos ir Parlamento;

| b) | kompromiso tarp Tarybos ir Parlamento; |
| --- | --- |

b)

kompromiso tarp Tarybos ir Parlamento;

| c) | iš dalies pakeisti Tarybos pozicijos teksto dalį, kuri nebuvo įtraukta į pirmojo svarstymo metu pateiktą pasiūlymą ar kurios turinys skyrėsi nuo pirmojo svarstymo metu pateikto pasiūlymo turinio
  ir kuri neturi įtakos teksto esmei
  ,
  kaip apibrėžta 63 straipsnyje, ar
  arba |
| --- | --- |

c)

iš dalies pakeisti Tarybos pozicijos teksto dalį, kuri nebuvo įtraukta į pirmojo svarstymo metu pateiktą pasiūlymą ar kurios turinys skyrėsi nuo pirmojo svarstymo metu pateikto pasiūlymo turinio
  ir kuri neturi įtakos teksto esmei
  ,
  kaip apibrėžta 63 straipsnyje, ar
  arba

| c) | iš dalies pakeisti Tarybos pozicijos teksto dalį, kuri nebuvo įtraukta į pirmojo svarstymo metu pateiktą pasiūlymą ar kurios turinys skyrėsi nuo pirmojo svarstymo metu pateikto pasiūlymo turinio, arba |
| --- | --- |

c)

iš dalies pakeisti Tarybos pozicijos teksto dalį, kuri nebuvo įtraukta į pirmojo svarstymo metu pateiktą pasiūlymą ar kurios turinys skyrėsi nuo pirmojo svarstymo metu pateikto pasiūlymo turinio, arba

| d) | atsižvelgti į 
  po pirmojo svarstymo atsiradusį
  naują faktą ar naują teisinę situaciją. |
| --- | --- |

d)

atsižvelgti į 
  po pirmojo svarstymo atsiradusį
  naują faktą ar naują teisinę situaciją.

| d) | atsižvelgti į naują faktą ar naują teisinę situaciją
  , atsiradusius priėmus Parlamento poziciją per pirmąjį svarstymą
  . |
| --- | --- |

d)

atsižvelgti į naują faktą ar naują teisinę situaciją
  , atsiradusius priėmus Parlamento poziciją per pirmąjį svarstymą
  .

Parlamento pirmininko sprendimas dėl pakeitimų priimtinumo ar nepriimtinumo yra neginčijamas.

Parlamento pirmininko sprendimas dėl pakeitimų priimtinumo ar nepriimtinumo yra neginčijamas.

3.   Jei po pirmojo svarstymo įvyko nauji rinkimai, bet nebuvo pritaikytas 63 straipsnis, Parlamento pirmininkas gali nuspręsti netaikyti apribojimų dėl pakeitimų priimtinumo, numatytų šio straipsnio 2 dalyje.

3.   Jei po pirmojo svarstymo įvyko nauji rinkimai, bet nebuvo pritaikytas 63 straipsnis, Parlamento pirmininkas gali nuspręsti netaikyti apribojimų dėl pakeitimų priimtinumo, numatytų šio straipsnio 2 dalyje.

4.   
  Pakeitimai priimami tik visų Parlamento narių balsų dauguma.

5.   
  Prieš balsuojant dėl pakeitimų, Parlamento pirmininkas gali paprašyti Komisijos pateikti savo poziciją ir Tarybos – išsakyti pastabas.

Pakeitimas 77

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 5 skyriaus pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 SKYRIUS | 4 SKIRSNIS |
| TREČIASIS SVARSTYMAS | TAIKINIMAS IR TREČIASIS SVARSTYMAS |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

5 SKYRIUS

4 SKIRSNIS

TREČIASIS SVARSTYMAS

TAIKINIMAS IR TREČIASIS SVARSTYMAS

Pakeitimas 78

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 5 skyriaus 1 paantraštė

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Taikinimas | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Taikinimas

Išbraukta.

Pakeitimas 79

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

69 b straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 69b straipsnis |
| | Terminų pratęsimas |
| | 1.   
  Parlamento delegacijai Taikinimo komitete prašant, Parlamento pirmininkas pratęsia trečiajam svarstymui numatytus terminus, remdamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalimi. |
| | 2.   
  Parlamento pirmininkas praneša Parlamentui apie terminų pratęsimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalį Parlamento arba Tarybos iniciatyva. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

69b straipsnis

Terminų pratęsimas

1.   
  Parlamento delegacijai Taikinimo komitete prašant, Parlamento pirmininkas pratęsia trečiajam svarstymui numatytus terminus, remdamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalimi.

2.   
  Parlamento pirmininkas praneša Parlamentui apie terminų pratęsimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalį Parlamento arba Tarybos iniciatyva.

Pakeitimas 80

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

71 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 71 straipsnis | 71 straipsnis |
| Delegacija Taikinimo komitete | Delegacija Taikinimo komitete |
| 1.   Parlamento delegacijos Taikinimo komitete narių skaičius yra lygus Tarybos delegacijos narių skaičiui. | 1.   Parlamento delegacijos Taikinimo komitete narių skaičius yra lygus Tarybos delegacijos narių skaičiui. |
| 2.   Delegacijos sudėtis politiniu atžvilgiu atitinka Parlamento narių pasiskirstymą į frakcijas. Pirmininkų sueiga nustato, koks turi būti tikslus kiekvienos frakcijos narių skaičius delegacijoje. | 2.   Delegacijos sudėtis politiniu atžvilgiu atitinka Parlamento narių pasiskirstymą į frakcijas. Pirmininkų sueiga nustato, koks turi būti tikslus kiekvienos frakcijos narių skaičius delegacijoje. |
| 3.   Kiekvienam taikinimo atvejui narius į delegaciją skiria frakcijos, pageidautina, iš
  komitetų, susijusių su nagrinėjamu klausimu
  , išskyrus tris nuolatinius dvylikai mėnesių visoms delegacijoms skiriamus narius. Šie trys nuolatiniai nariai yra skiriami frakcijų iš Parlamento pirmininko pavaduotojų ir atstovauja ne mažiau kaip dviem skirtingoms frakcijoms. Atsakingo komiteto pirmininkas ir pranešėjas visais atvejais yra tokios delegacijos nariai. | 3.   Kiekvienam taikinimo atvejui narius į delegaciją skiria frakcijos, pageidautina, iš
  atsakingų komitetų
  , išskyrus tris nuolatinius dvylikai mėnesių visoms delegacijoms skiriamus narius. Šie trys nuolatiniai nariai yra skiriami frakcijų iš Parlamento pirmininko pavaduotojų ir atstovauja ne mažiau kaip dviem skirtingoms frakcijoms.
  Per antrąjį svarstymą
  atsakingo komiteto pirmininkas ir pranešėjas
  , taip pat visų susijusių komitetų pranešėjai ir nuomonės referentai
  visais atvejais yra tokios delegacijos nariai. |
| 4.   Delegacijoje atstovaujamos frakcijos skiria pavaduojančius narius. | 4.   Delegacijoje atstovaujamos frakcijos skiria pavaduojančius narius. |
| 5.   Frakcijos
  ir nepriklausomi Parlamento nariai
  , kuriems neatstovaujama delegacijoje, gali siųsti po vieną atstovą į visus parengiamuosius delegacijos vidaus posėdžius. | 5.   Frakcijos, kuriems neatstovaujama delegacijoje, gali siųsti po vieną atstovą į visus parengiamuosius delegacijos vidaus posėdžius.
  Jei delegacijoje nėra nepriklausomų narių, vienas nepriklausomas narys gali dalyvauti visuose parengiamuosiuose delegacijos vidaus posėdžiuose. |
| 6.   Delegacijai vadovauja Parlamento pirmininkas arba vienas iš trijų nuolatinių narių. | 6.   Delegacijai vadovauja Parlamento pirmininkas arba vienas iš trijų nuolatinių narių. |
| 7.   Delegacija priima sprendimus savo narių balsų dauguma. Jos svarstymai nėra vieši. | 7.   Delegacija priima sprendimus savo narių balsų dauguma. Jos svarstymai nėra vieši. |
| Pirmininkų sueiga nustato išsamias procedūrines delegacijos Taikinimo komitete darbo gaires. | Pirmininkų sueiga nustato išsamias procedūrines delegacijos Taikinimo komitete darbo gaires. |
| 8.   Taikinimo rezultatus delegacija praneša Parlamentui. | 8.   Taikinimo rezultatus delegacija praneša Parlamentui. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

71 straipsnis

71 straipsnis

Delegacija Taikinimo komitete

Delegacija Taikinimo komitete

1.   Parlamento delegacijos Taikinimo komitete narių skaičius yra lygus Tarybos delegacijos narių skaičiui.

1.   Parlamento delegacijos Taikinimo komitete narių skaičius yra lygus Tarybos delegacijos narių skaičiui.

2.   Delegacijos sudėtis politiniu atžvilgiu atitinka Parlamento narių pasiskirstymą į frakcijas. Pirmininkų sueiga nustato, koks turi būti tikslus kiekvienos frakcijos narių skaičius delegacijoje.

2.   Delegacijos sudėtis politiniu atžvilgiu atitinka Parlamento narių pasiskirstymą į frakcijas. Pirmininkų sueiga nustato, koks turi būti tikslus kiekvienos frakcijos narių skaičius delegacijoje.

3.   Kiekvienam taikinimo atvejui narius į delegaciją skiria frakcijos, pageidautina, iš
  komitetų, susijusių su nagrinėjamu klausimu
  , išskyrus tris nuolatinius dvylikai mėnesių visoms delegacijoms skiriamus narius. Šie trys nuolatiniai nariai yra skiriami frakcijų iš Parlamento pirmininko pavaduotojų ir atstovauja ne mažiau kaip dviem skirtingoms frakcijoms. Atsakingo komiteto pirmininkas ir pranešėjas visais atvejais yra tokios delegacijos nariai.

3.   Kiekvienam taikinimo atvejui narius į delegaciją skiria frakcijos, pageidautina, iš
  atsakingų komitetų
  , išskyrus tris nuolatinius dvylikai mėnesių visoms delegacijoms skiriamus narius. Šie trys nuolatiniai nariai yra skiriami frakcijų iš Parlamento pirmininko pavaduotojų ir atstovauja ne mažiau kaip dviem skirtingoms frakcijoms.
  Per antrąjį svarstymą
  atsakingo komiteto pirmininkas ir pranešėjas
  , taip pat visų susijusių komitetų pranešėjai ir nuomonės referentai
  visais atvejais yra tokios delegacijos nariai.

4.   Delegacijoje atstovaujamos frakcijos skiria pavaduojančius narius.

4.   Delegacijoje atstovaujamos frakcijos skiria pavaduojančius narius.

5.   Frakcijos
  ir nepriklausomi Parlamento nariai
  , kuriems neatstovaujama delegacijoje, gali siųsti po vieną atstovą į visus parengiamuosius delegacijos vidaus posėdžius.

5.   Frakcijos, kuriems neatstovaujama delegacijoje, gali siųsti po vieną atstovą į visus parengiamuosius delegacijos vidaus posėdžius.
  Jei delegacijoje nėra nepriklausomų narių, vienas nepriklausomas narys gali dalyvauti visuose parengiamuosiuose delegacijos vidaus posėdžiuose.

6.   Delegacijai vadovauja Parlamento pirmininkas arba vienas iš trijų nuolatinių narių.

6.   Delegacijai vadovauja Parlamento pirmininkas arba vienas iš trijų nuolatinių narių.

7.   Delegacija priima sprendimus savo narių balsų dauguma. Jos svarstymai nėra vieši.

7.   Delegacija priima sprendimus savo narių balsų dauguma. Jos svarstymai nėra vieši.

Pirmininkų sueiga nustato išsamias procedūrines delegacijos Taikinimo komitete darbo gaires.

Pirmininkų sueiga nustato išsamias procedūrines delegacijos Taikinimo komitete darbo gaires.

8.   Taikinimo rezultatus delegacija praneša Parlamentui.

8.   Taikinimo rezultatus delegacija praneša Parlamentui.

Pakeitimas 81

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 5 skyriaus 2 paantraštė

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Svarstymo plenariniame posėdyje etapas | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Svarstymo plenariniame posėdyje etapas

Išbraukta.

Pakeitimas 82

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

72 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 72 straipsnis | 72 straipsnis |
| Bendras projektas | Bendras projektas |
| 1.   Taikinimo komitetui susitarus dėl bendro projekto, klausimas įrašomas į Parlamento plenarinio posėdžio, turinčio vykti per šešias savaites arba, jei buvo pratęstas terminas, per aštuonias savaites nuo datos, kai Taikinimo komitetas patvirtino bendrą projektą, darbotvarkę. | 1.   Taikinimo komitetui susitarus dėl bendro projekto, klausimas įrašomas į Parlamento plenarinio posėdžio, turinčio vykti per šešias savaites arba, jei buvo pratęstas terminas, per aštuonias savaites nuo datos, kai Taikinimo komitetas patvirtino bendrą projektą, darbotvarkę. |
| 2.   Delegacijos pirmininkas ar kitas delegacijos Taikinimo komitete paskirtas narys perskaito pareiškimą dėl bendro projekto, prie kurio pridedamas pranešimas. | 2.   Delegacijos pirmininkas ar kitas delegacijos Taikinimo komitete paskirtas narys perskaito pareiškimą dėl bendro projekto, prie kurio pridedamas pranešimas. |
| 3.   Pakeitimai bendram projektui negali būti teikiami. | 3.   Pakeitimai bendram projektui negali būti teikiami. |
| 4.   Balsuojama dėl viso bendro projekto vieną kartą. Jis patvirtinamas, jei surenka balsavusių Parlamento narių balsų daugumą. | 4.   Balsuojama dėl viso bendro projekto vieną kartą. Jis patvirtinamas, jei surenka balsavusių Parlamento narių balsų daugumą. |
| 5.   Jeigu Taikinimo komitetas nesusitaria dėl bendro projekto, Parlamento delegacijos Taikinimo komitete pirmininkas ar kitas paskirtas šios delegacijos narys perskaito pranešimą. Po jo vyksta diskusijos. | 5.   Jeigu Taikinimo komitetas nesusitaria dėl bendro projekto, Parlamento delegacijos Taikinimo komitete pirmininkas ar kitas paskirtas šios delegacijos narys perskaito pranešimą. Po jo vyksta diskusijos. |
| | 5a.
     
  Klausimas negali būti grąžintas komitetui po antrojo svarstymo vykstančios Parlamento ir Tarybos taikinimo procedūros metu. |
| | 5b.
     
  Trečiajam svarstymui netaikomi 49, 50 ir 53 straipsniai. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

72 straipsnis

72 straipsnis

Bendras projektas

Bendras projektas

1.   Taikinimo komitetui susitarus dėl bendro projekto, klausimas įrašomas į Parlamento plenarinio posėdžio, turinčio vykti per šešias savaites arba, jei buvo pratęstas terminas, per aštuonias savaites nuo datos, kai Taikinimo komitetas patvirtino bendrą projektą, darbotvarkę.

1.   Taikinimo komitetui susitarus dėl bendro projekto, klausimas įrašomas į Parlamento plenarinio posėdžio, turinčio vykti per šešias savaites arba, jei buvo pratęstas terminas, per aštuonias savaites nuo datos, kai Taikinimo komitetas patvirtino bendrą projektą, darbotvarkę.

2.   Delegacijos pirmininkas ar kitas delegacijos Taikinimo komitete paskirtas narys perskaito pareiškimą dėl bendro projekto, prie kurio pridedamas pranešimas.

2.   Delegacijos pirmininkas ar kitas delegacijos Taikinimo komitete paskirtas narys perskaito pareiškimą dėl bendro projekto, prie kurio pridedamas pranešimas.

3.   Pakeitimai bendram projektui negali būti teikiami.

3.   Pakeitimai bendram projektui negali būti teikiami.

4.   Balsuojama dėl viso bendro projekto vieną kartą. Jis patvirtinamas, jei surenka balsavusių Parlamento narių balsų daugumą.

4.   Balsuojama dėl viso bendro projekto vieną kartą. Jis patvirtinamas, jei surenka balsavusių Parlamento narių balsų daugumą.

5.   Jeigu Taikinimo komitetas nesusitaria dėl bendro projekto, Parlamento delegacijos Taikinimo komitete pirmininkas ar kitas paskirtas šios delegacijos narys perskaito pranešimą. Po jo vyksta diskusijos.

5.   Jeigu Taikinimo komitetas nesusitaria dėl bendro projekto, Parlamento delegacijos Taikinimo komitete pirmininkas ar kitas paskirtas šios delegacijos narys perskaito pranešimą. Po jo vyksta diskusijos.

5a.
     
  Klausimas negali būti grąžintas komitetui po antrojo svarstymo vykstančios Parlamento ir Tarybos taikinimo procedūros metu.

5b.
     
  Trečiajam svarstymui netaikomi 49, 50 ir 53 straipsniai.

Pakeitimas 83

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 6 skyriaus pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 SKYRIUS | 5 SKIRSNIS |
| TEISĖKŪR OS PROCEDŪROS PABAIGA | PROCEDŪROS UŽBAIGIMAS |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

6 SKYRIUS

5 SKIRSNIS

TEISĖKŪR OS PROCEDŪROS PABAIGA

PROCEDŪROS UŽBAIGIMAS

Pakeitimas 84

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II priedo 3 straipsnio 3 dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3 SKIRSNIS |
| | TARPINSTITUCINĖS DERYBOS VYKSTANT ĮPRASTAI TEISĖKŪROS PROCEDŪRAI |
| | (3 skirsnis bus įrašytas prieš 4 skirsnį dėl taikinimo ir trečiojo svarstymo ir į jį bus įtrauktas 73 straipsnis su pakeitimais bei 73a–73d straipsniai). |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

3 SKIRSNIS

TARPINSTITUCINĖS DERYBOS VYKSTANT ĮPRASTAI TEISĖKŪROS PROCEDŪRAI

(3 skirsnis bus įrašytas prieš 4 skirsnį dėl taikinimo ir trečiojo svarstymo ir į jį bus įtrauktas 73 straipsnis su pakeitimais bei 73a–73d straipsniai).

Pakeitimas 85

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

73 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 73 straipsnis | 73 straipsnis |
| Tarpinstitucinės derybos teisėkūros procedūrų metu | Bendrosios nuostatos |
| 1.   
  Derybos
  su kitomis institucijomis, siekiant susitarti teisėkūros procedūros metu, vedamos atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos parengtą elgesio kodeksą (10). | Derybos
  su kitomis institucijomis, siekiant susitarti teisėkūros procedūros metu,
  gali būti pradėtos tik priėmus sprendimą pagal 73a–73c straipsnius arba Parlamentui grąžinus klausimą komitetui tarpinstitucinėms deryboms vesti. Tokios derybos
  vedamos atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos parengtą elgesio kodeksą (10). |
| 2.   
  Tokios derybos nepradedamos anksčiau negu atsakingas komitetas, kaskart atsižvelgdamas į konkretų kiekvienos atitinkamos teisėkūros procedūros atvejį, savo narių balsų dauguma priima sprendimą pradėti derybas. Tame sprendime apibrėžiami derybų grupės įgaliojimai ir sudėtis. Apie tokius sprendimus pranešama Parlamento pirmininkui, kuris reguliariai informuoja Pirmininkų sueigą. | |
| Įgaliojimus sudaro komiteto priimtas ir Parlamentui vėliau svarstyti pateiktas pranešimas. Išimtiniu atveju, kai, atsakingo komiteto nuomone, esama tinkamo pagrindo pradėti derybas prieš pranešimą patvirtinant komitete, įgaliojimus gali sudaryti pakeitimų rinkinys arba aiškiai apibrėžtų tikslų, prioritetų ar gairių rinkinys. | |
| 3.   
  Derybų grupei vadovauja pranešėjas, o pirmininkauja atsakingo komiteto pirmininkas arba pirmininko paskirtas pirmininko pavaduotojas. Į ją įtraukiami bent kiekvienos frakcijos šešėliniai pranešėjai. | |
| 4.   
  Bet kuris dokumentas, kurį ketinama svarstyti posėdyje su Tarybos ir Komisijos atstovais (trišalis dialogas), yra dokumentas, kuriame pateiktos atitinkamos susijusių institucijų pozicijos ir galimi kompromisiniai sprendimai, ir jis pateikiamas derybų grupei likus ne mažiau kaip 48 valandoms, o skubiais atvejais – ne mažiau kaip 24 valandomis iki konkretaus trišalio dialogo pradžios. | |
| Po kiekvieno trišalio dialogo derybų grupė atsiskaito per kitą atsakingo komiteto posėdį. Komiteto nariams pateikiami dokumentai, kuriuose pateikti pastarojo trišalio dialogo rezultatai. | |
| Nesant galimybių laiku sušaukti komiteto posėdžio, derybų grupė atsiskaito pirmininkui, šešėliniams pranešėjams ir komiteto koordinatoriams – kaip tinkama. | |
| Atsakingas komitetas, atsižvelgdamas į derybų pažangą, gali atnaujinti įgaliojimus. | |
| 5.   
  Jeigu per derybas pasiekiamas kompromisas su Taryba, nedelsiant informuojamas atsakingas komitetas. Tekstas, dėl kurio susitarta, pateikiamas svarstyti atsakingam komitetui. Jei tekstas, dėl kurios susitarta, patvirtinamas per balsavimą komitete, jis tinkama forma – įskaitant kompromisinius pakeitimus – pateikiamas svarstyti Parlamentui. Jis gali būti pateiktas kaip konsoliduotas tekstas, tačiau tada jame turi būti aiškiai nurodyti svarstomo pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pakeitimai. | |
| 6.   
  Kai procedūra apima susijusių komitetų arba bendrus komitetų posėdžius, sprendimas pradėti derybas priimamas ir šioms deryboms vadovaujama pagal 54 ir 55 straipsnius. | |
| Tuo atveju, jei atitinkami komitetai nepasiektų susitarimo, šių derybų pradžios ir vadovavimo šioms deryboms sąlygas nustato Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas, remdamasis minėtuose straipsniuose išdėstytais principais. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

73 straipsnis

73 straipsnis

Tarpinstitucinės derybos teisėkūros procedūrų metu

Bendrosios nuostatos

1.   
  Derybos
  su kitomis institucijomis, siekiant susitarti teisėkūros procedūros metu, vedamos atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos parengtą elgesio kodeksą (10).

Derybos
  su kitomis institucijomis, siekiant susitarti teisėkūros procedūros metu,
  gali būti pradėtos tik priėmus sprendimą pagal 73a–73c straipsnius arba Parlamentui grąžinus klausimą komitetui tarpinstitucinėms deryboms vesti. Tokios derybos
  vedamos atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos parengtą elgesio kodeksą (10).

2.   
  Tokios derybos nepradedamos anksčiau negu atsakingas komitetas, kaskart atsižvelgdamas į konkretų kiekvienos atitinkamos teisėkūros procedūros atvejį, savo narių balsų dauguma priima sprendimą pradėti derybas. Tame sprendime apibrėžiami derybų grupės įgaliojimai ir sudėtis. Apie tokius sprendimus pranešama Parlamento pirmininkui, kuris reguliariai informuoja Pirmininkų sueigą.

Įgaliojimus sudaro komiteto priimtas ir Parlamentui vėliau svarstyti pateiktas pranešimas. Išimtiniu atveju, kai, atsakingo komiteto nuomone, esama tinkamo pagrindo pradėti derybas prieš pranešimą patvirtinant komitete, įgaliojimus gali sudaryti pakeitimų rinkinys arba aiškiai apibrėžtų tikslų, prioritetų ar gairių rinkinys.

3.   
  Derybų grupei vadovauja pranešėjas, o pirmininkauja atsakingo komiteto pirmininkas arba pirmininko paskirtas pirmininko pavaduotojas. Į ją įtraukiami bent kiekvienos frakcijos šešėliniai pranešėjai.

4.   
  Bet kuris dokumentas, kurį ketinama svarstyti posėdyje su Tarybos ir Komisijos atstovais (trišalis dialogas), yra dokumentas, kuriame pateiktos atitinkamos susijusių institucijų pozicijos ir galimi kompromisiniai sprendimai, ir jis pateikiamas derybų grupei likus ne mažiau kaip 48 valandoms, o skubiais atvejais – ne mažiau kaip 24 valandomis iki konkretaus trišalio dialogo pradžios.

Po kiekvieno trišalio dialogo derybų grupė atsiskaito per kitą atsakingo komiteto posėdį. Komiteto nariams pateikiami dokumentai, kuriuose pateikti pastarojo trišalio dialogo rezultatai.

Nesant galimybių laiku sušaukti komiteto posėdžio, derybų grupė atsiskaito pirmininkui, šešėliniams pranešėjams ir komiteto koordinatoriams – kaip tinkama.

Atsakingas komitetas, atsižvelgdamas į derybų pažangą, gali atnaujinti įgaliojimus.

5.   
  Jeigu per derybas pasiekiamas kompromisas su Taryba, nedelsiant informuojamas atsakingas komitetas. Tekstas, dėl kurio susitarta, pateikiamas svarstyti atsakingam komitetui. Jei tekstas, dėl kurios susitarta, patvirtinamas per balsavimą komitete, jis tinkama forma – įskaitant kompromisinius pakeitimus – pateikiamas svarstyti Parlamentui. Jis gali būti pateiktas kaip konsoliduotas tekstas, tačiau tada jame turi būti aiškiai nurodyti svarstomo pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pakeitimai.

6.   
  Kai procedūra apima susijusių komitetų arba bendrus komitetų posėdžius, sprendimas pradėti derybas priimamas ir šioms deryboms vadovaujama pagal 54 ir 55 straipsnius.

Tuo atveju, jei atitinkami komitetai nepasiektų susitarimo, šių derybų pradžios ir vadovavimo šioms deryboms sąlygas nustato Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas, remdamasis minėtuose straipsniuose išdėstytais principais.

Pakeitimas 86

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

73 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 73a straipsnis |
| | Derybos prieš pirmąjį svarstymą Parlamente |
| | 1.   
  Komitetas, pagal 49 straipsnį patvirtinęs teisėkūros pranešimą, savo narių balsų dauguma gali priimti sprendimą pradėti derybas remiantis tuo pranešimu. |
| | 2.   
  Apie sprendimus pradėti derybas paskelbiama kitos mėnesinės sesijos po tokio sprendimo priėmimo komitete pradžioje. Ne vėliau kaip iki dienos, kurią apie tokį sprendimą pranešama Parlamentui, pabaigos frakcijos arba atskiri Parlamento nariai, kartu sudarantys ne mažiau kaip vieną dešimtąją visų Parlamento narių, gali raštu paprašyti, kad dėl komiteto sprendimo pradėti derybas būtų balsuojama. Parlamentas dėl tokių prašymų balsuoja per tą pačią mėnesinę sesiją. |
| | Jei iki 1 pastraipoje nurodyto termino pabaigos tokių prašymų negaunama, Parlamento pirmininkas apie tai informuoja Parlamentą. Jei prašymas pateikiamas, Parlamento pirmininkas iš karto prieš balsavimą gali suteikti žodį vienam kalbėtojui, pritariančiam pasiūlymui, ir kitam kalbėtojui, nepritariančiam pasiūlymui. Kiekvienas kalbėtojas gali padaryti ne ilgiau kaip dvi minutes trunkantį pareiškimą. |
| | 3.   
  Jei Parlamentas atmeta komiteto sprendimą pradėti derybas, teisėkūros procedūra priimamo akto projektas ir atsakingo komiteto pranešimas įtraukiami į kitos mėnesinės sesijos darbotvarkę, o Parlamento pirmininkas nustato terminą pakeitimams pateikti. Taikoma 59 straipsnio 1b dalis. |
| | 4.   
  Derybos gali būti pradėtos bet kuriuo metu pasibaigus 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytam terminui nepateikus prašymo balsuoti Parlamente dėl sprendimo pradėti derybas. Jei toks prašymas pateikiamas, derybos gali būti pradėtos bet kuriuo metu po to, kai komiteto sprendimas pradėti derybas patvirtinamas Parlamente. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

73a straipsnis

Derybos prieš pirmąjį svarstymą Parlamente

1.   
  Komitetas, pagal 49 straipsnį patvirtinęs teisėkūros pranešimą, savo narių balsų dauguma gali priimti sprendimą pradėti derybas remiantis tuo pranešimu.

2.   
  Apie sprendimus pradėti derybas paskelbiama kitos mėnesinės sesijos po tokio sprendimo priėmimo komitete pradžioje. Ne vėliau kaip iki dienos, kurią apie tokį sprendimą pranešama Parlamentui, pabaigos frakcijos arba atskiri Parlamento nariai, kartu sudarantys ne mažiau kaip vieną dešimtąją visų Parlamento narių, gali raštu paprašyti, kad dėl komiteto sprendimo pradėti derybas būtų balsuojama. Parlamentas dėl tokių prašymų balsuoja per tą pačią mėnesinę sesiją.

Jei iki 1 pastraipoje nurodyto termino pabaigos tokių prašymų negaunama, Parlamento pirmininkas apie tai informuoja Parlamentą. Jei prašymas pateikiamas, Parlamento pirmininkas iš karto prieš balsavimą gali suteikti žodį vienam kalbėtojui, pritariančiam pasiūlymui, ir kitam kalbėtojui, nepritariančiam pasiūlymui. Kiekvienas kalbėtojas gali padaryti ne ilgiau kaip dvi minutes trunkantį pareiškimą.

3.   
  Jei Parlamentas atmeta komiteto sprendimą pradėti derybas, teisėkūros procedūra priimamo akto projektas ir atsakingo komiteto pranešimas įtraukiami į kitos mėnesinės sesijos darbotvarkę, o Parlamento pirmininkas nustato terminą pakeitimams pateikti. Taikoma 59 straipsnio 1b dalis.

4.   
  Derybos gali būti pradėtos bet kuriuo metu pasibaigus 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytam terminui nepateikus prašymo balsuoti Parlamente dėl sprendimo pradėti derybas. Jei toks prašymas pateikiamas, derybos gali būti pradėtos bet kuriuo metu po to, kai komiteto sprendimas pradėti derybas patvirtinamas Parlamente.

Pakeitimas 87

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

73 b straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 73b straipsnis |
| | Derybos prieš pirmąjį svarstymą Taryboje |
| | Parlamento per pirmąjį svarstymą patvirtinta pozicija laikoma įgaliojimu vesti derybas su kitomis institucijomis. Nuo to momento atsakingas komitetas savo narių balsų dauguma gali nuspręsti pradėti derybas bet kuriuo metu. Tokie sprendimai paskelbiami Parlamente per kitą mėnesinę sesiją po balsavimo komitete ir įtraukiami į posėdžio protokolą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

73b straipsnis

Derybos prieš pirmąjį svarstymą Taryboje

Parlamento per pirmąjį svarstymą patvirtinta pozicija laikoma įgaliojimu vesti derybas su kitomis institucijomis. Nuo to momento atsakingas komitetas savo narių balsų dauguma gali nuspręsti pradėti derybas bet kuriuo metu. Tokie sprendimai paskelbiami Parlamente per kitą mėnesinę sesiją po balsavimo komitete ir įtraukiami į posėdžio protokolą.

Pakeitimas 88

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

73 c straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 73c straipsnis |
| | Derybos prieš antrąjį svarstymą Parlamente |
| | Kai Tarybos pozicija per pirmąjį svarstymą perduodama atsakingam komitetui, Parlamento pozicija per pirmąjį svarstymą, taikant 69 straipsnį, laikoma įgaliojimu vesti derybas su kitomis institucijomis. Nuo to momento atsakingas komitetas gali nuspręsti pradėti derybas bet kuriuo metu. |
| | Jei Tarybos pozicijoje esama elementų, kurių nebuvo teisėkūros procedūra priimamo akto projekte arba Parlamento pozicijoje per pirmąjį svarstymą, komitetas gali patvirtinti derybų grupei skirtas gaires (tokios gairės gali būti pateikiamos ir kaip Tarybos pozicijos pakeitimai). |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

73c straipsnis

Derybos prieš antrąjį svarstymą Parlamente

Kai Tarybos pozicija per pirmąjį svarstymą perduodama atsakingam komitetui, Parlamento pozicija per pirmąjį svarstymą, taikant 69 straipsnį, laikoma įgaliojimu vesti derybas su kitomis institucijomis. Nuo to momento atsakingas komitetas gali nuspręsti pradėti derybas bet kuriuo metu.

Jei Tarybos pozicijoje esama elementų, kurių nebuvo teisėkūros procedūra priimamo akto projekte arba Parlamento pozicijoje per pirmąjį svarstymą, komitetas gali patvirtinti derybų grupei skirtas gaires (tokios gairės gali būti pateikiamos ir kaip Tarybos pozicijos pakeitimai).

Pakeitimas 305

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

73 d straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 73d straipsnis |
| | Derybų vedimas |
| | 1.   
  Parlamento derybų grupei vadovauja pranešėjas, o pirmininkauja atsakingo komiteto pirmininkas arba pirmininko paskirtas pirmininko pavaduotojas. Į ją įtraukiami bent kiekvienos norinčios dalyvauti frakcijos šešėliniai pranešėjai. |
| | 2.   
  Visi dokumentai, kuriuos ketinama svarstyti posėdyje su Tarybos ir Komisijos atstovais (trišaliame dialoge), derybų grupei pateikiami iki konkretaus trišalio dialogo pradžios likus ne mažiau kaip 48 valandoms, o skubiais atvejais – ne mažiau kaip 24 valandoms. |
| | 3.   
  Po kiekvieno trišalio dialogo derybų grupės pirmininkas ir pranešėjas derybų grupės vardu atsiskaito per kitą atsakingo komiteto posėdį. |
| | Nesant galimybių laiku sušaukti komiteto posėdžio, derybų grupės pirmininkas ir pranešėjas derybų grupės vardu atsiskaito per komiteto koordinatorių posėdį. |
| | 4.   
  Jeigu per derybas pasiekiamas preliminarus susitarimas, nedelsiant apie tai informuojamas atsakingas komitetas. Komiteto nariams pateikiami ir paskelbiami dokumentai, kuriuose pateikti baigiamojo trišalio dialogo rezultatai. Preliminarus susitarimas pateikiamas atsakingam komitetui, o pastarasis turi jį patvirtinti balsavusiųjų dauguma balsuojant vieną kartą. Jei toks susitarimas patvirtinamas, jis pateikiamas svarstyti Parlamentui, jį išdėstant taip, kad būtų aiškiai nurodyti visi teisėkūros procedūra priimamo akto projekto pakeitimai. |
| | 5.   
  Tuo atveju, jei atitinkami komitetai nepasiekia susitarimo pagal 54 ir 55 straipsnius, išsamias derybų pradžios ir vadovavimo tokioms deryboms taisykles nustato Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas, remdamasis tuose straipsniuose išdėstytais principais. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

73d straipsnis

Derybų vedimas

1.   
  Parlamento derybų grupei vadovauja pranešėjas, o pirmininkauja atsakingo komiteto pirmininkas arba pirmininko paskirtas pirmininko pavaduotojas. Į ją įtraukiami bent kiekvienos norinčios dalyvauti frakcijos šešėliniai pranešėjai.

2.   
  Visi dokumentai, kuriuos ketinama svarstyti posėdyje su Tarybos ir Komisijos atstovais (trišaliame dialoge), derybų grupei pateikiami iki konkretaus trišalio dialogo pradžios likus ne mažiau kaip 48 valandoms, o skubiais atvejais – ne mažiau kaip 24 valandoms.

3.   
  Po kiekvieno trišalio dialogo derybų grupės pirmininkas ir pranešėjas derybų grupės vardu atsiskaito per kitą atsakingo komiteto posėdį.

Nesant galimybių laiku sušaukti komiteto posėdžio, derybų grupės pirmininkas ir pranešėjas derybų grupės vardu atsiskaito per komiteto koordinatorių posėdį.

4.   
  Jeigu per derybas pasiekiamas preliminarus susitarimas, nedelsiant apie tai informuojamas atsakingas komitetas. Komiteto nariams pateikiami ir paskelbiami dokumentai, kuriuose pateikti baigiamojo trišalio dialogo rezultatai. Preliminarus susitarimas pateikiamas atsakingam komitetui, o pastarasis turi jį patvirtinti balsavusiųjų dauguma balsuojant vieną kartą. Jei toks susitarimas patvirtinamas, jis pateikiamas svarstyti Parlamentui, jį išdėstant taip, kad būtų aiškiai nurodyti visi teisėkūros procedūra priimamo akto projekto pakeitimai.

5.   
  Tuo atveju, jei atitinkami komitetai nepasiekia susitarimo pagal 54 ir 55 straipsnius, išsamias derybų pradžios ir vadovavimo tokioms deryboms taisykles nustato Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas, remdamasis tuose straipsniuose išdėstytais principais.

Pakeitimas 90

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

74 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 74 straipsnis | Išbraukta. |
| Sprendimo pradėti tarpinstitucines derybas prieš patvirtinant pranešimą komitete tvirtinimas | |
| 1.   
  Komiteto sprendimas pradėti derybas prieš patvirtinant pranešimą komitete išverčiamas raštu į visas oficialiąsias kalbas, išdalijamas visiems Parlamento nariams ir pateikiamas Pirmininkų sueigai. | |
| Išdalijus tą sprendimą frakcijos prašymu Pirmininkų sueiga gali nuspręsti įtraukti klausimą į sesijos darbotvarkės projektą svarstyti per diskusiją ir dėl jo balsuoti: tokiu atveju Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą. | |
| Pirmininkų sueigai nepriėmus sprendimo įtraukti klausimą į sesijos darbotvarkės projektą, prasidedant tai sesijai Parlamento pirmininkas paskelbia sprendimą pradėti derybas. | |
| 2.   
  Klausimas įtraukiamas į sesijos, vyksiančios po šio paskelbimo, darbotvarkės projektą, siekiant šį klausimą apsvarstyti per diskusijas ir dėl jo balsuoti, ir Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą, kai frakcija arba mažiausiai 40 narių to paprašo per 48 valandas nuo sprendimo paskelbimo momento. | |
| Priešingu atveju sprendimas pradėti derybas laikomas patvirtintu. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

74 straipsnis

Išbraukta.

Sprendimo pradėti tarpinstitucines derybas prieš patvirtinant pranešimą komitete tvirtinimas

1.   
  Komiteto sprendimas pradėti derybas prieš patvirtinant pranešimą komitete išverčiamas raštu į visas oficialiąsias kalbas, išdalijamas visiems Parlamento nariams ir pateikiamas Pirmininkų sueigai.

Išdalijus tą sprendimą frakcijos prašymu Pirmininkų sueiga gali nuspręsti įtraukti klausimą į sesijos darbotvarkės projektą svarstyti per diskusiją ir dėl jo balsuoti: tokiu atveju Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą.

Pirmininkų sueigai nepriėmus sprendimo įtraukti klausimą į sesijos darbotvarkės projektą, prasidedant tai sesijai Parlamento pirmininkas paskelbia sprendimą pradėti derybas.

2.   
  Klausimas įtraukiamas į sesijos, vyksiančios po šio paskelbimo, darbotvarkės projektą, siekiant šį klausimą apsvarstyti per diskusijas ir dėl jo balsuoti, ir Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą, kai frakcija arba mažiausiai 40 narių to paprašo per 48 valandas nuo sprendimo paskelbimo momento.

Priešingu atveju sprendimas pradėti derybas laikomas patvirtintu.

Pakeitimas 91

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

75 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 75
   straipsnis | 63a
  straipsnis |
| Sutarimas per pirmąjį svarstymą | Sutarimas per pirmąjį svarstymą |
| Jei, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 249 straipsnio 4 dalimi, Taryba praneša Parlamentui, kad pritaria Parlamento pozicijai, atliekama galutinė teksto peržiūra pagal 193 straipsnį ir Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu paskelbia, kad
  pasiūlymas
  yra priimtas ta redakcija, kuri atitinka Parlamento poziciją. | Jei, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 249 straipsnio 4 dalimi, Taryba praneša Parlamentui, kad pritaria Parlamento pozicijai, atliekama galutinė teksto peržiūra pagal 193 straipsnį ir Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu paskelbia, kad
  teisėkūros procedūra priimamas aktas
  yra priimtas ta redakcija, kuri atitinka Parlamento poziciją. |
| | (Šis straipsnis perkeliamas į 1 skirsnio dėl pirmojo svarstymo pabaigą.) |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

75
   straipsnis

63a
  straipsnis

Sutarimas per pirmąjį svarstymą

Sutarimas per pirmąjį svarstymą

Jei, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 249 straipsnio 4 dalimi, Taryba praneša Parlamentui, kad pritaria Parlamento pozicijai, atliekama galutinė teksto peržiūra pagal 193 straipsnį ir Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu paskelbia, kad
  pasiūlymas
  yra priimtas ta redakcija, kuri atitinka Parlamento poziciją.

Jei, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 249 straipsnio 4 dalimi, Taryba praneša Parlamentui, kad pritaria Parlamento pozicijai, atliekama galutinė teksto peržiūra pagal 193 straipsnį ir Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu paskelbia, kad
  teisėkūros procedūra priimamas aktas
  yra priimtas ta redakcija, kuri atitinka Parlamento poziciją.

(Šis straipsnis perkeliamas į 1 skirsnio dėl pirmojo svarstymo pabaigą.)

Pakeitimas 92

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

76 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 76
   straipsnis | 69a
  straipsnis |
| Sutarimas per antrąjį svarstymą | Sutarimas per antrąjį svarstymą |
| Jei iki nustatyto termino pabaigos, kai pagal
  68
  ir 69 straipsnius galima teikti pakeitimus ir balsuoti dėl jų ar pasiūlyti atmesti Tarybos poziciją,
  nepriimamas
  joks pasiūlymas atmesti šią poziciją nei joks jos pakeitimas, Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu paskelbia, kad siūlomas teisės aktas yra galutinai priimtas.
  Kartu su Tarybos pirmininku jis pasirašo siūlomą teisės aktą ir pasirūpina, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje 78 straipsnyje numatyta tvarka. | Jei iki nustatyto termino pabaigos, kai pagal
  67a
  ir 69 straipsnius galima teikti pakeitimus ir balsuoti dėl jų ar pasiūlyti atmesti Tarybos poziciją,
  nepateikiamas
  joks pasiūlymas atmesti šią poziciją nei joks jos pakeitimas, Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu paskelbia, kad siūlomas teisės aktas yra galutinai priimtas. |
| | (Šis straipsnis perkeliamas į 2 skirsnio dėl pirmojo svarstymo pabaigą.) |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

76
   straipsnis

69a
  straipsnis

Sutarimas per antrąjį svarstymą

Sutarimas per antrąjį svarstymą

Jei iki nustatyto termino pabaigos, kai pagal
  68
  ir 69 straipsnius galima teikti pakeitimus ir balsuoti dėl jų ar pasiūlyti atmesti Tarybos poziciją,
  nepriimamas
  joks pasiūlymas atmesti šią poziciją nei joks jos pakeitimas, Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu paskelbia, kad siūlomas teisės aktas yra galutinai priimtas.
  Kartu su Tarybos pirmininku jis pasirašo siūlomą teisės aktą ir pasirūpina, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje 78 straipsnyje numatyta tvarka.

Jei iki nustatyto termino pabaigos, kai pagal
  67a
  ir 69 straipsnius galima teikti pakeitimus ir balsuoti dėl jų ar pasiūlyti atmesti Tarybos poziciją,
  nepateikiamas
  joks pasiūlymas atmesti šią poziciją nei joks jos pakeitimas, Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu paskelbia, kad siūlomas teisės aktas yra galutinai priimtas.

(Šis straipsnis perkeliamas į 2 skirsnio dėl pirmojo svarstymo pabaigą.)

Pakeitimas 93

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

77 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 77 straipsnis | Išbraukta. |
| Teisėkūros procedūra priimamų aktų rengimo reikalavimai | |
| 1.   
  Pagal įprastą teisėkūros procedūrą Parlamento kartu su Taryba priimtuose teisės aktuose turi būti nurodyta akto rūšis, registracijos eilės numeris, priėmimo data ir dalykas. | |
| 2.   
  Parlamento kartu su Taryba priimtuose aktuose turi būti: | |
| a) | formuluotė „Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba“; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

77 straipsnis

Išbraukta.

Teisėkūros procedūra priimamų aktų rengimo reikalavimai

1.   
  Pagal įprastą teisėkūros procedūrą Parlamento kartu su Taryba priimtuose teisės aktuose turi būti nurodyta akto rūšis, registracijos eilės numeris, priėmimo data ir dalykas.

2.   
  Parlamento kartu su Taryba priimtuose aktuose turi būti:

a)

formuluotė „Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba“;

| b) | nuorodos į nuostatas, kuriomis remiantis buvo priimtas teisės aktas, pradedant žodžiais „atsižvelgdami į“; |
| --- | --- |

b)

nuorodos į nuostatas, kuriomis remiantis buvo priimtas teisės aktas, pradedant žodžiais „atsižvelgdami į“;

| c) | nuorodos į pateiktus pasiūlymus, gautas nuomones ir suteiktas konsultacijas; |
| --- | --- |

c)

nuorodos į pateiktus pasiūlymus, gautas nuomones ir suteiktas konsultacijas;

| d) | nurodomi teisės akto priėmimo motyvai, pradedant žodžiu „kadangi“; |
| --- | --- |

d)

nurodomi teisės akto priėmimo motyvai, pradedant žodžiu „kadangi“;

| e) | formuluotė „priėmė šį reglamentą“ ar „priėmė šią direktyvą“, ar „priėmė šį sprendimą“ arba „nusprendė“, po kurios išdėstoma pagrindinė teisės akto dalis. |
| --- | --- |

e)

formuluotė „priėmė šį reglamentą“ ar „priėmė šią direktyvą“, ar „priėmė šį sprendimą“ arba „nusprendė“, po kurios išdėstoma pagrindinė teisės akto dalis.

3.   
  Teisės aktai yra padalyti į straipsnius, jei reikia, suskirstyti į skyrius ir skirsnius.

4.   
  Paskutiniame teisės akto straipsnyje nurodoma teisės akto įsigaliojimo data tuo atveju, jei ji yra ankstesnė ar vėlesnė negu dvidešimtoji diena po teisės akto paskelbimo.

5.   
  Po paskutinio teisės akto straipsnio pateikiama:

| — | atitinkama formuluotė dėl teisės akto taikymo, remiantis atitinkamomis Sutarčių nuostatomis; |
| --- | --- |

—

atitinkama formuluotė dėl teisės akto taikymo, remiantis atitinkamomis Sutarčių nuostatomis;

| — | formuluotė „Priimta ...“ nurodant datą, kada buvo priimtas teisės aktas; |
| --- | --- |

—

formuluotė „Priimta ...“ nurodant datą, kada buvo priimtas teisės aktas;

| — | formuluotė „Europos Parlamento vardu Pirmininkas“, „Tarybos vardu Pirmininkas“ su nurodytu Europos Parlamento pirmininko vardu ir pavarde ir tuo metu, kai buvo priimtas teisės aktas, Tarybos pirmininko pareigas einančio asmens vardu ir pavarde. |
| --- | --- |

—

formuluotė „Europos Parlamento vardu Pirmininkas“, „Tarybos vardu Pirmininkas“ su nurodytu Europos Parlamento pirmininko vardu ir pavarde ir tuo metu, kai buvo priimtas teisės aktas, Tarybos pirmininko pareigas einančio asmens vardu ir pavarde.

Pakeitimas 94

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

78 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 78 straipsnis | 78 straipsnis |
| Priimtų teisės aktų pasirašymas | Priimtų teisės aktų pasirašymas
  ir paskelbimas |
| Atlikus priimto teksto galutinę peržiūrą pagal 193 straipsnį ir įsitikinus, kad visos procedūros tinkamai atliktos, teisės aktus, priimtus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius
  , o Parlamento ir Tarybos generaliniai sekretoriai juos paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  . | Atlikus priimto teksto galutinę peržiūrą pagal 193 straipsnį ir
  XVIa priedą ir
  įsitikinus, kad visos procedūros tinkamai atliktos, teisės aktus, priimtus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius. |
| | Parlamento ir Tarybos generaliniai sekretoriai pasirūpina, kad aktai būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

78 straipsnis

78 straipsnis

Priimtų teisės aktų pasirašymas

Priimtų teisės aktų pasirašymas
  ir paskelbimas

Atlikus priimto teksto galutinę peržiūrą pagal 193 straipsnį ir įsitikinus, kad visos procedūros tinkamai atliktos, teisės aktus, priimtus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius
  , o Parlamento ir Tarybos generaliniai sekretoriai juos paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  .

Atlikus priimto teksto galutinę peržiūrą pagal 193 straipsnį ir
  XVIa priedą ir
  įsitikinus, kad visos procedūros tinkamai atliktos, teisės aktus, priimtus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius.

Parlamento ir Tarybos generaliniai sekretoriai pasirūpina, kad aktai būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Pakeitimas 95

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 4 skyrius (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4 SKYRIUS |
| | KONSULTAVIMOSI PROCEDŪRAI TAIKOMOS SPECIALIOS NUOSTATOS |
| | (Šis pavadinimas įrašomas po 78 straipsniu). |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

4 SKYRIUS

KONSULTAVIMOSI PROCEDŪRAI TAIKOMOS SPECIALIOS NUOSTATOS

(Šis pavadinimas įrašomas po 78 straipsniu).

Pakeitimas 96

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

78 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 78a straipsnis |
| | Pakeistas pasiūlymas dėl teisiškai privalomo akto |
| | Jeigu Komisija ketina keisti savo pasiūlymą dėl teisiškai privalomo akto, atsakingas komitetas gali atidėti šio klausimo nagrinėjimą iki tol, kol bus pateiktas naujas Komisijos pasiūlymas arba jo pakeitimai. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

78a straipsnis

Pakeistas pasiūlymas dėl teisiškai privalomo akto

Jeigu Komisija ketina keisti savo pasiūlymą dėl teisiškai privalomo akto, atsakingas komitetas gali atidėti šio klausimo nagrinėjimą iki tol, kol bus pateiktas naujas Komisijos pasiūlymas arba jo pakeitimai.

Pakeitimas 97

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

78 b straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 78b straipsnis |
| | Komisijos pozicija dėl pakeitimų |
| | Prieš atsakingam komitetui rengiant galutinį balsavimą dėl pasiūlymo dėl teisiškai privalomo akto, šis komitetas gali prašyti Komisijos išsakyti savo poziciją dėl visų komiteto priimtų pasiūlymo pakeitimų. |
| | Prireikus ta pozicija įtraukiama į pranešimą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

78b straipsnis

Komisijos pozicija dėl pakeitimų

Prieš atsakingam komitetui rengiant galutinį balsavimą dėl pasiūlymo dėl teisiškai privalomo akto, šis komitetas gali prašyti Komisijos išsakyti savo poziciją dėl visų komiteto priimtų pasiūlymo pakeitimų.

Prireikus ta pozicija įtraukiama į pranešimą.

Pakeitimas 98

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

78 c straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 78c straipsnis |
| | Balsavimas Parlamente |
| | 59 straipsnio - 1, 1, 1b ir 1c dalys taikomos mutatis mutandis. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

78c straipsnis

Balsavimas Parlamente

59 straipsnio - 1, 1, 1b ir 1c dalys taikomos mutatis mutandis.

Pakeitimas 99

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

78 d straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 78d straipsnis |
| | Tolesni veiksmai Parlamentui pateikus poziciją |
| | 1.   
  Parlamentui priėmus poziciją dėl teisiškai privalomo akto projekto, atsakingo komiteto pirmininkas ir pranešėjas seka tolesnę procedūrą, kurios metu Taryba priima tą akto projektą, kad visų pirma įsitikintų, jog Taryba ir Komisija tinkamai laikosi Parlamentui duotų įsipareigojimų dėl Parlamento pozicijos. Jie reguliariai apie tai praneša komitetui. |
| | 2.   
  Atsakingas komitetas gali pakviesti Komisiją ir Tarybą kartu nagrinėti klausimą. |
| | 3.   
  Atsakingas komitetas bet kuriuo šios procedūros metu, jei mano esant reikalinga, gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, rekomenduodamas Parlamentui: |
| | — | paraginti Komisiją atšaukti savo pasiūlymą, |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

78d straipsnis

Tolesni veiksmai Parlamentui pateikus poziciją

1.   
  Parlamentui priėmus poziciją dėl teisiškai privalomo akto projekto, atsakingo komiteto pirmininkas ir pranešėjas seka tolesnę procedūrą, kurios metu Taryba priima tą akto projektą, kad visų pirma įsitikintų, jog Taryba ir Komisija tinkamai laikosi Parlamentui duotų įsipareigojimų dėl Parlamento pozicijos. Jie reguliariai apie tai praneša komitetui.

2.   
  Atsakingas komitetas gali pakviesti Komisiją ir Tarybą kartu nagrinėti klausimą.

3.   
  Atsakingas komitetas bet kuriuo šios procedūros metu, jei mano esant reikalinga, gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, rekomenduodamas Parlamentui:

—

paraginti Komisiją atšaukti savo pasiūlymą,

| — | prašyti Komisijos arba Tarybos grąžinti klausimą Parlamentui pakartotinai svarstyti, remiantis 78e straipsniu, arba paprašyti Komisijos pateikti naują pasiūlymą, arba |
| --- | --- |

—

prašyti Komisijos arba Tarybos grąžinti klausimą Parlamentui pakartotinai svarstyti, remiantis 78e straipsniu, arba paprašyti Komisijos pateikti naują pasiūlymą, arba

| — | nuspręsti imtis kitų, jo manymu, reikalingų priemonių. |
| --- | --- |

—

nuspręsti imtis kitų, jo manymu, reikalingų priemonių.

Šis pasiūlymas įrašomas į mėnesinės sesijos, vykstančios po to, kai komitetas priima pasiūlymą, darbotvarkės projektą.

Pakeitimas 100

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

78 e straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 78e straipsnis |
| | Pakartotinis pasiūlymo pateikimas Parlamentui |
| | 1.   
  Atsakingo komiteto prašymu Parlamento pirmininkas paragina Tarybą iš naujo konsultuotis su Parlamentu tokiomis pačiomis aplinkybėmis ir tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip nurodyta 63 straipsnio 1 dalyje, taip pat tais atvejais, kai Taryba iš esmės keičia ar ketina keisti teisiškai privalomo akto projektą, dėl kurio Parlamentas yra pateikęs savo poziciją, išskyrus tuos atvejus, kai šis keitimas daromas norint įtraukti Parlamento pakeitimus. |
| | 2.   
  Parlamento pirmininkas taip pat prašo iš naujo Parlamentui pateikti teisiškai privalomo akto projektą šiame straipsnyje nustatytomis aplinkybėmis, jei Parlamentas taip nusprendžia pasiūlius frakcijai arba ne mažiau kaip keturiasdešimčiai Parlamento narių. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

78e straipsnis

Pakartotinis pasiūlymo pateikimas Parlamentui

1.   
  Atsakingo komiteto prašymu Parlamento pirmininkas paragina Tarybą iš naujo konsultuotis su Parlamentu tokiomis pačiomis aplinkybėmis ir tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip nurodyta 63 straipsnio 1 dalyje, taip pat tais atvejais, kai Taryba iš esmės keičia ar ketina keisti teisiškai privalomo akto projektą, dėl kurio Parlamentas yra pateikęs savo poziciją, išskyrus tuos atvejus, kai šis keitimas daromas norint įtraukti Parlamento pakeitimus.

2.   
  Parlamento pirmininkas taip pat prašo iš naujo Parlamentui pateikti teisiškai privalomo akto projektą šiame straipsnyje nustatytomis aplinkybėmis, jei Parlamentas taip nusprendžia pasiūlius frakcijai arba ne mažiau kaip keturiasdešimčiai Parlamento narių.

Pakeitimas 101

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 7 skyriaus numeracija

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 SKYRIUS | 5 SKYRIUS |
| KONSTITUCINIAI KLAUSIMAI | KONSTITUCINIAI KLAUSIMAI |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

7 SKYRIUS

5 SKYRIUS

KONSTITUCINIAI KLAUSIMAI

KONSTITUCINIAI KLAUSIMAI

Pakeitimas 102

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

81 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 81 straipsnis | 81 straipsnis |
| Stojimo sutartys | Stojimo sutartys |
| 1.   Visi Europos valstybių prašymai tapti Europos Sąjungos nare perduodami nagrinėti atsakingam komitetui. | 1.   Visi Europos valstybių prašymai tapti Europos Sąjungos nare
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 49 straipsnį
  perduodami nagrinėti atsakingam komitetui. |
| 2.   Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymu, gali nuspręsti paprašyti Komisijos ir Tarybos sudalyvauti diskusijose prieš pradedant derybas su prašymą pateikusia valstybe. | 2.   Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymu, gali nuspręsti paprašyti Komisijos ir Tarybos sudalyvauti diskusijose prieš pradedant derybas su prašymą pateikusia valstybe. |
| 3.   
  Derybų metu Komisija
  ir
  Taryba
  reguliariai, išsamiai ir, jei reikia, slaptai
  informuoja atsakingą komitetą
  apie derybų eigą. | 3.   
  Atsakingas komitetas prašo Komisijos
  ir
  Tarybos
  reguliariai, išsamiai ir, jei reikia, slaptai
  informuoti jį
  apie derybų eigą. |
| 4.   Bet kuriame derybų etape Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto pranešimu, gali patvirtinti rekomendacijas ir pareikalauti, kad į jas būtų atsižvelgta prieš sudarant stojimo į Europos Sąjungą sutartį su prašymą pateikusia valstybe. | 4.   Bet kuriame derybų etape Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto pranešimu, gali patvirtinti rekomendacijas ir pareikalauti, kad į jas būtų atsižvelgta prieš sudarant stojimo į Europos Sąjungą sutartį su prašymą pateikusia valstybe. |
| 5.   Deryboms pasibaigus, bet dar nepasirašius jokio susitarimo, susitarimo projektas pateikiamas Parlamentui duoti pritarimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnį. | 5.   Deryboms pasibaigus, bet dar nepasirašius jokio susitarimo, susitarimo projektas pateikiamas Parlamentui duoti pritarimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnį.
  Kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnyje, Parlamento pritarimui gauti būtina visų jo narių balsų dauguma. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

81 straipsnis

81 straipsnis

Stojimo sutartys

Stojimo sutartys

1.   Visi Europos valstybių prašymai tapti Europos Sąjungos nare perduodami nagrinėti atsakingam komitetui.

1.   Visi Europos valstybių prašymai tapti Europos Sąjungos nare
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 49 straipsnį
  perduodami nagrinėti atsakingam komitetui.

2.   Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymu, gali nuspręsti paprašyti Komisijos ir Tarybos sudalyvauti diskusijose prieš pradedant derybas su prašymą pateikusia valstybe.

2.   Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymu, gali nuspręsti paprašyti Komisijos ir Tarybos sudalyvauti diskusijose prieš pradedant derybas su prašymą pateikusia valstybe.

3.   
  Derybų metu Komisija
  ir
  Taryba
  reguliariai, išsamiai ir, jei reikia, slaptai
  informuoja atsakingą komitetą
  apie derybų eigą.

3.   
  Atsakingas komitetas prašo Komisijos
  ir
  Tarybos
  reguliariai, išsamiai ir, jei reikia, slaptai
  informuoti jį
  apie derybų eigą.

4.   Bet kuriame derybų etape Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto pranešimu, gali patvirtinti rekomendacijas ir pareikalauti, kad į jas būtų atsižvelgta prieš sudarant stojimo į Europos Sąjungą sutartį su prašymą pateikusia valstybe.

4.   Bet kuriame derybų etape Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto pranešimu, gali patvirtinti rekomendacijas ir pareikalauti, kad į jas būtų atsižvelgta prieš sudarant stojimo į Europos Sąjungą sutartį su prašymą pateikusia valstybe.

5.   Deryboms pasibaigus, bet dar nepasirašius jokio susitarimo, susitarimo projektas pateikiamas Parlamentui duoti pritarimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnį.

5.   Deryboms pasibaigus, bet dar nepasirašius jokio susitarimo, susitarimo projektas pateikiamas Parlamentui duoti pritarimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnį.
  Kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnyje, Parlamento pritarimui gauti būtina visų jo narių balsų dauguma.

Pakeitimas 103

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

83 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 83 straipsnis | 83 straipsnis |
| Valstybės narės padarytas pagrindinių principų pažeidimas | Valstybės narės padarytas pagrindinių principų
  ir vertybių
  pažeidimas |
| 1.   Parlamentas, gavęs specialųjį atsakingo komiteto pranešimą, parengtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 45 ir 52 straipsnius, gali: | 1.   Parlamentas, gavęs specialųjį atsakingo komiteto pranešimą, parengtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 45 ir 52 straipsnius, gali: |
| a) | balsuoti dėl pagrįsto pasiūlymo, kuriuo Taryba kviečiama veikti, vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalimi; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

83 straipsnis

83 straipsnis

Valstybės narės padarytas pagrindinių principų pažeidimas

Valstybės narės padarytas pagrindinių principų
  ir vertybių
  pažeidimas

1.   Parlamentas, gavęs specialųjį atsakingo komiteto pranešimą, parengtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 45 ir 52 straipsnius, gali:

1.   Parlamentas, gavęs specialųjį atsakingo komiteto pranešimą, parengtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 45 ir 52 straipsnius, gali:

a)

balsuoti dėl pagrįsto pasiūlymo, kuriuo Taryba kviečiama veikti, vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalimi;

| a) | balsuoti dėl pagrįsto pasiūlymo, kuriuo Taryba kviečiama veikti, vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalimi; |
| --- | --- |

a)

balsuoti dėl pagrįsto pasiūlymo, kuriuo Taryba kviečiama veikti, vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalimi;

| b) | balsuoti dėl pasiūlymo, kuriuo Komisija ar valstybės narės kviečiamos pateikti pasiūlymą, remiantis Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 2 dalimi; |
| --- | --- |

b)

balsuoti dėl pasiūlymo, kuriuo Komisija ar valstybės narės kviečiamos pateikti pasiūlymą, remiantis Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 2 dalimi;

| b) | balsuoti dėl pasiūlymo, kuriuo Komisija ar valstybės narės kviečiamos pateikti pasiūlymą, remiantis Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 2 dalimi; |
| --- | --- |

b)

balsuoti dėl pasiūlymo, kuriuo Komisija ar valstybės narės kviečiamos pateikti pasiūlymą, remiantis Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 2 dalimi;

| c) | balsuoti dėl pasiūlymo, kuriuo Taryba raginama veikti pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 3 dalį arba atitinkamai pagal 7 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

c)

balsuoti dėl pasiūlymo, kuriuo Taryba raginama veikti pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 3 dalį arba atitinkamai pagal 7 straipsnio 4 dalį.

| c) | balsuoti dėl pasiūlymo, kuriuo Taryba raginama veikti pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 3 dalį arba atitinkamai pagal 7 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

c)

balsuoti dėl pasiūlymo, kuriuo Taryba raginama veikti pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 3 dalį arba atitinkamai pagal 7 straipsnio 4 dalį.

2.   Visi Tarybos prašymai duoti pritarimą dėl pasiūlymo, pateikto pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 ir 2 dalis, kartu su atitinkamos valstybės narės pastabomis paskelbiami Parlamentui ir vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsniu perduodami atsakingam komitetui. Parlamentas priima sprendimą atsižvelgdamas į atsakingo komiteto pasiūlymą, išskyrus skubos ir kitaip pateisinamus atvejus.

2.   Visi Tarybos prašymai duoti pritarimą dėl pasiūlymo, pateikto pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 ir 2 dalis, kartu su atitinkamos valstybės narės pastabomis paskelbiami Parlamentui ir vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsniu perduodami atsakingam komitetui. Parlamentas priima sprendimą atsižvelgdamas į atsakingo komiteto pasiūlymą, išskyrus skubos ir kitaip pateisinamus atvejus.

3.   
  Sprendimams
  pagal 1 ir 2 dalis priimti būtina dviejų trečdalių balsavusiųjų, kurie sudaro visų Parlamento narių daugumą, balsų dauguma.

3.   
  Kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 354 straipsnyje, sprendimams
  pagal 1 ir 2 dalis priimti būtina dviejų trečdalių balsavusiųjų, kurie sudaro visų Parlamento narių daugumą, balsų dauguma.

4.   Pirmininkų sueigai davus leidimą, atsakingas komitetas gali pateikti lydintį pasiūlymą dėl rezoliucijos. Šiame pasiūlyme dėl rezoliucijos išdėstoma Parlamento nuomonė dėl šiurkščių valstybės narės padarytų pažeidimų, dėl
  jai taikytinų sankcijų
  ir dėl
  jų
  keitimo ar atšaukimo.

4.   Pirmininkų sueigai davus leidimą, atsakingas komitetas gali pateikti lydintį pasiūlymą dėl rezoliucijos. Šiame pasiūlyme dėl rezoliucijos išdėstoma Parlamento nuomonė dėl šiurkščių valstybės narės padarytų pažeidimų, dėl
  tinkamų priemonių, kurių reikia imtis,
  ir dėl
  tų priemonių
  keitimo ar atšaukimo.

5.   Atsakingas komitetas užtikrina, kad Parlamentas būtų išsamiai informuojamas arba, jei būtina, su juo būtų konsultuojamasi dėl tolesnių veiksmų po to, kai Parlamentas pagal 3 dalies nuostatas davė savo pritarimą. Tarybos prašoma pranešti apie tolesnius veiksmus. Parlamentas, atsižvelgdamas į atsakingo komiteto pasiūlymą, parengtą gavus Pirmininkų sueigos leidimą, gali patvirtinti Tarybai skirtas rekomendacijas.

5.   Atsakingas komitetas užtikrina, kad Parlamentas būtų išsamiai informuojamas arba, jei būtina, su juo būtų konsultuojamasi dėl tolesnių veiksmų po to, kai Parlamentas pagal 3 dalies nuostatas davė savo pritarimą. Tarybos prašoma pranešti apie tolesnius veiksmus. Parlamentas, atsižvelgdamas į atsakingo komiteto pasiūlymą, parengtą gavus Pirmininkų sueigos leidimą, gali patvirtinti Tarybai skirtas rekomendacijas.

Pakeitimas 104

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

84 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 84 straipsnis | 84 straipsnis |
| Parlamento sudėtis | Parlamento sudėtis |
| Deramu laiku iki Parlamento kadencijos pabaigos Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pranešimą, parengtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 45
  straipsnį
  , gali pateikti pasiūlymą pakeisti savo sudėtį. Europos Vadovų Tarybos sprendimo projektas, kuriame nustatoma Parlamento sudėtis, nagrinėjamas vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsniu. | Deramu laiku iki Parlamento kadencijos pabaigos Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pranešimą, parengtą pagal
  Europos Sąjungos sutarties 14 straipsnio 2 dalį ir
  Darbo tvarkos taisyklių 45
  ir 52 straipsnius
  , gali pateikti pasiūlymą pakeisti savo sudėtį. Europos Vadovų Tarybos sprendimo projektas, kuriame nustatoma Parlamento sudėtis, nagrinėjamas vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsniu. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

84 straipsnis

84 straipsnis

Parlamento sudėtis

Parlamento sudėtis

Deramu laiku iki Parlamento kadencijos pabaigos Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pranešimą, parengtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 45
  straipsnį
  , gali pateikti pasiūlymą pakeisti savo sudėtį. Europos Vadovų Tarybos sprendimo projektas, kuriame nustatoma Parlamento sudėtis, nagrinėjamas vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsniu.

Deramu laiku iki Parlamento kadencijos pabaigos Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pranešimą, parengtą pagal
  Europos Sąjungos sutarties 14 straipsnio 2 dalį ir
  Darbo tvarkos taisyklių 45
  ir 52 straipsnius
  , gali pateikti pasiūlymą pakeisti savo sudėtį. Europos Vadovų Tarybos sprendimo projektas, kuriame nustatoma Parlamento sudėtis, nagrinėjamas vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsniu.

Pakeitimas 105

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

85 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 85 straipsnis | 85 straipsnis |
| Tvirtesnis valstybių narių bendradarbiavimas | Tvirtesnis valstybių narių bendradarbiavimas |
| 1.   Prašymus pradėti tvirtesnį valstybių narių bendradarbiavimą pagal Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnį Parlamento pirmininkas perduoda nagrinėti atsakingam komitetui.
  Esant reikalui, taikomi šių Darbo tvarkos taisyklių 39, 41, 43, 47, 57–63 ir
  99
  straipsniai
  . | 1.   Prašymus pradėti tvirtesnį valstybių narių bendradarbiavimą pagal Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnį Parlamento pirmininkas perduoda nagrinėti atsakingam komitetui.
  Taikomas
  99
  straipsnis
  . |
| 2.   Atsakingas komitetas patikrina atitiktį Europos Sąjungos sutarties 20 straipsniui ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 326–334 straipsniams. | 2.   Atsakingas komitetas patikrina atitiktį Europos Sąjungos sutarties 20 straipsniui ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 326–334 straipsniams. |
| 3.   Pagal tvirtesnį bendradarbiavimą siūlomus vėlesnius aktus Parlamentas nagrinėja pagal tas pačias procedūras, kaip ir nesant tvirtesnio bendradarbiavimo. Taikomas 47 straipsnis. | 3.   Pagal tvirtesnį bendradarbiavimą siūlomus vėlesnius aktus Parlamentas nagrinėja pagal tas pačias procedūras, kaip ir nesant tvirtesnio bendradarbiavimo. Taikomas 47 straipsnis. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

85 straipsnis

85 straipsnis

Tvirtesnis valstybių narių bendradarbiavimas

Tvirtesnis valstybių narių bendradarbiavimas

1.   Prašymus pradėti tvirtesnį valstybių narių bendradarbiavimą pagal Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnį Parlamento pirmininkas perduoda nagrinėti atsakingam komitetui.
  Esant reikalui, taikomi šių Darbo tvarkos taisyklių 39, 41, 43, 47, 57–63 ir
  99
  straipsniai
  .

1.   Prašymus pradėti tvirtesnį valstybių narių bendradarbiavimą pagal Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnį Parlamento pirmininkas perduoda nagrinėti atsakingam komitetui.
  Taikomas
  99
  straipsnis
  .

2.   Atsakingas komitetas patikrina atitiktį Europos Sąjungos sutarties 20 straipsniui ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 326–334 straipsniams.

2.   Atsakingas komitetas patikrina atitiktį Europos Sąjungos sutarties 20 straipsniui ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 326–334 straipsniams.

3.   Pagal tvirtesnį bendradarbiavimą siūlomus vėlesnius aktus Parlamentas nagrinėja pagal tas pačias procedūras, kaip ir nesant tvirtesnio bendradarbiavimo. Taikomas 47 straipsnis.

3.   Pagal tvirtesnį bendradarbiavimą siūlomus vėlesnius aktus Parlamentas nagrinėja pagal tas pačias procedūras, kaip ir nesant tvirtesnio bendradarbiavimo. Taikomas 47 straipsnis.

Pakeitimas 106

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 8 skyriaus numeracija

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8
  SKYRIUS | 6
  SKYRIUS |
| BIUDŽETO PROCEDŪROS | BIUDŽETO PROCEDŪROS |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

8
  SKYRIUS

6
  SKYRIUS

BIUDŽETO PROCEDŪROS

BIUDŽETO PROCEDŪROS

Pakeitimas 107

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

86 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 86 straipsnis | 86 straipsnis |
| Daugiametė finansinė programa | Daugiametė finansinė programa |
| Kai Taryba prašo Parlamento pritarti reglamentui, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa, šis klausimas
  perduodamas atsakingam komitetui, vadovaujantis procedūra, išdėstyta Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnyje. Siekiant
  Parlamento
  pritarimo būtina
  gauti visų jo narių balsų
  daugumą
  . | Kai Taryba prašo Parlamento pritarti reglamentui, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa, šis klausimas
  nagrinėjamas vadovaujantis 99 straipsniu. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnio 2 dalį,
  Parlamento
  pritarimui
  gauti
  būtina
  visų jo narių balsų
  dauguma
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

86 straipsnis

86 straipsnis

Daugiametė finansinė programa

Daugiametė finansinė programa

Kai Taryba prašo Parlamento pritarti reglamentui, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa, šis klausimas
  perduodamas atsakingam komitetui, vadovaujantis procedūra, išdėstyta Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnyje. Siekiant
  Parlamento
  pritarimo būtina
  gauti visų jo narių balsų
  daugumą
  .

Kai Taryba prašo Parlamento pritarti reglamentui, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa, šis klausimas
  nagrinėjamas vadovaujantis 99 straipsniu. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnio 2 dalį,
  Parlamento
  pritarimui
  gauti
  būtina
  visų jo narių balsų
  dauguma
  .

Pakeitimas 108

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

86 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 86a straipsnis |
| | Metinė biudžeto procedūra |
| | Atsakingas komitetas, atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo priedą, gali nuspręsti parengti pranešimą dėl biudžeto, jei mano tai esant reikalinga

   (1a)

  . |
| | Kiti komitetai per atsakingo komiteto nustatytą terminą gali pateikti nuomones. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

86a straipsnis

Metinė biudžeto procedūra

Atsakingas komitetas, atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo priedą, gali nuspręsti parengti pranešimą dėl biudžeto, jei mano tai esant reikalinga

   (1a)

  .

Kiti komitetai per atsakingo komiteto nustatytą terminą gali pateikti nuomones.

Pakeitimas 109

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

87 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 87 straipsnis | Išbraukta. |
| Darbo dokumentai | |
| 1.   
  Parlamento nariams turi būti prieinami šie dokumentai: | |
| a) | Komisijos pateiktas biudžeto projektas; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

87 straipsnis

Išbraukta.

Darbo dokumentai

1.   
  Parlamento nariams turi būti prieinami šie dokumentai:

a)

Komisijos pateiktas biudžeto projektas;

| b) | Tarybos svarstymų dėl biudžeto projekto santrauka; |
| --- | --- |

b)

Tarybos svarstymų dėl biudžeto projekto santrauka;

| c) | Tarybos pozicija dėl biudžeto projekto, parengta atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

c)

Tarybos pozicija dėl biudžeto projekto, parengta atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 3 dalį;

| d) | sprendimo, kuriame numatoma taikyti laikiną dvyliktųjų biudžeto dalių sistemą, kaip numatyta pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 315 straipsnį, projektas; |
| --- | --- |

d)

sprendimo, kuriame numatoma taikyti laikiną dvyliktųjų biudžeto dalių sistemą, kaip numatyta pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 315 straipsnį, projektas;

2.   
  Šie dokumentai perduodami atsakingam komitetui. Visi suinteresuoti komitetai gali pareikšti savo nuomonę.

3.   
  Jei kiti komitetai nori pateikti nuomones, Parlamento pirmininkas nustato terminą, per kurį jos turi būti pateiktos atsakingam komitetui.

Pakeitimas 110

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

88 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 88 straipsnis | 88 straipsnis |
| Biudžeto projekto svarstymas. Pirmasis svarstymas | Parlamento pozicija dėl biudžeto projekto |
| 1.   
  Laikydamasis toliau išdėstytų sąlygų, bet kuris Parlamento narys
  gali pateikti
  ir pristatyti biudžeto projekto pakeitimų projektus
  . | 1.   
  Tarybos pozicijos dėl biudžeto projekto pakeitimus atsakingam komitetui
  gali pateikti
  pavieniai Parlamento nariai
  . |
| | Tarybos pozicijos pakeitimus Parlamentui gali pateikti ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių arba jie gali būti teikiami komiteto arba frakcijos vardu. |
| 2.   
  Pakeitimų projektai priimtini tik tuo atveju
  ,
  jei
  jie
  pateikiami raštu ir yra
  pasirašyti
  ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių arba pateikiami frakcijos ar komiteto vardu ir
  nurodoma biudžeto eilutė, kuriai jie taikomi
  , bei išlaikomas išlaidų ir pajamų balansas. Į pakeitimų projektus įtraukiama visa svarbi informacija, kurią reikėtų įtraukti į atitinkamos biudžeto eilutės pastabas
  . | 2.   
  Pakeitimai ir pakeitimų pagrindimai pateikiami raštu
  , jie
  turi būti
  pasirašyti
  autoriaus (-ių) ir turi būti
  nurodoma biudžeto eilutė, kuriai jie taikomi. |
| Prie visų biudžeto pakeitimų projektų turi būti pridedami rašytiniai paaiškinimai. | |
| 3.   Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų
  projektų
  pateikimo terminą. | 3.   Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą. |
| 4.   Atsakingas komitetas
  pateikia nuomonę
  dėl
  pateiktų tekstų
  prieš juos svarstant Parlamente. | 4.   Atsakingas komitetas
  balsuoja
  dėl
  pakeitimų
  prieš juos svarstant Parlamente. |
| Dėl pakeitimų projektų
  , kuriuos atmetė atsakingas komitetas,
  Parlamentas nebalsuoja
  ,
  išskyrus atvejus, kai
  to raštu prašo komitetas arba ne mažiau kaip keturiasdešimt
  narių, iki termino, kurį nustato
  Parlamento
  pirmininkas, pabaigos
  ; šis terminas negali būti trumpesnis kaip 24 valandos iki balsavimo pradžios. | 4a.
     
  Dėl Parlamentui pateiktų pakeitimų
  , kuriuos atmetė atsakingas komitetas,
  gali būti balsuojama tik tuo atveju
  ,
  jei prieš pasibaigiant Parlamento pirmininko nustatytam terminui
  to raštu prašo komitetas arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento
  narių
  ; šis terminas negali būti trumpesnis kaip 24 valandos iki balsavimo pradžios. |
| 5.   Parlamento sąmatos
  pakeitimų projektai
  , panašūs į 
  projektus
  , kurie Parlamento jau buvo atmesti, kai buvo rengiama sąmata, svarstomi tik tuo atveju, jei atsakingas komitetas pateikia teigiamą nuomonę. | 5.   Parlamento sąmatos
  pakeitimai
  , panašūs į 
  tuos
  , kurie Parlamento jau buvo atmesti, kai buvo rengiama sąmata, svarstomi tik tuo atveju, jei atsakingas komitetas pateikia teigiamą nuomonę. |
| 6.   
  Nukrypstant nuo 59 straipsnio 2 dalies, Parlamentas atskirai ir
  paeiliui balsuoja dėl: | 6.   
  Parlamentas
  paeiliui balsuoja dėl: |
| — | kiekvieno pakeitimo
  projekto, |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

88 straipsnis

88 straipsnis

Biudžeto projekto svarstymas. Pirmasis svarstymas

Parlamento pozicija dėl biudžeto projekto

1.   
  Laikydamasis toliau išdėstytų sąlygų, bet kuris Parlamento narys
  gali pateikti
  ir pristatyti biudžeto projekto pakeitimų projektus
  .

1.   
  Tarybos pozicijos dėl biudžeto projekto pakeitimus atsakingam komitetui
  gali pateikti
  pavieniai Parlamento nariai
  .

Tarybos pozicijos pakeitimus Parlamentui gali pateikti ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių arba jie gali būti teikiami komiteto arba frakcijos vardu.

2.   
  Pakeitimų projektai priimtini tik tuo atveju
  ,
  jei
  jie
  pateikiami raštu ir yra
  pasirašyti
  ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių arba pateikiami frakcijos ar komiteto vardu ir
  nurodoma biudžeto eilutė, kuriai jie taikomi
  , bei išlaikomas išlaidų ir pajamų balansas. Į pakeitimų projektus įtraukiama visa svarbi informacija, kurią reikėtų įtraukti į atitinkamos biudžeto eilutės pastabas
  .

2.   
  Pakeitimai ir pakeitimų pagrindimai pateikiami raštu
  , jie
  turi būti
  pasirašyti
  autoriaus (-ių) ir turi būti
  nurodoma biudžeto eilutė, kuriai jie taikomi.

Prie visų biudžeto pakeitimų projektų turi būti pridedami rašytiniai paaiškinimai.

3.   Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų
  projektų
  pateikimo terminą.

3.   Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą.

4.   Atsakingas komitetas
  pateikia nuomonę
  dėl
  pateiktų tekstų
  prieš juos svarstant Parlamente.

4.   Atsakingas komitetas
  balsuoja
  dėl
  pakeitimų
  prieš juos svarstant Parlamente.

Dėl pakeitimų projektų
  , kuriuos atmetė atsakingas komitetas,
  Parlamentas nebalsuoja
  ,
  išskyrus atvejus, kai
  to raštu prašo komitetas arba ne mažiau kaip keturiasdešimt
  narių, iki termino, kurį nustato
  Parlamento
  pirmininkas, pabaigos
  ; šis terminas negali būti trumpesnis kaip 24 valandos iki balsavimo pradžios.

4a.
     
  Dėl Parlamentui pateiktų pakeitimų
  , kuriuos atmetė atsakingas komitetas,
  gali būti balsuojama tik tuo atveju
  ,
  jei prieš pasibaigiant Parlamento pirmininko nustatytam terminui
  to raštu prašo komitetas arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento
  narių
  ; šis terminas negali būti trumpesnis kaip 24 valandos iki balsavimo pradžios.

5.   Parlamento sąmatos
  pakeitimų projektai
  , panašūs į 
  projektus
  , kurie Parlamento jau buvo atmesti, kai buvo rengiama sąmata, svarstomi tik tuo atveju, jei atsakingas komitetas pateikia teigiamą nuomonę.

5.   Parlamento sąmatos
  pakeitimai
  , panašūs į 
  tuos
  , kurie Parlamento jau buvo atmesti, kai buvo rengiama sąmata, svarstomi tik tuo atveju, jei atsakingas komitetas pateikia teigiamą nuomonę.

6.   
  Nukrypstant nuo 59 straipsnio 2 dalies, Parlamentas atskirai ir
  paeiliui balsuoja dėl:

6.   
  Parlamentas
  paeiliui balsuoja dėl:

—

kiekvieno pakeitimo
  projekto,

| — | Tarybos pozicijos dėl biudžeto
  projekto
  pakeitimų pagal skirsnius
  , |
| --- | --- |

—

Tarybos pozicijos dėl biudžeto
  projekto
  pakeitimų pagal skirsnius
  ,

| — | kiekvieno biudžeto projekto skirsnio; |
| --- | --- |

—

kiekvieno biudžeto projekto skirsnio;

| — | pasiūlymo dėl rezoliucijos dėl biudžeto projekto. |
| --- | --- |

—

pasiūlymo dėl rezoliucijos dėl biudžeto projekto.

| — | pasiūlymo dėl rezoliucijos dėl biudžeto projekto. |
| --- | --- |

—

pasiūlymo dėl rezoliucijos dėl biudžeto projekto.

Tačiau yra taikomos 174 straipsnio 4–
  8
  dalys.

Tačiau yra taikomos 174 straipsnio 4–
  8a
  dalys.

7.   Biudžeto projekto straipsniai, skyriai, antraštinės dalys ir skirsniai, dėl kurių nebuvo pateikta pakeitimų
  projektų
  , laikomi
  priimti
  .

7.   Biudžeto projekto straipsniai, skyriai, antraštinės dalys ir skirsniai, dėl kurių nebuvo pateikta pakeitimų, laikomi
  priimtais
  .

8.   
  Pakeitimų projektams
  patvirtinti būtina visų Parlamento narių balsų dauguma.

8.   
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 4 dalies a punktą, pakeitimams
  patvirtinti būtina visų Parlamento narių balsų dauguma.

9.   Jei Parlamentas iš dalies pakeitė biudžeto
  projektą
  ,
  pakeistas biudžeto projektas
  kartu su pagrindimu
  perduodamas
  Tarybai ir Komisijai.

9.   Jei Parlamentas iš dalies pakeitė
  Tarybos poziciją dėl
  biudžeto
  projekto
  ,
  ši pozicija
  kartu su pagrindimu
  ir plenarinio posėdžio, kuriame pakeitimai buvo priimti, protokolu perduodama
  Tarybai ir Komisijai.

10.   
  Kiekvieno Parlamento posėdžio, kuriame Parlamentas pateikia nuomonę dėl biudžeto projekto, protokolas perduodamas Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 111

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

89 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 89
   straipsnis | 95a
  straipsnis |
| Trišalis susitikimas finansų klausimais | Tarpinstitucinis bendradarbiavimas |
| Parlamento pirmininkas dalyvauja nuolatiniuose Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkų susitikimuose, kurie rengiami Komisijos iniciatyva vykdant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo šeštosios dalies II antraštinėje dalyje nurodytas biudžeto
  sudarymo
  procedūras. Parlamento pirmininkas, siekdamas palengvinti minėtųjų procedūrų taikymą, imasi visų reikalingų priemonių, skirtų konsultavimuisi ir institucijų pozicijų derinimui skatinti. | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 324 straipsnį
  Parlamento pirmininkas dalyvauja nuolatiniuose Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkų susitikimuose, kurie rengiami Komisijos iniciatyva vykdant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo šeštosios dalies II antraštinėje dalyje nurodytas biudžeto procedūras. Parlamento pirmininkas, siekdamas palengvinti minėtųjų procedūrų taikymą, imasi visų reikalingų priemonių, skirtų konsultavimuisi ir institucijų pozicijų derinimui skatinti. |
| Parlamento pirmininkas gali įpareigoti atlikti šią užduotį Parlamento pirmininko pavaduotoją, turintį patirties sprendžiant biudžeto klausimus, arba komiteto, atsakingo už biudžeto klausimus, pirmininką. | Parlamento pirmininkas gali įpareigoti atlikti šią užduotį Parlamento pirmininko pavaduotoją, turintį patirties sprendžiant biudžeto klausimus, arba komiteto, atsakingo už biudžeto klausimus, pirmininką. |
| | (Šis straipsnis su pakeitimais perkeliamas į biudžeto procedūrų skyriaus pabaigą po 95 straipsnio). |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

89
   straipsnis

95a
  straipsnis

Trišalis susitikimas finansų klausimais

Tarpinstitucinis bendradarbiavimas

Parlamento pirmininkas dalyvauja nuolatiniuose Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkų susitikimuose, kurie rengiami Komisijos iniciatyva vykdant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo šeštosios dalies II antraštinėje dalyje nurodytas biudžeto
  sudarymo
  procedūras. Parlamento pirmininkas, siekdamas palengvinti minėtųjų procedūrų taikymą, imasi visų reikalingų priemonių, skirtų konsultavimuisi ir institucijų pozicijų derinimui skatinti.

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 324 straipsnį
  Parlamento pirmininkas dalyvauja nuolatiniuose Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkų susitikimuose, kurie rengiami Komisijos iniciatyva vykdant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo šeštosios dalies II antraštinėje dalyje nurodytas biudžeto procedūras. Parlamento pirmininkas, siekdamas palengvinti minėtųjų procedūrų taikymą, imasi visų reikalingų priemonių, skirtų konsultavimuisi ir institucijų pozicijų derinimui skatinti.

Parlamento pirmininkas gali įpareigoti atlikti šią užduotį Parlamento pirmininko pavaduotoją, turintį patirties sprendžiant biudžeto klausimus, arba komiteto, atsakingo už biudžeto klausimus, pirmininką.

Parlamento pirmininkas gali įpareigoti atlikti šią užduotį Parlamento pirmininko pavaduotoją, turintį patirties sprendžiant biudžeto klausimus, arba komiteto, atsakingo už biudžeto klausimus, pirmininką.

(Šis straipsnis su pakeitimais perkeliamas į biudžeto procedūrų skyriaus pabaigą po 95 straipsnio).

Pakeitimas 112

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

91 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 91 straipsnis | 91 straipsnis |
| Galutinis biudžeto priėmimas | Galutinis biudžeto priėmimas |
| Kai
  Parlamento pirmininkas
  įsitikina
  , kad biudžetas buvo priimtas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio nuostatas, jis Parlamente paskelbia, kad biudžetas buvo galutinai priimtas. Parlamento pirmininkas pasirūpina jo paskelbimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. | Jei
  Parlamento pirmininkas
  mano
  , kad biudžetas buvo priimtas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio nuostatas, jis Parlamente paskelbia, kad biudžetas buvo galutinai priimtas. Parlamento pirmininkas pasirūpina jo paskelbimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

91 straipsnis

91 straipsnis

Galutinis biudžeto priėmimas

Galutinis biudžeto priėmimas

Kai
  Parlamento pirmininkas
  įsitikina
  , kad biudžetas buvo priimtas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio nuostatas, jis Parlamente paskelbia, kad biudžetas buvo galutinai priimtas. Parlamento pirmininkas pasirūpina jo paskelbimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jei
  Parlamento pirmininkas
  mano
  , kad biudžetas buvo priimtas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio nuostatas, jis Parlamente paskelbia, kad biudžetas buvo galutinai priimtas. Parlamento pirmininkas pasirūpina jo paskelbimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Pakeitimas 113

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

93 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 93 straipsnis | 93 straipsnis |
| Biudžeto įvykdymo patvirtinimas Komisijai | Biudžeto įvykdymo patvirtinimas Komisijai |
| Procedūra, taikoma sprendimui dėl
  patvirtinimo, kad Komisija biudžetą įvykdė, vadovaujantis finansinėmis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatomis ir Finansiniu reglamentu, yra reglamentuojama nuostatomis, kurios pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių (11).
  Šis priedas priimamas pagal 227 straipsnio 2 dalį. | Patvirtinimo, kad Komisija biudžetą įvykdė,
  procedūra
  vadovaujantis finansinėmis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatomis ir Finansiniu reglamentu, yra reglamentuojama nuostatomis, kurios pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių (11). |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

93 straipsnis

93 straipsnis

Biudžeto įvykdymo patvirtinimas Komisijai

Biudžeto įvykdymo patvirtinimas Komisijai

Procedūra, taikoma sprendimui dėl
  patvirtinimo, kad Komisija biudžetą įvykdė, vadovaujantis finansinėmis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatomis ir Finansiniu reglamentu, yra reglamentuojama nuostatomis, kurios pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių (11).
  Šis priedas priimamas pagal 227 straipsnio 2 dalį.

Patvirtinimo, kad Komisija biudžetą įvykdė,
  procedūra
  vadovaujantis finansinėmis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatomis ir Finansiniu reglamentu, yra reglamentuojama nuostatomis, kurios pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių (11).

Pakeitimas 114

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

94 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 94 straipsnis | 94 straipsnis |
| Kitos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros | Kitos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros |
| Nuostatos, reglamentuojančios
  procedūrą dėl
  patvirtinimo, kad Komisija biudžetą įvykdė, taip pat taikomos: | Nuostatos, reglamentuojančios patvirtinimo, kad Komisija biudžetą įvykdė,
  procedūrą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį
  taip pat taikomos
  procedūrai, pagal kurią
  : |
| — | procedūrai patvirtinti Europos Parlamento pirmininkui dėl Europos Parlamento biudžeto įvykdymo; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

94 straipsnis

94 straipsnis

Kitos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros

Kitos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros

Nuostatos, reglamentuojančios
  procedūrą dėl
  patvirtinimo, kad Komisija biudžetą įvykdė, taip pat taikomos:

Nuostatos, reglamentuojančios patvirtinimo, kad Komisija biudžetą įvykdė,
  procedūrą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį
  taip pat taikomos
  procedūrai, pagal kurią
  :

—

procedūrai patvirtinti Europos Parlamento pirmininkui dėl Europos Parlamento biudžeto įvykdymo;

| — | procedūrai patvirtinti Europos Parlamento pirmininkui dėl Europos Parlamento biudžeto įvykdymo; |
| --- | --- |

—

procedūrai patvirtinti Europos Parlamento pirmininkui dėl Europos Parlamento biudžeto įvykdymo;

| — | procedūrai patvirtinti biudžeto įvykdymą asmenims
  , atsakingiems už kitų Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų, tokių kaip Taryba
  (dėl jos vykdomosios veiklos)
  , Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, Audito Rūmai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas, biudžeto įvykdymą; |
| --- | --- |

—

procedūrai patvirtinti biudžeto įvykdymą asmenims
  , atsakingiems už kitų Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų, tokių kaip Taryba
  (dėl jos vykdomosios veiklos)
  , Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, Audito Rūmai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas, biudžeto įvykdymą;

| — | asmenims
  , atsakingiems už kitų Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų, tokių kaip Taryba, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, Audito Rūmai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas, biudžeto įvykdymą
  , patvirtinamas šių institucijų biudžeto įvykdymas
  ; |
| --- | --- |

—

asmenims
  , atsakingiems už kitų Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų, tokių kaip Taryba, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, Audito Rūmai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas, biudžeto įvykdymą
  , patvirtinamas šių institucijų biudžeto įvykdymas
  ;

| — | procedūrai patvirtinti Komisijai dėl Europos plėtros fondo biudžeto įvykdymo; |
| --- | --- |

—

procedūrai patvirtinti Komisijai dėl Europos plėtros fondo biudžeto įvykdymo;

| — | procedūrai patvirtinti Komisijai dėl Europos plėtros fondo biudžeto įvykdymo; |
| --- | --- |

—

procedūrai patvirtinti Komisijai dėl Europos plėtros fondo biudžeto įvykdymo;

| — | procedūrai patvirtinti organams, atsakingiems už Sąjungos užduotis vykdančių teisiškai nepriklausomų subjektų biudžeto valdymą, kai jų veiklai taikomos teisinės nuostatos, pagal kurias reikalaujama, jog Europos Parlamentas patvirtintų, kad biudžetas įvykdytas. |
| --- | --- |

—

procedūrai patvirtinti organams, atsakingiems už Sąjungos užduotis vykdančių teisiškai nepriklausomų subjektų biudžeto valdymą, kai jų veiklai taikomos teisinės nuostatos, pagal kurias reikalaujama, jog Europos Parlamentas patvirtintų, kad biudžetas įvykdytas.

| — | procedūrai patvirtinti organams, atsakingiems už Sąjungos užduotis vykdančių teisiškai nepriklausomų subjektų biudžeto valdymą, kai jų veiklai taikomos teisinės nuostatos, pagal kurias reikalaujama, jog Europos Parlamentas patvirtintų, kad biudžetas įvykdytas. |
| --- | --- |

—

procedūrai patvirtinti organams, atsakingiems už Sąjungos užduotis vykdančių teisiškai nepriklausomų subjektų biudžeto valdymą, kai jų veiklai taikomos teisinės nuostatos, pagal kurias reikalaujama, jog Europos Parlamentas patvirtintų, kad biudžetas įvykdytas.

Pakeitimas 115

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

95 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 95 straipsnis | 92a straipsnis |
| Parlamento vykdoma
  biudžeto
  vykdymo kontrolė | Biudžeto
  vykdymas |
| 1.   Parlamentas prižiūri, kaip vykdomas einamųjų metų biudžetas. Jis paveda šią užduotį komitetams, atsakingiems už biudžetą ir biudžeto kontrolę, ir kitiems susijusiems komitetams. | 1.   Parlamentas prižiūri, kaip vykdomas einamųjų metų biudžetas. Jis paveda šią užduotį komitetams, atsakingiems už biudžetą ir biudžeto kontrolę, ir kitiems susijusiems komitetams. |
| 2.   Kiekvienais metais, iki kitų metų biudžeto projekto
  pirmojo svarstymo
  ,
  Parlamentas
  , prireikus remdamasis atsakingo komiteto pateiktu pasiūlymu dėl rezoliucijos, nagrinėja dėl einamųjų metų biudžeto vykdymo iškilusias problemas. | 2.   Kiekvienais metais, iki kitų metų biudžeto projekto
  svarstymo Parlamente
  ,
  jis
  , prireikus remdamasis atsakingo komiteto pateiktu pasiūlymu dėl rezoliucijos, nagrinėja dėl einamųjų metų biudžeto vykdymo iškilusias problemas. |
| | (Šis straipsnis su pakeitimais perkeliamas prieš 93 straipsnį). |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

95 straipsnis

92a straipsnis

Parlamento vykdoma
  biudžeto
  vykdymo kontrolė

Biudžeto
  vykdymas

1.   Parlamentas prižiūri, kaip vykdomas einamųjų metų biudžetas. Jis paveda šią užduotį komitetams, atsakingiems už biudžetą ir biudžeto kontrolę, ir kitiems susijusiems komitetams.

1.   Parlamentas prižiūri, kaip vykdomas einamųjų metų biudžetas. Jis paveda šią užduotį komitetams, atsakingiems už biudžetą ir biudžeto kontrolę, ir kitiems susijusiems komitetams.

2.   Kiekvienais metais, iki kitų metų biudžeto projekto
  pirmojo svarstymo
  ,
  Parlamentas
  , prireikus remdamasis atsakingo komiteto pateiktu pasiūlymu dėl rezoliucijos, nagrinėja dėl einamųjų metų biudžeto vykdymo iškilusias problemas.

2.   Kiekvienais metais, iki kitų metų biudžeto projekto
  svarstymo Parlamente
  ,
  jis
  , prireikus remdamasis atsakingo komiteto pateiktu pasiūlymu dėl rezoliucijos, nagrinėja dėl einamųjų metų biudžeto vykdymo iškilusias problemas.

(Šis straipsnis su pakeitimais perkeliamas prieš 93 straipsnį).

Pakeitimas 116

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 9 skyriaus numeracija

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9
  SKYRIUS | 7
  SKYRIUS |
| VIDAUS BIUDŽETO PROCEDŪROS | VIDAUS BIUDŽETO PROCEDŪROS |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

9
  SKYRIUS

7
  SKYRIUS

VIDAUS BIUDŽETO PROCEDŪROS

VIDAUS BIUDŽETO PROCEDŪROS

Pakeitimas 117

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

98 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 98 straipsnis | 98 straipsnis |
| Įgaliojimai prisiimti ir apmokėti išlaidas | Įgaliojimai prisiimti ir apmokėti išlaidas
  , tvirtinti finansines ataskaitas ir biudžeto įvykdymą |
| 1.   Parlamento pirmininkas priima sprendimą dėl išlaidų prisiėmimo ir jų apmokėjimo, atsižvelgdamas į vidaus finansinį reglamentą, kurį patvirtina Biuras, pasikonsultavęs su atitinkamu komitetu, arba paveda tai atlikti įgaliotiems asmenims. | 1.   Parlamento pirmininkas priima sprendimą dėl išlaidų prisiėmimo ir jų apmokėjimo, atsižvelgdamas į vidaus finansinį reglamentą, kurį patvirtina Biuras, pasikonsultavęs su atitinkamu komitetu, arba paveda tai atlikti įgaliotiems asmenims. |
| 2.   Parlamento pirmininkas perduoda atsakingam komitetui metinės finansinės ataskaitos projektą. | 2.   Parlamento pirmininkas perduoda atsakingam komitetui metinės finansinės ataskaitos projektą. |
| 3.   Vadovaudamasis atsakingo komiteto pranešimu, Parlamentas tvirtina savo finansinę ataskaitą ir priima sprendimą dėl biudžeto įvykdymo. | 3.   Vadovaudamasis atsakingo komiteto pranešimu, Parlamentas tvirtina savo finansinę ataskaitą ir priima sprendimą dėl biudžeto įvykdymo. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

98 straipsnis

98 straipsnis

Įgaliojimai prisiimti ir apmokėti išlaidas

Įgaliojimai prisiimti ir apmokėti išlaidas
  , tvirtinti finansines ataskaitas ir biudžeto įvykdymą

1.   Parlamento pirmininkas priima sprendimą dėl išlaidų prisiėmimo ir jų apmokėjimo, atsižvelgdamas į vidaus finansinį reglamentą, kurį patvirtina Biuras, pasikonsultavęs su atitinkamu komitetu, arba paveda tai atlikti įgaliotiems asmenims.

1.   Parlamento pirmininkas priima sprendimą dėl išlaidų prisiėmimo ir jų apmokėjimo, atsižvelgdamas į vidaus finansinį reglamentą, kurį patvirtina Biuras, pasikonsultavęs su atitinkamu komitetu, arba paveda tai atlikti įgaliotiems asmenims.

2.   Parlamento pirmininkas perduoda atsakingam komitetui metinės finansinės ataskaitos projektą.

2.   Parlamento pirmininkas perduoda atsakingam komitetui metinės finansinės ataskaitos projektą.

3.   Vadovaudamasis atsakingo komiteto pranešimu, Parlamentas tvirtina savo finansinę ataskaitą ir priima sprendimą dėl biudžeto įvykdymo.

3.   Vadovaudamasis atsakingo komiteto pranešimu, Parlamentas tvirtina savo finansinę ataskaitą ir priima sprendimą dėl biudžeto įvykdymo.

Pakeitimas 118

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 10 skyriaus numeracija

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10
  SKYRIUS | 8
  SKYRIUS |
| PRITARIMO PROCEDŪRA | PRITARIMO PROCEDŪRA |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

10
  SKYRIUS

8
  SKYRIUS

PRITARIMO PROCEDŪRA

PRITARIMO PROCEDŪRA

Pakeitimas 119

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

99 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 99 straipsnis | 99 straipsnis |
| Pritarimo procedūra | Pritarimo procedūra |
| 1.   Kai Parlamento prašoma duoti pritarimą siūlomam
  teisės
  aktui,
  priimdamas sprendimą jis atsižvelgia į atsakingo komiteto
  rekomendaciją, kurioje siūloma pritarti šiam
  teisės
  aktui arba jį atmesti.
  Į rekomendaciją įtraukiamos nurodomosios dalys, bet neįtraukiamos konstatuojamosios dalys. Į ją gali būti įtrauktas trumpas pagrindimas, už kurį atsakingas pranešėjas ir dėl kurio nebalsuojama. Mutatis mutandis taikoma 56 straipsnio 1 dalis. Komitete pateikti pakeitimai priimtini tik jeigu jais siekiama iš pagrindų pakeisti pranešėjo siūlomą rekomendaciją. | 1.   Kai Parlamento prašoma duoti pritarimą siūlomam
  teisiškai privalomam
  aktui,
  atsakingas komitetas pateikia Parlamentui
  rekomendaciją, kurioje siūloma pritarti siūlomam aktui arba jį atmesti. |
| | Į rekomendaciją įtraukiamos nurodomosios dalys, bet neįtraukiamos konstatuojamosios dalys. Pakeitimai komitete yra priimtini tik tuo atveju, jeigu jais siekiama iš pagrindų pakeisti pranešėjo siūlomą rekomendaciją. |
| | Prie rekomendacijos gali būti pridedama trumpa aiškinamoji dalis, už kurią atsakingas pranešėjas; dėl jos nebalsuojama. Mutatis mutandis taikoma 56 straipsnio 1 dalis. |
| Atsakingas komitetas gali
  pateikti ne teisėkūros
  pasiūlymą dėl
  rezoliucijos. Rengiant rezoliuciją gali dalyvauti kiti komitetai laikantis Darbo tvarkos taisyklių 201 straipsnio 3 dalies kartu su Darbo tvarkos taisyklių 53, 54 ir 55 straipsniais
  . | 1a.
     
  Prireikus
  atsakingas komitetas gali
  taip pat pateikti
  pasiūlymą dėl
  ne teisėkūros rezoliucijos, kuriame būtų nurodomos priežastys, kodėl Parlamentas turėtų duoti pritarimą arba atsisakyti duoti pritarimą, ir, jei reikia, pateikiamos rekomendacijos dėl siūlomo akto įgyvendinimo
  . |
| | 1b.
     
  Atsakingas komitetas, nepagrįstai nedelsdamas, išnagrinėja prašymą pritarti. Jei atsakingas komitetas nepriėmė savo rekomendacijos per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai į jį kreiptasi su prašymu dėl pritarimo, Pirmininkų sueiga gali arba įtraukti šį klausimą į darbotvarkę svarstyti kitoje mėnesinėje sesijoje, arba, tinkamai pagrįstais atvejais, gali pratęsti šešių mėnesių laikotarpį. |
| Dėl teisės akto, kurį, remiantis Europos Sąjungos sutartimi arba Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, galima priimti tik gavus Parlamento pritarimą,
  Parlamentas sprendžia vienu balsavimu dėl pritarimo – nesvarbu, ar atsakingo komiteto rekomendacijoje siūloma šį aktą priimti ar atmesti – ir dėl šio teisės akto negali būti teikiami jokie pakeitimai
  . Pritarimui reikalingą balsų daugumą lemia atitinkamas Europos Sąjungos sutarties arba Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsnis, pasirinktas kaip siūlomo akto teisinis pagrindas, arba, jei dauguma jame neapibrėžta, balsavusiųjų narių balsų dauguma
  . Neužtikrinus reikiamos daugumos, siūlomas aktas laikomas atmestu. | 1c.
     
  Dėl siūlomo akto
  Parlamentas sprendžia vienu balsavimu dėl pritarimo – nesvarbu, ar atsakingo komiteto rekomendacijoje siūloma šį aktą priimti ar atmesti – ir dėl šio teisės akto negali būti teikiami jokie pakeitimai. Neužtikrinus reikiamos daugumos, siūlomas aktas laikomas atmestu. |
| 2.   
  Be to, tarptautiniams susitarimams, stojimo sutartims, bei siekiant nustatyti, kad valstybė narė rimtai ir nuolat pažeidinėja pagrindinius principus, siekiant nustatyti Parlamento sudėtį, vykdyti tvirtesnį valstybių narių bendradarbiavimą ar priimti daugiametę finansinę programą, atitinkamai taikomi 108, 81, 83, 84, 85 ir 86 straipsniai. | |
| 3.   Kai reikalingas Parlamento pritarimas dėl
  pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo
  akto
  arba dėl numatomos tarptautinės sutarties
  , atsakingas komitetas gali pateikti Parlamentui preliminarų pranešimą
  . Tokiame pranešime pateikiamas pasiūlymas
  dėl rezoliucijos su rekomendacijomis, kaip keisti ar įgyvendinti siūlomą
  teisėkūros procedūra priimamą
  aktą
  ar numatomą tarptautinę sutartį
  . | 3.   Kai reikalingas Parlamento pritarimas dėl
  siūlomo
  akto, atsakingas komitetas gali
  bet kuriuo metu
  pateikti Parlamentui preliminarų pranešimą
  , kuris apimtų pasiūlymą
  dėl rezoliucijos su rekomendacijomis, kaip keisti ar įgyvendinti siūlomą aktą. |
| 4.   
  Atsakingas komitetas, nepagrįstai nedelsdamas, išnagrinėja prašymą pritarti. Jei atsakingas komitetas nusprendžia neteikti rekomendacijos arba nepriėmė rekomendacijos per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai jam buvo pateiktas prašymas dėl pritarimo, Pirmininkų sueiga gali arba įtraukti šį klausimą į darbotvarkę svarstyti kitoje mėnesinėje sesijoje, arba, tinkamai pagrįstais atvejais, gali pratęsti šešių mėnesių laikotarpį. | |
| Kai Parlamento pritarimo reikia dėl numatomo tarptautinio susitarimo, Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto rekomendacija, gali nuspręsti pritarimo procedūrą sustabdyti ne ilgiau kaip vieniems metams. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

99 straipsnis

99 straipsnis

Pritarimo procedūra

Pritarimo procedūra

1.   Kai Parlamento prašoma duoti pritarimą siūlomam
  teisės
  aktui,
  priimdamas sprendimą jis atsižvelgia į atsakingo komiteto
  rekomendaciją, kurioje siūloma pritarti šiam
  teisės
  aktui arba jį atmesti.
  Į rekomendaciją įtraukiamos nurodomosios dalys, bet neįtraukiamos konstatuojamosios dalys. Į ją gali būti įtrauktas trumpas pagrindimas, už kurį atsakingas pranešėjas ir dėl kurio nebalsuojama. Mutatis mutandis taikoma 56 straipsnio 1 dalis. Komitete pateikti pakeitimai priimtini tik jeigu jais siekiama iš pagrindų pakeisti pranešėjo siūlomą rekomendaciją.

1.   Kai Parlamento prašoma duoti pritarimą siūlomam
  teisiškai privalomam
  aktui,
  atsakingas komitetas pateikia Parlamentui
  rekomendaciją, kurioje siūloma pritarti siūlomam aktui arba jį atmesti.

Į rekomendaciją įtraukiamos nurodomosios dalys, bet neįtraukiamos konstatuojamosios dalys. Pakeitimai komitete yra priimtini tik tuo atveju, jeigu jais siekiama iš pagrindų pakeisti pranešėjo siūlomą rekomendaciją.

Prie rekomendacijos gali būti pridedama trumpa aiškinamoji dalis, už kurią atsakingas pranešėjas; dėl jos nebalsuojama. Mutatis mutandis taikoma 56 straipsnio 1 dalis.

Atsakingas komitetas gali
  pateikti ne teisėkūros
  pasiūlymą dėl
  rezoliucijos. Rengiant rezoliuciją gali dalyvauti kiti komitetai laikantis Darbo tvarkos taisyklių 201 straipsnio 3 dalies kartu su Darbo tvarkos taisyklių 53, 54 ir 55 straipsniais
  .

1a.
     
  Prireikus
  atsakingas komitetas gali
  taip pat pateikti
  pasiūlymą dėl
  ne teisėkūros rezoliucijos, kuriame būtų nurodomos priežastys, kodėl Parlamentas turėtų duoti pritarimą arba atsisakyti duoti pritarimą, ir, jei reikia, pateikiamos rekomendacijos dėl siūlomo akto įgyvendinimo
  .

1b.
     
  Atsakingas komitetas, nepagrįstai nedelsdamas, išnagrinėja prašymą pritarti. Jei atsakingas komitetas nepriėmė savo rekomendacijos per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai į jį kreiptasi su prašymu dėl pritarimo, Pirmininkų sueiga gali arba įtraukti šį klausimą į darbotvarkę svarstyti kitoje mėnesinėje sesijoje, arba, tinkamai pagrįstais atvejais, gali pratęsti šešių mėnesių laikotarpį.

Dėl teisės akto, kurį, remiantis Europos Sąjungos sutartimi arba Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, galima priimti tik gavus Parlamento pritarimą,
  Parlamentas sprendžia vienu balsavimu dėl pritarimo – nesvarbu, ar atsakingo komiteto rekomendacijoje siūloma šį aktą priimti ar atmesti – ir dėl šio teisės akto negali būti teikiami jokie pakeitimai
  . Pritarimui reikalingą balsų daugumą lemia atitinkamas Europos Sąjungos sutarties arba Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsnis, pasirinktas kaip siūlomo akto teisinis pagrindas, arba, jei dauguma jame neapibrėžta, balsavusiųjų narių balsų dauguma
  . Neužtikrinus reikiamos daugumos, siūlomas aktas laikomas atmestu.

1c.
     
  Dėl siūlomo akto
  Parlamentas sprendžia vienu balsavimu dėl pritarimo – nesvarbu, ar atsakingo komiteto rekomendacijoje siūloma šį aktą priimti ar atmesti – ir dėl šio teisės akto negali būti teikiami jokie pakeitimai. Neužtikrinus reikiamos daugumos, siūlomas aktas laikomas atmestu.

2.   
  Be to, tarptautiniams susitarimams, stojimo sutartims, bei siekiant nustatyti, kad valstybė narė rimtai ir nuolat pažeidinėja pagrindinius principus, siekiant nustatyti Parlamento sudėtį, vykdyti tvirtesnį valstybių narių bendradarbiavimą ar priimti daugiametę finansinę programą, atitinkamai taikomi 108, 81, 83, 84, 85 ir 86 straipsniai.

3.   Kai reikalingas Parlamento pritarimas dėl
  pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo
  akto
  arba dėl numatomos tarptautinės sutarties
  , atsakingas komitetas gali pateikti Parlamentui preliminarų pranešimą
  . Tokiame pranešime pateikiamas pasiūlymas
  dėl rezoliucijos su rekomendacijomis, kaip keisti ar įgyvendinti siūlomą
  teisėkūros procedūra priimamą
  aktą
  ar numatomą tarptautinę sutartį
  .

3.   Kai reikalingas Parlamento pritarimas dėl
  siūlomo
  akto, atsakingas komitetas gali
  bet kuriuo metu
  pateikti Parlamentui preliminarų pranešimą
  , kuris apimtų pasiūlymą
  dėl rezoliucijos su rekomendacijomis, kaip keisti ar įgyvendinti siūlomą aktą.

4.   
  Atsakingas komitetas, nepagrįstai nedelsdamas, išnagrinėja prašymą pritarti. Jei atsakingas komitetas nusprendžia neteikti rekomendacijos arba nepriėmė rekomendacijos per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai jam buvo pateiktas prašymas dėl pritarimo, Pirmininkų sueiga gali arba įtraukti šį klausimą į darbotvarkę svarstyti kitoje mėnesinėje sesijoje, arba, tinkamai pagrįstais atvejais, gali pratęsti šešių mėnesių laikotarpį.

Kai Parlamento pritarimo reikia dėl numatomo tarptautinio susitarimo, Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto rekomendacija, gali nuspręsti pritarimo procedūrą sustabdyti ne ilgiau kaip vieniems metams.

Pakeitimas 120

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 11 skyriaus numeracija

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11
  SKYRIUS | 9
  SKYRIUS |
| KITOS PROCEDŪROS | KITOS PROCEDŪROS |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

11
  SKYRIUS

9
  SKYRIUS

KITOS PROCEDŪROS

KITOS PROCEDŪROS

Pakeitimas 121

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

100 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 100 straipsnis | 100 straipsnis |
| Nuomonių
  teikimo procedūra
  ,
  remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 140 straipsniu | Nuomonių
  dėl išimčių
  ,
  taikomų euro įvedimui, teikimo procedūra |
| 1.   Kai
  , remiantis
  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 140 straipsnio 2
  dalimi, Parlamento prašoma pateikti nuomonę dėl Tarybos rekomendacijų
  , jis
  , Tarybai pristačius rekomendacijas plenarinio posėdžio metu,
  svarsto klausimą atsakingo komiteto
  raštu ar žodžiu pateikto pasiūlymo
  priimti ar atmesti
  rekomendacijas, dėl kurių konsultuojamasi su Parlamentu, pagrindu
  . | 1.   Kai
  pagal
  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 140 straipsnio 2
  dalį konsultuojamasi su Parlamentu
  , jis svarsto klausimą
  remdamasis
  atsakingo komiteto
  pateiktu pranešimu, kuriame siūloma
  priimti ar atmesti
  siūlomą aktą
  . |
| 2.   Tada Parlamento nariai balsuoja
  bendrai vienu kartu
  dėl
  visų rekomendacijų
  , dėl
  kurių
  negali būti teikiama jokių pakeitimų. | 2.   Tada Parlamento nariai balsuoja
  vieną kartą
  dėl
  siūlomo akto
  , dėl
  kurio
  negali būti teikiama jokių pakeitimų. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

100 straipsnis

100 straipsnis

Nuomonių
  teikimo procedūra
  ,
  remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 140 straipsniu

Nuomonių
  dėl išimčių
  ,
  taikomų euro įvedimui, teikimo procedūra

1.   Kai
  , remiantis
  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 140 straipsnio 2
  dalimi, Parlamento prašoma pateikti nuomonę dėl Tarybos rekomendacijų
  , jis
  , Tarybai pristačius rekomendacijas plenarinio posėdžio metu,
  svarsto klausimą atsakingo komiteto
  raštu ar žodžiu pateikto pasiūlymo
  priimti ar atmesti
  rekomendacijas, dėl kurių konsultuojamasi su Parlamentu, pagrindu
  .

1.   Kai
  pagal
  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 140 straipsnio 2
  dalį konsultuojamasi su Parlamentu
  , jis svarsto klausimą
  remdamasis
  atsakingo komiteto
  pateiktu pranešimu, kuriame siūloma
  priimti ar atmesti
  siūlomą aktą
  .

2.   Tada Parlamento nariai balsuoja
  bendrai vienu kartu
  dėl
  visų rekomendacijų
  , dėl
  kurių
  negali būti teikiama jokių pakeitimų.

2.   Tada Parlamento nariai balsuoja
  vieną kartą
  dėl
  siūlomo akto
  , dėl
  kurio
  negali būti teikiama jokių pakeitimų.

Pakeitimas 122

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

102 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 102 straipsnis | 102 straipsnis |
| Su savanoriškų susitarimų nagrinėjimu susijusios procedūros | Su
  numatomų
  savanoriškų susitarimų nagrinėjimu susijusios procedūros |
| 1.   Kai Komisija praneša Parlamentui, jog ketina svarstyti galimybę sudaryti savanoriškus susitarimus kaip alternatyvą teisėkūrai, atsakingas komitetas gali parengti pranešimą dėl šio klausimo esmės pagal 52 straipsnį. | 1.   Kai Komisija praneša Parlamentui, jog ketina svarstyti galimybę sudaryti savanoriškus susitarimus kaip alternatyvą teisėkūrai, atsakingas komitetas gali parengti pranešimą dėl šio klausimo esmės pagal 52 straipsnį. |
| 2.   Kai Komisija praneša, jog ketina sudaryti savanorišką susitarimą, atsakingas komitetas gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, rekomenduodamas pasiūlymą priimti ar atmesti ir kokiomis sąlygomis tai padaryti. | 2.   Kai Komisija praneša, jog ketina sudaryti savanorišką susitarimą, atsakingas komitetas gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, rekomenduodamas pasiūlymą priimti ar atmesti ir kokiomis sąlygomis tai padaryti. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

102 straipsnis

102 straipsnis

Su savanoriškų susitarimų nagrinėjimu susijusios procedūros

Su
  numatomų
  savanoriškų susitarimų nagrinėjimu susijusios procedūros

1.   Kai Komisija praneša Parlamentui, jog ketina svarstyti galimybę sudaryti savanoriškus susitarimus kaip alternatyvą teisėkūrai, atsakingas komitetas gali parengti pranešimą dėl šio klausimo esmės pagal 52 straipsnį.

1.   Kai Komisija praneša Parlamentui, jog ketina svarstyti galimybę sudaryti savanoriškus susitarimus kaip alternatyvą teisėkūrai, atsakingas komitetas gali parengti pranešimą dėl šio klausimo esmės pagal 52 straipsnį.

2.   Kai Komisija praneša, jog ketina sudaryti savanorišką susitarimą, atsakingas komitetas gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, rekomenduodamas pasiūlymą priimti ar atmesti ir kokiomis sąlygomis tai padaryti.

2.   Kai Komisija praneša, jog ketina sudaryti savanorišką susitarimą, atsakingas komitetas gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, rekomenduodamas pasiūlymą priimti ar atmesti ir kokiomis sąlygomis tai padaryti.

Pakeitimas 123

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

103 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 103 straipsnis | 103 straipsnis |
| Kodifikavimas | Kodifikavimas |
| 1.   Kai Parlamentui pateikiamas pasiūlymas dėl Sąjungos teisės aktų kodifikavimo, šis pasiūlymas perduodamas už teisės klausimus atsakingam komitetui. Šis komitetas tarpinstituciniu lygmeniu (12) sutarta tvarka jį išnagrinėja, kad įsitikintų, jog pasiūlymas tiesiog apsiriboja kodifikavimu neatliekant esminių pakeitimų. | 1.   Kai Parlamentui pateikiamas pasiūlymas dėl Sąjungos teisės aktų kodifikavimo, šis pasiūlymas perduodamas už teisės klausimus atsakingam komitetui. Šis komitetas tarpinstituciniu lygmeniu (12) sutarta tvarka jį išnagrinėja, kad įsitikintų, jog pasiūlymas tiesiog apsiriboja kodifikavimu neatliekant esminių pakeitimų. |
| 2.   Už teisės aktus, kuriuos siūloma kodifikuoti, atsakingo Komiteto, jo paties prašymu arba už teisės klausimus atsakingo komiteto prašymu, gali būti paprašyta pateikti nuomonę dėl kodifikavimo tikslingumo. | 2.   Už teisės aktus, kuriuos siūloma kodifikuoti, atsakingo komiteto, jo paties prašymu arba už teisės klausimus atsakingo komiteto prašymu, gali būti paprašyta pateikti nuomonę dėl kodifikavimo tikslingumo. |
| 3.   Pasiūlymo teksto pakeitimai nepriimtini. | 3.   Pasiūlymo teksto pakeitimai nepriimtini. |
| Vis dėlto pranešėjo prašymu už teisės klausimus atsakingo komiteto pirmininkas gali šiam komitetui pateikti tvirtinti
  pakeitimus, susijusius su techniniais patikslinimais
  , jei tokie patikslinimai būtini, kad pasiūlymas atitiktų kodifikavimo taisykles, ir jei jie nekeičia pasiūlymo esmės. | Vis dėlto pranešėjo prašymu už teisės klausimus atsakingo komiteto pirmininkas gali šiam komitetui pateikti tvirtinti
  techninius patikslinimus
  , jei tokie patikslinimai būtini, kad pasiūlymas atitiktų kodifikavimo taisykles, ir jei jie nekeičia pasiūlymo esmės. |
| 4.   Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas nusprendžia, kad pasiūlyme nėra jokių Sąjungos teisės aktų esmės pakeitimų, jis teikia šį pasiūlymą Parlamentui patvirtinti. | 4.   Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas nusprendžia, kad pasiūlyme nėra jokių Sąjungos teisės aktų esmės pakeitimų, jis teikia šį pasiūlymą Parlamentui patvirtinti. |
| Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas nusprendžia, kad pasiūlyme yra esminių pakeitimų, jis siūlo Parlamentui atmesti pasiūlymą. | Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas nusprendžia, kad pasiūlyme yra esminių pakeitimų, jis siūlo Parlamentui atmesti pasiūlymą. |
| Abiem atvejais Parlamentas balsuoja vieną kartą be pakeitimų ir be diskusijų. | Abiem atvejais Parlamentas balsuoja vieną kartą be pakeitimų ir be diskusijų. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

103 straipsnis

103 straipsnis

Kodifikavimas

Kodifikavimas

1.   Kai Parlamentui pateikiamas pasiūlymas dėl Sąjungos teisės aktų kodifikavimo, šis pasiūlymas perduodamas už teisės klausimus atsakingam komitetui. Šis komitetas tarpinstituciniu lygmeniu (12) sutarta tvarka jį išnagrinėja, kad įsitikintų, jog pasiūlymas tiesiog apsiriboja kodifikavimu neatliekant esminių pakeitimų.

1.   Kai Parlamentui pateikiamas pasiūlymas dėl Sąjungos teisės aktų kodifikavimo, šis pasiūlymas perduodamas už teisės klausimus atsakingam komitetui. Šis komitetas tarpinstituciniu lygmeniu (12) sutarta tvarka jį išnagrinėja, kad įsitikintų, jog pasiūlymas tiesiog apsiriboja kodifikavimu neatliekant esminių pakeitimų.

2.   Už teisės aktus, kuriuos siūloma kodifikuoti, atsakingo Komiteto, jo paties prašymu arba už teisės klausimus atsakingo komiteto prašymu, gali būti paprašyta pateikti nuomonę dėl kodifikavimo tikslingumo.

2.   Už teisės aktus, kuriuos siūloma kodifikuoti, atsakingo komiteto, jo paties prašymu arba už teisės klausimus atsakingo komiteto prašymu, gali būti paprašyta pateikti nuomonę dėl kodifikavimo tikslingumo.

3.   Pasiūlymo teksto pakeitimai nepriimtini.

3.   Pasiūlymo teksto pakeitimai nepriimtini.

Vis dėlto pranešėjo prašymu už teisės klausimus atsakingo komiteto pirmininkas gali šiam komitetui pateikti tvirtinti
  pakeitimus, susijusius su techniniais patikslinimais
  , jei tokie patikslinimai būtini, kad pasiūlymas atitiktų kodifikavimo taisykles, ir jei jie nekeičia pasiūlymo esmės.

Vis dėlto pranešėjo prašymu už teisės klausimus atsakingo komiteto pirmininkas gali šiam komitetui pateikti tvirtinti
  techninius patikslinimus
  , jei tokie patikslinimai būtini, kad pasiūlymas atitiktų kodifikavimo taisykles, ir jei jie nekeičia pasiūlymo esmės.

4.   Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas nusprendžia, kad pasiūlyme nėra jokių Sąjungos teisės aktų esmės pakeitimų, jis teikia šį pasiūlymą Parlamentui patvirtinti.

4.   Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas nusprendžia, kad pasiūlyme nėra jokių Sąjungos teisės aktų esmės pakeitimų, jis teikia šį pasiūlymą Parlamentui patvirtinti.

Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas nusprendžia, kad pasiūlyme yra esminių pakeitimų, jis siūlo Parlamentui atmesti pasiūlymą.

Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas nusprendžia, kad pasiūlyme yra esminių pakeitimų, jis siūlo Parlamentui atmesti pasiūlymą.

Abiem atvejais Parlamentas balsuoja vieną kartą be pakeitimų ir be diskusijų.

Abiem atvejais Parlamentas balsuoja vieną kartą be pakeitimų ir be diskusijų.

Pakeitimas 124

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

104 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 104 straipsnis | 104 straipsnis |
| Išdėstymas nauja redakcija | Išdėstymas nauja redakcija |
| 1.   Kai Parlamentui pateikiamas pasiūlymas dėl Sąjungos teisės aktų išdėstymo nauja redakcija, šis pasiūlymas perduodamas už teisės klausimus atsakingam komitetui ir už atitinkamą sritį atsakingam komitetui. | 1.   Kai Parlamentui pateikiamas pasiūlymas dėl Sąjungos teisės aktų išdėstymo nauja redakcija, šis pasiūlymas perduodamas už teisės klausimus atsakingam komitetui ir už atitinkamą sritį atsakingam komitetui. |
| 2.   Už teisės klausimus atsakingas komitetas tarpinstituciniu lygmeniu sutarta tvarka (13) jį išnagrinėja, kad patikrintų, ar be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame nėra kitų esminių pakeitimų. | 2.   Už teisės klausimus atsakingas komitetas tarpinstituciniu lygmeniu sutarta tvarka (13) jį išnagrinėja, kad patikrintų, ar be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame nėra kitų esminių pakeitimų. |
| Tokio nagrinėjimo metu pasiūlymo teksto pakeitimai nepriimtini. Tačiau 103 straipsnio 3 dalies antra pastraipa taikoma toms nuostatoms, kurios pasiūlyme dėl išdėstymo nauja redakcija liko nepakeistos. | Tokio nagrinėjimo metu pasiūlymo teksto pakeitimai nepriimtini. Tačiau 103 straipsnio 3 dalies antra pastraipa taikoma toms nuostatoms, kurios pasiūlyme dėl išdėstymo nauja redakcija liko nepakeistos. |
| 3.   Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas mano, kad be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame nėra kitų esminių pakeitimų, apie tai jis praneša atsakingam komitetui. | 3.   Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas mano, kad be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame nėra kitų esminių pakeitimų, apie tai jis praneša atsakingam komitetui. |
| Šiuo atveju, be 169 ir 170 straipsniuose įtvirtintų sąlygų, atsakingas komitetas laiko priimtinais tik tuos pakeitimus, kurie susiję su pasiūlymo dalimis, kuriose yra pakeitimų. | Šiuo atveju, be 169 ir 170 straipsniuose įtvirtintų sąlygų, atsakingas komitetas laiko priimtinais tik tuos pakeitimus, kurie susiję su pasiūlymo dalimis, kuriose yra pakeitimų. |
| Tačiau
  , jei atsakingas komitetas pagal Tarpinstitucinio susitarimo 8 punktą taip pat ketina pateikti kodifikuotų pasiūlymo dalių pakeitimus, jis nedelsdamas praneša apie tai Tarybai ir Komisijai
  ,
  o pastaroji iki 58 straipsnyje numatyto balsavimo turėtų pranešti komitetui savo poziciją dėl šių pakeitimų ir ar ji ketina atsiimti pasiūlymą išdėstyti nauja redakcija
  . | Tačiau
  už atitinkamą klausimą atsakingo komiteto pirmininkas išimties tvarka ir kiekvienu konkrečiu atveju spręsdamas atskirai gali pripažinti priimtinais nepakeistų pasiūlymo dalių pakeitimus, jeigu jis mano
  ,
  kad tokie pakeitimai būtini siekiant išlaikyti vidinę teksto logiką arba neatsiejamai susiję su kitais priimtinais pakeitimais. Tokios priežastys nurodomos rašytiniame pakeitimų pagrindime
  . |
| 4.   Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas mano, kad be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame dar yra kitų esminių pakeitimų, jis siūlo Parlamentui atmesti pasiūlymą ir apie tai praneša atsakingam komitetui. | 4.   Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas mano, kad be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame dar yra kitų esminių pakeitimų, jis siūlo Parlamentui atmesti pasiūlymą ir apie tai praneša atsakingam komitetui. |
| Šiuo atveju Parlamento pirmininkas prašo Komisiją atsiimti savo pasiūlymą. Jei Komisija atsiima savo pasiūlymą, Parlamento pirmininkas praneša, kad procedūra neteko pagrindo ir apie tai praneša Tarybai. Jei Komisija neatsiima savo pasiūlymo, Parlamentas jį perduoda už atitinkamą sritį atsakingam komitetui, kuris jį nagrinėja pagal įprastą procedūrą. | Šiuo atveju Parlamento pirmininkas prašo Komisiją atsiimti savo pasiūlymą. Jei Komisija atsiima savo pasiūlymą, Parlamento pirmininkas praneša, kad procedūra neteko pagrindo ir apie tai praneša Tarybai. Jei Komisija neatsiima savo pasiūlymo, Parlamentas jį perduoda už atitinkamą sritį atsakingam komitetui, kuris jį nagrinėja pagal įprastą procedūrą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

104 straipsnis

104 straipsnis

Išdėstymas nauja redakcija

Išdėstymas nauja redakcija

1.   Kai Parlamentui pateikiamas pasiūlymas dėl Sąjungos teisės aktų išdėstymo nauja redakcija, šis pasiūlymas perduodamas už teisės klausimus atsakingam komitetui ir už atitinkamą sritį atsakingam komitetui.

1.   Kai Parlamentui pateikiamas pasiūlymas dėl Sąjungos teisės aktų išdėstymo nauja redakcija, šis pasiūlymas perduodamas už teisės klausimus atsakingam komitetui ir už atitinkamą sritį atsakingam komitetui.

2.   Už teisės klausimus atsakingas komitetas tarpinstituciniu lygmeniu sutarta tvarka (13) jį išnagrinėja, kad patikrintų, ar be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame nėra kitų esminių pakeitimų.

2.   Už teisės klausimus atsakingas komitetas tarpinstituciniu lygmeniu sutarta tvarka (13) jį išnagrinėja, kad patikrintų, ar be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame nėra kitų esminių pakeitimų.

Tokio nagrinėjimo metu pasiūlymo teksto pakeitimai nepriimtini. Tačiau 103 straipsnio 3 dalies antra pastraipa taikoma toms nuostatoms, kurios pasiūlyme dėl išdėstymo nauja redakcija liko nepakeistos.

Tokio nagrinėjimo metu pasiūlymo teksto pakeitimai nepriimtini. Tačiau 103 straipsnio 3 dalies antra pastraipa taikoma toms nuostatoms, kurios pasiūlyme dėl išdėstymo nauja redakcija liko nepakeistos.

3.   Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas mano, kad be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame nėra kitų esminių pakeitimų, apie tai jis praneša atsakingam komitetui.

3.   Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas mano, kad be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame nėra kitų esminių pakeitimų, apie tai jis praneša atsakingam komitetui.

Šiuo atveju, be 169 ir 170 straipsniuose įtvirtintų sąlygų, atsakingas komitetas laiko priimtinais tik tuos pakeitimus, kurie susiję su pasiūlymo dalimis, kuriose yra pakeitimų.

Šiuo atveju, be 169 ir 170 straipsniuose įtvirtintų sąlygų, atsakingas komitetas laiko priimtinais tik tuos pakeitimus, kurie susiję su pasiūlymo dalimis, kuriose yra pakeitimų.

Tačiau
  , jei atsakingas komitetas pagal Tarpinstitucinio susitarimo 8 punktą taip pat ketina pateikti kodifikuotų pasiūlymo dalių pakeitimus, jis nedelsdamas praneša apie tai Tarybai ir Komisijai
  ,
  o pastaroji iki 58 straipsnyje numatyto balsavimo turėtų pranešti komitetui savo poziciją dėl šių pakeitimų ir ar ji ketina atsiimti pasiūlymą išdėstyti nauja redakcija
  .

Tačiau
  už atitinkamą klausimą atsakingo komiteto pirmininkas išimties tvarka ir kiekvienu konkrečiu atveju spręsdamas atskirai gali pripažinti priimtinais nepakeistų pasiūlymo dalių pakeitimus, jeigu jis mano
  ,
  kad tokie pakeitimai būtini siekiant išlaikyti vidinę teksto logiką arba neatsiejamai susiję su kitais priimtinais pakeitimais. Tokios priežastys nurodomos rašytiniame pakeitimų pagrindime
  .

4.   Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas mano, kad be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame dar yra kitų esminių pakeitimų, jis siūlo Parlamentui atmesti pasiūlymą ir apie tai praneša atsakingam komitetui.

4.   Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas mano, kad be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame dar yra kitų esminių pakeitimų, jis siūlo Parlamentui atmesti pasiūlymą ir apie tai praneša atsakingam komitetui.

Šiuo atveju Parlamento pirmininkas prašo Komisiją atsiimti savo pasiūlymą. Jei Komisija atsiima savo pasiūlymą, Parlamento pirmininkas praneša, kad procedūra neteko pagrindo ir apie tai praneša Tarybai. Jei Komisija neatsiima savo pasiūlymo, Parlamentas jį perduoda už atitinkamą sritį atsakingam komitetui, kuris jį nagrinėja pagal įprastą procedūrą.

Šiuo atveju Parlamento pirmininkas prašo Komisiją atsiimti savo pasiūlymą. Jei Komisija atsiima savo pasiūlymą, Parlamento pirmininkas praneša, kad procedūra neteko pagrindo ir apie tai praneša Tarybai. Jei Komisija neatsiima savo pasiūlymo, Parlamentas jį perduoda už atitinkamą sritį atsakingam komitetui, kuris jį nagrinėja pagal įprastą procedūrą.

Pakeitimas 125

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II antraštinės dalies 9a skyrius (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3 SKYRIUS |
| | DELEGUOTIEJI IR ĮGYVENDINIMO AKTAI |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

3 SKYRIUS

DELEGUOTIEJI IR ĮGYVENDINIMO AKTAI

Pakeitimas 126

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

105 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 105 straipsnis | 105 straipsnis |
| Deleguotieji aktai | Deleguotieji aktai |
| 1.   Jei Komisija perduoda Parlamentui deleguotąjį aktą, Pirmininkas jį perduoda už pagrindinį teisėkūros procedūra priimtą aktą atsakingam komitetui, kuris gali nuspręsti paskirti
  pranešėją, kad būtų apsvarstytas vienas
  ar
  keli deleguotieji aktai
  . | 1.   Jei Komisija perduoda Parlamentui deleguotąjį aktą, Pirmininkas jį perduoda už pagrindinį teisėkūros procedūra priimtą aktą atsakingam komitetui, kuris gali nuspręsti paskirti
  vieną iš savo narių išnagrinėti vieną
  ar
  kelis deleguotuosius aktus
  . |
| 2.   
  Parlamento
  pirmininkas praneša Parlamentui deleguotojo akto gavimo visomis oficialiosiomis kalbomis datą ir terminą, per kurį galima pareikšti
  prieštaravimus
  . Šis terminas pradedamas skaičiuoti nuo
  minėtosios
  datos. | 2.   
  Per kitą mėnesinę sesiją po deleguotojo akto gavimo Parlamento
  pirmininkas praneša Parlamentui deleguotojo akto gavimo visomis oficialiosiomis kalbomis datą ir terminą, per kurį galima pareikšti
  prieštaravimų
  . Šis terminas pradedamas skaičiuoti nuo
  gavimo
  datos. |
| Pranešimas skelbiamas Parlamento plenarinio posėdžio protokole ir kartu nurodomas atsakingo komiteto pavadinimas. | Pranešimas skelbiamas Parlamento plenarinio posėdžio protokole ir kartu nurodomas atsakingo komiteto pavadinimas. |
| 3.   Atsakingas komitetas, laikydamasis pagrindinio teisėkūros procedūra priimto akto nuostatų ir, jei mano, kad tai tikslinga, pasikonsultavęs su
  bet kokiu susijusiu komitetu
  , gali pateikti Parlamentui pagrįstą pasiūlymą dėl rezoliucijos.
  Tame pasiūlyme
  dėl rezoliucijos
  nurodomos Parlamento prieštaravimų priežastys ir gali būti prašoma Komisijos
  pateikti
  naują deleguotąjį aktą
  ,
  kuriame
  būtų
  atsižvelgta
  į 
  Parlamento rekomendacijas
  . | 3.   Atsakingas komitetas, laikydamasis pagrindinio teisėkūros procedūra priimto akto nuostatų ir, jei mano, kad tai tikslinga, pasikonsultavęs su
  susijusiais komitetais
  , gali pateikti Parlamentui pagrįstą pasiūlymą dėl rezoliucijos
  , kurioje pareiškiama prieštaravimų dėl deleguotojo akto
  .
  Jei, likus 10 darbo dienų prieš prasidedant mėnesinei sesijai, kurios trečiadienis yra prieš 5 dalyje nurodyto laikotarpio pabaigą ir arčiausiai to laikotarpio pabaigos, atsakingas komitetas nepateikė tokio pasiūlymo
  dėl rezoliucijos
  , frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali
  pateikti
  pasiūlymą dėl rezoliucijos
  ,
  kad klausimas
  būtų
  įtrauktas
  į 
  pirmiau nurodytos sesijos darbotvarkę
  . |
| 4.   
  Jei, likus 10 darbo dienų prieš prasidedant mėnesinei sesijai, kurios trečiadienis eina prieš ir yra arčiausiai 5 dalyje nurodyto laikotarpio pabaigos, atsakingas komitetas nepateikė pasiūlymo dėl rezoliucijos, frakcija ar mažiausiai 40 Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, kad klausimas būtų įtrauktas į minėtosios sesijos darbotvarkės projektą. | |
| | 4a.
     
  Pagal 3 dalį pateiktame pasiūlyme dėl rezoliucijos nurodomos Parlamento prieštaravimų priežastys ir gali būti prašoma, kad Komisija pateiktų naują deleguotąjį aktą, kuriame būtų atsižvelgta į Parlamento rekomendacijas. |
| 5.   
  Dėl visų pateiktų pasiūlymų
  dėl
  rezoliucijų Parlamentas priima sprendimą
  per terminą, numatytą pagrindiniame teisėkūros procedūra priimtame akte, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 
  straipsnyje
  nustatyta balsų dauguma. | 5.   
  Parlamentas pritaria tokiam pasiūlymui
  dėl
  rezoliucijos
  per terminą, numatytą pagrindiniame teisėkūros procedūra priimtame akte
  , Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio 2 dalyje
  nustatyta
  visų savo narių
  balsų dauguma. |
| Jeigu atsakingas komitetas mano, kad remiantis
  pagrindiniu
  teisėkūros procedūra
  priimtu aktu
  reikėtų pratęsti terminą, per kurį galima pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto, atsakingo komiteto pirmininkas Parlamento vardu apie pratęsimą praneša Tarybai ir Komisijai. | Jeigu atsakingas komitetas mano, kad remiantis
  pagrindinio
  teisėkūros procedūra
  priimto akto nuostatomis
  reikėtų pratęsti terminą, per kurį galima pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto, atsakingo komiteto pirmininkas Parlamento vardu apie pratęsimą praneša Tarybai ir Komisijai. |
| 6.   Jei atsakingas komitetas rekomenduoja, kad prieš baigiantis pagrindiniame teisėkūros procedūra priimtame akte numatytam terminui Parlamentas pareikštų, jog neprieštarauja dėl deleguotojo akto: | 6.   Jei atsakingas komitetas rekomenduoja, kad prieš baigiantis pagrindiniame teisėkūros procedūra priimtame akte numatytam terminui Parlamentas pareikštų, jog neprieštarauja dėl deleguotojo akto: |
| — | jis motyvuotu laišku apie tai informuoja Komitetų pirmininkų sueigos pirmininką ir šiuo tikslu pateikia rekomendaciją; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

105 straipsnis

105 straipsnis

Deleguotieji aktai

Deleguotieji aktai

1.   Jei Komisija perduoda Parlamentui deleguotąjį aktą, Pirmininkas jį perduoda už pagrindinį teisėkūros procedūra priimtą aktą atsakingam komitetui, kuris gali nuspręsti paskirti
  pranešėją, kad būtų apsvarstytas vienas
  ar
  keli deleguotieji aktai
  .

1.   Jei Komisija perduoda Parlamentui deleguotąjį aktą, Pirmininkas jį perduoda už pagrindinį teisėkūros procedūra priimtą aktą atsakingam komitetui, kuris gali nuspręsti paskirti
  vieną iš savo narių išnagrinėti vieną
  ar
  kelis deleguotuosius aktus
  .

2.   
  Parlamento
  pirmininkas praneša Parlamentui deleguotojo akto gavimo visomis oficialiosiomis kalbomis datą ir terminą, per kurį galima pareikšti
  prieštaravimus
  . Šis terminas pradedamas skaičiuoti nuo
  minėtosios
  datos.

2.   
  Per kitą mėnesinę sesiją po deleguotojo akto gavimo Parlamento
  pirmininkas praneša Parlamentui deleguotojo akto gavimo visomis oficialiosiomis kalbomis datą ir terminą, per kurį galima pareikšti
  prieštaravimų
  . Šis terminas pradedamas skaičiuoti nuo
  gavimo
  datos.

Pranešimas skelbiamas Parlamento plenarinio posėdžio protokole ir kartu nurodomas atsakingo komiteto pavadinimas.

Pranešimas skelbiamas Parlamento plenarinio posėdžio protokole ir kartu nurodomas atsakingo komiteto pavadinimas.

3.   Atsakingas komitetas, laikydamasis pagrindinio teisėkūros procedūra priimto akto nuostatų ir, jei mano, kad tai tikslinga, pasikonsultavęs su
  bet kokiu susijusiu komitetu
  , gali pateikti Parlamentui pagrįstą pasiūlymą dėl rezoliucijos.
  Tame pasiūlyme
  dėl rezoliucijos
  nurodomos Parlamento prieštaravimų priežastys ir gali būti prašoma Komisijos
  pateikti
  naują deleguotąjį aktą
  ,
  kuriame
  būtų
  atsižvelgta
  į 
  Parlamento rekomendacijas
  .

3.   Atsakingas komitetas, laikydamasis pagrindinio teisėkūros procedūra priimto akto nuostatų ir, jei mano, kad tai tikslinga, pasikonsultavęs su
  susijusiais komitetais
  , gali pateikti Parlamentui pagrįstą pasiūlymą dėl rezoliucijos
  , kurioje pareiškiama prieštaravimų dėl deleguotojo akto
  .
  Jei, likus 10 darbo dienų prieš prasidedant mėnesinei sesijai, kurios trečiadienis yra prieš 5 dalyje nurodyto laikotarpio pabaigą ir arčiausiai to laikotarpio pabaigos, atsakingas komitetas nepateikė tokio pasiūlymo
  dėl rezoliucijos
  , frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali
  pateikti
  pasiūlymą dėl rezoliucijos
  ,
  kad klausimas
  būtų
  įtrauktas
  į 
  pirmiau nurodytos sesijos darbotvarkę
  .

4.   
  Jei, likus 10 darbo dienų prieš prasidedant mėnesinei sesijai, kurios trečiadienis eina prieš ir yra arčiausiai 5 dalyje nurodyto laikotarpio pabaigos, atsakingas komitetas nepateikė pasiūlymo dėl rezoliucijos, frakcija ar mažiausiai 40 Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, kad klausimas būtų įtrauktas į minėtosios sesijos darbotvarkės projektą.

4a.
     
  Pagal 3 dalį pateiktame pasiūlyme dėl rezoliucijos nurodomos Parlamento prieštaravimų priežastys ir gali būti prašoma, kad Komisija pateiktų naują deleguotąjį aktą, kuriame būtų atsižvelgta į Parlamento rekomendacijas.

5.   
  Dėl visų pateiktų pasiūlymų
  dėl
  rezoliucijų Parlamentas priima sprendimą
  per terminą, numatytą pagrindiniame teisėkūros procedūra priimtame akte, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 
  straipsnyje
  nustatyta balsų dauguma.

5.   
  Parlamentas pritaria tokiam pasiūlymui
  dėl
  rezoliucijos
  per terminą, numatytą pagrindiniame teisėkūros procedūra priimtame akte
  , Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio 2 dalyje
  nustatyta
  visų savo narių
  balsų dauguma.

Jeigu atsakingas komitetas mano, kad remiantis
  pagrindiniu
  teisėkūros procedūra
  priimtu aktu
  reikėtų pratęsti terminą, per kurį galima pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto, atsakingo komiteto pirmininkas Parlamento vardu apie pratęsimą praneša Tarybai ir Komisijai.

Jeigu atsakingas komitetas mano, kad remiantis
  pagrindinio
  teisėkūros procedūra
  priimto akto nuostatomis
  reikėtų pratęsti terminą, per kurį galima pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto, atsakingo komiteto pirmininkas Parlamento vardu apie pratęsimą praneša Tarybai ir Komisijai.

6.   Jei atsakingas komitetas rekomenduoja, kad prieš baigiantis pagrindiniame teisėkūros procedūra priimtame akte numatytam terminui Parlamentas pareikštų, jog neprieštarauja dėl deleguotojo akto:

6.   Jei atsakingas komitetas rekomenduoja, kad prieš baigiantis pagrindiniame teisėkūros procedūra priimtame akte numatytam terminui Parlamentas pareikštų, jog neprieštarauja dėl deleguotojo akto:

—

jis motyvuotu laišku apie tai informuoja Komitetų pirmininkų sueigos pirmininką ir šiuo tikslu pateikia rekomendaciją;

| — | jis motyvuotu laišku apie tai informuoja Komitetų pirmininkų sueigos pirmininką ir šiuo tikslu pateikia rekomendaciją; |
| --- | --- |

—

jis motyvuotu laišku apie tai informuoja Komitetų pirmininkų sueigos pirmininką ir šiuo tikslu pateikia rekomendaciją;

| — | jei kitos Komitetų pirmininkų sueigos metu arba skubos atveju taikant rašytinę procedūrą nepateikiama jokių prieštaravimų, Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas apie tai praneša Parlamento pirmininkui, kuris savo ruožtu apie tai kuo greičiau informuoja plenarinės sesijos dalyvius; |
| --- | --- |

—

jei kitos Komitetų pirmininkų sueigos metu arba skubos atveju taikant rašytinę procedūrą nepateikiama jokių prieštaravimų, Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas apie tai praneša Parlamento pirmininkui, kuris savo ruožtu apie tai kuo greičiau informuoja plenarinės sesijos dalyvius;

| — | jei kitos Komitetų pirmininkų sueigos metu arba skubos atveju taikant rašytinę procedūrą nepateikiama jokių prieštaravimų, Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas apie tai praneša Parlamento pirmininkui, kuris savo ruožtu apie tai kuo greičiau informuoja plenarinės sesijos dalyvius; |
| --- | --- |

—

jei kitos Komitetų pirmininkų sueigos metu arba skubos atveju taikant rašytinę procedūrą nepateikiama jokių prieštaravimų, Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas apie tai praneša Parlamento pirmininkui, kuris savo ruožtu apie tai kuo greičiau informuoja plenarinės sesijos dalyvius;

| — | jei per dvidešimt keturias valandas po paskelbimo per plenarinę sesiją frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių paprieštarauja rekomendacijai, dėl šios balsuojama; |
| --- | --- |

—

jei per dvidešimt keturias valandas po paskelbimo per plenarinę sesiją frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių paprieštarauja rekomendacijai, dėl šios balsuojama;

| — | jei per dvidešimt keturias valandas po paskelbimo per plenarinę sesiją frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių paprieštarauja rekomendacijai, dėl šios balsuojama; |
| --- | --- |

—

jei per dvidešimt keturias valandas po paskelbimo per plenarinę sesiją frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių paprieštarauja rekomendacijai, dėl šios balsuojama;

| — | jei per tą patį laiką nepareiškiama jokių prieštaravimų, pasiūlytoji rekomendacija laikoma patvirtinta; |
| --- | --- |

—

jei per tą patį laiką nepareiškiama jokių prieštaravimų, pasiūlytoji rekomendacija laikoma patvirtinta;

| — | jei per tą patį laiką nepareiškiama jokių prieštaravimų, pasiūlytoji rekomendacija laikoma patvirtinta; |
| --- | --- |

—

jei per tą patį laiką nepareiškiama jokių prieštaravimų, pasiūlytoji rekomendacija laikoma patvirtinta;

| — | priėmus tokią rekomendaciją nepriimamas joks vėlesnis pasiūlymas dėl prieštaravimų dėl deleguotojo akto. |
| --- | --- |

—

priėmus tokią rekomendaciją nepriimamas joks vėlesnis pasiūlymas dėl prieštaravimų dėl deleguotojo akto.

| — | priėmus tokią rekomendaciją nepriimamas joks vėlesnis pasiūlymas dėl prieštaravimų dėl deleguotojo akto. |
| --- | --- |

—

priėmus tokią rekomendaciją nepriimamas joks vėlesnis pasiūlymas dėl prieštaravimų dėl deleguotojo akto.

7.   Atsakingas komitetas, atsižvelgdamas į pagrindinio teisėkūros procedūra priimto akto nuostatas, gali imtis iniciatyvos pateikti Parlamentui
  motyvuotą
  pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl visiško arba
  iš
  dalinio šiame akte
  numatyto
  įgaliojimų
  suteikimo panaikinimo. Parlamentas priima sprendimą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje nustatyta balsų dauguma
  .

7.   Atsakingas komitetas, atsižvelgdamas į pagrindinio teisėkūros procedūra priimto akto nuostatas, gali imtis iniciatyvos pateikti Parlamentui pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl visiško arba dalinio šiame akte
  numatytų deleguotųjų
  įgaliojimų
  atšaukimo arba prieštaravimo savaiminiam įgaliojimų pratęsimui
  .

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio 2 dalį, sprendimui dėl deleguotųjų įgaliojimų atšaukimo priimti būtina visų Parlamento narių balsų dauguma.

8.   Parlamento pirmininkas supažindina Tarybą ir Komisiją su pozicijomis, priimtomis laikantis šio straipsnio.

8.   Parlamento pirmininkas supažindina Tarybą ir Komisiją su pozicijomis, priimtomis laikantis šio straipsnio.

Pakeitimas 127

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

106 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 106 straipsnis | 106 straipsnis |
| Įgyvendinimo aktai ir priemonės | Įgyvendinimo aktai ir priemonės |
| 1.   Kai Komisija perduoda Parlamentui įgyvendinimo akto ar priemonių projektą, Parlamento pirmininkas jį perduoda komitetui, atsakingam už pagrindinį teisėkūros procedūra priimtą aktą, o šis gali nuspręsti paskirti
  pranešėją, kad būtų išnagrinėtas vienas
  ar
  keli
  įgyvendinimo
  aktų ar priemonių projektai
  . | 1.   Kai Komisija perduoda Parlamentui įgyvendinimo akto ar priemonių projektą, Parlamento pirmininkas jį perduoda komitetui, atsakingam už pagrindinį teisėkūros procedūra priimtą aktą, o šis gali nuspręsti paskirti
  vieną iš savo narių išnagrinėti vieną
  ar
  kelis
  įgyvendinimo
  aktus arba priemones
  . |
| 2.   Atsakingas komitetas gali pateikti Parlamentui motyvuotą pasiūlymą dėl rezoliucijos, nurodydamas, kad įgyvendinimo akto ar priemonių projektas viršija pagrindiniame teisėkūros procedūra priimtame akte numatytus įgyvendinimo įgaliojimus arba dėl kitų priežasčių prieštarauja Sąjungos teisei. | 2.   Atsakingas komitetas gali pateikti Parlamentui motyvuotą pasiūlymą dėl rezoliucijos, nurodydamas, kad įgyvendinimo akto ar priemonių projektas viršija pagrindiniame teisėkūros procedūra priimtame akte numatytus įgyvendinimo įgaliojimus arba dėl kitų priežasčių prieštarauja Sąjungos teisei. |
| 3.   Į pasiūlymą dėl rezoliucijos gali
  įeiti
  prašymas, kad Komisija atšauktų
  aktą, priemones
  arba
  akto ar priemonių
  projektą, iš dalies jį
  pakeisti
  , atsižvelgdama į Parlamento suformuluotus prieštaravimus, arba pateiktų naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Pirmininkas praneša apie priimtą poziciją Tarybai ir Komisijai. | 3.   Į pasiūlymą dėl rezoliucijos gali
  būti įtrauktas
  prašymas, kad Komisija atšauktų
  įgyvendinimo akto
  arba
  priemonės
  projektą, iš dalies jį
  pakeistų
  , atsižvelgdama į Parlamento suformuluotus prieštaravimus, arba pateiktų naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Pirmininkas praneša apie priimtą poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| 4.   Jeigu Komisijos numatytoms įgyvendinimo priemonėms taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, numatyta Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, taikomos šios papildomos nuostatos: | 4.   Jeigu Komisijos numatytoms įgyvendinimo priemonėms taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, numatyta Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, taikomos šios papildomos nuostatos: |
| a) | tikrinimo laikas pradedamas skaičiuoti tada, kai
  priemonių
  projektas pateikiamas Parlamentui visomis oficialiosiomis kalbomis. Kai taikomi trumpesni kontrolės terminai, kaip numatyta Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 5 dalies b punkte, ir skubos atvejais, numatytais Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje, tikrinimo laikas pradedamas skaičiuoti nuo tos dienos, kai Parlamentas gauna galutinį įgyvendinimo
  priemonių
  projektą tomis kalbomis, kuriomis projektas buvo pateiktas pagal Sprendimą 1999/468/EB įsteigto komiteto nariams, išskyrus atvejus, kai atsakingo Parlamento komiteto pirmininkas tam prieštarauja.
  Tokiu atveju
  158 straipsnis netaikomas; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

106 straipsnis

106 straipsnis

Įgyvendinimo aktai ir priemonės

Įgyvendinimo aktai ir priemonės

1.   Kai Komisija perduoda Parlamentui įgyvendinimo akto ar priemonių projektą, Parlamento pirmininkas jį perduoda komitetui, atsakingam už pagrindinį teisėkūros procedūra priimtą aktą, o šis gali nuspręsti paskirti
  pranešėją, kad būtų išnagrinėtas vienas
  ar
  keli
  įgyvendinimo
  aktų ar priemonių projektai
  .

1.   Kai Komisija perduoda Parlamentui įgyvendinimo akto ar priemonių projektą, Parlamento pirmininkas jį perduoda komitetui, atsakingam už pagrindinį teisėkūros procedūra priimtą aktą, o šis gali nuspręsti paskirti
  vieną iš savo narių išnagrinėti vieną
  ar
  kelis
  įgyvendinimo
  aktus arba priemones
  .

2.   Atsakingas komitetas gali pateikti Parlamentui motyvuotą pasiūlymą dėl rezoliucijos, nurodydamas, kad įgyvendinimo akto ar priemonių projektas viršija pagrindiniame teisėkūros procedūra priimtame akte numatytus įgyvendinimo įgaliojimus arba dėl kitų priežasčių prieštarauja Sąjungos teisei.

2.   Atsakingas komitetas gali pateikti Parlamentui motyvuotą pasiūlymą dėl rezoliucijos, nurodydamas, kad įgyvendinimo akto ar priemonių projektas viršija pagrindiniame teisėkūros procedūra priimtame akte numatytus įgyvendinimo įgaliojimus arba dėl kitų priežasčių prieštarauja Sąjungos teisei.

3.   Į pasiūlymą dėl rezoliucijos gali
  įeiti
  prašymas, kad Komisija atšauktų
  aktą, priemones
  arba
  akto ar priemonių
  projektą, iš dalies jį
  pakeisti
  , atsižvelgdama į Parlamento suformuluotus prieštaravimus, arba pateiktų naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Pirmininkas praneša apie priimtą poziciją Tarybai ir Komisijai.

3.   Į pasiūlymą dėl rezoliucijos gali
  būti įtrauktas
  prašymas, kad Komisija atšauktų
  įgyvendinimo akto
  arba
  priemonės
  projektą, iš dalies jį
  pakeistų
  , atsižvelgdama į Parlamento suformuluotus prieštaravimus, arba pateiktų naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Pirmininkas praneša apie priimtą poziciją Tarybai ir Komisijai.

4.   Jeigu Komisijos numatytoms įgyvendinimo priemonėms taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, numatyta Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, taikomos šios papildomos nuostatos:

4.   Jeigu Komisijos numatytoms įgyvendinimo priemonėms taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, numatyta Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, taikomos šios papildomos nuostatos:

a)

tikrinimo laikas pradedamas skaičiuoti tada, kai
  priemonių
  projektas pateikiamas Parlamentui visomis oficialiosiomis kalbomis. Kai taikomi trumpesni kontrolės terminai, kaip numatyta Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 5 dalies b punkte, ir skubos atvejais, numatytais Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje, tikrinimo laikas pradedamas skaičiuoti nuo tos dienos, kai Parlamentas gauna galutinį įgyvendinimo
  priemonių
  projektą tomis kalbomis, kuriomis projektas buvo pateiktas pagal Sprendimą 1999/468/EB įsteigto komiteto nariams, išskyrus atvejus, kai atsakingo Parlamento komiteto pirmininkas tam prieštarauja.
  Tokiu atveju
  158 straipsnis netaikomas;

| a) | tikrinimo laikas pradedamas skaičiuoti tada, kai
  įgyvendinimo priemonės
  projektas pateikiamas Parlamentui visomis oficialiosiomis kalbomis. Kai taikomi trumpesni kontrolės terminai, kaip numatyta Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 5 dalies b punkte, ir skubos atvejais, numatytais Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje, tikrinimo laikas pradedamas skaičiuoti nuo tos dienos, kai Parlamentas gauna galutinį įgyvendinimo
  priemonės
  projektą tomis kalbomis, kuriomis projektas buvo pateiktas pagal Sprendimą 1999/468/EB įsteigto komiteto nariams, išskyrus atvejus, kai atsakingo Parlamento komiteto pirmininkas tam prieštarauja.
  Ankstesniame sakinyje nurodytais dviem atvejais
  158 straipsnis netaikomas; |
| --- | --- |

a)

tikrinimo laikas pradedamas skaičiuoti tada, kai
  įgyvendinimo priemonės
  projektas pateikiamas Parlamentui visomis oficialiosiomis kalbomis. Kai taikomi trumpesni kontrolės terminai, kaip numatyta Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 5 dalies b punkte, ir skubos atvejais, numatytais Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje, tikrinimo laikas pradedamas skaičiuoti nuo tos dienos, kai Parlamentas gauna galutinį įgyvendinimo
  priemonės
  projektą tomis kalbomis, kuriomis projektas buvo pateiktas pagal Sprendimą 1999/468/EB įsteigto komiteto nariams, išskyrus atvejus, kai atsakingo Parlamento komiteto pirmininkas tam prieštarauja.
  Ankstesniame sakinyje nurodytais dviem atvejais
  158 straipsnis netaikomas;

| b) | jeigu įgyvendinimo priemonių projektas grindžiamas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 5 ir 6 dalimis, kuriose Europos Parlamentui nustatyti trumpesni terminai prieštaravimams pateikti, o atsakingas komitetas per nustatytą laiką negalėjo susitikti, to komiteto pirmininkas gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, kurioje prieštaraujama priemonių projekto priėmimui; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinimo priemonių projektas grindžiamas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 5 ir 6 dalimis, kuriose Europos Parlamentui nustatyti trumpesni terminai prieštaravimams pateikti, o atsakingas komitetas per nustatytą laiką negalėjo susitikti, to komiteto pirmininkas gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, kurioje prieštaraujama priemonių projekto priėmimui;

| b) | jeigu įgyvendinimo priemonių projektas grindžiamas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 5 ir 6 dalimis, kuriose Europos Parlamentui nustatyti trumpesni terminai prieštaravimams pateikti, o atsakingas komitetas per nustatytą laiką negalėjo susitikti, to komiteto pirmininkas gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, kurioje prieštaraujama priemonių projekto priėmimui; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinimo priemonių projektas grindžiamas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 5 ir 6 dalimis, kuriose Europos Parlamentui nustatyti trumpesni terminai prieštaravimams pateikti, o atsakingas komitetas per nustatytą laiką negalėjo susitikti, to komiteto pirmininkas gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, kurioje prieštaraujama priemonių projekto priėmimui;

| c) | Parlamentas visų narių balsų dauguma gali
  nepritarti
  įgyvendinimo
  priemonių
  projekto priėmimui, nurodydamas, kad
  priemonių
  projekte viršijami pagrindiniame akte nustatyti įgyvendinimo įgaliojimai, kad jis neatitinka pagrindinio akto tikslų ar turinio arba jame nesilaikoma subsidiarumo ar proporcingumo principų; |
| --- | --- |

c)

Parlamentas visų narių balsų dauguma gali
  nepritarti
  įgyvendinimo
  priemonių
  projekto priėmimui, nurodydamas, kad
  priemonių
  projekte viršijami pagrindiniame akte nustatyti įgyvendinimo įgaliojimai, kad jis neatitinka pagrindinio akto tikslų ar turinio arba jame nesilaikoma subsidiarumo ar proporcingumo principų;

| c) | Parlamentas visų narių balsų dauguma gali
  patvirtinti rezoliuciją, kuria prieštaraujama
  įgyvendinimo
  priemonės
  projekto priėmimui, nurodydamas, kad
  priemonės
  projekte viršijami pagrindiniame akte nustatyti įgyvendinimo įgaliojimai, kad jis neatitinka pagrindinio akto tikslų ar turinio arba jame nesilaikoma subsidiarumo ar proporcingumo principų. |
| --- | --- |

c)

Parlamentas visų narių balsų dauguma gali
  patvirtinti rezoliuciją, kuria prieštaraujama
  įgyvendinimo
  priemonės
  projekto priėmimui, nurodydamas, kad
  priemonės
  projekte viršijami pagrindiniame akte nustatyti įgyvendinimo įgaliojimai, kad jis neatitinka pagrindinio akto tikslų ar turinio arba jame nesilaikoma subsidiarumo ar proporcingumo principų.

Jei, likus 10 darbo dienų prieš prasidedant mėnesinei sesijai, kurios trečiadienis yra prieš laikotarpio, per kurį galima pateikti prieštaravimų įgyvendinimo priemonės projekto priėmimui, pabaigą ir arčiausiai to laikotarpio pabaigos, atsakingas komitetas nepateikė pasiūlymo dėl tokios rezoliucijos, frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, kad klausimas būtų įtrauktas į pirmiau nurodytos sesijos darbotvarkę;

| d) | tais atvejais, kai atsakingas komitetas
  , Komisijai pateikus tinkamai motyvuotą prašymą,
  motyvuotu laišku Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui rekomenduoja, kad Parlamentas pareikštų, jog neprieštarauja
  siūlomoms priemonėms
  , kol nesibaigė normalus terminas, numatytas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies c punkte ir (arba) 5a straipsnio 4 dalies e punkte, taikoma procedūra, numatyta šio reglamento 105 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

d)

tais atvejais, kai atsakingas komitetas
  , Komisijai pateikus tinkamai motyvuotą prašymą,
  motyvuotu laišku Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui rekomenduoja, kad Parlamentas pareikštų, jog neprieštarauja
  siūlomoms priemonėms
  , kol nesibaigė normalus terminas, numatytas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies c punkte ir (arba) 5a straipsnio 4 dalies e punkte, taikoma procedūra, numatyta šio reglamento 105 straipsnio 6 dalyje.

| d) | tais atvejais, kai atsakingas komitetas motyvuotu laišku Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui rekomenduoja, kad Parlamentas pareikštų, jog neprieštarauja
  siūlomai priemonei
  , kol nesibaigė normalus terminas, numatytas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies c punkte ir (arba) 5a straipsnio 4 dalies e punkte, taikoma procedūra, numatyta šio reglamento 105 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

d)

tais atvejais, kai atsakingas komitetas motyvuotu laišku Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui rekomenduoja, kad Parlamentas pareikštų, jog neprieštarauja
  siūlomai priemonei
  , kol nesibaigė normalus terminas, numatytas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies c punkte ir (arba) 5a straipsnio 4 dalies e punkte, taikoma procedūra, numatyta šio reglamento 105 straipsnio 6 dalyje.

Pakeitimas 128

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

108 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 108 straipsnis | 108 straipsnis |
| Tarptautiniai susitarimai | Tarptautiniai susitarimai |
| 1.   Jei ketinama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą arba kitaip stebėti
  procedūrą ir pranešti
  apie
  šį
  sprendimą Komitetų pirmininkų sueigai.
  Tam tikrais atvejais kitų komitetų gali būti prašoma pateikti nuomonę, remiantis 53 straipsnio 1 dalimi. Prireikus taikoma 201 straipsnio 2 dalis, 54 arba 55 straipsniai. | 1.   Jei ketinama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą arba kitaip stebėti
  parengiamąjį etapą.
  Apie
  tą savo
  sprendimą
  jis praneša
  Komitetų pirmininkų sueigai. |
| Atsakingo komiteto ir prireikus susijusių komitetų pirmininkai ir pranešėjai kartu imasi atitinkamų veiksmų siekdami užtikrinti, kad visais derybų ir tarpinstitucinių susitarimų sudarymo etapais Parlamentui nedelsiant ir nuolat, o atitinkamais atvejais ir slaptai, būtų pateikta išsami informacija, įskaitant derybų nurodymų projektą ir priimtus derybų nurodymus, taip pat 3 dalyje nurodyta informacija, kurią turi pateikti: | |
| — | Komisija, atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, kurie nustatyti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir Pagrindų susitarime dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, ir |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

108 straipsnis

108 straipsnis

Tarptautiniai susitarimai

Tarptautiniai susitarimai

1.   Jei ketinama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą arba kitaip stebėti
  procedūrą ir pranešti
  apie
  šį
  sprendimą Komitetų pirmininkų sueigai.
  Tam tikrais atvejais kitų komitetų gali būti prašoma pateikti nuomonę, remiantis 53 straipsnio 1 dalimi. Prireikus taikoma 201 straipsnio 2 dalis, 54 arba 55 straipsniai.

1.   Jei ketinama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą arba kitaip stebėti
  parengiamąjį etapą.
  Apie
  tą savo
  sprendimą
  jis praneša
  Komitetų pirmininkų sueigai.

Atsakingo komiteto ir prireikus susijusių komitetų pirmininkai ir pranešėjai kartu imasi atitinkamų veiksmų siekdami užtikrinti, kad visais derybų ir tarpinstitucinių susitarimų sudarymo etapais Parlamentui nedelsiant ir nuolat, o atitinkamais atvejais ir slaptai, būtų pateikta išsami informacija, įskaitant derybų nurodymų projektą ir priimtus derybų nurodymus, taip pat 3 dalyje nurodyta informacija, kurią turi pateikti:

—

Komisija, atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, kurie nustatyti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir Pagrindų susitarime dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, ir

| — | Taryba, atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, kurie nustatyti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo. |
| --- | --- |

—

Taryba, atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, kurie nustatyti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo.

1a.
     
  Atsakingas komitetas kuo skubiau pasiteirauja Komisijos, kokiu teisiniu pagrindu remiamasi sudarant 1 dalyje nurodytą tarptautinį susitarimą. Atsakingas komitetas, remdamasis 39 straipsniu, patikrina tą pasirinktą teisinį pagrindą.

2.   Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymu, gali prašyti Tarybos nesuteikti leidimo pradėti derybas tol, kol jis, remdamasis atsakingo komiteto pranešimu, nepateiks savo pozicijos dėl siūlomų derybų įgaliojimų.

2.   Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymu, gali prašyti Tarybos nesuteikti leidimo pradėti derybas tol, kol jis, remdamasis atsakingo komiteto pranešimu, nepateiks savo pozicijos dėl siūlomų derybų įgaliojimų.

3.   
  Iki numatytų derybų pradžios atsakingas komitetas pasiteirauja Komisijos, kokiu teisiniu pagrindu remiamasi sudarant 1 dalyje minimą tarptautinį susitarimą. Atsakingas komitetas, remdamasis 39 straipsniu, patikrina pasirinktą teisinį pagrindą. Jei Komisija nenurodo teisinio pagrindo arba jei kyla abejonių dėl jo pagrįstumo, taikomas 39 straipsnis.

4.   Bet kuriuo derybų metu ir nuo derybų pabaigos iki tarptautinio susitarimo sudarymo Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto pranešimu
  bei
  išnagrinėjęs
  atitinkamą pasiūlymą,
  pateiktą
  remiantis 134 straipsniu
  , gali teikti rekomendacijas, reikalaudamas, kad į jas būtų atsižvelgta prieš sudarant tą susitarimą.

4.   Bet kuriuo derybų metu ir nuo derybų pabaigos iki tarptautinio susitarimo sudarymo Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto
  savo iniciatyva parengtu
  pranešimu
  arba
  išnagrinėjęs
  frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių
  pateiktą
  atitinkamą pasiūlymą
  , gali teikti rekomendacijas
  Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai
  , reikalaudamas, kad į jas būtų atsižvelgta prieš sudarant tą susitarimą.

5.   Tarybos prašymus, kad Parlamentas pritartų ar pateiktų nuomonę, Parlamento pirmininkas perduoda už nagrinėjimą atsakingam komitetui, kaip nustatyta 99 straipsnyje ar 47 straipsnio 1 dalyje.

5.   Tarybos prašymus, kad Parlamentas pritartų ar pateiktų nuomonę, Parlamento pirmininkas perduoda už nagrinėjimą atsakingam komitetui, kaip nustatyta 99 straipsnyje ar 47 straipsnio 1 dalyje.

6.   
  Prieš balsavimą
  atsakingas komitetas
  , frakcija ar
  ne mažiau kaip viena dešimtoji Parlamento narių gali pasiūlyti Parlamentui paprašyti Teisingumo Teismo nuomonės dėl tarptautinio susitarimo atitikties Sutartims.
  Jei Parlamentas pritaria šiam pasiūlymui, balsavimas atidedamas iki tol, kol Teismas pateiks savo nuomonę

   (14)

  .

6.   
  Bet kuriuo metu prieš Parlamentui balsuojant dėl prašymo duoti pritarimą arba pateikti nuomonę
  atsakingas komitetas
  arba
  ne mažiau kaip viena dešimtoji
  visų
  Parlamento narių gali pasiūlyti Parlamentui paprašyti Teisingumo Teismo nuomonės dėl tarptautinio susitarimo atitikties Sutartims.

Prieš Parlamentui balsuojant dėl to pasiūlymo, Parlamento pirmininkas gali prašyti už teisės reikalus atsakingo komiteto pateikti nuomonę, o pastarasis Parlamentui pateikia savo išvadas.

Jei Parlamentas pritaria pasiūlymui paprašyti Teisingumo Teismo nuomonės, balsavimas dėl prašymo duoti pritarimą arba pateikti nuomonę atidedamas iki tol, kol Teismas pateiks savo nuomonę.

7.   
  Parlamentas teikia nuomonę arba duoda
  pritarimą dėl tarptautinio susitarimo sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo
  arba dėl Europos Sąjungos sudaryto finansinio protokolo vienu balsavimu balsavusiųjų dauguma. Susitarimo ar protokolo teksto pakeitimai nepriimtini
  .

7.   
  Kai Parlamento prašoma duoti
  pritarimą dėl tarptautinio susitarimo sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo
  , jis priima sprendimą balsuodamas vieną kartą, kaip numatyta 99 straipsnyje
  .

Jei Parlamentas neduoda pritarimo, Parlamento pirmininkas Tarybai praneša, kad susitarimas negali būti sudarytas, atnaujintas arba pakeistas.

Nedarant poveikio 99 straipsnio 1b daliai, Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto rekomendacija, gali nuspręsti sprendimo dėl pritarimo procedūrą atidėti ne ilgesniam kaip vienerių metų laikotarpiui.

8.   
  Parlamentui pateikus neigiamą
  nuomonę,
  Parlamento pirmininkas kreipiasi į Tarybą ir prašo nesudaryti atitinkamo susitarimo
  .

8.   
  Kai Parlamento prašoma pateikti savo nuomonę dėl tarptautinio susitarimo sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, susitarimo teksto pakeitimai nepriimtini. Nedarant poveikio 170 straipsnio 1 daliai, Tarybos sprendimo projekto pakeitimai priimtini.

Parlamentui pateikus neigiamą nuomonę, Parlamento pirmininkas kreipiasi į Tarybą ir prašo nesudaryti atitinkamo susitarimo.

9.   
  Jei Parlamentas neduoda savo pritarimo tarptautiniam susitarimui, Parlamento pirmininkas Tarybai praneša, kad susitarimas negali būti sudarytas.

9a.
     
  Atsakingo komiteto ir susijusių komitetų pirmininkai ir pranešėjai kartu tikrina, ar Taryba, Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai visais pasiruošimo deryboms, derybų ir tarptautinių susitarimų sudarymo etapais pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalį Parlamentui nedelsiant ir nuolat, o atitinkamais atvejais ir konfidencialiai, pateikia išsamią informaciją, įskaitant derybų nurodymų projektą ir priimtus derybų nurodymus, taip pat informaciją, susijusią su tų susitarimų įgyvendinimu.

Pakeitimas 129

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

109 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 109 straipsnis | 109 straipsnis |
| Procedūros pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio nuostatas dėl laikino
  tarptautinių susitarimų
  taikymo
  ar jų
  sustabdymo
  arba
  dėl
  Sąjungos pozicijos
  nustatymo
  tarptautiniu susitarimu
  įkurtoje institucijoje | Laikinas
  tarptautinių susitarimų
  taikymas
  ar jų
  taikymo sustabdymas
  arba Sąjungos pozicijos
  nustatymas
  tarptautiniu susitarimu
  įkurtame organe |
| Kai Komisija
  , vadovaudamasi savo pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo
  ir
  Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių nustatytais įpareigojimais,
  informuoja Parlamentą ir Tarybą apie savo ketinimą siūlyti laikinai taikyti tarptautinį susitarimą ar sustabdyti jo
  galiojimą
  , Parlamentas
  parengia pareiškimą
  ir po
  to surengia diskusiją
  . Parlamentas gali
  pateikti
  rekomendacijas
  pagal Darbo tvarkos taisyklių 108 ar
  113
  straipsnius
  . | Kai Komisija
  arba Komisijos pirmininko pavaduotojas
  ir
  Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis
  informuoja Parlamentą ir Tarybą apie savo ketinimą siūlyti laikinai taikyti tarptautinį susitarimą ar sustabdyti jo
  taikymą
  , Parlamentas
  gali pakviesti Tarybą, Komisiją arba Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams
  ir
  saugumo politikai padaryti pareiškimą,
  po
  kurio surengiamos diskusijos
  . Parlamentas gali
  teikti
  rekomendacijas
  , parengtas remiantis atsakingo komiteto pranešimu arba vadovaujantis
  113
  straipsniu; į šias rekomendacijas gali būti įtrauktas prašymas Tarybai laikinai netaikyti susitarimo, kol Parlamentas neduos savo pritarimo
  . |
| Ta pati procedūra taikoma tada, kai Komisija
  informuoja Parlamentą apie pasiūlymą dėl pozicijos
  , kurią Sąjungos vardu ketinama patvirtinti tarptautiniu susitarimu
  įsteigtoje institucijoje
  . | Ta pati procedūra taikoma tada, kai Komisija
  arba Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis pasiūlo poziciją
  , kurią Sąjungos vardu ketinama patvirtinti tarptautiniu susitarimu
  įsteigtame organe
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

109 straipsnis

109 straipsnis

Procedūros pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio nuostatas dėl laikino
  tarptautinių susitarimų
  taikymo
  ar jų
  sustabdymo
  arba
  dėl
  Sąjungos pozicijos
  nustatymo
  tarptautiniu susitarimu
  įkurtoje institucijoje

Laikinas
  tarptautinių susitarimų
  taikymas
  ar jų
  taikymo sustabdymas
  arba Sąjungos pozicijos
  nustatymas
  tarptautiniu susitarimu
  įkurtame organe

Kai Komisija
  , vadovaudamasi savo pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo
  ir
  Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių nustatytais įpareigojimais,
  informuoja Parlamentą ir Tarybą apie savo ketinimą siūlyti laikinai taikyti tarptautinį susitarimą ar sustabdyti jo
  galiojimą
  , Parlamentas
  parengia pareiškimą
  ir po
  to surengia diskusiją
  . Parlamentas gali
  pateikti
  rekomendacijas
  pagal Darbo tvarkos taisyklių 108 ar
  113
  straipsnius
  .

Kai Komisija
  arba Komisijos pirmininko pavaduotojas
  ir
  Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis
  informuoja Parlamentą ir Tarybą apie savo ketinimą siūlyti laikinai taikyti tarptautinį susitarimą ar sustabdyti jo
  taikymą
  , Parlamentas
  gali pakviesti Tarybą, Komisiją arba Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams
  ir
  saugumo politikai padaryti pareiškimą,
  po
  kurio surengiamos diskusijos
  . Parlamentas gali
  teikti
  rekomendacijas
  , parengtas remiantis atsakingo komiteto pranešimu arba vadovaujantis
  113
  straipsniu; į šias rekomendacijas gali būti įtrauktas prašymas Tarybai laikinai netaikyti susitarimo, kol Parlamentas neduos savo pritarimo
  .

Ta pati procedūra taikoma tada, kai Komisija
  informuoja Parlamentą apie pasiūlymą dėl pozicijos
  , kurią Sąjungos vardu ketinama patvirtinti tarptautiniu susitarimu
  įsteigtoje institucijoje
  .

Ta pati procedūra taikoma tada, kai Komisija
  arba Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis pasiūlo poziciją
  , kurią Sąjungos vardu ketinama patvirtinti tarptautiniu susitarimu
  įsteigtame organe
  .

Pakeitimas 130

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

110 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 110 straipsnis | 110 straipsnis |
| Specialūs įgaliotiniai | Specialūs įgaliotiniai |
| 1.   Jei Taryba ketina paskirti specialų įgaliotinį pagal Europos Sąjungos sutarties 33 straipsnį, Parlamento pirmininkas, atsižvelgdamas į atsakingo komiteto prašymą, kviečia Tarybos atstovus padaryti pareiškimą bei atsakyti į klausimus dėl įgaliojimų, tikslų ir kitų su specialaus įgaliotinio užduotimis ir pareigomis susijusių dalykų. | 1.   Jei Taryba ketina paskirti specialų įgaliotinį pagal Europos Sąjungos sutarties 33 straipsnį, Parlamento pirmininkas, atsižvelgdamas į atsakingo komiteto prašymą, kviečia Tarybos atstovus padaryti pareiškimą bei atsakyti į klausimus dėl įgaliojimų, tikslų ir kitų su specialaus įgaliotinio užduotimis ir pareigomis susijusių dalykų. |
| 2.   Paskyrus specialų įgaliotinį, bet dar prieš jam pradedant eiti pareigas, paskirtas asmuo gali būti pakviestas padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus atsakingame komitete. | 2.   Paskyrus specialų įgaliotinį, bet dar prieš jam pradedant eiti pareigas, paskirtas asmuo gali būti pakviestas padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus atsakingame komitete. |
| 3.   Per
  tris
  mėnesius nuo šio klausymo, komitetas,
  remdamasis 134 straipsniu, gali pasiūlyti priimti rekomendacijas, tiesiogiai susijusias su specialaus įgaliotinio pareiškimu ir jo atsakymais į klausimus
  . | 3.   Per
  du
  mėnesius nuo šio klausymo,
  atsakingas
  komitetas
  Tarybai
  ,
  Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai gali pateikti rekomendacijas, tiesiogiai susijusias su tokiu paskyrimu
  . |
| 4.   Specialus įgaliotinis kviečiamas išsamiai ir nuolat informuoti Parlamentą apie praktinį savo įgaliojimų vykdymą. | 4.   Specialus įgaliotinis kviečiamas išsamiai ir nuolat informuoti Parlamentą apie praktinį savo įgaliojimų vykdymą. |
| 5.   
  Tarybos paskirtas specialus įgaliotinis, turintis įgaliojimus tam tikrais politikos klausimais, gali būti pakviestas padaryti pareiškimą atsakingame komitete Parlamento kvietimu arba savo paties iniciatyva. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

110 straipsnis

110 straipsnis

Specialūs įgaliotiniai

Specialūs įgaliotiniai

1.   Jei Taryba ketina paskirti specialų įgaliotinį pagal Europos Sąjungos sutarties 33 straipsnį, Parlamento pirmininkas, atsižvelgdamas į atsakingo komiteto prašymą, kviečia Tarybos atstovus padaryti pareiškimą bei atsakyti į klausimus dėl įgaliojimų, tikslų ir kitų su specialaus įgaliotinio užduotimis ir pareigomis susijusių dalykų.

1.   Jei Taryba ketina paskirti specialų įgaliotinį pagal Europos Sąjungos sutarties 33 straipsnį, Parlamento pirmininkas, atsižvelgdamas į atsakingo komiteto prašymą, kviečia Tarybos atstovus padaryti pareiškimą bei atsakyti į klausimus dėl įgaliojimų, tikslų ir kitų su specialaus įgaliotinio užduotimis ir pareigomis susijusių dalykų.

2.   Paskyrus specialų įgaliotinį, bet dar prieš jam pradedant eiti pareigas, paskirtas asmuo gali būti pakviestas padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus atsakingame komitete.

2.   Paskyrus specialų įgaliotinį, bet dar prieš jam pradedant eiti pareigas, paskirtas asmuo gali būti pakviestas padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus atsakingame komitete.

3.   Per
  tris
  mėnesius nuo šio klausymo, komitetas,
  remdamasis 134 straipsniu, gali pasiūlyti priimti rekomendacijas, tiesiogiai susijusias su specialaus įgaliotinio pareiškimu ir jo atsakymais į klausimus
  .

3.   Per
  du
  mėnesius nuo šio klausymo,
  atsakingas
  komitetas
  Tarybai
  ,
  Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai gali pateikti rekomendacijas, tiesiogiai susijusias su tokiu paskyrimu
  .

4.   Specialus įgaliotinis kviečiamas išsamiai ir nuolat informuoti Parlamentą apie praktinį savo įgaliojimų vykdymą.

4.   Specialus įgaliotinis kviečiamas išsamiai ir nuolat informuoti Parlamentą apie praktinį savo įgaliojimų vykdymą.

5.   
  Tarybos paskirtas specialus įgaliotinis, turintis įgaliojimus tam tikrais politikos klausimais, gali būti pakviestas padaryti pareiškimą atsakingame komitete Parlamento kvietimu arba savo paties iniciatyva.

Pakeitimas 131

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

111 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 111 straipsnis | 111 straipsnis |
| Tarptautinis atstovavimas | Tarptautinis atstovavimas |
| 1.   Skiriant Sąjungos užsienio delegacijos vadovą, kandidatas gali būti pakviestas atvykti į 
  atitinkamo Parlamento organo
  posėdį padaryti pareiškimą bei atsakyti į klausimus. | 1.   Skiriant Sąjungos užsienio delegacijos vadovą, kandidatas gali būti pakviestas atvykti į 
  atsakingo komiteto
  posėdį padaryti pareiškimą bei atsakyti į klausimus. |
| 2.   Per
  tris
  mėnesius nuo 1 dalyje minėto klausymo, atsakingas komitetas gali priimti rezoliuciją arba pateikti rekomendaciją, tiesiogiai susijusią su
  pareiškimu ir atsakymais į klausimus
  . | 2.   Per
  du
  mėnesius nuo 1 dalyje minėto klausymo, atsakingas komitetas gali priimti rezoliuciją arba pateikti rekomendaciją, tiesiogiai susijusią su
  tokiu paskyrimu
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

111 straipsnis

111 straipsnis

Tarptautinis atstovavimas

Tarptautinis atstovavimas

1.   Skiriant Sąjungos užsienio delegacijos vadovą, kandidatas gali būti pakviestas atvykti į 
  atitinkamo Parlamento organo
  posėdį padaryti pareiškimą bei atsakyti į klausimus.

1.   Skiriant Sąjungos užsienio delegacijos vadovą, kandidatas gali būti pakviestas atvykti į 
  atsakingo komiteto
  posėdį padaryti pareiškimą bei atsakyti į klausimus.

2.   Per
  tris
  mėnesius nuo 1 dalyje minėto klausymo, atsakingas komitetas gali priimti rezoliuciją arba pateikti rekomendaciją, tiesiogiai susijusią su
  pareiškimu ir atsakymais į klausimus
  .

2.   Per
  du
  mėnesius nuo 1 dalyje minėto klausymo, atsakingas komitetas gali priimti rezoliuciją arba pateikti rekomendaciją, tiesiogiai susijusią su
  tokiu paskyrimu
  .

Pakeitimas 132

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

112 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 112
   straipsnis | 113a
  straipsnis |
| Konsultavimasis su Parlamentu ir informacijos jam teikimas bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais | Konsultavimasis su Parlamentu ir informacijos jam teikimas bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais |
| 1.   Kai pagal Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnį į Parlamentą kreipiamasi dėl konsultacijos, klausimas perduodamas atsakingam komitetui, kuris, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsniu, gali
  teikti rekomendacijas
  . | 1.   Kai pagal Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnį į Parlamentą kreipiamasi dėl konsultacijos, klausimas perduodamas atsakingam komitetui, kuris, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsniu, gali
  parengti rekomendacijų projektą
  . |
| 2.   Atitinkami komitetai siekia užtikrinti, kad Komisijos pirmininko pavaduotojas-Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai reguliariai ir laiku informuotų komitetus apie Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos raidą ir įgyvendinimą, apie numatomas išlaidas kiekvienu atveju kai priimamas šios srities sprendimas, turintis finansinių padarinių, bei apie kitus su šios politikos veiksmų įgyvendinimu susijusius finansinius aspektus. Išimties tvarka, atsižvelgiant į Komisijos pirmininko pavaduotojo-Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio prašymą, komitetas gali nuspręsti rengti uždarą posėdį. | 2.   Atitinkami komitetai siekia užtikrinti, kad Komisijos pirmininko pavaduotojas-Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai reguliariai ir laiku informuotų komitetus apie Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos raidą ir įgyvendinimą, apie numatomas išlaidas kiekvienu atveju kai priimamas šios srities sprendimas, turintis finansinių padarinių, bei apie kitus su šios politikos veiksmų įgyvendinimu susijusius finansinius aspektus. Išimties tvarka, atsižvelgiant į Komisijos pirmininko pavaduotojo-Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio prašymą, komitetas gali nuspręsti rengti uždarą posėdį. |
| 3.   Du kartus per metus rengiamos diskusijos dėl Komisijos pirmininko pavaduotojo-Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio parengto dokumento, kuriame pristatomi pagrindiniai bendros užsienio ir saugumo politikos aspektai, esminiai pasirinkimai, įskaitant bendrą saugumo ir gynybos politiką, taip pat jų finansinės pasekmės Sąjungos biudžetui. Taikomos Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnyje išdėstytos procedūros. | 3.   Du kartus per metus rengiamos diskusijos dėl Komisijos pirmininko pavaduotojo-Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio parengto dokumento, kuriame pristatomi pagrindiniai bendros užsienio ir saugumo politikos aspektai, esminiai pasirinkimai, įskaitant bendrą saugumo ir gynybos politiką, taip pat jų finansinės pasekmės Sąjungos biudžetui. Taikomos Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnyje išdėstytos procedūros. |
| (Žr. taip pat 134 straipsnio išaiškinimą.) | |
| 4.   Komisijos pirmininko pavaduotojas-Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis kviečiamas dalyvauti visose plenarinio posėdžio diskusijose užsienio, saugumo ir gynybos politikos klausimais. | 4.   Komisijos pirmininko pavaduotojas-Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis kviečiamas dalyvauti visose plenarinio posėdžio diskusijose užsienio, saugumo ir gynybos politikos klausimais. |
| | (Šis pakeistas straipsnis perkeliamas po 113 straipsnio ir atitinkamai įtraukiamas į naujai sukuriamą 2a skyrių). |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

112
   straipsnis

113a
  straipsnis

Konsultavimasis su Parlamentu ir informacijos jam teikimas bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais

Konsultavimasis su Parlamentu ir informacijos jam teikimas bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais

1.   Kai pagal Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnį į Parlamentą kreipiamasi dėl konsultacijos, klausimas perduodamas atsakingam komitetui, kuris, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsniu, gali
  teikti rekomendacijas
  .

1.   Kai pagal Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnį į Parlamentą kreipiamasi dėl konsultacijos, klausimas perduodamas atsakingam komitetui, kuris, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsniu, gali
  parengti rekomendacijų projektą
  .

2.   Atitinkami komitetai siekia užtikrinti, kad Komisijos pirmininko pavaduotojas-Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai reguliariai ir laiku informuotų komitetus apie Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos raidą ir įgyvendinimą, apie numatomas išlaidas kiekvienu atveju kai priimamas šios srities sprendimas, turintis finansinių padarinių, bei apie kitus su šios politikos veiksmų įgyvendinimu susijusius finansinius aspektus. Išimties tvarka, atsižvelgiant į Komisijos pirmininko pavaduotojo-Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio prašymą, komitetas gali nuspręsti rengti uždarą posėdį.

2.   Atitinkami komitetai siekia užtikrinti, kad Komisijos pirmininko pavaduotojas-Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai reguliariai ir laiku informuotų komitetus apie Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos raidą ir įgyvendinimą, apie numatomas išlaidas kiekvienu atveju kai priimamas šios srities sprendimas, turintis finansinių padarinių, bei apie kitus su šios politikos veiksmų įgyvendinimu susijusius finansinius aspektus. Išimties tvarka, atsižvelgiant į Komisijos pirmininko pavaduotojo-Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio prašymą, komitetas gali nuspręsti rengti uždarą posėdį.

3.   Du kartus per metus rengiamos diskusijos dėl Komisijos pirmininko pavaduotojo-Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio parengto dokumento, kuriame pristatomi pagrindiniai bendros užsienio ir saugumo politikos aspektai, esminiai pasirinkimai, įskaitant bendrą saugumo ir gynybos politiką, taip pat jų finansinės pasekmės Sąjungos biudžetui. Taikomos Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnyje išdėstytos procedūros.

3.   Du kartus per metus rengiamos diskusijos dėl Komisijos pirmininko pavaduotojo-Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio parengto dokumento, kuriame pristatomi pagrindiniai bendros užsienio ir saugumo politikos aspektai, esminiai pasirinkimai, įskaitant bendrą saugumo ir gynybos politiką, taip pat jų finansinės pasekmės Sąjungos biudžetui. Taikomos Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnyje išdėstytos procedūros.

(Žr. taip pat 134 straipsnio išaiškinimą.)

4.   Komisijos pirmininko pavaduotojas-Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis kviečiamas dalyvauti visose plenarinio posėdžio diskusijose užsienio, saugumo ir gynybos politikos klausimais.

4.   Komisijos pirmininko pavaduotojas-Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis kviečiamas dalyvauti visose plenarinio posėdžio diskusijose užsienio, saugumo ir gynybos politikos klausimais.

(Šis pakeistas straipsnis perkeliamas po 113 straipsnio ir atitinkamai įtraukiamas į naujai sukuriamą 2a skyrių).

Pakeitimas 133

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

III antraštinės dalies 2 a skyriaus antraštinė dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2A SKYRIUS |
| | REKOMENDACIJOS DĖL SĄJUNGOS IŠORĖS POLITIKOS |
| | (Įrašoma prieš 113 straipsnį) |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

2A SKYRIUS

REKOMENDACIJOS DĖL SĄJUNGOS IŠORĖS POLITIKOS

(Įrašoma prieš 113 straipsnį)

Pakeitimas 134

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

113 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 113 straipsnis | 113 straipsnis |
| Rekomendacijos
  bendros užsienio ir saugumo
  politikos
  klausimais | Rekomendacijos
  dėl Sąjungos išorės
  politikos |
| 1.   
  Komitetas
  ,
  atsakingas už bendrą
  užsienio ir saugumo
  politiką
  ,
  gavęs Pirmininkų sueigos leidimą
  arba
  atsižvelgdamas į pasiūlymą
  ,
  pateiktą vadovaujantis 134 straipsniu
  ,
  gali parengti Tarybai rekomendacijas pagal savo kompetenciją
  . | 1.   
  Atsakingas komitetas gali parengti rekomendacijų Tarybai
  ,
  Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui
  užsienio
  reikalams
  ir saugumo
  politikai projektą dėl klausimų
  ,
  kurie patenka į Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį (Sąjungos išorės veiksmai),
  arba
  tais atvejais, kai tarptautinis susitarimas
  ,
  patenkantis į 108 straipsnio taikymo sritį
  ,
  nebuvo perduotas Parlamentui ar Parlamentas nebuvo apie šį susitarimą informuotas, kaip numatyta pagal 109 straipsnį
  . |
| 2.   Skubos atvejais
  1 dalyje minėtą leidimą gali suteikti
  Parlamento pirmininkas
  , kuris taip pat
  gali leisti surengti nepaprastąjį atitinkamo komiteto posėdį. | 2.   Skubos atvejais Parlamento pirmininkas gali leisti surengti nepaprastąjį atitinkamo komiteto posėdį. |
| 3.   Tvirtinant
  minėtas rekomendacijas, kurių rašytinis tekstas pateikiamas
  balsavimui
  , netaikomos 158 straipsnio nuostatos ir leistini žodiniai pakeitimai
  . | 3.   Tvirtinant
  šių rekomendacijų projektą komitete,
  balsavimui
  būtina pateikti rašytinį tekstą
  . |
| Netaikyti 158 straipsnio nuostatų yra leidžiama tik komiteto posėdžiuose ir tik skubos atvejais. Nei komiteto posėdžiuose, kurie nepaskelbti skubiais, nei plenariniuose posėdžiuose nuo 158 straipsnio nuostatų nukrypti negalima. | |
| Nuostata, pagal kurią leidžiama pateikti pakeitimus žodžiu, reiškia, kad komiteto nariai negali prieštarauti žodinių pakeitimų pateikimui balsuoti komitete. | |
| | 3a.
     
  2 dalyje nurodytais skubos atvejais procedūrai komitete netaikomas 158 straipsnis ir žodiniai pakeitimai yra priimtini. Parlamento nariai negali prieštarauti žodinių pakeitimų pateikimui balsuoti komitete. |
| 4.   
  Tokia tvarka parengtos rekomendacijos įrašomos
  į artimiausios Parlamento mėnesinės sesijos darbotvarkę. Skubos atvejais, jei taip nusprendžia Parlamento pirmininkas, rekomendacijos gali būti įrašytos į jau vykstančios mėnesinės sesijos darbotvarkę.
  Rekomendacijos laikomos priimtomis, nebent iki mėnesinės sesijos pradžios ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių raštu pateikia prieštaravimų. Tokiu atveju komiteto rekomendacijos įrašomos į vykstančios mėnesinės sesijos darbotvarkę svarstyti ir balsuoti. Frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pakeitimų. | 4.   
  Komiteto parengtas rekomendacijų projektas įrašomas
  į artimiausios Parlamento mėnesinės sesijos darbotvarkę. Skubos atvejais, jei taip nusprendžia Parlamento pirmininkas, rekomendacijos gali būti įrašytos į jau vykstančios mėnesinės sesijos darbotvarkę. |
| | 4a.
     
  Rekomendacijos laikomos priimtomis, nebent iki mėnesinės sesijos pradžios tam raštu paprieštarauja ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Kai toks prieštaravimas pateikiamas, komiteto rekomendacijų projektas įrašomas į tos pačios mėnesinės sesijos darbotvarkę. Dėl tokių rekomendacijų surengiamos diskusijos ir balsuojama dėl frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pateiktų pakeitimų, jei tokių esama. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

113 straipsnis

113 straipsnis

Rekomendacijos
  bendros užsienio ir saugumo
  politikos
  klausimais

Rekomendacijos
  dėl Sąjungos išorės
  politikos

1.   
  Komitetas
  ,
  atsakingas už bendrą
  užsienio ir saugumo
  politiką
  ,
  gavęs Pirmininkų sueigos leidimą
  arba
  atsižvelgdamas į pasiūlymą
  ,
  pateiktą vadovaujantis 134 straipsniu
  ,
  gali parengti Tarybai rekomendacijas pagal savo kompetenciją
  .

1.   
  Atsakingas komitetas gali parengti rekomendacijų Tarybai
  ,
  Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui
  užsienio
  reikalams
  ir saugumo
  politikai projektą dėl klausimų
  ,
  kurie patenka į Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį (Sąjungos išorės veiksmai),
  arba
  tais atvejais, kai tarptautinis susitarimas
  ,
  patenkantis į 108 straipsnio taikymo sritį
  ,
  nebuvo perduotas Parlamentui ar Parlamentas nebuvo apie šį susitarimą informuotas, kaip numatyta pagal 109 straipsnį
  .

2.   Skubos atvejais
  1 dalyje minėtą leidimą gali suteikti
  Parlamento pirmininkas
  , kuris taip pat
  gali leisti surengti nepaprastąjį atitinkamo komiteto posėdį.

2.   Skubos atvejais Parlamento pirmininkas gali leisti surengti nepaprastąjį atitinkamo komiteto posėdį.

3.   Tvirtinant
  minėtas rekomendacijas, kurių rašytinis tekstas pateikiamas
  balsavimui
  , netaikomos 158 straipsnio nuostatos ir leistini žodiniai pakeitimai
  .

3.   Tvirtinant
  šių rekomendacijų projektą komitete,
  balsavimui
  būtina pateikti rašytinį tekstą
  .

Netaikyti 158 straipsnio nuostatų yra leidžiama tik komiteto posėdžiuose ir tik skubos atvejais. Nei komiteto posėdžiuose, kurie nepaskelbti skubiais, nei plenariniuose posėdžiuose nuo 158 straipsnio nuostatų nukrypti negalima.

Nuostata, pagal kurią leidžiama pateikti pakeitimus žodžiu, reiškia, kad komiteto nariai negali prieštarauti žodinių pakeitimų pateikimui balsuoti komitete.

3a.
     
  2 dalyje nurodytais skubos atvejais procedūrai komitete netaikomas 158 straipsnis ir žodiniai pakeitimai yra priimtini. Parlamento nariai negali prieštarauti žodinių pakeitimų pateikimui balsuoti komitete.

4.   
  Tokia tvarka parengtos rekomendacijos įrašomos
  į artimiausios Parlamento mėnesinės sesijos darbotvarkę. Skubos atvejais, jei taip nusprendžia Parlamento pirmininkas, rekomendacijos gali būti įrašytos į jau vykstančios mėnesinės sesijos darbotvarkę.
  Rekomendacijos laikomos priimtomis, nebent iki mėnesinės sesijos pradžios ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių raštu pateikia prieštaravimų. Tokiu atveju komiteto rekomendacijos įrašomos į vykstančios mėnesinės sesijos darbotvarkę svarstyti ir balsuoti. Frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pakeitimų.

4.   
  Komiteto parengtas rekomendacijų projektas įrašomas
  į artimiausios Parlamento mėnesinės sesijos darbotvarkę. Skubos atvejais, jei taip nusprendžia Parlamento pirmininkas, rekomendacijos gali būti įrašytos į jau vykstančios mėnesinės sesijos darbotvarkę.

4a.
     
  Rekomendacijos laikomos priimtomis, nebent iki mėnesinės sesijos pradžios tam raštu paprieštarauja ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Kai toks prieštaravimas pateikiamas, komiteto rekomendacijų projektas įrašomas į tos pačios mėnesinės sesijos darbotvarkę. Dėl tokių rekomendacijų surengiamos diskusijos ir balsuojama dėl frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pateiktų pakeitimų, jei tokių esama.

Pakeitimas 135

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

114 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 114 straipsnis | 114 straipsnis |
| Žmogaus teisių pažeidimai | Žmogaus teisių pažeidimai |
| Kiekvienos mėnesinės sesijos metu atsakingi komitetai, neprašydami leidimo, gali pateikti atskirus pasiūlymus dėl rezoliucijų dėl žmogaus teisių pažeidimo atvejų, vadovaudamiesi 113 straipsnio 4
  dalyje
  išdėstyta tvarka. | Kiekvienos mėnesinės sesijos metu atsakingi komitetai, neprašydami leidimo, gali pateikti atskirus pasiūlymus dėl rezoliucijų dėl žmogaus teisių pažeidimo atvejų, vadovaudamiesi 113 straipsnio 4
  ir 4a dalyse
  išdėstyta tvarka. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

114 straipsnis

114 straipsnis

Žmogaus teisių pažeidimai

Žmogaus teisių pažeidimai

Kiekvienos mėnesinės sesijos metu atsakingi komitetai, neprašydami leidimo, gali pateikti atskirus pasiūlymus dėl rezoliucijų dėl žmogaus teisių pažeidimo atvejų, vadovaudamiesi 113 straipsnio 4
  dalyje
  išdėstyta tvarka.

Kiekvienos mėnesinės sesijos metu atsakingi komitetai, neprašydami leidimo, gali pateikti atskirus pasiūlymus dėl rezoliucijų dėl žmogaus teisių pažeidimo atvejų, vadovaudamiesi 113 straipsnio 4
  ir 4a dalyse
  išdėstyta tvarka.

Pakeitimas 136

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

115 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 115 straipsnis | 115 straipsnis |
| Parlamento veiklos skaidrumas | Parlamento veiklos skaidrumas |
| 1.   Parlamentas užtikrina kuo didesnį savo veiklos skaidrumą pagal Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnio 2 dalį, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsnį bei pagal Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 42 straipsnį. | 1.   Parlamentas užtikrina kuo didesnį savo veiklos skaidrumą pagal Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnio 2 dalį, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsnį bei pagal Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 42 straipsnį. |
| 2.   Europos Parlamente vykstančios diskusijos yra viešos. | 2.   Europos Parlamente vykstančios diskusijos yra viešos. |
| 3.   Paprastai komitetų posėdžiai yra vieši. Tačiau komitetai gali nuspręsti darbotvarkės klausimus suskirstyti į nagrinėjamus viešai ir uždarai. Vėliausiai tai turi būti padaryta tvirtinant posėdžio darbotvarkę. Tačiau jei posėdis yra uždaras, komitetas gali
  leisti visuomenei susipažinti su
  šio posėdžio
  dokumentais ir protokolu, nepažeidžiant Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1–4 dalių. Konfidencialumo taisyklių pažeidimo atveju taikomas 166 straipsnis. | 3.   Paprastai komitetų posėdžiai yra vieši. Tačiau komitetai gali nuspręsti darbotvarkės klausimus suskirstyti į nagrinėjamus viešai ir uždarai. Vėliausiai tai turi būti padaryta tvirtinant posėdžio darbotvarkę. Tačiau jei posėdis yra uždaras, komitetas gali
  nuspręsti pateikti
  šio posėdžio
  dokumentus visuomenei susipažinti
  . |
| 4.   
  Posėdžiai, kuriuose atsakingas komitetas nagrinėja prašymus dėl imunitetų pagal 9 straipsnį, visada yra uždari. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

115 straipsnis

115 straipsnis

Parlamento veiklos skaidrumas

Parlamento veiklos skaidrumas

1.   Parlamentas užtikrina kuo didesnį savo veiklos skaidrumą pagal Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnio 2 dalį, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsnį bei pagal Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 42 straipsnį.

1.   Parlamentas užtikrina kuo didesnį savo veiklos skaidrumą pagal Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnio 2 dalį, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsnį bei pagal Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 42 straipsnį.

2.   Europos Parlamente vykstančios diskusijos yra viešos.

2.   Europos Parlamente vykstančios diskusijos yra viešos.

3.   Paprastai komitetų posėdžiai yra vieši. Tačiau komitetai gali nuspręsti darbotvarkės klausimus suskirstyti į nagrinėjamus viešai ir uždarai. Vėliausiai tai turi būti padaryta tvirtinant posėdžio darbotvarkę. Tačiau jei posėdis yra uždaras, komitetas gali
  leisti visuomenei susipažinti su
  šio posėdžio
  dokumentais ir protokolu, nepažeidžiant Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1–4 dalių. Konfidencialumo taisyklių pažeidimo atveju taikomas 166 straipsnis.

3.   Paprastai komitetų posėdžiai yra vieši. Tačiau komitetai gali nuspręsti darbotvarkės klausimus suskirstyti į nagrinėjamus viešai ir uždarai. Vėliausiai tai turi būti padaryta tvirtinant posėdžio darbotvarkę. Tačiau jei posėdis yra uždaras, komitetas gali
  nuspręsti pateikti
  šio posėdžio
  dokumentus visuomenei susipažinti
  .

4.   
  Posėdžiai, kuriuose atsakingas komitetas nagrinėja prašymus dėl imunitetų pagal 9 straipsnį, visada yra uždari.

Pakeitimas 137

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

116 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 116 straipsnis | 116 straipsnis |
| Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais | Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais |
| 1.   Kiekvienas Sąjungos pilietis, taip pat kiekvienas valstybėje narėje gyvenantis ar turintis registruotą buveinę fizinis ar juridinis asmuo turi teisę susipažinti su Europos Parlamento dokumentais, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsniu ir atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 išdėstytus principus, sąlygas ir apribojimus
  bei vadovaujantis specialiosiomis šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis
  . | 1.   Kiekvienas Sąjungos pilietis, taip pat kiekvienas valstybėje narėje gyvenantis ar turintis registruotą buveinę fizinis ar juridinis asmuo turi teisę susipažinti su Europos Parlamento dokumentais, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsniu ir atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 išdėstytus principus, sąlygas ir apribojimus. |
| Galimybė susipažinti su Parlamento dokumentais, kiek tai įmanoma, tuo pačiu būdu suteikiama ir kitiems fiziniams bei juridiniams asmenims. | Galimybė susipažinti su Parlamento dokumentais, kiek tai įmanoma, tuo pačiu būdu suteikiama ir kitiems fiziniams bei juridiniams asmenims. |
| Informavimo tikslais Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 skelbiamas kartu su Darbo tvarkos taisyklėmis

   (15)

  . | |
| 2.   Kalbant apie dokumentų prieinamumą, žodžiai „Parlamento dokumentai“ reiškia bet kokį dokumentą Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 3 straipsnio a punkto prasme, kurį parengė ar gavo Parlamento pareigūnai pagal I antraštinės dalies 2 skyrių, Parlamento valdymo organai, komitetai ir tarpparlamentinės delegacijos arba Parlamento sekretoriatas. | 2.   Kalbant apie dokumentų prieinamumą, žodžiai „Parlamento dokumentai“ reiškia bet kokį dokumentą Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 3 straipsnio a punkto prasme, kurį parengė ar gavo Parlamento pareigūnai pagal I antraštinės dalies 2 skyrių, Parlamento valdymo organai, komitetai ir tarpparlamentinės delegacijos arba Parlamento sekretoriatas. |
| Atskirų Parlamento narių ar frakcijų parengti dokumentai jų prieinamumo požiūriu
  taip pat
  laikomi Parlamento dokumentais, jei jie buvo pateikti šių Darbo tvarkos taisyklių nustatyta tvarka. | Pagal Europos Parlamento narių statuto 4 straipsnį,
  atskirų Parlamento narių ar frakcijų parengti dokumentai jų prieinamumo požiūriu laikomi Parlamento dokumentais
  tik tuo atveju
  , jei jie buvo pateikti šių Darbo tvarkos taisyklių nustatyta tvarka. |
| Biuras nustato taisykles, užtikrinančias, kad visi Parlamento dokumentai būtų registruojami. | Biuras nustato taisykles, užtikrinančias, kad visi Parlamento dokumentai būtų registruojami. |
| 3.   Parlamentas parengia Parlamento dokumentų
  registrą
  . Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 teisėkūros ir tam tikri kitų kategorijų dokumentai pateikiami
  registre
  , kad su jais tiesiogiai galėtų susipažinti visuomenė.
  Registre
  , kiek tai įmanoma, taip pat pateikiamos nuorodos į kitus Parlamento dokumentus. | 3.   Parlamentas parengia
  viešo
  Parlamento dokumentų
  registro interneto svetainę
  . Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 teisėkūros ir tam tikri kitų kategorijų dokumentai pateikiami
  Parlamento viešo registro interneto svetainėje
  , kad su jais tiesiogiai galėtų susipažinti visuomenė.
  Viešo registro interneto svetainėje
  , kiek tai įmanoma, taip pat pateikiamos nuorodos į kitus Parlamento dokumentus. |
| Dokumentų, su kuriais galima tiesiogiai susipažinti, kategorijos yra išvardintos sąraše, kurį tvirtina Biuras ir kuris skelbiamas Parlamento
  tinklalapyje
  . Šiame sąraše nepaminėti įvairių kategorijų dokumentai taip pat gali būti prieinami visuomenei;
  šiuos dokumentus galima gauti
  pateikus rašytinį prašymą. | Dokumentų, su kuriais galima tiesiogiai susipažinti
  Parlamento viešo registro interneto svetainėje
  , kategorijos yra išvardintos sąraše, kurį tvirtina Biuras ir kuris skelbiamas Parlamento
  viešo registro interneto svetainėje
  . Šiame sąraše nepaminėti įvairių kategorijų dokumentai taip pat gali būti prieinami visuomenei;
  tie dokumentai gali būti pateikti susipažinti
  pateikus rašytinį prašymą
  , kaip numatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001
  . |
| Pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatas Biuras
  gali patvirtinti susipažinimo
  su dokumentais
  tvarką, kuri yra skelbiama
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatas Biuras
  patvirtina taisykles, reglamentuojančias galimybę susipažinti
  su dokumentais
  , kurios skelbiamos
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| 4.   Biuras nusprendžia, kas bus atsakingas už pirminių paraiškų tvarkymą (Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 7 straipsnis) ir
  priima sprendimus
  dėl kartotinių paraiškų (
  Reglamento (EB) Nr. 1049/2001
  8 straipsnis)
  bei
  dėl
  susipažinimo
  su slapto pobūdžio dokumentais (
  Reglamento (EB) Nr. 1049/2001
  9 straipsnis). | 4.   Biuras nusprendžia, kas bus atsakingas už pirminių paraiškų tvarkymą (Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 7 straipsnis) ir sprendimų dėl kartotinių paraiškų (
  to reglamento
  8 straipsnis) ir dėl paraiškų dėl galimybės susipažinti su slapto pobūdžio dokumentais (to reglamento 9 straipsnis) priėmimą. |
| 5.   
  Pirmininkų sueiga paskiria Parlamento atstovus tarpinstituciniame komitete, įsteigtame pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 15 straipsnio 2 dalį. | |
| 6.   Vienas iš Parlamento pirmininko pavaduotojų yra atsakingas už paraiškų dėl galimybės susipažinti su dokumentais tvarkymo priežiūrą. | 6.   Vienas iš Parlamento pirmininko pavaduotojų yra atsakingas už paraiškų dėl galimybės susipažinti su dokumentais tvarkymo priežiūrą. |
| | 6a.
     
  Biuras patvirtina metinę ataskaitą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 17 straipsnio 1 dalyje. |
| 7.   Atsakingas Parlamento komitetas
  , remdamasis iš Biuro bei kitų šaltinių gauta informacija
  ,
  paruošia metinę
  ataskaitą
  , nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 17 straipsnyje,
  ir
  pristato ją plenarinio posėdžio metu
  . | 7.   Atsakingas Parlamento komitetas
  reguliariai tikrina, ar Parlamento veikla vykdoma skaidriai
  ,
  ir pateikia Parlamentui
  ataskaitą
  su savo išvadomis
  ir
  rekomendacijomis
  . |
| Atsakingas komitetas taip pat
  nagrinėja
  ir
  įvertina
  kitų institucijų ir agentūrų patvirtintas ataskaitas, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 17 straipsniu. | Atsakingas komitetas taip pat
  gali nagrinėti
  ir
  įvertinti
  kitų institucijų ir agentūrų patvirtintas ataskaitas, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 17 straipsniu. |
| | 7a.
     
  Pirmininkų sueiga paskiria Parlamento atstovus tarpinstituciniame komitete, įsteigtame pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 15 straipsnio 2 dalį. |
| |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

116 straipsnis

116 straipsnis

Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais

Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais

1.   Kiekvienas Sąjungos pilietis, taip pat kiekvienas valstybėje narėje gyvenantis ar turintis registruotą buveinę fizinis ar juridinis asmuo turi teisę susipažinti su Europos Parlamento dokumentais, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsniu ir atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 išdėstytus principus, sąlygas ir apribojimus
  bei vadovaujantis specialiosiomis šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis
  .

1.   Kiekvienas Sąjungos pilietis, taip pat kiekvienas valstybėje narėje gyvenantis ar turintis registruotą buveinę fizinis ar juridinis asmuo turi teisę susipažinti su Europos Parlamento dokumentais, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsniu ir atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 išdėstytus principus, sąlygas ir apribojimus.

Galimybė susipažinti su Parlamento dokumentais, kiek tai įmanoma, tuo pačiu būdu suteikiama ir kitiems fiziniams bei juridiniams asmenims.

Galimybė susipažinti su Parlamento dokumentais, kiek tai įmanoma, tuo pačiu būdu suteikiama ir kitiems fiziniams bei juridiniams asmenims.

Informavimo tikslais Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 skelbiamas kartu su Darbo tvarkos taisyklėmis

   (15)

  .

2.   Kalbant apie dokumentų prieinamumą, žodžiai „Parlamento dokumentai“ reiškia bet kokį dokumentą Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 3 straipsnio a punkto prasme, kurį parengė ar gavo Parlamento pareigūnai pagal I antraštinės dalies 2 skyrių, Parlamento valdymo organai, komitetai ir tarpparlamentinės delegacijos arba Parlamento sekretoriatas.

2.   Kalbant apie dokumentų prieinamumą, žodžiai „Parlamento dokumentai“ reiškia bet kokį dokumentą Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 3 straipsnio a punkto prasme, kurį parengė ar gavo Parlamento pareigūnai pagal I antraštinės dalies 2 skyrių, Parlamento valdymo organai, komitetai ir tarpparlamentinės delegacijos arba Parlamento sekretoriatas.

Atskirų Parlamento narių ar frakcijų parengti dokumentai jų prieinamumo požiūriu
  taip pat
  laikomi Parlamento dokumentais, jei jie buvo pateikti šių Darbo tvarkos taisyklių nustatyta tvarka.

Pagal Europos Parlamento narių statuto 4 straipsnį,
  atskirų Parlamento narių ar frakcijų parengti dokumentai jų prieinamumo požiūriu laikomi Parlamento dokumentais
  tik tuo atveju
  , jei jie buvo pateikti šių Darbo tvarkos taisyklių nustatyta tvarka.

Biuras nustato taisykles, užtikrinančias, kad visi Parlamento dokumentai būtų registruojami.

Biuras nustato taisykles, užtikrinančias, kad visi Parlamento dokumentai būtų registruojami.

3.   Parlamentas parengia Parlamento dokumentų
  registrą
  . Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 teisėkūros ir tam tikri kitų kategorijų dokumentai pateikiami
  registre
  , kad su jais tiesiogiai galėtų susipažinti visuomenė.
  Registre
  , kiek tai įmanoma, taip pat pateikiamos nuorodos į kitus Parlamento dokumentus.

3.   Parlamentas parengia
  viešo
  Parlamento dokumentų
  registro interneto svetainę
  . Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 teisėkūros ir tam tikri kitų kategorijų dokumentai pateikiami
  Parlamento viešo registro interneto svetainėje
  , kad su jais tiesiogiai galėtų susipažinti visuomenė.
  Viešo registro interneto svetainėje
  , kiek tai įmanoma, taip pat pateikiamos nuorodos į kitus Parlamento dokumentus.

Dokumentų, su kuriais galima tiesiogiai susipažinti, kategorijos yra išvardintos sąraše, kurį tvirtina Biuras ir kuris skelbiamas Parlamento
  tinklalapyje
  . Šiame sąraše nepaminėti įvairių kategorijų dokumentai taip pat gali būti prieinami visuomenei;
  šiuos dokumentus galima gauti
  pateikus rašytinį prašymą.

Dokumentų, su kuriais galima tiesiogiai susipažinti
  Parlamento viešo registro interneto svetainėje
  , kategorijos yra išvardintos sąraše, kurį tvirtina Biuras ir kuris skelbiamas Parlamento
  viešo registro interneto svetainėje
  . Šiame sąraše nepaminėti įvairių kategorijų dokumentai taip pat gali būti prieinami visuomenei;
  tie dokumentai gali būti pateikti susipažinti
  pateikus rašytinį prašymą
  , kaip numatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001
  .

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatas Biuras
  gali patvirtinti susipažinimo
  su dokumentais
  tvarką, kuri yra skelbiama
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatas Biuras
  patvirtina taisykles, reglamentuojančias galimybę susipažinti
  su dokumentais
  , kurios skelbiamos
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4.   Biuras nusprendžia, kas bus atsakingas už pirminių paraiškų tvarkymą (Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 7 straipsnis) ir
  priima sprendimus
  dėl kartotinių paraiškų (
  Reglamento (EB) Nr. 1049/2001
  8 straipsnis)
  bei
  dėl
  susipažinimo
  su slapto pobūdžio dokumentais (
  Reglamento (EB) Nr. 1049/2001
  9 straipsnis).

4.   Biuras nusprendžia, kas bus atsakingas už pirminių paraiškų tvarkymą (Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 7 straipsnis) ir sprendimų dėl kartotinių paraiškų (
  to reglamento
  8 straipsnis) ir dėl paraiškų dėl galimybės susipažinti su slapto pobūdžio dokumentais (to reglamento 9 straipsnis) priėmimą.

5.   
  Pirmininkų sueiga paskiria Parlamento atstovus tarpinstituciniame komitete, įsteigtame pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 15 straipsnio 2 dalį.

6.   Vienas iš Parlamento pirmininko pavaduotojų yra atsakingas už paraiškų dėl galimybės susipažinti su dokumentais tvarkymo priežiūrą.

6.   Vienas iš Parlamento pirmininko pavaduotojų yra atsakingas už paraiškų dėl galimybės susipažinti su dokumentais tvarkymo priežiūrą.

6a.
     
  Biuras patvirtina metinę ataskaitą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 17 straipsnio 1 dalyje.

7.   Atsakingas Parlamento komitetas
  , remdamasis iš Biuro bei kitų šaltinių gauta informacija
  ,
  paruošia metinę
  ataskaitą
  , nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 17 straipsnyje,
  ir
  pristato ją plenarinio posėdžio metu
  .

7.   Atsakingas Parlamento komitetas
  reguliariai tikrina, ar Parlamento veikla vykdoma skaidriai
  ,
  ir pateikia Parlamentui
  ataskaitą
  su savo išvadomis
  ir
  rekomendacijomis
  .

Atsakingas komitetas taip pat
  nagrinėja
  ir
  įvertina
  kitų institucijų ir agentūrų patvirtintas ataskaitas, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 17 straipsniu.

Atsakingas komitetas taip pat
  gali nagrinėti
  ir
  įvertinti
  kitų institucijų ir agentūrų patvirtintas ataskaitas, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 17 straipsniu.

7a.
     
  Pirmininkų sueiga paskiria Parlamento atstovus tarpinstituciniame komitete, įsteigtame pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 15 straipsnio 2 dalį.

Pakeitimas 138

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

116 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 116a straipsnis |
| | Galimybė patekti į Parlamento pastatus |
| | 1.   
  Parlamento nariams, Parlamento narių padėjėjams ir tretiesiems asmenims leidimai įeiti į pastatus išduodami remiantis Biuro nustatytomis taisyklėmis. Tomis taisyklėmis taip pat reglamentuojamas leidimų įeiti į pastatus naudojimas ir panaikinimas. |
| | 2.   
  Leidimai įeiti į pastatus neišduodami Parlamento nario aplinkai priklausantiems asmenims, patenkantiems į Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimo dėl skaidrumo registro organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems formuojant ir įgyvendinant ES politiką

   (1a)

  , taikymo sritį. |
| | 3.   
  Į skaidrumo registrą įtraukti subjektai ir jų atstovai, kuriems yra išduoti ilgalaikiai leidimai įeiti į Europos Parlamento pastatus, privalo laikytis: |
| | — | Registruotojų elgesio kodekso, pridėto prie susitarimo, |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

116a straipsnis

Galimybė patekti į Parlamento pastatus

1.   
  Parlamento nariams, Parlamento narių padėjėjams ir tretiesiems asmenims leidimai įeiti į pastatus išduodami remiantis Biuro nustatytomis taisyklėmis. Tomis taisyklėmis taip pat reglamentuojamas leidimų įeiti į pastatus naudojimas ir panaikinimas.

2.   
  Leidimai įeiti į pastatus neišduodami Parlamento nario aplinkai priklausantiems asmenims, patenkantiems į Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimo dėl skaidrumo registro organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems formuojant ir įgyvendinant ES politiką

   (1a)

  , taikymo sritį.

3.   
  Į skaidrumo registrą įtraukti subjektai ir jų atstovai, kuriems yra išduoti ilgalaikiai leidimai įeiti į Europos Parlamento pastatus, privalo laikytis:

—

Registruotojų elgesio kodekso, pridėto prie susitarimo,

| — | susitarimu nustatytos tvarkos ir kitų įsipareigojimų ir |
| --- | --- |

—

susitarimu nustatytos tvarkos ir kitų įsipareigojimų ir

| — | šio straipsnio įgyvendinimo nuostatų. |
| --- | --- |

—

šio straipsnio įgyvendinimo nuostatų.

Nedarant poveikio bendrųjų taisyklių dėl ilgalaikių leidimų įeiti į pastatus panaikinimo arba laikino deaktyvavimo taikymui, generalinis sekretorius, gavęs kvestorių leidimą, panaikina arba deaktyvuoja ilgalaikį leidimą įeiti į pastatus, jei jo turėtojas pašalinamas iš skaidrumo registro dėl Registruotojų elgesio kodekso pažeidimo, rimtai pažeidžia šioje dalyje nustatytus reikalavimus arba be pakankamo pagrindimo nepaklusta oficialiam kvietimui dalyvauti klausyme ar komiteto posėdyje arba bendradarbiauti su tyrimo komitetu, nebent būtų svarių priežasčių tokio leidimo neatimti.

4.   
  Kvestoriai gali apibrėžti, kaip 2 dalyje nurodytas Elgesio kodeksas taikomas asmenims, kurie, nors ir turi ilgalaikį leidimą įeiti į pastatus, tačiau nepatenka į susitarimo taikymo sritį.

5.   
  Biuras, generaliniam sekretoriui pasiūlius, laikydamasis susitarimo dėl registro sukūrimo nuostatų, nustato priemones, būtinas skaidrumo registrui įgyvendinti.

Pakeitimas 139

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

117 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 117 straipsnis | 117 straipsnis |
| Komisijos pirmininko rinkimai | Komisijos pirmininko rinkimai |
| 1   Europos Vadovų Tarybai pasiūlius Komisijos pirmininko kandidatūrą, Parlamento pirmininkas pakviečia kandidatą padaryti pareiškimą Parlamente ir pristatyti politines gaires. Po pareiškimo vyksta diskusijos. | 1.   Europos Vadovų Tarybai pasiūlius Komisijos pirmininko kandidatūrą, Parlamento pirmininkas pakviečia kandidatą padaryti pareiškimą Parlamente ir pristatyti politines gaires. Po pareiškimo vyksta diskusijos. |
| Europos Vadovų Taryba kviečiama dalyvauti diskusijose. | Europos Vadovų Taryba kviečiama dalyvauti diskusijose. |
| 2.   
  Parlamentas
  renka Komisijos pirmininką visų savo narių balsų dauguma. | 2.   
  Pagal Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 7 dalį, Parlamentas
  renka Komisijos pirmininką visų savo narių balsų dauguma. |
| Balsuojama slaptu balsavimu. | Balsuojama slaptu balsavimu. |
| 3.   Jei kandidatas išrenkamas, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Tarybai ir paprašo, kad ji ir išrinktas Komisijos pirmininkas bendru sutarimu teiktų Komisijos narių kandidatūras. | 3.   Jei kandidatas išrenkamas, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Tarybai ir paprašo, kad ji ir išrinktas Komisijos pirmininkas bendru sutarimu teiktų Komisijos narių kandidatūras. |
| 4.   Jei kandidatas nesurenka būtinos daugumos, Parlamento pirmininkas paragina Europos Vadovų Tarybą per vieną mėnesį pasiūlyti naują kandidatą rinkimams pagal tą pačią procedūrą. | 4.   Jei kandidatas nesurenka būtinos daugumos, Parlamento pirmininkas paragina Europos Vadovų Tarybą per vieną mėnesį pasiūlyti naują kandidatą rinkimams pagal tą pačią procedūrą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

117 straipsnis

117 straipsnis

Komisijos pirmininko rinkimai

Komisijos pirmininko rinkimai

1   Europos Vadovų Tarybai pasiūlius Komisijos pirmininko kandidatūrą, Parlamento pirmininkas pakviečia kandidatą padaryti pareiškimą Parlamente ir pristatyti politines gaires. Po pareiškimo vyksta diskusijos.

1.   Europos Vadovų Tarybai pasiūlius Komisijos pirmininko kandidatūrą, Parlamento pirmininkas pakviečia kandidatą padaryti pareiškimą Parlamente ir pristatyti politines gaires. Po pareiškimo vyksta diskusijos.

Europos Vadovų Taryba kviečiama dalyvauti diskusijose.

Europos Vadovų Taryba kviečiama dalyvauti diskusijose.

2.   
  Parlamentas
  renka Komisijos pirmininką visų savo narių balsų dauguma.

2.   
  Pagal Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 7 dalį, Parlamentas
  renka Komisijos pirmininką visų savo narių balsų dauguma.

Balsuojama slaptu balsavimu.

Balsuojama slaptu balsavimu.

3.   Jei kandidatas išrenkamas, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Tarybai ir paprašo, kad ji ir išrinktas Komisijos pirmininkas bendru sutarimu teiktų Komisijos narių kandidatūras.

3.   Jei kandidatas išrenkamas, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Tarybai ir paprašo, kad ji ir išrinktas Komisijos pirmininkas bendru sutarimu teiktų Komisijos narių kandidatūras.

4.   Jei kandidatas nesurenka būtinos daugumos, Parlamento pirmininkas paragina Europos Vadovų Tarybą per vieną mėnesį pasiūlyti naują kandidatą rinkimams pagal tą pačią procedūrą.

4.   Jei kandidatas nesurenka būtinos daugumos, Parlamento pirmininkas paragina Europos Vadovų Tarybą per vieną mėnesį pasiūlyti naują kandidatą rinkimams pagal tą pačią procedūrą.

Pakeitimas 140

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

118 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 118 straipsnis | 118 straipsnis |
| Komisijos rinkimai | Komisijos rinkimai |
| | - 1.
     
  Parlamento pirmininkas kviečia išrinktąjį Komisijos pirmininką informuoti Parlamentą apie pareigų siūlomoje Komisijos narių kolegijoje paskirstymą pagal postus, remiantis išrinktojo Komisijos pirmininko politinėmis gairėmis. |
| 1.   Pasitaręs su
  išrinktu
  Komisijos pirmininku, Parlamento pirmininkas kviečia
  išrinkto
  Komisijos pirmininko ir Tarybos siūlomus kandidatus į Komisijos narius atvykti į atitinkamus komitetus pagal numatomas jų kompetencijos sritis.
  Šie klausymai yra vieši. | 1.   Pasitaręs su
  išrinktuoju
  Komisijos pirmininku, Parlamento pirmininkas kviečia
  išrinktojo
  Komisijos pirmininko ir Tarybos siūlomus kandidatus į Komisijos narius atvykti į atitinkamus komitetus
  arba organus
  pagal numatomas jų kompetencijos sritis. |
| | 1a.
     
  Klausymus rengia komitetai. |
| | Kai paskirtojo Komisijos nario atsakomybė pirmiausia yra horizontaliojo pobūdžio, klausymas išimties tvarka gali vykti kitokiu formatu, tačiau tokiame klausyme turi dalyvauti atitinkami atsakingi komitetai. Klausymai yra vieši. |
| 2.   
  Parlamento pirmininkas gali kviesti išrinktą Komisijos pirmininką informuoti Parlamentą apie pareigų siūlomoje Komisijos narių kolegijoje paskirstymą pagal postus, remiantis savo politinėmis gairėmis. | |
| 3.   Atitinkamas komitetas ar komitetai pakviečia paskirtąjį Komisijos narį padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus. Klausymai rengiami taip, kad paskirtieji Komisijos nariai galėtų pateikti Parlamentui visą reikalingą informaciją. Su klausymų rengimu susijusios nuostatos pateikiamos Darbo tvarkos taisyklių priede (16). | 3.   Atitinkamas komitetas ar komitetai pakviečia paskirtąjį Komisijos narį padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus. Klausymai rengiami taip, kad paskirtieji Komisijos nariai galėtų pateikti Parlamentui visą reikalingą informaciją. Su klausymų rengimu susijusios nuostatos pateikiamos Darbo tvarkos taisyklių priede16. |
| 4.   
  Išrinktas
  Komisijos pirmininkas
  pristato
  Komisijos narių kolegiją ir jos programą per Parlamento posėdį, į kurį kviečiami Europos Vadovų Tarybos pirmininkas ir Tarybos pirmininkas. Po pareiškimo vyksta diskusijos. | 4.   
  Išrinktasis
  Komisijos pirmininkas
  kviečiamas pristatyti
  Komisijos narių kolegiją ir jos programą per Parlamento posėdį, į kurį kviečiami Europos Vadovų Tarybos pirmininkas ir Tarybos pirmininkas. Po pareiškimo vyksta diskusijos. |
| 5.   Baigiant diskusijas bet kuri frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. Taikomos
  123 straipsnio 3, 4 ir
  5 dalys. | 5.   Baigiant diskusijas bet kuri frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. Taikomos
  Parlamento darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 3–
  5
  b
  dalys. |
| Pasibaigus balsavimui dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos, Parlamentas išrenka arba atmeta Komisiją balsavusiųjų dauguma. | |
| Vyksta vardinis balsavimas. | |
| Parlamentas gali atidėti balsavimą iki kito posėdžio. | |
| | 5a.
     
  Po balsavimo dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos Parlamentas, vykdydamas vardinį balsavimą, išrenka arba atmeta Komisiją balsavusiųjų dauguma. Parlamentas gali atidėti balsavimą iki kito posėdžio. |
| 6.   Parlamento pirmininkas praneša Tarybai apie Komisijos išrinkimą arba atmetimą. | 6.   Parlamento pirmininkas praneša Tarybai apie Komisijos išrinkimą arba atmetimą. |
| 7.   Komisijos kadencijos metu įvykus svarbiems su postais susijusiems pokyčiams
  , prireikus užpildyti atsiradusį laisvą postą ar skiriant naują
  Komisijos
  narį į Europos Sąjungą įstojus naujai valstybei narei, atitinkami
  Komisijos nariai
  pagal 3 dalį
  kviečiami
  atvykti į komitetus, atsakingus už jų kompetencijos sritis
  . | 7.   Komisijos kadencijos metu įvykus svarbiems su postais susijusiems pokyčiams
  arba keičiantis Komisijos sudėčiai, atitinkami
  Komisijos
  nariai arba, jei taikoma, bet kurie kiti paskirtieji
  Komisijos nariai kviečiami
  dalyvauti pagal 1a ir 3 dalis rengiamuose klausymuose
  . |
| | 7a.
     
  Per Komisijos nario kadenciją pasikeitus Komisijos nario atsakomybės sričiai ar finansiniams interesams, šią situaciją tikrina Parlamentas pagal XVI priedą. |
| | Jei per Komisijos nario kadenciją nustatomas interesų konfliktas ir Komisijos pirmininkas neįgyvendina Parlamento rekomendacijų dėl interesų konflikto panaikinimo, Parlamentas gali paprašyti Komisijos pirmininko pareikšti nepasitikėjimą tuo Komisijos nariu pagal Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 5 dalį ir, jei reikia, imtis veiksmų siekiant atimti iš to Komisijos nario teisę į pensiją ar kitas ją pakeičiančias išmokas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 245 straipsnio antrą pastraipą. |
| |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

118 straipsnis

118 straipsnis

Komisijos rinkimai

Komisijos rinkimai

- 1.
     
  Parlamento pirmininkas kviečia išrinktąjį Komisijos pirmininką informuoti Parlamentą apie pareigų siūlomoje Komisijos narių kolegijoje paskirstymą pagal postus, remiantis išrinktojo Komisijos pirmininko politinėmis gairėmis.

1.   Pasitaręs su
  išrinktu
  Komisijos pirmininku, Parlamento pirmininkas kviečia
  išrinkto
  Komisijos pirmininko ir Tarybos siūlomus kandidatus į Komisijos narius atvykti į atitinkamus komitetus pagal numatomas jų kompetencijos sritis.
  Šie klausymai yra vieši.

1.   Pasitaręs su
  išrinktuoju
  Komisijos pirmininku, Parlamento pirmininkas kviečia
  išrinktojo
  Komisijos pirmininko ir Tarybos siūlomus kandidatus į Komisijos narius atvykti į atitinkamus komitetus
  arba organus
  pagal numatomas jų kompetencijos sritis.

1a.
     
  Klausymus rengia komitetai.

Kai paskirtojo Komisijos nario atsakomybė pirmiausia yra horizontaliojo pobūdžio, klausymas išimties tvarka gali vykti kitokiu formatu, tačiau tokiame klausyme turi dalyvauti atitinkami atsakingi komitetai. Klausymai yra vieši.

2.   
  Parlamento pirmininkas gali kviesti išrinktą Komisijos pirmininką informuoti Parlamentą apie pareigų siūlomoje Komisijos narių kolegijoje paskirstymą pagal postus, remiantis savo politinėmis gairėmis.

3.   Atitinkamas komitetas ar komitetai pakviečia paskirtąjį Komisijos narį padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus. Klausymai rengiami taip, kad paskirtieji Komisijos nariai galėtų pateikti Parlamentui visą reikalingą informaciją. Su klausymų rengimu susijusios nuostatos pateikiamos Darbo tvarkos taisyklių priede (16).

3.   Atitinkamas komitetas ar komitetai pakviečia paskirtąjį Komisijos narį padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus. Klausymai rengiami taip, kad paskirtieji Komisijos nariai galėtų pateikti Parlamentui visą reikalingą informaciją. Su klausymų rengimu susijusios nuostatos pateikiamos Darbo tvarkos taisyklių priede16.

4.   
  Išrinktas
  Komisijos pirmininkas
  pristato
  Komisijos narių kolegiją ir jos programą per Parlamento posėdį, į kurį kviečiami Europos Vadovų Tarybos pirmininkas ir Tarybos pirmininkas. Po pareiškimo vyksta diskusijos.

4.   
  Išrinktasis
  Komisijos pirmininkas
  kviečiamas pristatyti
  Komisijos narių kolegiją ir jos programą per Parlamento posėdį, į kurį kviečiami Europos Vadovų Tarybos pirmininkas ir Tarybos pirmininkas. Po pareiškimo vyksta diskusijos.

5.   Baigiant diskusijas bet kuri frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. Taikomos
  123 straipsnio 3, 4 ir
  5 dalys.

5.   Baigiant diskusijas bet kuri frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. Taikomos
  Parlamento darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 3–
  5
  b
  dalys.

Pasibaigus balsavimui dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos, Parlamentas išrenka arba atmeta Komisiją balsavusiųjų dauguma.

Vyksta vardinis balsavimas.

Parlamentas gali atidėti balsavimą iki kito posėdžio.

5a.
     
  Po balsavimo dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos Parlamentas, vykdydamas vardinį balsavimą, išrenka arba atmeta Komisiją balsavusiųjų dauguma. Parlamentas gali atidėti balsavimą iki kito posėdžio.

6.   Parlamento pirmininkas praneša Tarybai apie Komisijos išrinkimą arba atmetimą.

6.   Parlamento pirmininkas praneša Tarybai apie Komisijos išrinkimą arba atmetimą.

7.   Komisijos kadencijos metu įvykus svarbiems su postais susijusiems pokyčiams
  , prireikus užpildyti atsiradusį laisvą postą ar skiriant naują
  Komisijos
  narį į Europos Sąjungą įstojus naujai valstybei narei, atitinkami
  Komisijos nariai
  pagal 3 dalį
  kviečiami
  atvykti į komitetus, atsakingus už jų kompetencijos sritis
  .

7.   Komisijos kadencijos metu įvykus svarbiems su postais susijusiems pokyčiams
  arba keičiantis Komisijos sudėčiai, atitinkami
  Komisijos
  nariai arba, jei taikoma, bet kurie kiti paskirtieji
  Komisijos nariai kviečiami
  dalyvauti pagal 1a ir 3 dalis rengiamuose klausymuose
  .

7a.
     
  Per Komisijos nario kadenciją pasikeitus Komisijos nario atsakomybės sričiai ar finansiniams interesams, šią situaciją tikrina Parlamentas pagal XVI priedą.

Jei per Komisijos nario kadenciją nustatomas interesų konfliktas ir Komisijos pirmininkas neįgyvendina Parlamento rekomendacijų dėl interesų konflikto panaikinimo, Parlamentas gali paprašyti Komisijos pirmininko pareikšti nepasitikėjimą tuo Komisijos nariu pagal Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 5 dalį ir, jei reikia, imtis veiksmų siekiant atimti iš to Komisijos nario teisę į pensiją ar kitas ją pakeičiančias išmokas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 245 straipsnio antrą pastraipą.

Pakeitimas 141

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

118 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 118a straipsnis |
| | Daugiamečių programų sudarymas |
| | Paskyrus naują Komisiją, Parlamentas, Taryba ir Komisija pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 5 dalį keičiasi nuomonėmis ir sutaria dėl bendrų išvadų dėl daugiamečių programų sudarymo. |
| | Tuo tikslu ir prieš derybas su Taryba ir Komisija dėl bendrų išvadų dėl daugiamečių programų sudarymo Parlamento pirmininkas surengia keitimąsi nuomonėmis su Pirmininkų sueiga dėl pagrindinių politikos tikslų ir prioritetų per naują kadenciją. Vykdant tokį keitimąsi nuomonėmis atsižvelgiama į, inter alia, išrinktojo Komisijos pirmininko nurodytus prioritetus ir į paskirtųjų Komisijos narių atsakymus, kurie buvo pateikti per klausymus, numatytus pagal 118 straipsnį. |
| | Prieš pasirašydamas bendras išvadas Parlamento pirmininkas turi gauti Pirmininkų sueigos pritarimą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

118a straipsnis

Daugiamečių programų sudarymas

Paskyrus naują Komisiją, Parlamentas, Taryba ir Komisija pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 5 dalį keičiasi nuomonėmis ir sutaria dėl bendrų išvadų dėl daugiamečių programų sudarymo.

Tuo tikslu ir prieš derybas su Taryba ir Komisija dėl bendrų išvadų dėl daugiamečių programų sudarymo Parlamento pirmininkas surengia keitimąsi nuomonėmis su Pirmininkų sueiga dėl pagrindinių politikos tikslų ir prioritetų per naują kadenciją. Vykdant tokį keitimąsi nuomonėmis atsižvelgiama į, inter alia, išrinktojo Komisijos pirmininko nurodytus prioritetus ir į paskirtųjų Komisijos narių atsakymus, kurie buvo pateikti per klausymus, numatytus pagal 118 straipsnį.

Prieš pasirašydamas bendras išvadas Parlamento pirmininkas turi gauti Pirmininkų sueigos pritarimą.

Pakeitimas 142

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

119 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 119 straipsnis | 119 straipsnis |
| Siūlymas pareikšti nepasitikėjimą Komisija | Siūlymas pareikšti nepasitikėjimą Komisija |
| 1.   Siūlymą pareikšti nepasitikėjimą Komisija Parlamento pirmininkui gali įteikti viena dešimtoji visų Parlamento narių. | 1.   Siūlymą pareikšti nepasitikėjimą Komisija Parlamento pirmininkui gali įteikti viena dešimtoji visų Parlamento narių.
  Jei dėl siūlymo pareikšti nepasitikėjimą buvo balsuota per pastaruosius du mėnesius, naują siūlymą pareikšti nepasitikėjimą gali pateikti tik viena penktoji visų Parlamento narių. |
| 2.   Siūlymas vadinamas „siūlymu pareikšti nepasitikėjimą“ ir turi būti
  pagrįstas
  . Jis perduodamas Komisijai. | 2.   Siūlymas vadinamas „siūlymu pareikšti nepasitikėjimą“ ir
  jame
  turi būti
  nurodytos jo priežastys
  . Jis perduodamas Komisijai. |
| 3.   Gavęs minėtąjį siūlymą, Parlamento pirmininkas iš karto informuoja Parlamento narius, kad buvo pateiktas siūlymas pareikšti nepasitikėjimą. | 3.   Gavęs minėtąjį siūlymą, Parlamento pirmininkas iš karto informuoja Parlamento narius, kad buvo pateiktas siūlymas pareikšti nepasitikėjimą. |
| 4.   Diskusijos dėl nepasitikėjimo pareiškimo prasideda ne anksčiau kaip praėjus dvidešimt keturioms valandoms po to, kai apie tokio siūlymo pateikimą buvo pranešta Parlamento nariams. | 4.   Diskusijos dėl nepasitikėjimo pareiškimo prasideda ne anksčiau kaip praėjus dvidešimt keturioms valandoms po to, kai apie tokio siūlymo pateikimą buvo pranešta Parlamento nariams. |
| 5.   Dėl tokio siūlymo balsuojama vardiniu būdu ir balsavimas vyksta ne anksčiau kaip praėjus keturiasdešimt aštuonioms valandoms nuo diskusijų šiuo klausimu pradžios. | 5.   Dėl tokio siūlymo balsuojama vardiniu būdu ir balsavimas vyksta ne anksčiau kaip praėjus keturiasdešimt aštuonioms valandoms nuo diskusijų šiuo klausimu pradžios. |
| 6.   
  Vėliausiai
  diskusijos ir balsavimas vyksta per artimiausią mėnesinę sesiją po siūlymo pareikšti nepasitikėjimą pateikimo. | 6.   
  Nedarant poveikio 4 ir 5 dalims,
  diskusijos ir balsavimas vyksta
  ne vėliau kaip
  per artimiausią mėnesinę sesiją po siūlymo pareikšti nepasitikėjimą pateikimo. |
| 7.   
  Siūlymas
  pareikšti nepasitikėjimą priimamas dvejomis trečiosiomis balsavusių Parlamento narių, sudarančių visų Parlamento narių daugumą, balsų. Apie balsavimo rezultatus pranešama Tarybos pirmininkui ir Komisijos pirmininkui. | 7.   
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 234 straipsnį, siūlymas
  pareikšti nepasitikėjimą priimamas dvejomis trečiosiomis balsavusių Parlamento narių, sudarančių visų Parlamento narių daugumą, balsų. Apie balsavimo rezultatus pranešama Tarybos pirmininkui ir Komisijos pirmininkui. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

119 straipsnis

119 straipsnis

Siūlymas pareikšti nepasitikėjimą Komisija

Siūlymas pareikšti nepasitikėjimą Komisija

1.   Siūlymą pareikšti nepasitikėjimą Komisija Parlamento pirmininkui gali įteikti viena dešimtoji visų Parlamento narių.

1.   Siūlymą pareikšti nepasitikėjimą Komisija Parlamento pirmininkui gali įteikti viena dešimtoji visų Parlamento narių.
  Jei dėl siūlymo pareikšti nepasitikėjimą buvo balsuota per pastaruosius du mėnesius, naują siūlymą pareikšti nepasitikėjimą gali pateikti tik viena penktoji visų Parlamento narių.

2.   Siūlymas vadinamas „siūlymu pareikšti nepasitikėjimą“ ir turi būti
  pagrįstas
  . Jis perduodamas Komisijai.

2.   Siūlymas vadinamas „siūlymu pareikšti nepasitikėjimą“ ir
  jame
  turi būti
  nurodytos jo priežastys
  . Jis perduodamas Komisijai.

3.   Gavęs minėtąjį siūlymą, Parlamento pirmininkas iš karto informuoja Parlamento narius, kad buvo pateiktas siūlymas pareikšti nepasitikėjimą.

3.   Gavęs minėtąjį siūlymą, Parlamento pirmininkas iš karto informuoja Parlamento narius, kad buvo pateiktas siūlymas pareikšti nepasitikėjimą.

4.   Diskusijos dėl nepasitikėjimo pareiškimo prasideda ne anksčiau kaip praėjus dvidešimt keturioms valandoms po to, kai apie tokio siūlymo pateikimą buvo pranešta Parlamento nariams.

4.   Diskusijos dėl nepasitikėjimo pareiškimo prasideda ne anksčiau kaip praėjus dvidešimt keturioms valandoms po to, kai apie tokio siūlymo pateikimą buvo pranešta Parlamento nariams.

5.   Dėl tokio siūlymo balsuojama vardiniu būdu ir balsavimas vyksta ne anksčiau kaip praėjus keturiasdešimt aštuonioms valandoms nuo diskusijų šiuo klausimu pradžios.

5.   Dėl tokio siūlymo balsuojama vardiniu būdu ir balsavimas vyksta ne anksčiau kaip praėjus keturiasdešimt aštuonioms valandoms nuo diskusijų šiuo klausimu pradžios.

6.   
  Vėliausiai
  diskusijos ir balsavimas vyksta per artimiausią mėnesinę sesiją po siūlymo pareikšti nepasitikėjimą pateikimo.

6.   
  Nedarant poveikio 4 ir 5 dalims,
  diskusijos ir balsavimas vyksta
  ne vėliau kaip
  per artimiausią mėnesinę sesiją po siūlymo pareikšti nepasitikėjimą pateikimo.

7.   
  Siūlymas
  pareikšti nepasitikėjimą priimamas dvejomis trečiosiomis balsavusių Parlamento narių, sudarančių visų Parlamento narių daugumą, balsų. Apie balsavimo rezultatus pranešama Tarybos pirmininkui ir Komisijos pirmininkui.

7.   
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 234 straipsnį, siūlymas
  pareikšti nepasitikėjimą priimamas dvejomis trečiosiomis balsavusių Parlamento narių, sudarančių visų Parlamento narių daugumą, balsų. Apie balsavimo rezultatus pranešama Tarybos pirmininkui ir Komisijos pirmininkui.

Pakeitimas 143

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

120 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 120 straipsnis | 120 straipsnis |
| Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų skyrimas | Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų skyrimas |
| Parlamentas, gavęs savo atsakingo komiteto pasiūlymą, paskiria kandidatą į septynių asmenų komitetą, kuris nagrinėja Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo teisėjų arba generalinių advokatų kandidatūrų tinkamumo klausimą. | Parlamentas, gavęs savo atsakingo komiteto pasiūlymą, paskiria kandidatą į septynių asmenų komitetą, kuris nagrinėja Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo teisėjų arba generalinių advokatų kandidatūrų tinkamumo klausimą.
  Atsakingas komitetas kandidatą, kurį jis pageidauja pasiūlyti, renka balsuodamas paprastąja balsų dauguma. Tuo tikslu to komiteto koordinatoriai parengia trumpąjį kandidatų sąrašą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

120 straipsnis

120 straipsnis

Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų skyrimas

Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų skyrimas

Parlamentas, gavęs savo atsakingo komiteto pasiūlymą, paskiria kandidatą į septynių asmenų komitetą, kuris nagrinėja Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo teisėjų arba generalinių advokatų kandidatūrų tinkamumo klausimą.

Parlamentas, gavęs savo atsakingo komiteto pasiūlymą, paskiria kandidatą į septynių asmenų komitetą, kuris nagrinėja Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo teisėjų arba generalinių advokatų kandidatūrų tinkamumo klausimą.
  Atsakingas komitetas kandidatą, kurį jis pageidauja pasiūlyti, renka balsuodamas paprastąja balsų dauguma. Tuo tikslu to komiteto koordinatoriai parengia trumpąjį kandidatų sąrašą.

Pakeitimas 144

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

121 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 121 straipsnis | 121 straipsnis |
| Audito Rūmų narių skyrimas | Audito Rūmų narių skyrimas |
| 1.   Kandidatai į Audito Rūmų narius kviečiami padaryti pareiškimą atsakingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus. Komitetas balsuoja atskirai dėl kiekvienos kandidatūros slaptu balsavimu. | 1.   Kandidatai į Audito Rūmų narius kviečiami padaryti pareiškimą atsakingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus. Komitetas balsuoja atskirai dėl kiekvienos kandidatūros slaptu balsavimu. |
| 2.   Atsakingas komitetas Parlamentui
  teikia rekomendacijas
  dėl
  siūlomų kandidatų paskyrimo, parengdamas pranešimą kartu su atskirais pasiūlymais dėl sprendimo dėl kiekvienos kandidatūros
  . | 2.   Atsakingas komitetas Parlamentui
  pateikia rekomendaciją
  dėl
  pritarimo kandidatūrai
  . |
| 3.   Balsavimas turi įvykti per du mėnesius nuo kandidatūrų siūlymo, jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. Parlamentas slaptu balsavimu balsuoja atskirai dėl kiekvienos kandidatūros
  ir sprendžia balsavusiųjų dauguma
  . | 3.   Balsavimas turi įvykti per du mėnesius nuo kandidatūrų siūlymo, jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. Parlamentas slaptu balsavimu balsuoja atskirai dėl kiekvienos kandidatūros. |
| 4.   Jei dėl vienos atskiros kandidatūros paskyrimo Parlamentas priima neigiamą nuomonę, Parlamento pirmininkas prašo Tarybos atšaukti kandidatūrą ir siūlyti Parlamentui naują kandidatą. | 4.   Jei dėl vienos atskiros kandidatūros paskyrimo Parlamentas priima neigiamą nuomonę, Parlamento pirmininkas prašo Tarybos atšaukti kandidatūrą ir siūlyti Parlamentui naują kandidatą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

121 straipsnis

121 straipsnis

Audito Rūmų narių skyrimas

Audito Rūmų narių skyrimas

1.   Kandidatai į Audito Rūmų narius kviečiami padaryti pareiškimą atsakingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus. Komitetas balsuoja atskirai dėl kiekvienos kandidatūros slaptu balsavimu.

1.   Kandidatai į Audito Rūmų narius kviečiami padaryti pareiškimą atsakingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus. Komitetas balsuoja atskirai dėl kiekvienos kandidatūros slaptu balsavimu.

2.   Atsakingas komitetas Parlamentui
  teikia rekomendacijas
  dėl
  siūlomų kandidatų paskyrimo, parengdamas pranešimą kartu su atskirais pasiūlymais dėl sprendimo dėl kiekvienos kandidatūros
  .

2.   Atsakingas komitetas Parlamentui
  pateikia rekomendaciją
  dėl
  pritarimo kandidatūrai
  .

3.   Balsavimas turi įvykti per du mėnesius nuo kandidatūrų siūlymo, jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. Parlamentas slaptu balsavimu balsuoja atskirai dėl kiekvienos kandidatūros
  ir sprendžia balsavusiųjų dauguma
  .

3.   Balsavimas turi įvykti per du mėnesius nuo kandidatūrų siūlymo, jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. Parlamentas slaptu balsavimu balsuoja atskirai dėl kiekvienos kandidatūros.

4.   Jei dėl vienos atskiros kandidatūros paskyrimo Parlamentas priima neigiamą nuomonę, Parlamento pirmininkas prašo Tarybos atšaukti kandidatūrą ir siūlyti Parlamentui naują kandidatą.

4.   Jei dėl vienos atskiros kandidatūros paskyrimo Parlamentas priima neigiamą nuomonę, Parlamento pirmininkas prašo Tarybos atšaukti kandidatūrą ir siūlyti Parlamentui naują kandidatą.

Pakeitimas 145

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

122 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 122 straipsnis | 122 straipsnis |
| Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos narių skyrimas | Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos narių skyrimas |
| 1.   Kandidatas į Europos Centrinio Banko pirmininko vietą kviečiamas padaryti pareiškimą atsakingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus. | 1.   Kandidatas į Europos Centrinio Banko pirmininko
  , pirmininko pavaduotojo arba Vykdomosios valdybos nario
  vietą kviečiamas padaryti pareiškimą atsakingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus. |
| 2.   Atsakingas komitetas Parlamentui pateikia rekomendaciją dėl pritarimo kandidatūrai. | 2.   Atsakingas komitetas Parlamentui pateikia rekomendaciją dėl pritarimo kandidatūrai. |
| 3.   Balsavimas turi įvykti per du mėnesius nuo kandidatūros pasiūlymo dienos, jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. | 3.   Balsavimas turi įvykti per du mėnesius nuo kandidatūros pasiūlymo dienos, jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu.
  Parlamentas slaptu balsavimu balsuoja atskirai dėl kiekvienos kandidatūros. |
| 4.   Jei Parlamentas priima neigiamą nuomonę, Parlamento pirmininkas prašo
  Tarybos
  atšaukti kandidatūrą ir siūlyti Parlamentui naują kandidatą. | 4.   Jei Parlamentas priima neigiamą nuomonę
  dėl kandidatūros
  , Parlamento pirmininkas prašo atšaukti kandidatūrą ir siūlyti Parlamentui naują kandidatą. |
| 5.   
  Ta pati procedūra taikoma pritariant pirmininko pavaduotojo kandidatūrai bei kitų Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos narių kandidatūroms. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

122 straipsnis

122 straipsnis

Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos narių skyrimas

Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos narių skyrimas

1.   Kandidatas į Europos Centrinio Banko pirmininko vietą kviečiamas padaryti pareiškimą atsakingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus.

1.   Kandidatas į Europos Centrinio Banko pirmininko
  , pirmininko pavaduotojo arba Vykdomosios valdybos nario
  vietą kviečiamas padaryti pareiškimą atsakingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus.

2.   Atsakingas komitetas Parlamentui pateikia rekomendaciją dėl pritarimo kandidatūrai.

2.   Atsakingas komitetas Parlamentui pateikia rekomendaciją dėl pritarimo kandidatūrai.

3.   Balsavimas turi įvykti per du mėnesius nuo kandidatūros pasiūlymo dienos, jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu.

3.   Balsavimas turi įvykti per du mėnesius nuo kandidatūros pasiūlymo dienos, jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu.
  Parlamentas slaptu balsavimu balsuoja atskirai dėl kiekvienos kandidatūros.

4.   Jei Parlamentas priima neigiamą nuomonę, Parlamento pirmininkas prašo
  Tarybos
  atšaukti kandidatūrą ir siūlyti Parlamentui naują kandidatą.

4.   Jei Parlamentas priima neigiamą nuomonę
  dėl kandidatūros
  , Parlamento pirmininkas prašo atšaukti kandidatūrą ir siūlyti Parlamentui naują kandidatą.

5.   
  Ta pati procedūra taikoma pritariant pirmininko pavaduotojo kandidatūrai bei kitų Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos narių kandidatūroms.

Pakeitimas 146

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

122 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 122a straipsnis |
| | Paskyrimai į ekonomikos valdymo organus |
| | 1.   
  Šis straipsnis taikomas skiriant: |
| | — | Bendro priežiūros mechanizmo priežiūros valdybos pirmininką ir pirmininko pavaduotoją; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

122a straipsnis

Paskyrimai į ekonomikos valdymo organus

1.   
  Šis straipsnis taikomas skiriant:

—

Bendro priežiūros mechanizmo priežiūros valdybos pirmininką ir pirmininko pavaduotoją;

| — | Bendro pertvarkymo mechanizmo Bendros pertvarkymo valdybos pirmininką, pirmininko pavaduotoją ir etatinius narius; |
| --- | --- |

—

Bendro pertvarkymo mechanizmo Bendros pertvarkymo valdybos pirmininką, pirmininko pavaduotoją ir etatinius narius;

| — | Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucija, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija ir Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija) pirmininkus ir vykdomuosius direktorius; ir |
| --- | --- |

—

Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucija, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija ir Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija) pirmininkus ir vykdomuosius direktorius; ir

| — | Europos strateginių investicijų fondo vykdomąjį direktorių ir vykdomojo direktoriaus pavaduotoją. |
| --- | --- |

—

Europos strateginių investicijų fondo vykdomąjį direktorių ir vykdomojo direktoriaus pavaduotoją.

2.   
  Kiekvienas kandidatas kviečiamas padaryti pareiškimą atsakingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus.

3.   
  Atsakingas komitetas Parlamentui pateikia rekomendaciją dėl kiekvieno pasiūlymo dėl paskyrimo.

4.   
  Balsavimas turi įvykti per du mėnesius nuo pasiūlymo dėl paskyrimo dienos, jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. Parlamentas slaptu balsavimu balsuoja atskirai dėl kiekvieno paskyrimo.

5.   
  Jei Parlamentas nepritaria pasiūlymui dėl paskyrimo, Parlamento pirmininkas prašo tokį pasiūlymą atšaukti ir pateikti Parlamentui naują pasiūlymą.

Pakeitimas 147

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

123 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 123 straipsnis | 123 straipsnis |
| Komisijos, Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos pareiškimai | Komisijos, Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos pareiškimai |
| 1.   Komisijos, Tarybos ar Europos Vadovų Tarybos nariai bet kuriuo metu gali paprašyti Parlamento pirmininko leisti jiems padaryti pareiškimą. Europos Vadovų Tarybos pirmininkas po kiekvieno šios Tarybos susitikimo padaro pranešimą. Parlamento pirmininkas nusprendžia, kada toks pareiškimas gali būti padarytas ir ar po jo vyks išsamios diskusijos, ar bus skirtas pusvalandis Parlamento narių trumpiems ir glaustiems klausimams. | 1.   Komisijos, Tarybos ar Europos Vadovų Tarybos nariai bet kuriuo metu gali paprašyti Parlamento pirmininko leisti jiems padaryti pareiškimą. Europos Vadovų Tarybos pirmininkas po kiekvieno šios Tarybos susitikimo padaro pranešimą. Parlamento pirmininkas nusprendžia, kada toks pareiškimas gali būti padarytas ir ar po jo vyks išsamios diskusijos, ar bus skirtas pusvalandis Parlamento narių trumpiems ir glaustiems klausimams. |
| 2.   Kai į darbotvarkę įtraukiamas pareiškimas su diskusijomis, Parlamentas nusprendžia, ar diskusijos užbaigiamos rezoliucijos priėmimu. Tai netaikoma, jei šios ar artimiausios mėnesinės sesijos posėdyje yra numatytas pranešimas tuo pačiu klausimu, nebent dėl ypatingų priežasčių Parlamento pirmininkas pasiūlytų priešingai. Jei Parlamentas nusprendžia diskusijas užbaigti rezoliucijos priėmimu, komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. | 2.   Kai į darbotvarkę įtraukiamas pareiškimas su diskusijomis, Parlamentas nusprendžia, ar diskusijos užbaigiamos rezoliucijos priėmimu. Tai netaikoma, jei šios ar artimiausios mėnesinės sesijos posėdyje yra numatytas pranešimas tuo pačiu klausimu, nebent dėl ypatingų priežasčių Parlamento pirmininkas pasiūlytų priešingai. Jei Parlamentas nusprendžia diskusijas užbaigti rezoliucijos priėmimu, komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. |
| 3.   Dėl pasiūlymų dėl rezoliucijos balsuojama
  tą pačią dieną
  . Parlamento pirmininkas sprendžia dėl galimų išimčių. Leidžiami paaiškinimai dėl balsavimo. | 3.   Dėl pasiūlymų dėl rezoliucijos balsuojama
  per kuo ankstesnį balsavimui skirtą laiką
  . Parlamento pirmininkas sprendžia dėl galimų išimčių. Leidžiami paaiškinimai dėl balsavimo. |
| 4.   Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos pakeičia ankstesnius ją pasirašiusių Parlamento narių, bet ne kitų komitetų, frakcijų ar Parlamento narių pasiūlymus dėl rezoliucijų. | 4.   Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos pakeičia ankstesnius ją pasirašiusių Parlamento narių, bet ne kitų komitetų, frakcijų ar Parlamento narių pasiūlymus dėl rezoliucijų. |
| | 4a.
     
  Jei bendrą pasiūlymą dėl rezoliucijos pateikia aiškią daugumą sudaranti frakcija, Parlamento pirmininkas gali tokį pasiūlymą pateikti balsuoti pirmiausia. |
| 5.   Priėmus rezoliuciją, jokie kiti pasiūlymai balsavimui nebeteikiami, išskyrus išimtinius atvejus, kai Parlamento pirmininkas nusprendžia priešingai. | 5.   Priėmus rezoliuciją, jokie kiti pasiūlymai balsavimui nebeteikiami, išskyrus išimtinius atvejus, kai Parlamento pirmininkas nusprendžia priešingai. |
| | 5a.
     
  Pagal 2 dalį arba 135 straipsnio 2 dalį pateikto pasiūlymo dėl rezoliucijos autorius arba autoriai gali jį atšaukti iki galutinio balsavimo. |
| | 5b.
     
  Frakcija, komitetas ar tiek pat Parlamento narių, kiek reikia pasiūlymui dėl rezoliucijos pateikti, gali perimti atšauktą pasiūlymą ir vėl iš karto jį pateikti. 5a dalis ir ši dalis taip pat taikomos rezoliucijoms, pateiktoms pagal 105 ir 106 straipsnius. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

123 straipsnis

123 straipsnis

Komisijos, Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos pareiškimai

Komisijos, Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos pareiškimai

1.   Komisijos, Tarybos ar Europos Vadovų Tarybos nariai bet kuriuo metu gali paprašyti Parlamento pirmininko leisti jiems padaryti pareiškimą. Europos Vadovų Tarybos pirmininkas po kiekvieno šios Tarybos susitikimo padaro pranešimą. Parlamento pirmininkas nusprendžia, kada toks pareiškimas gali būti padarytas ir ar po jo vyks išsamios diskusijos, ar bus skirtas pusvalandis Parlamento narių trumpiems ir glaustiems klausimams.

1.   Komisijos, Tarybos ar Europos Vadovų Tarybos nariai bet kuriuo metu gali paprašyti Parlamento pirmininko leisti jiems padaryti pareiškimą. Europos Vadovų Tarybos pirmininkas po kiekvieno šios Tarybos susitikimo padaro pranešimą. Parlamento pirmininkas nusprendžia, kada toks pareiškimas gali būti padarytas ir ar po jo vyks išsamios diskusijos, ar bus skirtas pusvalandis Parlamento narių trumpiems ir glaustiems klausimams.

2.   Kai į darbotvarkę įtraukiamas pareiškimas su diskusijomis, Parlamentas nusprendžia, ar diskusijos užbaigiamos rezoliucijos priėmimu. Tai netaikoma, jei šios ar artimiausios mėnesinės sesijos posėdyje yra numatytas pranešimas tuo pačiu klausimu, nebent dėl ypatingų priežasčių Parlamento pirmininkas pasiūlytų priešingai. Jei Parlamentas nusprendžia diskusijas užbaigti rezoliucijos priėmimu, komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos.

2.   Kai į darbotvarkę įtraukiamas pareiškimas su diskusijomis, Parlamentas nusprendžia, ar diskusijos užbaigiamos rezoliucijos priėmimu. Tai netaikoma, jei šios ar artimiausios mėnesinės sesijos posėdyje yra numatytas pranešimas tuo pačiu klausimu, nebent dėl ypatingų priežasčių Parlamento pirmininkas pasiūlytų priešingai. Jei Parlamentas nusprendžia diskusijas užbaigti rezoliucijos priėmimu, komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos.

3.   Dėl pasiūlymų dėl rezoliucijos balsuojama
  tą pačią dieną
  . Parlamento pirmininkas sprendžia dėl galimų išimčių. Leidžiami paaiškinimai dėl balsavimo.

3.   Dėl pasiūlymų dėl rezoliucijos balsuojama
  per kuo ankstesnį balsavimui skirtą laiką
  . Parlamento pirmininkas sprendžia dėl galimų išimčių. Leidžiami paaiškinimai dėl balsavimo.

4.   Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos pakeičia ankstesnius ją pasirašiusių Parlamento narių, bet ne kitų komitetų, frakcijų ar Parlamento narių pasiūlymus dėl rezoliucijų.

4.   Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos pakeičia ankstesnius ją pasirašiusių Parlamento narių, bet ne kitų komitetų, frakcijų ar Parlamento narių pasiūlymus dėl rezoliucijų.

4a.
     
  Jei bendrą pasiūlymą dėl rezoliucijos pateikia aiškią daugumą sudaranti frakcija, Parlamento pirmininkas gali tokį pasiūlymą pateikti balsuoti pirmiausia.

5.   Priėmus rezoliuciją, jokie kiti pasiūlymai balsavimui nebeteikiami, išskyrus išimtinius atvejus, kai Parlamento pirmininkas nusprendžia priešingai.

5.   Priėmus rezoliuciją, jokie kiti pasiūlymai balsavimui nebeteikiami, išskyrus išimtinius atvejus, kai Parlamento pirmininkas nusprendžia priešingai.

5a.
     
  Pagal 2 dalį arba 135 straipsnio 2 dalį pateikto pasiūlymo dėl rezoliucijos autorius arba autoriai gali jį atšaukti iki galutinio balsavimo.

5b.
     
  Frakcija, komitetas ar tiek pat Parlamento narių, kiek reikia pasiūlymui dėl rezoliucijos pateikti, gali perimti atšauktą pasiūlymą ir vėl iš karto jį pateikti. 5a dalis ir ši dalis taip pat taikomos rezoliucijoms, pateiktoms pagal 105 ir 106 straipsnius.

Pakeitimas 148

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

124 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 124 straipsnis | 124 straipsnis |
| Komisijos sprendimų paaiškinimai | Komisijos sprendimų paaiškinimai |
| Pasitaręs su Pirmininkų sueiga,
  Parlamento pirmininkas
  gali pakviesti
  Komisijos pirmininką, atsakingą už ryšius su Europos Parlamentu Komisijos narį, arba pagal susitarimą kitą Komisijos narį padaryti pareiškimą Parlamente po kiekvieno Komisijos posėdžio ir paaiškinti pagrindinius priimtus sprendimus. Po pareiškimo vyksta ne trumpesnė kaip trisdešimties minučių diskusija, kurios metu Parlamento nariai gali pateikti trumpus ir glaustus klausimus. | Parlamento pirmininkas
  kviečia
  Komisijos pirmininką, atsakingą už ryšius su Europos Parlamentu Komisijos narį, arba pagal susitarimą kitą Komisijos narį padaryti pareiškimą Parlamente po kiekvieno Komisijos posėdžio ir paaiškinti pagrindinius priimtus sprendimus
  , nebent planavimo sumetimais arba dėl sąlyginės atitinkamo klausimo politinės svarbos Pirmininkų sueiga nuspręstų, kad to nereikia
  . Po pareiškimo vyksta ne trumpesnė kaip trisdešimties minučių diskusija, kurios metu Parlamento nariai gali pateikti trumpus ir glaustus klausimus. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

124 straipsnis

124 straipsnis

Komisijos sprendimų paaiškinimai

Komisijos sprendimų paaiškinimai

Pasitaręs su Pirmininkų sueiga,
  Parlamento pirmininkas
  gali pakviesti
  Komisijos pirmininką, atsakingą už ryšius su Europos Parlamentu Komisijos narį, arba pagal susitarimą kitą Komisijos narį padaryti pareiškimą Parlamente po kiekvieno Komisijos posėdžio ir paaiškinti pagrindinius priimtus sprendimus. Po pareiškimo vyksta ne trumpesnė kaip trisdešimties minučių diskusija, kurios metu Parlamento nariai gali pateikti trumpus ir glaustus klausimus.

Parlamento pirmininkas
  kviečia
  Komisijos pirmininką, atsakingą už ryšius su Europos Parlamentu Komisijos narį, arba pagal susitarimą kitą Komisijos narį padaryti pareiškimą Parlamente po kiekvieno Komisijos posėdžio ir paaiškinti pagrindinius priimtus sprendimus
  , nebent planavimo sumetimais arba dėl sąlyginės atitinkamo klausimo politinės svarbos Pirmininkų sueiga nuspręstų, kad to nereikia
  . Po pareiškimo vyksta ne trumpesnė kaip trisdešimties minučių diskusija, kurios metu Parlamento nariai gali pateikti trumpus ir glaustus klausimus.

Pakeitimas 149

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

125 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 125 straipsnis | 125 straipsnis |
| Audito Rūmų pareiškimai | Audito Rūmų pareiškimai |
| 1.   Dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo ar dėl Parlamento veiklos biudžeto priežiūros srityje Audito Rūmų pirmininkas gali būti pakviestas
  pakomentuoti
  pastabas, pateiktas Audito Rūmų metiniame pranešime, specialiosiose ataskaitose ar nuomonėse arba
  paaiškinti
  Audito Rūmų darbo programą. | 1.   Dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo ar dėl Parlamento veiklos biudžeto priežiūros srityje Audito Rūmų pirmininkas gali būti pakviestas
  padaryti pareiškimą, kuriame jis pakomentuotų
  pastabas, pateiktas Audito Rūmų metiniame pranešime, specialiosiose ataskaitose ar nuomonėse, arba
  paaiškintų
  Audito Rūmų darbo programą. |
| 2.   Parlamentas gali nuspręsti surengti atskirą diskusiją bet kuriuo klausimu, iškeltu tokiuose pareiškimuose, dalyvaujant Komisijos ir Tarybos atstovams, ypač jei buvo pranešta apie pažeidimus finansų valdymo srityje. | 2.   Parlamentas gali nuspręsti surengti atskirą diskusiją bet kuriuo klausimu, iškeltu tokiuose pareiškimuose, dalyvaujant Komisijos ir Tarybos atstovams, ypač jei buvo pranešta apie pažeidimus finansų valdymo srityje. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

125 straipsnis

125 straipsnis

Audito Rūmų pareiškimai

Audito Rūmų pareiškimai

1.   Dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo ar dėl Parlamento veiklos biudžeto priežiūros srityje Audito Rūmų pirmininkas gali būti pakviestas
  pakomentuoti
  pastabas, pateiktas Audito Rūmų metiniame pranešime, specialiosiose ataskaitose ar nuomonėse arba
  paaiškinti
  Audito Rūmų darbo programą.

1.   Dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo ar dėl Parlamento veiklos biudžeto priežiūros srityje Audito Rūmų pirmininkas gali būti pakviestas
  padaryti pareiškimą, kuriame jis pakomentuotų
  pastabas, pateiktas Audito Rūmų metiniame pranešime, specialiosiose ataskaitose ar nuomonėse, arba
  paaiškintų
  Audito Rūmų darbo programą.

2.   Parlamentas gali nuspręsti surengti atskirą diskusiją bet kuriuo klausimu, iškeltu tokiuose pareiškimuose, dalyvaujant Komisijos ir Tarybos atstovams, ypač jei buvo pranešta apie pažeidimus finansų valdymo srityje.

2.   Parlamentas gali nuspręsti surengti atskirą diskusiją bet kuriuo klausimu, iškeltu tokiuose pareiškimuose, dalyvaujant Komisijos ir Tarybos atstovams, ypač jei buvo pranešta apie pažeidimus finansų valdymo srityje.

Pakeitimas 150

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

126 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 126 straipsnis | 126 straipsnis |
| Europos Centrinio Banko pareiškimai | Europos Centrinio Banko pareiškimai |
| 1.   Europos Centrinio Banko pirmininkas Parlamentui
  pristato
  banko metinį pranešimą apie Europos centrinių bankų sistemos veiklą ir praėjusių bei einamųjų metų pinigų politiką. | 1.   Europos Centrinio Banko pirmininkas
  kviečiamas
  Parlamentui
  pristatyti
  banko metinį pranešimą apie Europos centrinių bankų sistemos veiklą ir praėjusių bei einamųjų metų pinigų politiką. |
| 2.   Po šio pristatymo vyksta bendroji diskusija. | 2.   Po šio pristatymo vyksta bendroji diskusija. |
| 3.   Europos Centrinio Banko pirmininkas ne mažiau kaip keturis kartus per metus kviečiamas atvykti į atsakingo komiteto posėdžius padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus. | 3.   Europos Centrinio Banko pirmininkas ne mažiau kaip keturis kartus per metus kviečiamas atvykti į atsakingo komiteto posėdžius padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus. |
| 4.   Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos pirmininkas, pirmininko pavaduotojas ir kiti nariai kviečiami atvykti ir į papildomus posėdžius, jiems patiems ar Parlamentui paprašius. | 4.   Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos pirmininkas, pirmininko pavaduotojas ir kiti nariai kviečiami atvykti ir į papildomus posėdžius, jiems patiems ar Parlamentui paprašius. |
| 5.   Posėdžių pagal 3 ir 4 dalis stenograma
  parengiama oficialiosiomis kalbomis
  . | 5.   
  Parengiama
  posėdžių pagal 3 ir 4 dalis stenograma. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

126 straipsnis

126 straipsnis

Europos Centrinio Banko pareiškimai

Europos Centrinio Banko pareiškimai

1.   Europos Centrinio Banko pirmininkas Parlamentui
  pristato
  banko metinį pranešimą apie Europos centrinių bankų sistemos veiklą ir praėjusių bei einamųjų metų pinigų politiką.

1.   Europos Centrinio Banko pirmininkas
  kviečiamas
  Parlamentui
  pristatyti
  banko metinį pranešimą apie Europos centrinių bankų sistemos veiklą ir praėjusių bei einamųjų metų pinigų politiką.

2.   Po šio pristatymo vyksta bendroji diskusija.

2.   Po šio pristatymo vyksta bendroji diskusija.

3.   Europos Centrinio Banko pirmininkas ne mažiau kaip keturis kartus per metus kviečiamas atvykti į atsakingo komiteto posėdžius padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus.

3.   Europos Centrinio Banko pirmininkas ne mažiau kaip keturis kartus per metus kviečiamas atvykti į atsakingo komiteto posėdžius padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus.

4.   Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos pirmininkas, pirmininko pavaduotojas ir kiti nariai kviečiami atvykti ir į papildomus posėdžius, jiems patiems ar Parlamentui paprašius.

4.   Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos pirmininkas, pirmininko pavaduotojas ir kiti nariai kviečiami atvykti ir į papildomus posėdžius, jiems patiems ar Parlamentui paprašius.

5.   Posėdžių pagal 3 ir 4 dalis stenograma
  parengiama oficialiosiomis kalbomis
  .

5.   
  Parengiama
  posėdžių pagal 3 ir 4 dalis stenograma.

Pakeitimas 151

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

127 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 127 straipsnis | Išbraukta. |
| Rekomendacijos dėl bendrų ekonominės politikos gairių | |
| 1.   
  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių pateikiamos atsakingam komitetui, kuris parengia pranešimą ir jį pateikia Parlamentui. | |
| 2.   
  Taryba kviečiama informuoti Parlamentą apie savo rekomendacijas ir Europos Vadovų Tarybos priimtą poziciją. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

127 straipsnis

Išbraukta.

Rekomendacijos dėl bendrų ekonominės politikos gairių

1.   
  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių pateikiamos atsakingam komitetui, kuris parengia pranešimą ir jį pateikia Parlamentui.

2.   
  Taryba kviečiama informuoti Parlamentą apie savo rekomendacijas ir Europos Vadovų Tarybos priimtą poziciją.

Pakeitimas 152

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

128 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 128 straipsnis | 128 straipsnis |
| Klausimai, į kuriuos atsakoma žodžiu ir dėl kurių diskutuojama | Klausimai, į kuriuos atsakoma žodžiu ir dėl kurių diskutuojama |
| 1.   Klausimus Tarybai
  ar Komisijai
  su prašymu įrašyti juos į Parlamento darbotvarkę gali pateikti komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. | 1.   Klausimus Tarybai
  , Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai
  su prašymu įrašyti juos į Parlamento darbotvarkę gali pateikti komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. |
| Šie klausimai raštu pateikiami Parlamento pirmininkui, kuris juos nedelsiant perduoda Pirmininkų sueigai. | Šie klausimai raštu pateikiami Parlamento pirmininkui, kuris juos nedelsiant perduoda Pirmininkų sueigai. |
| Pirmininkų sueiga nusprendžia, ar šie klausimai įrašomi į 
  darbotvarkę ir kokia eilės tvarka
  . Klausimai, kurie per tris mėnesius nuo jų pateikimo neįrašomi į Parlamento
  darbotvarkę
  , anuliuojami. | Pirmininkų sueiga nusprendžia, ar šie klausimai įrašomi į 
  darbotvarkės projektą pagal 149 straipsnyje numatytą procedūrą
  . Klausimai, kurie per tris mėnesius nuo jų pateikimo neįrašomi į Parlamento
  darbotvarkės projektą
  , anuliuojami. |
| 2.   
  Komisijai
  skirti klausimai turi būti perduoti
  šiai institucijai
  ne vėliau kaip prieš savaitę iki posėdžio, į kurio darbotvarkę jie įrašomi. Klausimai Tarybai turi būti perduoti ne vėliau kaip prieš tris savaites iki minėtos datos. | 2.   
  Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai
  skirti klausimai turi būti perduoti
  adresatui
  ne vėliau kaip prieš savaitę iki posėdžio, į kurio darbotvarkę jie įrašomi. Klausimai Tarybai turi būti perduoti ne vėliau kaip prieš tris savaites iki minėtos datos. |
| 3.   
  Jei
  klausimai yra susiję su
  sritimis, numatytomis Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnyje
  ,
  šio straipsnio
  2 dalyje
  nurodytas terminas netaikomas
  .
  Taryba
  turi
  pateikti atsakymą
  per tokį terminą, kad Parlamentas būtų tinkamai informuotas. | 3.   
  Jei
  klausimai yra susiję su
  bendra saugumo ir gynybos politika
  , 2 dalyje
  nurodyti terminai netaikomi
  , o 
  atsakymas
  turi
  būti pateiktas
  per tokį terminą, kad Parlamentas būtų tinkamai informuotas. |
| 4.   
  Vienam klausimo teikėjui suteikiamos penkios minutės klausimui pateikti.
  Atsako
  vienas atitinkamos institucijos narys
  . | 4.   
  Klausimą gali pateikti vienas iš klausimo teikėjų. Į klausimą
  atsako
  asmuo, kuriam jis skirtas
  . |
| Klausimo teikėjas gali pasinaudoti visu minėtu kalbėjimui skirtu laiku. | |
| 5.   123 straipsnio 2–5 dalys taikomos mutatis mutandis. | 5.   123 straipsnio 2–5
  b
  dalys
  dėl pasiūlymų dėl rezoliucijos pateikimo ir balsavimo dėl jų
  taikomos mutatis mutandis. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

128 straipsnis

128 straipsnis

Klausimai, į kuriuos atsakoma žodžiu ir dėl kurių diskutuojama

Klausimai, į kuriuos atsakoma žodžiu ir dėl kurių diskutuojama

1.   Klausimus Tarybai
  ar Komisijai
  su prašymu įrašyti juos į Parlamento darbotvarkę gali pateikti komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių.

1.   Klausimus Tarybai
  , Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai
  su prašymu įrašyti juos į Parlamento darbotvarkę gali pateikti komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių.

Šie klausimai raštu pateikiami Parlamento pirmininkui, kuris juos nedelsiant perduoda Pirmininkų sueigai.

Šie klausimai raštu pateikiami Parlamento pirmininkui, kuris juos nedelsiant perduoda Pirmininkų sueigai.

Pirmininkų sueiga nusprendžia, ar šie klausimai įrašomi į 
  darbotvarkę ir kokia eilės tvarka
  . Klausimai, kurie per tris mėnesius nuo jų pateikimo neįrašomi į Parlamento
  darbotvarkę
  , anuliuojami.

Pirmininkų sueiga nusprendžia, ar šie klausimai įrašomi į 
  darbotvarkės projektą pagal 149 straipsnyje numatytą procedūrą
  . Klausimai, kurie per tris mėnesius nuo jų pateikimo neįrašomi į Parlamento
  darbotvarkės projektą
  , anuliuojami.

2.   
  Komisijai
  skirti klausimai turi būti perduoti
  šiai institucijai
  ne vėliau kaip prieš savaitę iki posėdžio, į kurio darbotvarkę jie įrašomi. Klausimai Tarybai turi būti perduoti ne vėliau kaip prieš tris savaites iki minėtos datos.

2.   
  Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai
  skirti klausimai turi būti perduoti
  adresatui
  ne vėliau kaip prieš savaitę iki posėdžio, į kurio darbotvarkę jie įrašomi. Klausimai Tarybai turi būti perduoti ne vėliau kaip prieš tris savaites iki minėtos datos.

3.   
  Jei
  klausimai yra susiję su
  sritimis, numatytomis Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnyje
  ,
  šio straipsnio
  2 dalyje
  nurodytas terminas netaikomas
  .
  Taryba
  turi
  pateikti atsakymą
  per tokį terminą, kad Parlamentas būtų tinkamai informuotas.

3.   
  Jei
  klausimai yra susiję su
  bendra saugumo ir gynybos politika
  , 2 dalyje
  nurodyti terminai netaikomi
  , o 
  atsakymas
  turi
  būti pateiktas
  per tokį terminą, kad Parlamentas būtų tinkamai informuotas.

4.   
  Vienam klausimo teikėjui suteikiamos penkios minutės klausimui pateikti.
  Atsako
  vienas atitinkamos institucijos narys
  .

4.   
  Klausimą gali pateikti vienas iš klausimo teikėjų. Į klausimą
  atsako
  asmuo, kuriam jis skirtas
  .

Klausimo teikėjas gali pasinaudoti visu minėtu kalbėjimui skirtu laiku.

5.   123 straipsnio 2–5 dalys taikomos mutatis mutandis.

5.   123 straipsnio 2–5
  b
  dalys
  dėl pasiūlymų dėl rezoliucijos pateikimo ir balsavimo dėl jų
  taikomos mutatis mutandis.

Pakeitimas 153

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

129 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 129 straipsnis | 129 straipsnis |
| Klausimų valanda | Klausimų valanda |
| 1.   90 minučių trukmės klausimų Komisijai valanda viena ar daugiau konkrečių horizontaliųjų temų, dėl kurių Pirmininkų sueiga priima sprendimą likus mėnesiui iki mėnesinės sesijos pradžios, rengiama per kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją. | 1.   
  Ne ilgesnės kaip
  90 minučių trukmės klausimų Komisijai valanda viena ar daugiau konkrečių horizontaliųjų temų, dėl kurių Pirmininkų sueiga priima sprendimą likus mėnesiui iki mėnesinės sesijos pradžios,
  gali būti
  rengiama per kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją. |
| 2.   Pirmininkų sueigos pakviestų dalyvauti Komisijos narių atsakomybės sritis turi būti susijusi su konkrečia horizontaliąja tema ar temomis, dėl kurių jiems pateikiami klausimai. Vienos Parlamento mėnesinės sesijos metu klausimų valandoje gali dalyvauti du Komisijos nariai numatant galimybę leisti dalyvauti trečiam Komisijos nariui, atsižvelgiant į konkrečią klausimų valandai pasirinktą horizontaliąją temą ar temas. | 2.   Pirmininkų sueigos pakviestų dalyvauti Komisijos narių atsakomybės sritis turi būti susijusi su konkrečia horizontaliąja tema ar temomis, dėl kurių jiems pateikiami klausimai. Vienos Parlamento mėnesinės sesijos metu klausimų valandoje gali dalyvauti du Komisijos nariai numatant galimybę leisti dalyvauti trečiam Komisijos nariui, atsižvelgiant į konkrečią klausimų valandai pasirinktą horizontaliąją temą ar temas. |
| 3.   
  Klausimų valanda organizuojama naudojant formų traukimo sistemą, kuri išsamiai reglamentuojama šių Darbo tvarkos taisyklių priede

   (17)

  . | |
| 4.   Pagal Pirmininkų sueigos išdėstytas gaires atskiri laiko tarpai gali būti skirti pateikti klausimams Tarybai, Komisijos pirmininkui, Komisijos pirmininko pavaduotojui-Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir euro grupės pirmininkui. | 4.   Pagal Pirmininkų sueigos išdėstytas gaires atskiri laiko tarpai gali būti skirti pateikti klausimams Tarybai, Komisijos pirmininkui, Komisijos pirmininko pavaduotojui-Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir euro grupės pirmininkui. |
| | 4a.
     
  Laikas per klausimų valandą nėra iš anksto specialiai paskirstomas. Parlamento pirmininkas kiek įmanoma labiau užtikrina, kad būtų suteikta galimybė paeiliui pateikti klausimus skirtingų politinių pažiūrų ir skirtingoms valstybėms narėms atstovaujantiems Parlamento nariams. |
| | 4b.
     
  Parlamento nariui suteikiama viena minutė klausimui užduoti, o Komisijos nariui – dvi minutės į jį atsakyti. Parlamento narys gali užduoti papildomą 30 sekundžių trukmės klausimą, tiesiogiai susijusį su pagrindiniu klausimu. Komisijos nariui suteikiamos dvi minutės papildomam atsakymui. |
| | Klausimai ir papildomi klausimai turi būti tiesiogiai susiję su konkrečia horizontaliąja tema, dėl kurios priimtas sprendimas pagal 1 dalį. Parlamento pirmininkas gali spręsti jų priimtinumo klausimą. |
| |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

129 straipsnis

129 straipsnis

Klausimų valanda

Klausimų valanda

1.   90 minučių trukmės klausimų Komisijai valanda viena ar daugiau konkrečių horizontaliųjų temų, dėl kurių Pirmininkų sueiga priima sprendimą likus mėnesiui iki mėnesinės sesijos pradžios, rengiama per kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją.

1.   
  Ne ilgesnės kaip
  90 minučių trukmės klausimų Komisijai valanda viena ar daugiau konkrečių horizontaliųjų temų, dėl kurių Pirmininkų sueiga priima sprendimą likus mėnesiui iki mėnesinės sesijos pradžios,
  gali būti
  rengiama per kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją.

2.   Pirmininkų sueigos pakviestų dalyvauti Komisijos narių atsakomybės sritis turi būti susijusi su konkrečia horizontaliąja tema ar temomis, dėl kurių jiems pateikiami klausimai. Vienos Parlamento mėnesinės sesijos metu klausimų valandoje gali dalyvauti du Komisijos nariai numatant galimybę leisti dalyvauti trečiam Komisijos nariui, atsižvelgiant į konkrečią klausimų valandai pasirinktą horizontaliąją temą ar temas.

2.   Pirmininkų sueigos pakviestų dalyvauti Komisijos narių atsakomybės sritis turi būti susijusi su konkrečia horizontaliąja tema ar temomis, dėl kurių jiems pateikiami klausimai. Vienos Parlamento mėnesinės sesijos metu klausimų valandoje gali dalyvauti du Komisijos nariai numatant galimybę leisti dalyvauti trečiam Komisijos nariui, atsižvelgiant į konkrečią klausimų valandai pasirinktą horizontaliąją temą ar temas.

3.   
  Klausimų valanda organizuojama naudojant formų traukimo sistemą, kuri išsamiai reglamentuojama šių Darbo tvarkos taisyklių priede

   (17)

  .

4.   Pagal Pirmininkų sueigos išdėstytas gaires atskiri laiko tarpai gali būti skirti pateikti klausimams Tarybai, Komisijos pirmininkui, Komisijos pirmininko pavaduotojui-Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir euro grupės pirmininkui.

4.   Pagal Pirmininkų sueigos išdėstytas gaires atskiri laiko tarpai gali būti skirti pateikti klausimams Tarybai, Komisijos pirmininkui, Komisijos pirmininko pavaduotojui-Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir euro grupės pirmininkui.

4a.
     
  Laikas per klausimų valandą nėra iš anksto specialiai paskirstomas. Parlamento pirmininkas kiek įmanoma labiau užtikrina, kad būtų suteikta galimybė paeiliui pateikti klausimus skirtingų politinių pažiūrų ir skirtingoms valstybėms narėms atstovaujantiems Parlamento nariams.

4b.
     
  Parlamento nariui suteikiama viena minutė klausimui užduoti, o Komisijos nariui – dvi minutės į jį atsakyti. Parlamento narys gali užduoti papildomą 30 sekundžių trukmės klausimą, tiesiogiai susijusį su pagrindiniu klausimu. Komisijos nariui suteikiamos dvi minutės papildomam atsakymui.

Klausimai ir papildomi klausimai turi būti tiesiogiai susiję su konkrečia horizontaliąja tema, dėl kurios priimtas sprendimas pagal 1 dalį. Parlamento pirmininkas gali spręsti jų priimtinumo klausimą.

Pakeitimas 154

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 130 straipsnis | 130 straipsnis |
| Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu | Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu |
| 1.   Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytus kriterijus gali pateikti klausimų Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui-Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, į kuriuos atsakoma raštu (18). Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai. | 1.   Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytus kriterijus gali pateikti klausimų Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui-Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, į kuriuos atsakoma raštu (18). Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai. |
| 2.   Klausimai pateikiami Parlamento pirmininkui. Kai kyla abejonių dėl klausimo priimtinumo, sprendžia Parlamento pirmininkas. Parlamento pirmininko sprendimas grindžiamas ne tik 1 dalyje nurodyto priedo nuostatomis, bet ir apskritai Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis. Klausimo teikėjui pranešama apie Parlamento pirmininko sprendimą. | 2.   Klausimai pateikiami Parlamento pirmininkui. Kai kyla abejonių dėl klausimo priimtinumo, sprendžia Parlamento pirmininkas. Parlamento pirmininko sprendimas grindžiamas ne tik 1 dalyje nurodyto priedo nuostatomis, bet ir apskritai Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis. Klausimo teikėjui pranešama apie
  motyvuotą
  Parlamento pirmininko sprendimą. |
| 3.   Klausimai pateikiami elektronine forma. Kiekvienas narys per
  mėnesį
  gali pateikti ne daugiau kaip
  penkis klausimus
  . | 3.   Klausimai pateikiami elektronine forma. Kiekvienas narys per
  trijų mėnesių nepertraukiamą laikotarpį
  gali pateikti ne daugiau kaip
  dvidešimt klausimų
  . |
| Išimtiniais atvejais papildomi klausimai gali būti pateikiami popierine forma; popierinį dokumentą pateikia ir asmeniškai pasirašo susijęs Parlamento narys atitinkamoje sekretoriato tarnyboje. | |
| Pasibaigus vienerių metų laikotarpiui nuo aštuntosios Parlamento kadencijos pradžios Pirmininkų sueiga įvertina papildomų klausimų teikimo tvarką. | |
| Formuluotė „išimtiniais atvejais“ turi būti suprantama taip, kad papildomus klausimus būtina pateikti skubiai ir negalima laukti, kol tokį klausimą bus galima pateikti kitą mėnesį. Be to, pagal 3 dalies antrą pastraipą pateikiamų klausimų skaičius neturi viršyti nustatytos penkių klausimų per mėnesį kvotos. | |
| | 3a.
     
  Klausimą gali paremti kiti nei klausimo autorius Parlamento nariai. Tokie klausimai įtraukiami tik į autoriaus, o ne rėmėjo didžiausią klausimų skaičių pagal 3 dalį. |
| 4.   Jei per
  nustatytą terminą į pateiktą klausimą negaunama atsakymo
  , klausimo teikėjo prašymu šis klausimas įrašomas į artimiausio atsakingo komiteto posėdžio darbotvarkę.
  Mutatis mutandis taikomas 129 straipsnis. | 4.   Jei per
  tris savaites (prioritetinio klausimo atveju) arba šešias savaites (neprioritetinio klausimo atveju) nuo tada, kai klausimas perduodamas adresatui, pastarasis į jį negali atsakyti
  , klausimo teikėjo prašymu šis klausimas
  gali būti
  įrašomas į artimiausio atsakingo komiteto posėdžio darbotvarkę. |
| Komiteto pirmininkas, kuriam pagal 206 straipsnio 1 dalį suteikiami įgaliojimai sušaukti komiteto posėdį, turi priimti sprendimą dėl posėdžio, į kurį kviečia, darbotvarkės projekto, siekdamas tinkamai organizuoti darbus. Šia prerogatyva nepažeidžiama 130 straipsnio 4 dalyje numatyta pareiga įrašyti klausimą raštu, jo teikėjo prašymu, į artimiausio komiteto posėdžio darbotvarkės projektą. Vis dėlto pirmininkas, atsižvelgdamas į politinius prioritetus, gali savo nuožiūra pasiūlyti posėdžio darbo tvarką ir procedūros eigą (pvz., taikyti procedūrą be diskusijų, po kurios galėtų būti tvirtinamas sprendimas dėl tolesnių veiksmų, arba prireikus rekomenduoti klausimo svarstymą atidėti vėlesniam posėdžiui). | |
| 5.   
  Atsakymai į klausimus, į kuriuos būtina atsakyti nedelsiant ir kurių nereikia išsamiai tirti (prioritetiniai klausimai), pateikiami per tris savaites nuo jų perdavimo adresatams dienos.
  Kiekvienas Parlamento narys per mėnesį gali pateikti po vieną prioritetinį klausimą. | 5.   Kiekvienas Parlamento narys per mėnesį gali pateikti po vieną prioritetinį klausimą. |
| Į kitus (neprioritetinius) klausimus atsakoma per šešias savaites nuo jų perdavimo adresatams dienos. | |
| 6.   Klausimai ir atsakymai skelbiami Parlamento interneto svetainėje. | 6.   Klausimai ir atsakymai
  , įskaitant bet kokius susijusius priedus,
  skelbiami Parlamento interneto svetainėje. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

130 straipsnis

130 straipsnis

Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu

Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu

1.   Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytus kriterijus gali pateikti klausimų Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui-Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, į kuriuos atsakoma raštu (18). Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai.

1.   Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytus kriterijus gali pateikti klausimų Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui-Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, į kuriuos atsakoma raštu (18). Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai.

2.   Klausimai pateikiami Parlamento pirmininkui. Kai kyla abejonių dėl klausimo priimtinumo, sprendžia Parlamento pirmininkas. Parlamento pirmininko sprendimas grindžiamas ne tik 1 dalyje nurodyto priedo nuostatomis, bet ir apskritai Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis. Klausimo teikėjui pranešama apie Parlamento pirmininko sprendimą.

2.   Klausimai pateikiami Parlamento pirmininkui. Kai kyla abejonių dėl klausimo priimtinumo, sprendžia Parlamento pirmininkas. Parlamento pirmininko sprendimas grindžiamas ne tik 1 dalyje nurodyto priedo nuostatomis, bet ir apskritai Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis. Klausimo teikėjui pranešama apie
  motyvuotą
  Parlamento pirmininko sprendimą.

3.   Klausimai pateikiami elektronine forma. Kiekvienas narys per
  mėnesį
  gali pateikti ne daugiau kaip
  penkis klausimus
  .

3.   Klausimai pateikiami elektronine forma. Kiekvienas narys per
  trijų mėnesių nepertraukiamą laikotarpį
  gali pateikti ne daugiau kaip
  dvidešimt klausimų
  .

Išimtiniais atvejais papildomi klausimai gali būti pateikiami popierine forma; popierinį dokumentą pateikia ir asmeniškai pasirašo susijęs Parlamento narys atitinkamoje sekretoriato tarnyboje.

Pasibaigus vienerių metų laikotarpiui nuo aštuntosios Parlamento kadencijos pradžios Pirmininkų sueiga įvertina papildomų klausimų teikimo tvarką.

Formuluotė „išimtiniais atvejais“ turi būti suprantama taip, kad papildomus klausimus būtina pateikti skubiai ir negalima laukti, kol tokį klausimą bus galima pateikti kitą mėnesį. Be to, pagal 3 dalies antrą pastraipą pateikiamų klausimų skaičius neturi viršyti nustatytos penkių klausimų per mėnesį kvotos.

3a.
     
  Klausimą gali paremti kiti nei klausimo autorius Parlamento nariai. Tokie klausimai įtraukiami tik į autoriaus, o ne rėmėjo didžiausią klausimų skaičių pagal 3 dalį.

4.   Jei per
  nustatytą terminą į pateiktą klausimą negaunama atsakymo
  , klausimo teikėjo prašymu šis klausimas įrašomas į artimiausio atsakingo komiteto posėdžio darbotvarkę.
  Mutatis mutandis taikomas 129 straipsnis.

4.   Jei per
  tris savaites (prioritetinio klausimo atveju) arba šešias savaites (neprioritetinio klausimo atveju) nuo tada, kai klausimas perduodamas adresatui, pastarasis į jį negali atsakyti
  , klausimo teikėjo prašymu šis klausimas
  gali būti
  įrašomas į artimiausio atsakingo komiteto posėdžio darbotvarkę.

Komiteto pirmininkas, kuriam pagal 206 straipsnio 1 dalį suteikiami įgaliojimai sušaukti komiteto posėdį, turi priimti sprendimą dėl posėdžio, į kurį kviečia, darbotvarkės projekto, siekdamas tinkamai organizuoti darbus. Šia prerogatyva nepažeidžiama 130 straipsnio 4 dalyje numatyta pareiga įrašyti klausimą raštu, jo teikėjo prašymu, į artimiausio komiteto posėdžio darbotvarkės projektą. Vis dėlto pirmininkas, atsižvelgdamas į politinius prioritetus, gali savo nuožiūra pasiūlyti posėdžio darbo tvarką ir procedūros eigą (pvz., taikyti procedūrą be diskusijų, po kurios galėtų būti tvirtinamas sprendimas dėl tolesnių veiksmų, arba prireikus rekomenduoti klausimo svarstymą atidėti vėlesniam posėdžiui).

5.   
  Atsakymai į klausimus, į kuriuos būtina atsakyti nedelsiant ir kurių nereikia išsamiai tirti (prioritetiniai klausimai), pateikiami per tris savaites nuo jų perdavimo adresatams dienos.
  Kiekvienas Parlamento narys per mėnesį gali pateikti po vieną prioritetinį klausimą.

5.   Kiekvienas Parlamento narys per mėnesį gali pateikti po vieną prioritetinį klausimą.

Į kitus (neprioritetinius) klausimus atsakoma per šešias savaites nuo jų perdavimo adresatams dienos.

6.   Klausimai ir atsakymai skelbiami Parlamento interneto svetainėje.

6.   Klausimai ir atsakymai
  , įskaitant bet kokius susijusius priedus,
  skelbiami Parlamento interneto svetainėje.

Pakeitimas 295

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 130a straipsnis |
| | Siauresnės apimties klausimai, į kuriuos atsakoma raštu |
| | 1.   
  Siauresnės apimties klausimus, kuriuos sudaro klausimai, į kuriuos atsakoma raštu, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai gali pateikti komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai visų Parlamento narių, siekdami gauti informaciją konkrečiai nustatyta tema. |
| | Tokie klausimai pateikiami Pirmininkui. Jeigu klausimai atitinka bendrąsias šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede

   (1a)

  nustatytus kriterijus, Pirmininkas paprašo klausimo adresatą atsakyti per dvi savaites; Pirmininkas gali pratęsti šį terminą, pasikonsultavęs su klausimo pateikėjais. |
| | 2.   
  Klausimai ir atsakymai skelbiami Parlamento interneto svetainėje. |
| |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

130a straipsnis

Siauresnės apimties klausimai, į kuriuos atsakoma raštu

1.   
  Siauresnės apimties klausimus, kuriuos sudaro klausimai, į kuriuos atsakoma raštu, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai gali pateikti komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai visų Parlamento narių, siekdami gauti informaciją konkrečiai nustatyta tema.

Tokie klausimai pateikiami Pirmininkui. Jeigu klausimai atitinka bendrąsias šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede

   (1a)

  nustatytus kriterijus, Pirmininkas paprašo klausimo adresatą atsakyti per dvi savaites; Pirmininkas gali pratęsti šį terminą, pasikonsultavęs su klausimo pateikėjais.

2.   
  Klausimai ir atsakymai skelbiami Parlamento interneto svetainėje.

Pakeitimas 296

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 b straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 130b straipsnis |
| | Platesnės apimties klausimai, į kuriuos atsakoma raštu ir dėl kurių diskutuojama |
| | 1.   
  Platesnės apimties klausimus, kuriuos sudaro klausimai, į kuriuos atsakoma raštu ir dėl kurių diskutuojama, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai gali pateikti komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai visų Parlamento narių. Į klausimą galima įtraukti trumpą aiškinamąją dalį. |
| | Tokie klausimai pateikiami Pirmininkui raštu. Jeigu klausimai atitinka bendrąsias šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede

   (1a)

  nustatytus kriterijus, Pirmininkas nedelsdamas informuoja klausimo adresatą apie klausimą ir paprašo klausimo adresatą informuoti, ar į klausimą bus atsakyta ir, jei taip, kada tai bus padaryta. |
| | 2.   
  Gavus raštišką atsakymą, platesnės apimties klausimas įtraukiamas į Parlamento darbotvarkės projektą pagal 149 straipsnyje numatytą procedūrą. Privaloma surengti diskusijas, jeigu to prašo komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai Parlamento narių. |
| | 3.   
  Jeigu klausimo adresatas atsisako atsakyti į klausimą arba neatsako į klausimą per tris savaites, klausimas įtraukiamas į darbotvarkės projektą. Privaloma surengti diskusijas, jeigu to prašo komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai Parlamento narių. Prieš diskusiją galima suteikti leidimą vienam iš klausimo pateikėjų paaiškinti papildomas klausimo pateikimo priežastis. |
| | 4.   
  Klausimą gali pateikti vienas iš klausimo pateikėjų. Atsako vienas atitinkamos institucijos narys. |
| | 123 straipsnio 2–5 dalys dėl pasiūlymų dėl rezoliucijos pateikimo ir balsavimo dėl jų taikomos mutatis mutandis. |
| | 5.   
  Klausimai ir atsakymai skelbiami Parlamento interneto svetainėje. |
| |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

130b straipsnis

Platesnės apimties klausimai, į kuriuos atsakoma raštu ir dėl kurių diskutuojama

1.   
  Platesnės apimties klausimus, kuriuos sudaro klausimai, į kuriuos atsakoma raštu ir dėl kurių diskutuojama, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai gali pateikti komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai visų Parlamento narių. Į klausimą galima įtraukti trumpą aiškinamąją dalį.

Tokie klausimai pateikiami Pirmininkui raštu. Jeigu klausimai atitinka bendrąsias šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede

   (1a)

  nustatytus kriterijus, Pirmininkas nedelsdamas informuoja klausimo adresatą apie klausimą ir paprašo klausimo adresatą informuoti, ar į klausimą bus atsakyta ir, jei taip, kada tai bus padaryta.

2.   
  Gavus raštišką atsakymą, platesnės apimties klausimas įtraukiamas į Parlamento darbotvarkės projektą pagal 149 straipsnyje numatytą procedūrą. Privaloma surengti diskusijas, jeigu to prašo komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai Parlamento narių.

3.   
  Jeigu klausimo adresatas atsisako atsakyti į klausimą arba neatsako į klausimą per tris savaites, klausimas įtraukiamas į darbotvarkės projektą. Privaloma surengti diskusijas, jeigu to prašo komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai Parlamento narių. Prieš diskusiją galima suteikti leidimą vienam iš klausimo pateikėjų paaiškinti papildomas klausimo pateikimo priežastis.

4.   
  Klausimą gali pateikti vienas iš klausimo pateikėjų. Atsako vienas atitinkamos institucijos narys.

123 straipsnio 2–5 dalys dėl pasiūlymų dėl rezoliucijos pateikimo ir balsavimo dėl jų taikomos mutatis mutandis.

5.   
  Klausimai ir atsakymai skelbiami Parlamento interneto svetainėje.

Pakeitimas 155

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

131 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 131 straipsnis | 131 straipsnis |
| Klausimai Europos Centriniam Bankui, į kuriuos atsakoma raštu | Klausimai Europos Centriniam Bankui, į kuriuos atsakoma raštu |
| 1.   Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytus kriterijus per mėnesį gali pateikti Europos Centriniam Bankui ne daugiau kaip šešis klausimus, į kuriuos atsakoma raštu (19). Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai. | 1.   Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytus kriterijus per mėnesį gali pateikti Europos Centriniam Bankui ne daugiau kaip šešis klausimus, į kuriuos atsakoma raštu (19). Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai. |
| 2.   Tokie klausimai pateikiami raštu atsakingo komiteto pirmininkui, kuris praneša apie juos Europos Centriniam Bankui. Kai kyla abejonių dėl klausimo priimtinumo, sprendžia komiteto pirmininkas. Klausimo teikėjui pranešama apie komiteto pirmininko sprendimą. | 2.   Tokie klausimai pateikiami raštu atsakingo komiteto pirmininkui, kuris praneša apie juos Europos Centriniam Bankui. Kai kyla abejonių dėl klausimo priimtinumo, sprendžia komiteto pirmininkas. Klausimo teikėjui pranešama apie komiteto pirmininko sprendimą. |
| 3.   Klausimai ir atsakymai skelbiami Parlamento interneto svetainėje. | 3.   Klausimai ir atsakymai skelbiami Parlamento interneto svetainėje. |
| 4.   Klausimas, į kurį negaunama atsakymo
  iki nustatytos datos
  , jo teikėjo prašymu įrašomas į atsakingo komiteto artimiausio posėdžio, kuriame dalyvaus Europos Centrinio Banko pirmininkas, darbotvarkę. | 4.   Klausimas, į kurį negaunama atsakymo
  per šešias savaites
  , jo teikėjo prašymu
  gali būti
  įrašomas į atsakingo komiteto artimiausio posėdžio, kuriame dalyvaus Europos Centrinio Banko pirmininkas, darbotvarkę. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

131 straipsnis

131 straipsnis

Klausimai Europos Centriniam Bankui, į kuriuos atsakoma raštu

Klausimai Europos Centriniam Bankui, į kuriuos atsakoma raštu

1.   Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytus kriterijus per mėnesį gali pateikti Europos Centriniam Bankui ne daugiau kaip šešis klausimus, į kuriuos atsakoma raštu (19). Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai.

1.   Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytus kriterijus per mėnesį gali pateikti Europos Centriniam Bankui ne daugiau kaip šešis klausimus, į kuriuos atsakoma raštu (19). Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai.

2.   Tokie klausimai pateikiami raštu atsakingo komiteto pirmininkui, kuris praneša apie juos Europos Centriniam Bankui. Kai kyla abejonių dėl klausimo priimtinumo, sprendžia komiteto pirmininkas. Klausimo teikėjui pranešama apie komiteto pirmininko sprendimą.

2.   Tokie klausimai pateikiami raštu atsakingo komiteto pirmininkui, kuris praneša apie juos Europos Centriniam Bankui. Kai kyla abejonių dėl klausimo priimtinumo, sprendžia komiteto pirmininkas. Klausimo teikėjui pranešama apie komiteto pirmininko sprendimą.

3.   Klausimai ir atsakymai skelbiami Parlamento interneto svetainėje.

3.   Klausimai ir atsakymai skelbiami Parlamento interneto svetainėje.

4.   Klausimas, į kurį negaunama atsakymo
  iki nustatytos datos
  , jo teikėjo prašymu įrašomas į atsakingo komiteto artimiausio posėdžio, kuriame dalyvaus Europos Centrinio Banko pirmininkas, darbotvarkę.

4.   Klausimas, į kurį negaunama atsakymo
  per šešias savaites
  , jo teikėjo prašymu
  gali būti
  įrašomas į atsakingo komiteto artimiausio posėdžio, kuriame dalyvaus Europos Centrinio Banko pirmininkas, darbotvarkę.

Pakeitimas 156

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

131 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 131a straipsnis |
| | Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu, dėl Bendro priežiūros mechanizmo ir Bendro pertvarkymo mechanizmo |
| | 1.   
  Pateikiant klausimus, į kuriuos atsakoma raštu, dėl Bendro priežiūros mechanizmo ir Bendro pertvarkymo mechanizmo mutatis mutandis taikomos 131 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys. Tokių klausimų skaičius atimamas iš didžiausio šešių klausimų skaičiaus, nustatyto 131 straipsnio 1 dalyje. |
| | 2.   
  Klausimas, į kurį negaunama atsakymo per penkias savaites, jo teikėjo prašymu gali būti įrašomas į atsakingo komiteto artimiausio posėdžio, kuriame dalyvaus atitinkamo mechanizmo valdybos pirmininkas, darbotvarkę. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

131a straipsnis

Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu, dėl Bendro priežiūros mechanizmo ir Bendro pertvarkymo mechanizmo

1.   
  Pateikiant klausimus, į kuriuos atsakoma raštu, dėl Bendro priežiūros mechanizmo ir Bendro pertvarkymo mechanizmo mutatis mutandis taikomos 131 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys. Tokių klausimų skaičius atimamas iš didžiausio šešių klausimų skaičiaus, nustatyto 131 straipsnio 1 dalyje.

2.   
  Klausimas, į kurį negaunama atsakymo per penkias savaites, jo teikėjo prašymu gali būti įrašomas į atsakingo komiteto artimiausio posėdžio, kuriame dalyvaus atitinkamo mechanizmo valdybos pirmininkas, darbotvarkę.

Pakeitimas 157

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

V antraštinės dalies 4 skyriaus pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| KITŲ INSTITUCIJŲ
  PRANEŠIMAI | KITŲ INSTITUCIJŲ
  IR ĮSTAIGŲ ATASKAITOS |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

KITŲ INSTITUCIJŲ
  PRANEŠIMAI

KITŲ INSTITUCIJŲ
  IR ĮSTAIGŲ ATASKAITOS

Pakeitimas 158

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

132 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 132 straipsnis | 132 straipsnis |
| Metiniai pranešimai ir kiti kitų institucijų pranešimai | Kitų institucijų ar įstaigų metinės ir kitos ataskaitos |
| 1.   
  Metiniai pranešimai ir kiti kitų institucijų pranešimai
  , dėl kurių, remiantis Sutartimis, būtina konsultuotis su Europos Parlamentu arba, remiantis kitais teisės aktais, reikalinga Europos Parlamento nuomonė, pristatomi pateikiant pranešimą plenariniame posėdyje. | 1.   
  Kitų institucijų ar įstaigų metinės ir kitos ataskaitos
  , dėl kurių, remiantis Sutartimis, būtina konsultuotis su Europos Parlamentu arba, remiantis kitais teisės aktais, reikalinga Europos Parlamento nuomonė, pristatomi pateikiant pranešimą plenariniame posėdyje. |
| 2.   
  Metiniai pranešimai ir kiti kitų institucijų pranešimai
  ,
  kuriems
  netaikoma šio straipsnio 1 dalis, perduodami atsakingam komitetui, kuris gali pasiūlyti parengti pranešimą remiantis 52 straipsniu. | 2.   
  Kitų institucijų ar įstaigų metinės ir kitos ataskaitos
  ,
  kurioms
  netaikoma šio straipsnio 1 dalis, perduodami atsakingam komitetui, kuris
  jas išnagrinėja ir
  gali
  Parlamentui pateikti trumpą pasiūlymą dėl rezoliucijos arba
  pasiūlyti parengti pranešimą remiantis 52 straipsniu
  , jei mano, kad Parlamentas turėtų patvirtinti poziciją tose ataskaitose aptariamu klausimu
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

132 straipsnis

132 straipsnis

Metiniai pranešimai ir kiti kitų institucijų pranešimai

Kitų institucijų ar įstaigų metinės ir kitos ataskaitos

1.   
  Metiniai pranešimai ir kiti kitų institucijų pranešimai
  , dėl kurių, remiantis Sutartimis, būtina konsultuotis su Europos Parlamentu arba, remiantis kitais teisės aktais, reikalinga Europos Parlamento nuomonė, pristatomi pateikiant pranešimą plenariniame posėdyje.

1.   
  Kitų institucijų ar įstaigų metinės ir kitos ataskaitos
  , dėl kurių, remiantis Sutartimis, būtina konsultuotis su Europos Parlamentu arba, remiantis kitais teisės aktais, reikalinga Europos Parlamento nuomonė, pristatomi pateikiant pranešimą plenariniame posėdyje.

2.   
  Metiniai pranešimai ir kiti kitų institucijų pranešimai
  ,
  kuriems
  netaikoma šio straipsnio 1 dalis, perduodami atsakingam komitetui, kuris gali pasiūlyti parengti pranešimą remiantis 52 straipsniu.

2.   
  Kitų institucijų ar įstaigų metinės ir kitos ataskaitos
  ,
  kurioms
  netaikoma šio straipsnio 1 dalis, perduodami atsakingam komitetui, kuris
  jas išnagrinėja ir
  gali
  Parlamentui pateikti trumpą pasiūlymą dėl rezoliucijos arba
  pasiūlyti parengti pranešimą remiantis 52 straipsniu
  , jei mano, kad Parlamentas turėtų patvirtinti poziciją tose ataskaitose aptariamu klausimu
  .

Pakeitimas 159

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

133 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 133 straipsnis | 133 straipsnis |
| Pasiūlymai dėl rezoliucijų | Pasiūlymai dėl rezoliucijų |
| 1.   Kiekvienas Parlamento narys gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos Europos Sąjungos veiklos sričiai priklausančio klausimu. | 1.   Kiekvienas Parlamento narys gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos Europos Sąjungos veiklos sričiai priklausančio klausimu. |
| Pasiūlymas negali būti ilgesnis kaip 200 žodžių. | Pasiūlymas negali būti ilgesnis kaip 200 žodžių. |
| | 1a.
     
  Tokiame pasiūlyme dėl rezoliucijos: |
| | — | negali būti sprendimų tokiais klausimais, kuriems spręsti Darbo tvarkos taisyklėse, visų pirma 46 straipsnyje, nustatytos konkrečios procedūros ir įgaliojimai, arba |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

133 straipsnis

133 straipsnis

Pasiūlymai dėl rezoliucijų

Pasiūlymai dėl rezoliucijų

1.   Kiekvienas Parlamento narys gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos Europos Sąjungos veiklos sričiai priklausančio klausimu.

1.   Kiekvienas Parlamento narys gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos Europos Sąjungos veiklos sričiai priklausančio klausimu.

Pasiūlymas negali būti ilgesnis kaip 200 žodžių.

Pasiūlymas negali būti ilgesnis kaip 200 žodžių.

1a.
     
  Tokiame pasiūlyme dėl rezoliucijos:

—

negali būti sprendimų tokiais klausimais, kuriems spręsti Darbo tvarkos taisyklėse, visų pirma 46 straipsnyje, nustatytos konkrečios procedūros ir įgaliojimai, arba

| — | negali būti svarstomos temos, susijusios su Parlamente vykdomomis procedūromis. |
| --- | --- |

—

negali būti svarstomos temos, susijusios su Parlamente vykdomomis procedūromis.

1b.
     
  Kiekvienas Parlamento narys per mėnesį gali pateikti ne daugiau kaip vieną tokį pasiūlymą dėl rezoliucijos.

1c.
     
  Pasiūlymas dėl rezoliucijos pateikiamas Parlamento pirmininkui, kuris patikrina, ar jis atitinka taikomus kriterijus. Jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pasiūlymas priimtinas, jis apie tai paskelbia per plenarinį posėdį ir perduoda pasiūlymą atsakingam komitetui.

2.   Atsakingas komitetas nusprendžia, kokią procedūrą taikyti.

2.   Atsakingas komitetas nusprendžia, kokią procedūrą taikyti
  , įskaitant galimybę prijungti pasiūlymą dėl rezoliucijos prie kitų pasiūlymų dėl rezoliucijų arba pranešimų, patvirtinti nuomonę, kuri gali būti pateikiama laiško forma, arba parengti pranešimą remiantis 52 straipsniu. Šis komitetas gali taip pat nuspręsti nesiimti jokių tolesnių veiksmų dėl tokio pasiūlymo dėl rezoliucijos
  .

Jis gali sujungti šį pasiūlymą dėl rezoliucijos su kitais pasiūlymais dėl rezoliucijų ar pranešimais.

Jis gali priimti nuomonę ir išdėstyti ją laiške.

Jis gali nuspręsti parengti pranešimą pagal 52 straipsnį.

3.   Pasiūlymo dėl rezoliucijos autoriams pranešama apie komiteto ir Pirmininkų sueigos sprendimus.

3.   Pasiūlymo dėl rezoliucijos autoriams pranešama apie
  Parlamento pirmininko,
  komiteto ir Pirmininkų sueigos sprendimus.

4.   Pranešime pateikiamas pasiūlymo dėl rezoliucijos tekstas.

4.   Pranešime pateikiamas pasiūlymo dėl rezoliucijos tekstas.

5.   Kitoms Europos Sąjungos institucijoms adresuotas ir laiško forma išdėstytas nuomones perduoda Parlamento pirmininkas.

5.   Kitoms Europos Sąjungos institucijoms adresuotas ir laiško forma išdėstytas nuomones perduoda Parlamento pirmininkas.

6.   
  Pagal 123 straipsnio 2 dalį, 128 straipsnio 5 dalį ar 135 straipsnio 2 dalį pateikto pasiūlymo dėl rezoliucijos autorius arba autoriai gali jį atšaukti iki galutinio balsavimo.

7.   Pagal šio straipsnio 1 dalį pateikto pasiūlymo dėl rezoliucijos autorius, autoriai ar pirmas jį pasirašęs asmuo gali jį atšaukti, kol atsakingas komitetas pagal šio straipsnio 2 dalį nepriima sprendimo parengti pranešimą.

7.   Pagal šio straipsnio 1 dalį pateikto pasiūlymo dėl rezoliucijos autorius, autoriai ar pirmas jį pasirašęs asmuo gali jį atšaukti, kol atsakingas komitetas pagal šio straipsnio 2 dalį nepriima sprendimo parengti pranešimą.

Kai komitetas nusprendžia parengti pranešimą, tik jis pats gali atšaukti pasiūlymą iki galutinio balsavimo.

Kai komitetas nusprendžia parengti pranešimą, tik jis pats gali atšaukti pasiūlymą iki galutinio balsavimo.

8.   
  Frakcija, komitetas ar tiek pat Parlamento narių, kiek reikia pasiūlymui dėl rezoliucijos pateikti, gali perimti atšauktą pasiūlymą ir vėl iš karto jį pateikti.

Komitetai turi užtikrinti, kad dėl pasiūlymų dėl rezoliucijų, pateiktų pagal šį straipsnį ir atitinkančių išdėstytus reikalavimus, būtų imtasi tolesnių veiksmų ir kad jie būtų tinkamai nurodyti galutiniuose dokumentuose.

Pakeitimas 160

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

134 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 134 straipsnis | Išbraukta. |
| Rekomendacijos Tarybai | |
| 1.   
  Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl klausimų, kuriuos reglamentuoja Europos Sąjungos sutarties V antraštinė dalis, arba jei su Parlamentu nebuvo konsultuotasi dėl tarptautinio susitarimo, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklių 108 ir 109 straipsniuose. | |
| 2.   
  Tokie pasiūlymai perduodami nagrinėti atsakingam komitetui. | |
| Reikalui esant, komitetas perduoda šį klausimą Parlamentui, remdamasis šiose Darbo tvarkos taisyklėse išdėstytomis procedūromis. | |
| 3.   
  Atsakingo komiteto parengtame pranešime Parlamentui pateikiamas pasiūlymas dėl rekomendacijos Tarybai kartu su trumpa aiškinamąja dalimi ir, reikalui esant, komitetų, su kuriais buvo konsultuotasi, nuomonėmis. | |
| Taikant šią dalį išankstinis Pirmininkų sueigos leidimas nereikalingas. | |
| 4.   
  Taikomos 113 straipsnio nuostatos. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

134 straipsnis

Išbraukta.

Rekomendacijos Tarybai

1.   
  Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl klausimų, kuriuos reglamentuoja Europos Sąjungos sutarties V antraštinė dalis, arba jei su Parlamentu nebuvo konsultuotasi dėl tarptautinio susitarimo, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklių 108 ir 109 straipsniuose.

2.   
  Tokie pasiūlymai perduodami nagrinėti atsakingam komitetui.

Reikalui esant, komitetas perduoda šį klausimą Parlamentui, remdamasis šiose Darbo tvarkos taisyklėse išdėstytomis procedūromis.

3.   
  Atsakingo komiteto parengtame pranešime Parlamentui pateikiamas pasiūlymas dėl rekomendacijos Tarybai kartu su trumpa aiškinamąja dalimi ir, reikalui esant, komitetų, su kuriais buvo konsultuotasi, nuomonėmis.

Taikant šią dalį išankstinis Pirmininkų sueigos leidimas nereikalingas.

4.   
  Taikomos 113 straipsnio nuostatos.

Pakeitimas 161

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

135 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 135 straipsnis | 135 straipsnis |
| Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų | Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų |
| 1.   Komitetas, tarpparlamentinė delegacija, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali raštu prašyti Parlamento pirmininko surengti diskusiją dėl svarbių žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų
  (149 straipsnio 3 dalis)
  . | 1.   Komitetas, tarpparlamentinė delegacija, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali raštu prašyti Parlamento pirmininko surengti diskusiją dėl svarbių žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų. |
| 2.   Remdamasi 1 dalyje minėtais prašymais ir vadovaudamasi IV priedo nuostatomis, Pirmininkų sueiga sudaro sąrašą klausimų, kurie turėtų būti įrašomi į galutinį darbotvarkės projektą kitai diskusijai dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų. Į darbotvarkę negalima įrašyti daugiau kaip trijų klausimų, įskaitant potemius. | 2.   Remdamasi 1 dalyje minėtais prašymais ir vadovaudamasi IV priedo nuostatomis, Pirmininkų sueiga sudaro sąrašą klausimų, kurie turėtų būti įrašomi į galutinį darbotvarkės projektą kitai diskusijai dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų. Į darbotvarkę negalima įrašyti daugiau kaip trijų klausimų, įskaitant potemius. |
| Remdamasis 152 straipsnio nuostatomis, Parlamentas gali nuspręsti nenagrinėti į darbotvarkę įrašyto klausimo ir pakeisti jį kitu, nenumatytu klausimu.
  Pasiūlymai
  dėl rezoliucijų
  dėl pasirinktų klausimų pateikiami
  vėliausiai iki tos dienos vakaro, kada tvirtinama darbotvarkė. Parlamento pirmininkas nustato tikslų terminą, iki kada galima pateikti tokius pasiūlymus dėl rezoliucijų. | Remdamasis 152 straipsnio nuostatomis, Parlamentas gali nuspręsti nenagrinėti į darbotvarkę įrašyto klausimo ir pakeisti jį kitu, nenumatytu klausimu.
  Komitetai, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių pasiūlymus
  dėl rezoliucijų
  pasirinktais klausimais gali pateikti
  vėliausiai iki tos dienos vakaro, kada tvirtinama darbotvarkė. Parlamento pirmininkas nustato tikslų terminą, iki kada galima pateikti tokius pasiūlymus dėl rezoliucijų. |
| 3.   Visas frakcijų ar nepriklausomų narių kalbėjimo laikas paskirstomas remiantis 162 straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatyta tvarka ir suteikiamas per diskusijas, kurios negali viršyti 60 minučių per vieną Parlamento mėnesinę sesiją. | 3.   Visas frakcijų ar nepriklausomų narių kalbėjimo laikas paskirstomas remiantis 162 straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatyta tvarka ir suteikiamas per diskusijas, kurios negali viršyti 60 minučių per vieną Parlamento mėnesinę sesiją. |
| Laikas, kurio lieka po pasiūlymų dėl rezoliucijų pristatymo
  , balsavimo dėl jų
  ir galimų Komisijos bei Tarybos atstovų kalbų, paskirstomas frakcijoms ir nepriklausomiems nariams. | Laikas, kurio lieka po pasiūlymų dėl rezoliucijų pristatymo ir galimų Komisijos bei Tarybos atstovų kalbų, paskirstomas frakcijoms ir nepriklausomiems nariams. |
| 4.   Iš karto po diskusijų vyksta balsavimas. 183 straipsnis netaikomas. | 4.   Iš karto po diskusijų vyksta balsavimas. 183 straipsnis
  dėl paaiškinimų dėl balsavimo
  netaikomas. |
| Parlamento pirmininko ir Pirmininkų sueigos sprendimu balsavimas pagal šį straipsnį gali būti bendras. | Parlamento pirmininko ir Pirmininkų sueigos sprendimu balsavimas pagal šį straipsnį gali būti bendras. |
| 5.   Jei dėl to paties klausimo pateikta du ar daugiau pasiūlymų dėl rezoliucijų, taikoma 123 straipsnio 4
  dalyje
  išdėstyta procedūra. | 5.   Jei dėl to paties klausimo pateikta du ar daugiau pasiūlymų dėl rezoliucijų, taikoma 123 straipsnio 4
  ir 4a dalyse
  išdėstyta procedūra. |
| 6.   Parlamento pirmininkas ir frakcijų pirmininkai gali nuspręsti, kad pasiūlymas dėl rezoliucijos būtų pateiktas balsavimui be diskusijų. Tokiam sprendimui reikia vieningo visų frakcijų pirmininkų pritarimo. | 6.   Parlamento pirmininkas ir frakcijų pirmininkai gali nuspręsti, kad pasiūlymas dėl rezoliucijos būtų pateiktas balsavimui be diskusijų. Tokiam sprendimui reikia vieningo visų frakcijų pirmininkų pritarimo. |
| 187
  , 188
  ir
  190
  straipsnių nuostatos netaikomos pasiūlymams dėl rezoliucijų, įrašytiems į darbotvarkę diskusijai dėl žmogaus teisių, teisinės valstybės ir demokratijos principų pažeidimo atvejų. | 187 ir
  188
  straipsnių nuostatos netaikomos pasiūlymams dėl rezoliucijų, įrašytiems į darbotvarkę diskusijai dėl žmogaus teisių, teisinės valstybės ir demokratijos principų pažeidimo atvejų. |
| Pasiūlymai dėl rezoliucijų diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų pateikiami tik po to, kai patvirtinamas svarstytinų klausimų sąrašas. Pasiūlymai dėl rezoliucijų, kurie lieka nenagrinėti diskusijoms skirtu laiku, yra anuliuojami. Ta pati tvarka taikoma ir tiems pasiūlymams dėl rezoliucijų, dėl kurių yra nepasiektas pagal 168 straipsnio 3 dalį reikalaujamas kvorumas.
  Parlamento nariai
  turi teisę dar kartą pateikti tuos pačius pasiūlymus nagrinėti komitetuose pagal 133 straipsnį arba per kitos Parlamento mėnesinės sesijos diskusijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų. | Pasiūlymai dėl rezoliucijų diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų pateikiami tik po to, kai patvirtinamas svarstytinų klausimų sąrašas. Pasiūlymai dėl rezoliucijų, kurie lieka nenagrinėti diskusijoms skirtu laiku, yra anuliuojami. Ta pati tvarka taikoma ir tiems pasiūlymams dėl rezoliucijų, dėl kurių yra nepasiektas pagal 168 straipsnio 3 dalį reikalaujamas kvorumas.
  Autoriai
  turi teisę dar kartą pateikti tuos pačius pasiūlymus nagrinėti komitetuose pagal 133 straipsnį arba per kitos Parlamento mėnesinės sesijos diskusijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų. |
| Klausimas negali būti įrašytas į darbotvarkę diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų, jei jis jau yra įrašytas į tos mėnesinės sesijos darbotvarkę. | Klausimas negali būti įrašytas į darbotvarkę diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų, jei jis jau yra įrašytas į tos mėnesinės sesijos darbotvarkę. |
| Jokia Darbo tvarkos taisyklių nuostata nesuteikia teisės rengti bendrų diskusijų dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos, pateikto pagal 2 dalies antros pastraipos nuostatas, ir dėl komiteto pranešimo tuo pačiu klausimu. | Jokia Darbo tvarkos taisyklių nuostata nesuteikia teisės rengti bendrų diskusijų dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos, pateikto pagal 2 dalies antros pastraipos nuostatas, ir dėl komiteto pranešimo tuo pačiu klausimu. |
| * * * | |
| Kai pagal 168 straipsnio 3 dalį prašoma nustatyti, ar yra kvorumas, šis prašymas taikomas tik tam pasiūlymui dėl rezoliucijos, kuris pateikiamas balsavimui, ir netaikomas kitiems pasiūlymams. | Kai pagal 168 straipsnio 3 dalį prašoma nustatyti, ar yra kvorumas, šis prašymas taikomas tik tam pasiūlymui dėl rezoliucijos, kuris pateikiamas balsavimui, ir netaikomas kitiems pasiūlymams. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

135 straipsnis

135 straipsnis

Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų

Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų

1.   Komitetas, tarpparlamentinė delegacija, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali raštu prašyti Parlamento pirmininko surengti diskusiją dėl svarbių žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų
  (149 straipsnio 3 dalis)
  .

1.   Komitetas, tarpparlamentinė delegacija, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali raštu prašyti Parlamento pirmininko surengti diskusiją dėl svarbių žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų.

2.   Remdamasi 1 dalyje minėtais prašymais ir vadovaudamasi IV priedo nuostatomis, Pirmininkų sueiga sudaro sąrašą klausimų, kurie turėtų būti įrašomi į galutinį darbotvarkės projektą kitai diskusijai dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų. Į darbotvarkę negalima įrašyti daugiau kaip trijų klausimų, įskaitant potemius.

2.   Remdamasi 1 dalyje minėtais prašymais ir vadovaudamasi IV priedo nuostatomis, Pirmininkų sueiga sudaro sąrašą klausimų, kurie turėtų būti įrašomi į galutinį darbotvarkės projektą kitai diskusijai dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų. Į darbotvarkę negalima įrašyti daugiau kaip trijų klausimų, įskaitant potemius.

Remdamasis 152 straipsnio nuostatomis, Parlamentas gali nuspręsti nenagrinėti į darbotvarkę įrašyto klausimo ir pakeisti jį kitu, nenumatytu klausimu.
  Pasiūlymai
  dėl rezoliucijų
  dėl pasirinktų klausimų pateikiami
  vėliausiai iki tos dienos vakaro, kada tvirtinama darbotvarkė. Parlamento pirmininkas nustato tikslų terminą, iki kada galima pateikti tokius pasiūlymus dėl rezoliucijų.

Remdamasis 152 straipsnio nuostatomis, Parlamentas gali nuspręsti nenagrinėti į darbotvarkę įrašyto klausimo ir pakeisti jį kitu, nenumatytu klausimu.
  Komitetai, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių pasiūlymus
  dėl rezoliucijų
  pasirinktais klausimais gali pateikti
  vėliausiai iki tos dienos vakaro, kada tvirtinama darbotvarkė. Parlamento pirmininkas nustato tikslų terminą, iki kada galima pateikti tokius pasiūlymus dėl rezoliucijų.

3.   Visas frakcijų ar nepriklausomų narių kalbėjimo laikas paskirstomas remiantis 162 straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatyta tvarka ir suteikiamas per diskusijas, kurios negali viršyti 60 minučių per vieną Parlamento mėnesinę sesiją.

3.   Visas frakcijų ar nepriklausomų narių kalbėjimo laikas paskirstomas remiantis 162 straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatyta tvarka ir suteikiamas per diskusijas, kurios negali viršyti 60 minučių per vieną Parlamento mėnesinę sesiją.

Laikas, kurio lieka po pasiūlymų dėl rezoliucijų pristatymo
  , balsavimo dėl jų
  ir galimų Komisijos bei Tarybos atstovų kalbų, paskirstomas frakcijoms ir nepriklausomiems nariams.

Laikas, kurio lieka po pasiūlymų dėl rezoliucijų pristatymo ir galimų Komisijos bei Tarybos atstovų kalbų, paskirstomas frakcijoms ir nepriklausomiems nariams.

4.   Iš karto po diskusijų vyksta balsavimas. 183 straipsnis netaikomas.

4.   Iš karto po diskusijų vyksta balsavimas. 183 straipsnis
  dėl paaiškinimų dėl balsavimo
  netaikomas.

Parlamento pirmininko ir Pirmininkų sueigos sprendimu balsavimas pagal šį straipsnį gali būti bendras.

Parlamento pirmininko ir Pirmininkų sueigos sprendimu balsavimas pagal šį straipsnį gali būti bendras.

5.   Jei dėl to paties klausimo pateikta du ar daugiau pasiūlymų dėl rezoliucijų, taikoma 123 straipsnio 4
  dalyje
  išdėstyta procedūra.

5.   Jei dėl to paties klausimo pateikta du ar daugiau pasiūlymų dėl rezoliucijų, taikoma 123 straipsnio 4
  ir 4a dalyse
  išdėstyta procedūra.

6.   Parlamento pirmininkas ir frakcijų pirmininkai gali nuspręsti, kad pasiūlymas dėl rezoliucijos būtų pateiktas balsavimui be diskusijų. Tokiam sprendimui reikia vieningo visų frakcijų pirmininkų pritarimo.

6.   Parlamento pirmininkas ir frakcijų pirmininkai gali nuspręsti, kad pasiūlymas dėl rezoliucijos būtų pateiktas balsavimui be diskusijų. Tokiam sprendimui reikia vieningo visų frakcijų pirmininkų pritarimo.

187
  , 188
  ir
  190
  straipsnių nuostatos netaikomos pasiūlymams dėl rezoliucijų, įrašytiems į darbotvarkę diskusijai dėl žmogaus teisių, teisinės valstybės ir demokratijos principų pažeidimo atvejų.

187 ir
  188
  straipsnių nuostatos netaikomos pasiūlymams dėl rezoliucijų, įrašytiems į darbotvarkę diskusijai dėl žmogaus teisių, teisinės valstybės ir demokratijos principų pažeidimo atvejų.

Pasiūlymai dėl rezoliucijų diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų pateikiami tik po to, kai patvirtinamas svarstytinų klausimų sąrašas. Pasiūlymai dėl rezoliucijų, kurie lieka nenagrinėti diskusijoms skirtu laiku, yra anuliuojami. Ta pati tvarka taikoma ir tiems pasiūlymams dėl rezoliucijų, dėl kurių yra nepasiektas pagal 168 straipsnio 3 dalį reikalaujamas kvorumas.
  Parlamento nariai
  turi teisę dar kartą pateikti tuos pačius pasiūlymus nagrinėti komitetuose pagal 133 straipsnį arba per kitos Parlamento mėnesinės sesijos diskusijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų.

Pasiūlymai dėl rezoliucijų diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų pateikiami tik po to, kai patvirtinamas svarstytinų klausimų sąrašas. Pasiūlymai dėl rezoliucijų, kurie lieka nenagrinėti diskusijoms skirtu laiku, yra anuliuojami. Ta pati tvarka taikoma ir tiems pasiūlymams dėl rezoliucijų, dėl kurių yra nepasiektas pagal 168 straipsnio 3 dalį reikalaujamas kvorumas.
  Autoriai
  turi teisę dar kartą pateikti tuos pačius pasiūlymus nagrinėti komitetuose pagal 133 straipsnį arba per kitos Parlamento mėnesinės sesijos diskusijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų.

Klausimas negali būti įrašytas į darbotvarkę diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų, jei jis jau yra įrašytas į tos mėnesinės sesijos darbotvarkę.

Klausimas negali būti įrašytas į darbotvarkę diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų, jei jis jau yra įrašytas į tos mėnesinės sesijos darbotvarkę.

Jokia Darbo tvarkos taisyklių nuostata nesuteikia teisės rengti bendrų diskusijų dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos, pateikto pagal 2 dalies antros pastraipos nuostatas, ir dėl komiteto pranešimo tuo pačiu klausimu.

Jokia Darbo tvarkos taisyklių nuostata nesuteikia teisės rengti bendrų diskusijų dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos, pateikto pagal 2 dalies antros pastraipos nuostatas, ir dėl komiteto pranešimo tuo pačiu klausimu.

- * *

Kai pagal 168 straipsnio 3 dalį prašoma nustatyti, ar yra kvorumas, šis prašymas taikomas tik tam pasiūlymui dėl rezoliucijos, kuris pateikiamas balsavimui, ir netaikomas kitiems pasiūlymams.

Kai pagal 168 straipsnio 3 dalį prašoma nustatyti, ar yra kvorumas, šis prašymas taikomas tik tam pasiūlymui dėl rezoliucijos, kuris pateikiamas balsavimui, ir netaikomas kitiems pasiūlymams.

Pakeitimas 162

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

136 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 136 straipsnis | Išbraukta. |
| Rašytiniai pareiškimai | |
| 1.   
  Ne mažiau kaip dešimt Parlamento narių, priklausančių ne mažiau kaip trims frakcijoms, gali raštu pateikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių pareiškimą, susijusį išimtinai su Europos Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais. Tokio pareiškimo turinys turi atitikti pareiškimui nustatytus reikalavimus. Jame jokiu būdu negali būti raginama imtis teisėkūros veiksmų, negali būti sprendimų tokiais klausimais, kuriems spręsti Darbo tvarkos taisyklėse nustatytos konkrečios procedūros ir įgaliojimai, ir negali būti svarstomos temos, susijusios su Parlamente vykdomomis procedūromis. | |
| 2.   
  Parlamento pirmininkas, vadovaudamasis 1 dalimi, kiekvienu konkrečiu atveju priima motyvuotą sprendimą dėl leidimo toliau veikti. Rašytiniai pareiškimai skelbiami oficialiosiomis kalbomis Parlamento interneto svetainėje ir elektroniniu būdu išplatinami visiems Parlamento nariams. Kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis jie yra įrašomi į elektroninį registrą. Šis registras yra viešas ir prieinamas Parlamento interneto svetainėje. Spausdintinės rašytinių pareiškimų kopijos su pasirašiusiųjų pavardėmis taip pat bus saugomos Parlamento pirmininko. | |
| 3.   
  Bet kuris Parlamento narys gali pasirašyti po pareiškimu, įrašytu į elektroninį registrą. Jį galima atsiimti bet kuriuo metu, kol nesibaigė trijų mėnesių laikotarpis nuo pareiškimo įtraukimo į registrą dienos. Tokio atsiėmimo atveju atitinkamam Parlamento nariui dar kartą pasirašyti po pareiškimu neleidžiama. | |
| 4.   
  Jei pasibaigus trijų mėnesių nuo pareiškimo įtraukimo į registrą laikotarpiui po juo pasirašo dauguma visų Parlamento narių, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui. Neįpareigojant Parlamento, pareiškimas su pasirašiusiųjų pavardėmis paskelbiamas protokole. | |
| 5.   
  Parlamento mėnesinės sesijos pabaigoje procedūra baigiama perduodant pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis adresatams. | |
| 6.   
  Jei institucija, kuriai adresuojamas priimtas pareiškimas, per tris mėnesius nuo šio pareiškimo gavimo dienos neinformuoja Parlamento apie tolesnius veiksmus, kurių ketinama imtis, vieno iš pareiškimo autorių prašymu atitinkamas klausimas įtraukiamas į atsakingo komiteto kito posėdžio darbotvarkę. | |
| 7.   
  Rašytinis pareiškimas, kuris registre yra ilgiau kaip tris mėnesius ir po kuriuo nepasirašo ne mažiau kaip pusė visų Parlamento narių, anuliuojamas be galimybės pratęsti šį trijų mėnesių laikotarpį. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

136 straipsnis

Išbraukta.

Rašytiniai pareiškimai

1.   
  Ne mažiau kaip dešimt Parlamento narių, priklausančių ne mažiau kaip trims frakcijoms, gali raštu pateikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių pareiškimą, susijusį išimtinai su Europos Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais. Tokio pareiškimo turinys turi atitikti pareiškimui nustatytus reikalavimus. Jame jokiu būdu negali būti raginama imtis teisėkūros veiksmų, negali būti sprendimų tokiais klausimais, kuriems spręsti Darbo tvarkos taisyklėse nustatytos konkrečios procedūros ir įgaliojimai, ir negali būti svarstomos temos, susijusios su Parlamente vykdomomis procedūromis.

2.   
  Parlamento pirmininkas, vadovaudamasis 1 dalimi, kiekvienu konkrečiu atveju priima motyvuotą sprendimą dėl leidimo toliau veikti. Rašytiniai pareiškimai skelbiami oficialiosiomis kalbomis Parlamento interneto svetainėje ir elektroniniu būdu išplatinami visiems Parlamento nariams. Kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis jie yra įrašomi į elektroninį registrą. Šis registras yra viešas ir prieinamas Parlamento interneto svetainėje. Spausdintinės rašytinių pareiškimų kopijos su pasirašiusiųjų pavardėmis taip pat bus saugomos Parlamento pirmininko.

3.   
  Bet kuris Parlamento narys gali pasirašyti po pareiškimu, įrašytu į elektroninį registrą. Jį galima atsiimti bet kuriuo metu, kol nesibaigė trijų mėnesių laikotarpis nuo pareiškimo įtraukimo į registrą dienos. Tokio atsiėmimo atveju atitinkamam Parlamento nariui dar kartą pasirašyti po pareiškimu neleidžiama.

4.   
  Jei pasibaigus trijų mėnesių nuo pareiškimo įtraukimo į registrą laikotarpiui po juo pasirašo dauguma visų Parlamento narių, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui. Neįpareigojant Parlamento, pareiškimas su pasirašiusiųjų pavardėmis paskelbiamas protokole.

5.   
  Parlamento mėnesinės sesijos pabaigoje procedūra baigiama perduodant pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis adresatams.

6.   
  Jei institucija, kuriai adresuojamas priimtas pareiškimas, per tris mėnesius nuo šio pareiškimo gavimo dienos neinformuoja Parlamento apie tolesnius veiksmus, kurių ketinama imtis, vieno iš pareiškimo autorių prašymu atitinkamas klausimas įtraukiamas į atsakingo komiteto kito posėdžio darbotvarkę.

7.   
  Rašytinis pareiškimas, kuris registre yra ilgiau kaip tris mėnesius ir po kuriuo nepasirašo ne mažiau kaip pusė visų Parlamento narių, anuliuojamas be galimybės pratęsti šį trijų mėnesių laikotarpį.

Pakeitimas 163

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

V antraštinės dalies 5 a skyrius (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5A SKYRIUS |
| | KONSULTACIJOS SU KITOMIS INSTITUCIJOMIS IR ĮSTAIGOMIS |
| | (Įrašoma po 136 straipsnio) |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

5A SKYRIUS

KONSULTACIJOS SU KITOMIS INSTITUCIJOMIS IR ĮSTAIGOMIS

(Įrašoma po 136 straipsnio)

Pakeitimas 164

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

137 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 137 straipsnis | 137 straipsnis |
| Konsultacijos su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu | Konsultacijos su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu |
| 1.   Kai Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo yra numatyta, kad turi būti konsultuojamasi su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Parlamento pirmininkas pradeda konsultavimosi procedūrą ir apie tai praneša Parlamentui. | 1.   Kai Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo yra numatyta, kad turi būti konsultuojamasi su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Parlamento pirmininkas pradeda konsultavimosi procedūrą ir apie tai praneša Parlamentui. |
| 2.   Komitetas gali prašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto konsultacijos dėl bendro pobūdžio ar specialių klausimų. | 2.   Komitetas gali prašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto konsultacijos dėl bendro pobūdžio ar specialių klausimų. |
| Komitetas nurodo terminą Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikti savo nuomonę. | Komitetas nurodo terminą Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikti savo nuomonę. |
| Prašymą kreiptis į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą dėl konsultacijos
  Parlamentas tvirtina be diskusijų
  . | Apie
  prašymą kreiptis į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą dėl konsultacijos
  Parlamentui paskelbiama per kitą jo mėnesinę sesiją ir laikoma, kad jis priimtas, išskyrus atvejus, kai per dvidešimt keturias valandas po paskelbimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt narių paprašo balsuoti dėl jo
  . |
| 3.   Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateiktos nuomonės perduodamos atsakingam komitetui. | 3.   Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateiktos nuomonės perduodamos atsakingam komitetui. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

137 straipsnis

137 straipsnis

Konsultacijos su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu

Konsultacijos su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu

1.   Kai Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo yra numatyta, kad turi būti konsultuojamasi su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Parlamento pirmininkas pradeda konsultavimosi procedūrą ir apie tai praneša Parlamentui.

1.   Kai Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo yra numatyta, kad turi būti konsultuojamasi su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Parlamento pirmininkas pradeda konsultavimosi procedūrą ir apie tai praneša Parlamentui.

2.   Komitetas gali prašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto konsultacijos dėl bendro pobūdžio ar specialių klausimų.

2.   Komitetas gali prašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto konsultacijos dėl bendro pobūdžio ar specialių klausimų.

Komitetas nurodo terminą Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikti savo nuomonę.

Komitetas nurodo terminą Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikti savo nuomonę.

Prašymą kreiptis į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą dėl konsultacijos
  Parlamentas tvirtina be diskusijų
  .

Apie
  prašymą kreiptis į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą dėl konsultacijos
  Parlamentui paskelbiama per kitą jo mėnesinę sesiją ir laikoma, kad jis priimtas, išskyrus atvejus, kai per dvidešimt keturias valandas po paskelbimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt narių paprašo balsuoti dėl jo
  .

3.   Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateiktos nuomonės perduodamos atsakingam komitetui.

3.   Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateiktos nuomonės perduodamos atsakingam komitetui.

Pakeitimas 165

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

138 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 138 straipsnis | 138 straipsnis |
| Konsultacijos su Regionų komitetu | Konsultacijos su Regionų komitetu |
| 1.   Kai Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo yra numatyta, kad turi būti konsultuojamasi su Regionų komitetu, Parlamento pirmininkas pradeda konsultavimosi procedūrą ir apie tai praneša Parlamentui. | 1.   Kai Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo yra numatyta, kad turi būti konsultuojamasi su Regionų komitetu, Parlamento pirmininkas pradeda konsultavimosi procedūrą ir apie tai praneša Parlamentui. |
| 2.   Komitetas gali paprašyti Regionų komiteto konsultacijos dėl bendro pobūdžio ar specialių klausimų. | 2.   Komitetas gali paprašyti Regionų komiteto konsultacijos dėl bendro pobūdžio ar specialių klausimų. |
| Komitetas nustato terminą Regionų komitetui pateikti savo nuomonę. | Komitetas nustato terminą Regionų komitetui pateikti savo nuomonę. |
| Prašymą kreiptis į Regionų komitetą dėl konsultacijos
  Parlamentas tvirtina be diskusijų
  . | Apie
  prašymą kreiptis į Regionų komitetą dėl konsultacijos
  Parlamentui paskelbiama per kitą jo mėnesinę sesiją ir laikoma, kad jis priimtas, išskyrus atvejus, kai per dvidešimt keturias valandas po paskelbimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt narių paprašo balsuoti dėl jo
  . |
| 3.   Regionų komiteto pateiktos nuomonės perduodamos atsakingam komitetui. | 3.   Regionų komiteto pateiktos nuomonės perduodamos atsakingam komitetui. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

138 straipsnis

138 straipsnis

Konsultacijos su Regionų komitetu

Konsultacijos su Regionų komitetu

1.   Kai Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo yra numatyta, kad turi būti konsultuojamasi su Regionų komitetu, Parlamento pirmininkas pradeda konsultavimosi procedūrą ir apie tai praneša Parlamentui.

1.   Kai Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo yra numatyta, kad turi būti konsultuojamasi su Regionų komitetu, Parlamento pirmininkas pradeda konsultavimosi procedūrą ir apie tai praneša Parlamentui.

2.   Komitetas gali paprašyti Regionų komiteto konsultacijos dėl bendro pobūdžio ar specialių klausimų.

2.   Komitetas gali paprašyti Regionų komiteto konsultacijos dėl bendro pobūdžio ar specialių klausimų.

Komitetas nustato terminą Regionų komitetui pateikti savo nuomonę.

Komitetas nustato terminą Regionų komitetui pateikti savo nuomonę.

Prašymą kreiptis į Regionų komitetą dėl konsultacijos
  Parlamentas tvirtina be diskusijų
  .

Apie
  prašymą kreiptis į Regionų komitetą dėl konsultacijos
  Parlamentui paskelbiama per kitą jo mėnesinę sesiją ir laikoma, kad jis priimtas, išskyrus atvejus, kai per dvidešimt keturias valandas po paskelbimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt narių paprašo balsuoti dėl jo
  .

3.   Regionų komiteto pateiktos nuomonės perduodamos atsakingam komitetui.

3.   Regionų komiteto pateiktos nuomonės perduodamos atsakingam komitetui.

Pakeitimas 166

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

140 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 140 straipsnis | 140 straipsnis |
| Tarpinstituciniai susitarimai | Tarpinstituciniai susitarimai |
| 1.   Parlamentas gali sudaryti susitarimus su kitomis institucijomis dėl Sutarčių taikymo, procedūrų tobulinimo ar jų patikslinimo. | 1.   Parlamentas gali sudaryti susitarimus su kitomis institucijomis dėl Sutarčių taikymo, procedūrų tobulinimo ar jų patikslinimo. |
| Tokie susitarimai gali būti sudaryti įvairiomis formomis: bendrų deklaracijų, pasikeitimų laiškais, elgesio kodeksų ar kitų atitinkamų dokumentų forma. Šiuos susitarimus pasirašo Parlamento pirmininkas po to, kai juos išnagrinėja už konstitucinius reikalus atsakingas komitetas ir kai jiems pritaria Parlamentas.
  Informavimo tikslais jie gali būti pridėti prie Darbo tvarkos taisyklių. | Tokie susitarimai gali būti sudaryti įvairiomis formomis: bendrų deklaracijų, pasikeitimų laiškais, elgesio kodeksų ar kitų atitinkamų dokumentų forma. Šiuos susitarimus pasirašo Parlamento pirmininkas po to, kai juos išnagrinėja už konstitucinius reikalus atsakingas komitetas ir kai jiems pritaria Parlamentas. |
| 2.   Kai tokiais susitarimais numatoma keisti esamas procedūrines teises ar pareigas arba kurti naujas procedūrines teises ar pareigas Parlamento nariams ar jo organams, arba kitaip keisti ar aiškinti Darbo tvarkos taisykles, prieš pasirašymą jie perduodami nagrinėti atsakingam komitetui pagal 226 straipsnio 2–6 dalis. | 2.   Kai tokiais susitarimais numatoma keisti esamas procedūrines teises ar pareigas arba kurti naujas procedūrines teises ar pareigas Parlamento nariams ar jo organams, arba kitaip keisti ar aiškinti Darbo tvarkos taisykles, prieš pasirašymą jie perduodami nagrinėti atsakingam komitetui pagal 226 straipsnio 2–6 dalis. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

140 straipsnis

140 straipsnis

Tarpinstituciniai susitarimai

Tarpinstituciniai susitarimai

1.   Parlamentas gali sudaryti susitarimus su kitomis institucijomis dėl Sutarčių taikymo, procedūrų tobulinimo ar jų patikslinimo.

1.   Parlamentas gali sudaryti susitarimus su kitomis institucijomis dėl Sutarčių taikymo, procedūrų tobulinimo ar jų patikslinimo.

Tokie susitarimai gali būti sudaryti įvairiomis formomis: bendrų deklaracijų, pasikeitimų laiškais, elgesio kodeksų ar kitų atitinkamų dokumentų forma. Šiuos susitarimus pasirašo Parlamento pirmininkas po to, kai juos išnagrinėja už konstitucinius reikalus atsakingas komitetas ir kai jiems pritaria Parlamentas.
  Informavimo tikslais jie gali būti pridėti prie Darbo tvarkos taisyklių.

Tokie susitarimai gali būti sudaryti įvairiomis formomis: bendrų deklaracijų, pasikeitimų laiškais, elgesio kodeksų ar kitų atitinkamų dokumentų forma. Šiuos susitarimus pasirašo Parlamento pirmininkas po to, kai juos išnagrinėja už konstitucinius reikalus atsakingas komitetas ir kai jiems pritaria Parlamentas.

2.   Kai tokiais susitarimais numatoma keisti esamas procedūrines teises ar pareigas arba kurti naujas procedūrines teises ar pareigas Parlamento nariams ar jo organams, arba kitaip keisti ar aiškinti Darbo tvarkos taisykles, prieš pasirašymą jie perduodami nagrinėti atsakingam komitetui pagal 226 straipsnio 2–6 dalis.

2.   Kai tokiais susitarimais numatoma keisti esamas procedūrines teises ar pareigas arba kurti naujas procedūrines teises ar pareigas Parlamento nariams ar jo organams, arba kitaip keisti ar aiškinti Darbo tvarkos taisykles, prieš pasirašymą jie perduodami nagrinėti atsakingam komitetui pagal 226 straipsnio 2–6 dalis.

Pakeitimas 167

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

141 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 141 straipsnis | 141 straipsnis |
| Bylos Europos Sąjungos Teisingumo Teisme | Bylos Europos Sąjungos Teisingumo Teisme |
| 1.   Parlamentas, iki sutartyse ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statute nurodytų terminų Europos Sąjungos institucijoms ir fiziniams ar juridiniams asmenims pareikšti ieškinius, išnagrinėja Sąjungos teisės aktus ir
  įgyvendinimo priemones
  , kad įsitikintų, jog Sutarčių nuostatos, ypač susijusios su Parlamento teisėmis, buvo tinkamai įgyvendintos. | 1.   Parlamentas, iki Sutartyse ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statute nurodytų terminų Europos Sąjungos institucijoms ir fiziniams ar juridiniams asmenims pareikšti ieškinius, išnagrinėja Sąjungos teisės aktus ir
  kaip jie įgyvendinami
  , kad įsitikintų, jog Sutarčių nuostatos, ypač susijusios su Parlamento teisėmis, buvo tinkamai įgyvendintos. |
| 2.   Atsakingas komitetas
  prireikus pateikia
  Parlamentui
  pranešimą
  žodžiu, kai mano, kad buvo
  pažeistos
  Sąjungos
  teisės
  . | 2.   
  Už teisės reikalus
  atsakingas komitetas
  praneša
  Parlamentui
  , prireikus –
  žodžiu, kai mano, kad buvo
  pažeista
  Sąjungos
  teisė. Prireikus jis gali išklausyti atsakingo komiteto nuomonę tuo klausimu. |
| 3.   Parlamento pirmininkas, vadovaudamasis atsakingo komiteto rekomendacija, Parlamento vardu pateikia ieškinį Teisingumo Teisme. | 3.   Parlamento pirmininkas, vadovaudamasis
  už teisės reikalus
  atsakingo komiteto rekomendacija, Parlamento vardu pateikia ieškinį Teisingumo Teisme. |
| Kitos mėnesinės sesijos pradžioje plenarinio posėdžio metu jis gali pasiūlyti Parlamentui balsuoti dėl sprendimo paremti ieškinį. Jei
  plenariniame posėdyje dalyvaujantys Parlamento nariai
  šiam ieškiniui nepritaria balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas ieškinį atsiima. | Kitos mėnesinės sesijos pradžioje plenarinio posėdžio metu jis gali pasiūlyti Parlamentui balsuoti dėl sprendimo paremti ieškinį. Jei
  Parlamentas
  šiam ieškiniui nepritaria balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas ieškinį atsiima. |
| Jei Parlamento pirmininkas pateikia ieškinį nepaisydamas priešingos atsakingo komiteto rekomendacijos, kitos mėnesinės sesijos pradžioje jis
  plenarinio posėdžio metu
  siūlo Parlamentui balsuoti dėl sprendimo paremti ieškinį. | Jei Parlamento pirmininkas pateikia ieškinį nepaisydamas priešingos atsakingo komiteto rekomendacijos, kitos mėnesinės sesijos pradžioje jis siūlo Parlamentui balsuoti dėl sprendimo paremti ieškinį. |
| 4.   Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu, Parlamento vardu pateikia
  samprotavimus
  arba nusprendžia įstoti į Teisme nagrinėjamą bylą. | 4.   Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su
  už teisės reikalus
  atsakingu komitetu, Parlamento vardu pateikia
  pastabas
  arba nusprendžia įstoti į Teisme nagrinėjamą bylą. |
| Jeigu Parlamento pirmininkas ketina nukrypti nuo atsakingo komiteto rekomendacijos, jis, nurodydamas priežastis, apie tai praneša atitinkamam komitetui ir klausimą perduoda Pirmininkų sueigai. | Jeigu Parlamento pirmininkas ketina nukrypti nuo
  už teisės reikalus
  atsakingo komiteto rekomendacijos, jis, nurodydamas priežastis, apie tai praneša atitinkamam komitetui ir klausimą perduoda Pirmininkų sueigai. |
| Jeigu Pirmininkų sueiga laikosi nuomonės, kad Parlamentas išskirtiniu atveju neturėtų pateikti samprotavimų ar įstoti į Europos Sąjungos Teisingumo Teisme nagrinėjamą bylą dėl Parlamento akto teisėtumo, klausimas nedelsiant
  keliamas per plenarinį posėdį
  . | Jeigu Pirmininkų sueiga laikosi nuomonės, kad Parlamentas išskirtiniu atveju neturėtų pateikti samprotavimų ar įstoti į Europos Sąjungos Teisingumo Teisme nagrinėjamą bylą dėl Parlamento akto teisėtumo, klausimas nedelsiant
  pateikiamas Parlamentui
  . |
| Skubiais atvejais, siekiant laikytis atitinkamo teismo nustatytų terminų, Parlamento pirmininkas gali imtis atsargumo priemonių. Tokiais atvejais, šioje dalyje nurodoma procedūra taikoma iš karto, kai tik atsiranda galimybė. | |
| Darbo tvarkos taisyklėse nėra nuostatos, pagal kurią skubos atvejais atsakingas komitetas negalėtų priimti sprendimo dėl procedūrinės tvarkos, kuri turėtų būti taikoma siekiant laiku perduoti jo rekomendaciją. | Darbo tvarkos taisyklėse nėra nuostatos, pagal kurią skubos atvejais atsakingas komitetas negalėtų priimti sprendimo dėl procedūrinės tvarkos, kuri turėtų būti taikoma siekiant laiku perduoti jo rekomendaciją. |
| Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 6 dalyje nustatyta atskira procedūra priimant Parlamento sprendimą, susijusį su naudojimusi savo teise pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 11 dalį paprašyti Teisingumo Teismo nuomonės dėl tarptautinio susitarimo atitikties Sutartims. Ši nuostata yra lex specialis ir pakeičia bendrąją tvarką, nustatytą 141 straipsnyje. | |
| Tais atvejais, kai Parlamentas naudojasi savo teisėmis kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą ir svarstomam teisės aktui netaikomas 141 straipsnis, šiame straipsnyje numatyta procedūra taikoma pagal analogiją. | Tais atvejais, kai Parlamentas naudojasi savo teisėmis kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą ir svarstomam teisės aktui netaikomas 141 straipsnis, šiame straipsnyje numatyta procedūra taikoma pagal analogiją. |
| | 4a.
     
  Skubiais atvejais, siekiant laikytis atitinkamų terminų, Parlamento pirmininkas, kai tik įmanoma, pasikonsultavęs su už teisės reikalus atsakingo komiteto pirmininku ir pranešėju, gali imtis atsargumo priemonių. Tokiais atvejais 3 arba 4 dalyje numatyta taikytina procedūra taikoma iš karto, kai tik atsiranda galimybė. |
| | 4b.
     
  Už teisės reikalus atsakingas komitetas nustato principus, kuriuos taikys taikydamas šį straipsnį. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

141 straipsnis

141 straipsnis

Bylos Europos Sąjungos Teisingumo Teisme

Bylos Europos Sąjungos Teisingumo Teisme

1.   Parlamentas, iki sutartyse ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statute nurodytų terminų Europos Sąjungos institucijoms ir fiziniams ar juridiniams asmenims pareikšti ieškinius, išnagrinėja Sąjungos teisės aktus ir
  įgyvendinimo priemones
  , kad įsitikintų, jog Sutarčių nuostatos, ypač susijusios su Parlamento teisėmis, buvo tinkamai įgyvendintos.

1.   Parlamentas, iki Sutartyse ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statute nurodytų terminų Europos Sąjungos institucijoms ir fiziniams ar juridiniams asmenims pareikšti ieškinius, išnagrinėja Sąjungos teisės aktus ir
  kaip jie įgyvendinami
  , kad įsitikintų, jog Sutarčių nuostatos, ypač susijusios su Parlamento teisėmis, buvo tinkamai įgyvendintos.

2.   Atsakingas komitetas
  prireikus pateikia
  Parlamentui
  pranešimą
  žodžiu, kai mano, kad buvo
  pažeistos
  Sąjungos
  teisės
  .

2.   
  Už teisės reikalus
  atsakingas komitetas
  praneša
  Parlamentui
  , prireikus –
  žodžiu, kai mano, kad buvo
  pažeista
  Sąjungos
  teisė. Prireikus jis gali išklausyti atsakingo komiteto nuomonę tuo klausimu.

3.   Parlamento pirmininkas, vadovaudamasis atsakingo komiteto rekomendacija, Parlamento vardu pateikia ieškinį Teisingumo Teisme.

3.   Parlamento pirmininkas, vadovaudamasis
  už teisės reikalus
  atsakingo komiteto rekomendacija, Parlamento vardu pateikia ieškinį Teisingumo Teisme.

Kitos mėnesinės sesijos pradžioje plenarinio posėdžio metu jis gali pasiūlyti Parlamentui balsuoti dėl sprendimo paremti ieškinį. Jei
  plenariniame posėdyje dalyvaujantys Parlamento nariai
  šiam ieškiniui nepritaria balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas ieškinį atsiima.

Kitos mėnesinės sesijos pradžioje plenarinio posėdžio metu jis gali pasiūlyti Parlamentui balsuoti dėl sprendimo paremti ieškinį. Jei
  Parlamentas
  šiam ieškiniui nepritaria balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas ieškinį atsiima.

Jei Parlamento pirmininkas pateikia ieškinį nepaisydamas priešingos atsakingo komiteto rekomendacijos, kitos mėnesinės sesijos pradžioje jis
  plenarinio posėdžio metu
  siūlo Parlamentui balsuoti dėl sprendimo paremti ieškinį.

Jei Parlamento pirmininkas pateikia ieškinį nepaisydamas priešingos atsakingo komiteto rekomendacijos, kitos mėnesinės sesijos pradžioje jis siūlo Parlamentui balsuoti dėl sprendimo paremti ieškinį.

4.   Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu, Parlamento vardu pateikia
  samprotavimus
  arba nusprendžia įstoti į Teisme nagrinėjamą bylą.

4.   Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su
  už teisės reikalus
  atsakingu komitetu, Parlamento vardu pateikia
  pastabas
  arba nusprendžia įstoti į Teisme nagrinėjamą bylą.

Jeigu Parlamento pirmininkas ketina nukrypti nuo atsakingo komiteto rekomendacijos, jis, nurodydamas priežastis, apie tai praneša atitinkamam komitetui ir klausimą perduoda Pirmininkų sueigai.

Jeigu Parlamento pirmininkas ketina nukrypti nuo
  už teisės reikalus
  atsakingo komiteto rekomendacijos, jis, nurodydamas priežastis, apie tai praneša atitinkamam komitetui ir klausimą perduoda Pirmininkų sueigai.

Jeigu Pirmininkų sueiga laikosi nuomonės, kad Parlamentas išskirtiniu atveju neturėtų pateikti samprotavimų ar įstoti į Europos Sąjungos Teisingumo Teisme nagrinėjamą bylą dėl Parlamento akto teisėtumo, klausimas nedelsiant
  keliamas per plenarinį posėdį
  .

Jeigu Pirmininkų sueiga laikosi nuomonės, kad Parlamentas išskirtiniu atveju neturėtų pateikti samprotavimų ar įstoti į Europos Sąjungos Teisingumo Teisme nagrinėjamą bylą dėl Parlamento akto teisėtumo, klausimas nedelsiant
  pateikiamas Parlamentui
  .

Skubiais atvejais, siekiant laikytis atitinkamo teismo nustatytų terminų, Parlamento pirmininkas gali imtis atsargumo priemonių. Tokiais atvejais, šioje dalyje nurodoma procedūra taikoma iš karto, kai tik atsiranda galimybė.

Darbo tvarkos taisyklėse nėra nuostatos, pagal kurią skubos atvejais atsakingas komitetas negalėtų priimti sprendimo dėl procedūrinės tvarkos, kuri turėtų būti taikoma siekiant laiku perduoti jo rekomendaciją.

Darbo tvarkos taisyklėse nėra nuostatos, pagal kurią skubos atvejais atsakingas komitetas negalėtų priimti sprendimo dėl procedūrinės tvarkos, kuri turėtų būti taikoma siekiant laiku perduoti jo rekomendaciją.

Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 6 dalyje nustatyta atskira procedūra priimant Parlamento sprendimą, susijusį su naudojimusi savo teise pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 11 dalį paprašyti Teisingumo Teismo nuomonės dėl tarptautinio susitarimo atitikties Sutartims. Ši nuostata yra lex specialis ir pakeičia bendrąją tvarką, nustatytą 141 straipsnyje.

Tais atvejais, kai Parlamentas naudojasi savo teisėmis kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą ir svarstomam teisės aktui netaikomas 141 straipsnis, šiame straipsnyje numatyta procedūra taikoma pagal analogiją.

Tais atvejais, kai Parlamentas naudojasi savo teisėmis kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą ir svarstomam teisės aktui netaikomas 141 straipsnis, šiame straipsnyje numatyta procedūra taikoma pagal analogiją.

4a.
     
  Skubiais atvejais, siekiant laikytis atitinkamų terminų, Parlamento pirmininkas, kai tik įmanoma, pasikonsultavęs su už teisės reikalus atsakingo komiteto pirmininku ir pranešėju, gali imtis atsargumo priemonių. Tokiais atvejais 3 arba 4 dalyje numatyta taikytina procedūra taikoma iš karto, kai tik atsiranda galimybė.

4b.
     
  Už teisės reikalus atsakingas komitetas nustato principus, kuriuos taikys taikydamas šį straipsnį.

Pakeitimas 168

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

143 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 143 straipsnis | 143 straipsnis |
| Europos
  reikalų komitetų konferencija (COSAC) | Sąjungos
  reikalų
  parlamentinių
  komitetų konferencija (COSAC) |
| 1.   Parlamento pirmininko siūlymu Pirmininkų sueiga skiria savo delegacijos narius į COSAC ir gali jiems suteikti įgaliojimus. Delegacijai vadovauja Europos Parlamento pirmininko pavaduotojas, atsakingas už ryšių su nacionaliniais parlamentais palaikymą, ir komiteto, atsakingo už
  institucinius klausimus
  , pirmininkas. | 1.   Parlamento pirmininko siūlymu Pirmininkų sueiga skiria savo delegacijos narius į COSAC ir gali jiems suteikti įgaliojimus. Delegacijai vadovauja Europos Parlamento pirmininko pavaduotojas, atsakingas už ryšių su nacionaliniais parlamentais palaikymą, ir komiteto, atsakingo už
  konstitucinius reikalus
  , pirmininkas. |
| 2.   Kiti delegacijos nariai parenkami atsižvelgiant į COSAC posėdžio metu svarstomą sritį ir, kiek įmanoma, įtraukiami už atitinkamas sritis atsakingų komitetų atstovai.
  Po kiekvieno posėdžio delegacija pateikia pranešimą. | 2.   Kiti delegacijos nariai parenkami atsižvelgiant į COSAC posėdžio metu svarstomą sritį ir, kiek įmanoma, įtraukiami už atitinkamas sritis atsakingų komitetų atstovai. |
| 3.   Tinkamai atsižvelgiama į Parlamento bendrą politinę pusiausvyrą. | 3.   Tinkamai atsižvelgiama į Parlamento bendrą politinę pusiausvyrą. |
| | 3a.
     
  Po kiekvieno COSAC posėdžio delegacija Pirmininkų sueigai pateikia ataskaitą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

143 straipsnis

143 straipsnis

Europos
  reikalų komitetų konferencija (COSAC)

Sąjungos
  reikalų
  parlamentinių
  komitetų konferencija (COSAC)

1.   Parlamento pirmininko siūlymu Pirmininkų sueiga skiria savo delegacijos narius į COSAC ir gali jiems suteikti įgaliojimus. Delegacijai vadovauja Europos Parlamento pirmininko pavaduotojas, atsakingas už ryšių su nacionaliniais parlamentais palaikymą, ir komiteto, atsakingo už
  institucinius klausimus
  , pirmininkas.

1.   Parlamento pirmininko siūlymu Pirmininkų sueiga skiria savo delegacijos narius į COSAC ir gali jiems suteikti įgaliojimus. Delegacijai vadovauja Europos Parlamento pirmininko pavaduotojas, atsakingas už ryšių su nacionaliniais parlamentais palaikymą, ir komiteto, atsakingo už
  konstitucinius reikalus
  , pirmininkas.

2.   Kiti delegacijos nariai parenkami atsižvelgiant į COSAC posėdžio metu svarstomą sritį ir, kiek įmanoma, įtraukiami už atitinkamas sritis atsakingų komitetų atstovai.
  Po kiekvieno posėdžio delegacija pateikia pranešimą.

2.   Kiti delegacijos nariai parenkami atsižvelgiant į COSAC posėdžio metu svarstomą sritį ir, kiek įmanoma, įtraukiami už atitinkamas sritis atsakingų komitetų atstovai.

3.   Tinkamai atsižvelgiama į Parlamento bendrą politinę pusiausvyrą.

3.   Tinkamai atsižvelgiama į Parlamento bendrą politinę pusiausvyrą.

3a.
     
  Po kiekvieno COSAC posėdžio delegacija Pirmininkų sueigai pateikia ataskaitą.

Pakeitimas 169

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

146 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 146 straipsnis | 146 straipsnis |
| Parlamento sušaukimas | Parlamento sušaukimas |
| 1.   Parlamentas be atskiro kvietimo susirenka kiekvienų metų antrą kovo antradienį
  ir
  pats nusprendžia dėl sesijos pertraukų trukmės. | 1.   
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 229 straipsnio pirmą pastraipą,
  Parlamentas be atskiro kvietimo susirenka kiekvienų metų antrą kovo antradienį
  . Jis
  pats nusprendžia dėl sesijos pertraukų trukmės. |
| 2.   Be to, Parlamentas be atskiro kvietimo susirenka pirmą antradienį praėjus mėnesiui nuo 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 10 straipsnio 1 dalyje numatyto laikotarpio pabaigos. | 2.   Be to, Parlamentas be atskiro kvietimo susirenka pirmą antradienį praėjus mėnesiui nuo 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 10 straipsnio 1 dalyje numatyto laikotarpio pabaigos. |
| 3.   Pirmininkų sueiga gali keisti pertraukų trukmę, patvirtintą vadovaujantis šio straipsnio 1 dalimi, priimdama pagrįstą sprendimą likus ne mažiau kaip penkiolikai dienų iki pirmiau Parlamento nustatytos datos pradėti mėnesinę sesiją; ši data negali būti nukelta daugiau kaip penkiolika dienų. | 3.   Pirmininkų sueiga gali keisti pertraukų trukmę, patvirtintą vadovaujantis šio straipsnio 1 dalimi, priimdama pagrįstą sprendimą likus ne mažiau kaip penkiolikai dienų iki pirmiau Parlamento nustatytos datos pradėti mėnesinę sesiją; ši data negali būti nukelta daugiau kaip penkiolika dienų. |
| 4.   Išimties tvarka Parlamento narių daugumos arba Komisijos ar Tarybos prašymu Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su Pirmininkų sueiga, sušaukia Parlamentą. | 4.   Išimties tvarka Parlamento narių daugumos arba Komisijos ar Tarybos prašymu Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su Pirmininkų sueiga, sušaukia Parlamentą. |
| Be to, Parlamento pirmininkas, pritarus Pirmininkų sueigai, išimties tvarka gali sušaukti Parlamentą skubos atveju. | Be to, Parlamento pirmininkas, pritarus Pirmininkų sueigai, išimties tvarka gali sušaukti Parlamentą skubos atveju. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

146 straipsnis

146 straipsnis

Parlamento sušaukimas

Parlamento sušaukimas

1.   Parlamentas be atskiro kvietimo susirenka kiekvienų metų antrą kovo antradienį
  ir
  pats nusprendžia dėl sesijos pertraukų trukmės.

1.   
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 229 straipsnio pirmą pastraipą,
  Parlamentas be atskiro kvietimo susirenka kiekvienų metų antrą kovo antradienį
  . Jis
  pats nusprendžia dėl sesijos pertraukų trukmės.

2.   Be to, Parlamentas be atskiro kvietimo susirenka pirmą antradienį praėjus mėnesiui nuo 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 10 straipsnio 1 dalyje numatyto laikotarpio pabaigos.

2.   Be to, Parlamentas be atskiro kvietimo susirenka pirmą antradienį praėjus mėnesiui nuo 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 10 straipsnio 1 dalyje numatyto laikotarpio pabaigos.

3.   Pirmininkų sueiga gali keisti pertraukų trukmę, patvirtintą vadovaujantis šio straipsnio 1 dalimi, priimdama pagrįstą sprendimą likus ne mažiau kaip penkiolikai dienų iki pirmiau Parlamento nustatytos datos pradėti mėnesinę sesiją; ši data negali būti nukelta daugiau kaip penkiolika dienų.

3.   Pirmininkų sueiga gali keisti pertraukų trukmę, patvirtintą vadovaujantis šio straipsnio 1 dalimi, priimdama pagrįstą sprendimą likus ne mažiau kaip penkiolikai dienų iki pirmiau Parlamento nustatytos datos pradėti mėnesinę sesiją; ši data negali būti nukelta daugiau kaip penkiolika dienų.

4.   Išimties tvarka Parlamento narių daugumos arba Komisijos ar Tarybos prašymu Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su Pirmininkų sueiga, sušaukia Parlamentą.

4.   Išimties tvarka Parlamento narių daugumos arba Komisijos ar Tarybos prašymu Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su Pirmininkų sueiga, sušaukia Parlamentą.

Be to, Parlamento pirmininkas, pritarus Pirmininkų sueigai, išimties tvarka gali sušaukti Parlamentą skubos atveju.

Be to, Parlamento pirmininkas, pritarus Pirmininkų sueigai, išimties tvarka gali sušaukti Parlamentą skubos atveju.

Pakeitimas 170

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

148 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 148 straipsnis | 148 straipsnis |
| Dalyvavimas posėdžiuose | Dalyvavimas posėdžiuose |
| 1.   Kiekvieno posėdžio metu Parlamento nariai pasirašo dalyvių sąraše. | 1.   Kiekvieno posėdžio metu Parlamento nariai pasirašo dalyvių sąraše. |
| 2.   Parlamento narių,
  pasirašiusių
  dalyvių sąraše, pavardės
  įrašomos į
  kiekvieno plenarinio posėdžio
  protokolą
  pažymint „dalyvavo“. Parlamento narių, kuriems nedalyvauti leido Parlamento pirmininkas, pavardės
  įrašomos į
  kiekvieno plenarinio posėdžio
  protokolą
  pažymint „leista nedalyvauti“. | 2.   Parlamento narių, dalyvių sąraše
  užregistruotų kaip dalyvavusių
  , pavardės
  nurodomos
  kiekvieno plenarinio posėdžio
  protokole
  pažymint „dalyvavo“. Parlamento narių, kuriems nedalyvauti leido Parlamento pirmininkas, pavardės
  nurodomos
  kiekvieno plenarinio posėdžio
  protokole
  pažymint „leista nedalyvauti“. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

148 straipsnis

148 straipsnis

Dalyvavimas posėdžiuose

Dalyvavimas posėdžiuose

1.   Kiekvieno posėdžio metu Parlamento nariai pasirašo dalyvių sąraše.

1.   Kiekvieno posėdžio metu Parlamento nariai pasirašo dalyvių sąraše.

2.   Parlamento narių,
  pasirašiusių
  dalyvių sąraše, pavardės
  įrašomos į
  kiekvieno plenarinio posėdžio
  protokolą
  pažymint „dalyvavo“. Parlamento narių, kuriems nedalyvauti leido Parlamento pirmininkas, pavardės
  įrašomos į
  kiekvieno plenarinio posėdžio
  protokolą
  pažymint „leista nedalyvauti“.

2.   Parlamento narių, dalyvių sąraše
  užregistruotų kaip dalyvavusių
  , pavardės
  nurodomos
  kiekvieno plenarinio posėdžio
  protokole
  pažymint „dalyvavo“. Parlamento narių, kuriems nedalyvauti leido Parlamento pirmininkas, pavardės
  nurodomos
  kiekvieno plenarinio posėdžio
  protokole
  pažymint „leista nedalyvauti“.

Pakeitimas 171

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

149 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 149 straipsnis | 149 straipsnis |
| Darbotvarkės projektas | Darbotvarkės projektas |
| 1.   Prieš kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją Pirmininkų sueiga parengia darbotvarkės projektą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacijomis
  bei atsižvelgdama į suderintą Komisijos darbo programą, nurodytą 37 straipsnyje
  . | 1.   Prieš kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją Pirmininkų sueiga parengia darbotvarkės projektą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacijomis. |
| Parlamento pirmininko kvietimu Tarybos ir Komisijos atstovai gali dalyvauti Pirmininkų sueigoje svarstant darbotvarkės projektą. | Parlamento pirmininko kvietimu Tarybos ir Komisijos atstovai gali dalyvauti Pirmininkų sueigoje svarstant darbotvarkės projektą. |
| 2.   Darbotvarkės projekte gali būti nurodytas balsavimo dėl tam tikrų svarstytinų klausimų laikas. | 2.   Darbotvarkės projekte gali būti nurodytas balsavimo dėl tam tikrų svarstytinų klausimų laikas. |
| 3.   
  Darbotvarkės projekte gali būti skirta laiko 135 straipsnyje nurodytoms vienai ar dviems, iš viso ne ilgiau kaip 60 minučių trunkančioms, diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų. | |
| 4.   
  Galutinis
  darbotvarkės
  projektas
  Parlamento nariams
  išdalijamas
  vėliausiai prieš tris valandas iki mėnesinės sesijos pradžios. | 4.   
  Susipažinti su galutiniu
  darbotvarkės
  projektu
  Parlamento nariams
  suteikiama galimybė
  vėliausiai prieš tris valandas iki mėnesinės sesijos pradžios. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

149 straipsnis

149 straipsnis

Darbotvarkės projektas

Darbotvarkės projektas

1.   Prieš kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją Pirmininkų sueiga parengia darbotvarkės projektą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacijomis
  bei atsižvelgdama į suderintą Komisijos darbo programą, nurodytą 37 straipsnyje
  .

1.   Prieš kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją Pirmininkų sueiga parengia darbotvarkės projektą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacijomis.

Parlamento pirmininko kvietimu Tarybos ir Komisijos atstovai gali dalyvauti Pirmininkų sueigoje svarstant darbotvarkės projektą.

Parlamento pirmininko kvietimu Tarybos ir Komisijos atstovai gali dalyvauti Pirmininkų sueigoje svarstant darbotvarkės projektą.

2.   Darbotvarkės projekte gali būti nurodytas balsavimo dėl tam tikrų svarstytinų klausimų laikas.

2.   Darbotvarkės projekte gali būti nurodytas balsavimo dėl tam tikrų svarstytinų klausimų laikas.

3.   
  Darbotvarkės projekte gali būti skirta laiko 135 straipsnyje nurodytoms vienai ar dviems, iš viso ne ilgiau kaip 60 minučių trunkančioms, diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų.

4.   
  Galutinis
  darbotvarkės
  projektas
  Parlamento nariams
  išdalijamas
  vėliausiai prieš tris valandas iki mėnesinės sesijos pradžios.

4.   
  Susipažinti su galutiniu
  darbotvarkės
  projektu
  Parlamento nariams
  suteikiama galimybė
  vėliausiai prieš tris valandas iki mėnesinės sesijos pradžios.

Pakeitimas 172

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

150 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 150 straipsnis | 150 straipsnis |
| Plenarinių posėdžių procedūra be diskusijų ir be pakeitimų | Plenarinių posėdžių procedūra be diskusijų ir be pakeitimų |
| 1.   
  Visi komitete priimti pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų (per pirmąjį svarstymą) ar ne teisėkūros pasiūlymai dėl rezoliucijų, jei
  prieš
  juos
  balsavo mažiau negu viena dešimtoji komiteto narių,
  įrašomi
  į Parlamento darbotvarkės projektą balsuoti be pakeitimų. | 1.   
  Jei
  prieš
  pranešimą
  balsavo mažiau negu viena dešimtoji komiteto narių,
  jis įrašomas
  į Parlamento darbotvarkės projektą balsuoti be pakeitimų. |
| Dėl tokio klausimo balsuojama vieną kartą, išskyrus jeigu prieš parengiant galutinį darbotvarkės projektą frakcija arba atskiri Parlamento nariai, kartu sudarantys vieną dešimtąją visų Parlamento narių, raštu paprašo leisti pateikti pakeitimus. Tokiu atveju Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą. | Dėl tokio klausimo balsuojama vieną kartą, išskyrus jeigu prieš parengiant galutinį darbotvarkės projektą frakcija arba atskiri Parlamento nariai, kartu sudarantys vieną dešimtąją visų Parlamento narių, raštu paprašo leisti pateikti pakeitimus. Tokiu atveju Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą. |
| 2.   Dėl klausimų, įrašytų į galutinį darbotvarkės projektą balsuoti be pakeitimų, nediskutuojama, jeigu tvirtindamas darbotvarkę mėnesinės sesijos pradžioje Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis Pirmininkų sueigos pasiūlymu arba frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. | 2.   Dėl klausimų, įrašytų į galutinį darbotvarkės projektą balsuoti be pakeitimų, nediskutuojama, jeigu tvirtindamas darbotvarkę mėnesinės sesijos pradžioje Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis Pirmininkų sueigos pasiūlymu arba frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. |
| 3.   Rengdama galutinę mėnesinės sesijos darbotvarkę, Pirmininkų sueiga gali siūlyti įrašyti ir kitus klausimus be pakeitimų ar be diskusijų. Parlamentas, tvirtindamas darbotvarkę, negali priimti tokių pasiūlymų, jei likus ne mažiau kaip valandai iki mėnesinės sesijos pradžios frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių dėl jų pateikia prieštaravimų raštu. | 3.   Rengdama galutinę mėnesinės sesijos darbotvarkę, Pirmininkų sueiga gali siūlyti įrašyti ir kitus klausimus be pakeitimų ar be diskusijų. Parlamentas, tvirtindamas darbotvarkę, negali priimti tokių pasiūlymų, jei likus ne mažiau kaip valandai iki mėnesinės sesijos pradžios frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių dėl jų pateikia prieštaravimų raštu. |
| 4.   Jei dėl klausimo nediskutuojama, pranešėjas ar atsakingo komiteto pirmininkas prieš pat balsavimą gali padaryti ne ilgiau kaip dvi minutes trunkantį pareiškimą. | 4.   Jei dėl klausimo nediskutuojama, pranešėjas ar atsakingo komiteto pirmininkas prieš pat balsavimą gali padaryti ne ilgiau kaip dvi minutes trunkantį pareiškimą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

150 straipsnis

150 straipsnis

Plenarinių posėdžių procedūra be diskusijų ir be pakeitimų

Plenarinių posėdžių procedūra be diskusijų ir be pakeitimų

1.   
  Visi komitete priimti pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų (per pirmąjį svarstymą) ar ne teisėkūros pasiūlymai dėl rezoliucijų, jei
  prieš
  juos
  balsavo mažiau negu viena dešimtoji komiteto narių,
  įrašomi
  į Parlamento darbotvarkės projektą balsuoti be pakeitimų.

1.   
  Jei
  prieš
  pranešimą
  balsavo mažiau negu viena dešimtoji komiteto narių,
  jis įrašomas
  į Parlamento darbotvarkės projektą balsuoti be pakeitimų.

Dėl tokio klausimo balsuojama vieną kartą, išskyrus jeigu prieš parengiant galutinį darbotvarkės projektą frakcija arba atskiri Parlamento nariai, kartu sudarantys vieną dešimtąją visų Parlamento narių, raštu paprašo leisti pateikti pakeitimus. Tokiu atveju Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą.

Dėl tokio klausimo balsuojama vieną kartą, išskyrus jeigu prieš parengiant galutinį darbotvarkės projektą frakcija arba atskiri Parlamento nariai, kartu sudarantys vieną dešimtąją visų Parlamento narių, raštu paprašo leisti pateikti pakeitimus. Tokiu atveju Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą.

2.   Dėl klausimų, įrašytų į galutinį darbotvarkės projektą balsuoti be pakeitimų, nediskutuojama, jeigu tvirtindamas darbotvarkę mėnesinės sesijos pradžioje Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis Pirmininkų sueigos pasiūlymu arba frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu.

2.   Dėl klausimų, įrašytų į galutinį darbotvarkės projektą balsuoti be pakeitimų, nediskutuojama, jeigu tvirtindamas darbotvarkę mėnesinės sesijos pradžioje Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis Pirmininkų sueigos pasiūlymu arba frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu.

3.   Rengdama galutinę mėnesinės sesijos darbotvarkę, Pirmininkų sueiga gali siūlyti įrašyti ir kitus klausimus be pakeitimų ar be diskusijų. Parlamentas, tvirtindamas darbotvarkę, negali priimti tokių pasiūlymų, jei likus ne mažiau kaip valandai iki mėnesinės sesijos pradžios frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių dėl jų pateikia prieštaravimų raštu.

3.   Rengdama galutinę mėnesinės sesijos darbotvarkę, Pirmininkų sueiga gali siūlyti įrašyti ir kitus klausimus be pakeitimų ar be diskusijų. Parlamentas, tvirtindamas darbotvarkę, negali priimti tokių pasiūlymų, jei likus ne mažiau kaip valandai iki mėnesinės sesijos pradžios frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių dėl jų pateikia prieštaravimų raštu.

4.   Jei dėl klausimo nediskutuojama, pranešėjas ar atsakingo komiteto pirmininkas prieš pat balsavimą gali padaryti ne ilgiau kaip dvi minutes trunkantį pareiškimą.

4.   Jei dėl klausimo nediskutuojama, pranešėjas ar atsakingo komiteto pirmininkas prieš pat balsavimą gali padaryti ne ilgiau kaip dvi minutes trunkantį pareiškimą.

Pakeitimas 173

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

152 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 152
   straipsnis | 149a
  straipsnis |
| Darbotvarkės priėmimas ir jos keitimas | Darbotvarkės priėmimas ir jos keitimas |
| 1.   Kiekvienos mėnesinės sesijos pradžioje Parlamentas priima
  sprendimą dėl galutinio darbotvarkės projekto
  . Pasiūlymus iš dalies keisti
  darbotvarkę
  gali teikti komitetai, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Visus pasiūlymus dėl darbotvarkės pakeitimų Parlamento pirmininkas turi gauti ne vėliau kaip prieš valandą iki mėnesinės sesijos pradžios. Parlamento pirmininkas gali suteikti žodį pasiūlymo autoriui
  , vienam kalbėtojui
  ir vienam pasiūlymui nepritariančiam kalbėtojui. Kiekviena kalba trunka ne ilgiau kaip vieną minutę. | 1.   Kiekvienos mėnesinės sesijos pradžioje Parlamentas priima
  darbotvarkę
  . Pasiūlymus iš dalies keisti
  galutinį darbotvarkės projektą
  gali teikti komitetai, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Visus pasiūlymus dėl darbotvarkės pakeitimų Parlamento pirmininkas turi gauti ne vėliau kaip prieš valandą iki mėnesinės sesijos pradžios. Parlamento pirmininkas gali suteikti žodį pasiūlymo autoriui ir vienam pasiūlymui nepritariančiam kalbėtojui. Kiekviena kalba trunka ne ilgiau kaip vieną minutę. |
| 2.   Patvirtinus darbotvarkę, jokie jos pakeitimai negalimi, išskyrus Darbo tvarkos taisyklių 154 ir 187–191 straipsniuose numatytais atvejais arba remiantis Parlamento pirmininko pasiūlymu. | 2.   Patvirtinus darbotvarkę, jokie jos pakeitimai negalimi, išskyrus Darbo tvarkos taisyklių 154 ir 187–191 straipsniuose numatytais atvejais arba remiantis Parlamento pirmininko pasiūlymu. |
| Jei procedūrinis pasiūlymas iš dalies keisti darbotvarkę yra atmetamas, jis negali būti vėl pateiktas tos pačios mėnesinės sesijos metu. | Jei procedūrinis pasiūlymas iš dalies keisti darbotvarkę yra atmetamas, jis negali būti vėl pateiktas tos pačios mėnesinės sesijos metu. |
| 3.   Baigiantis posėdžiui, Parlamento pirmininkas paskelbia kito posėdžio datą, laiką ir jo darbotvarkę. | 3.   Baigiantis posėdžiui, Parlamento pirmininkas paskelbia kito posėdžio datą, laiką ir jo darbotvarkę. |
| | Šis straipsnis bus perkeltas po 149 straipsnio, kadangi yra susijęs su darbotvarkės projektu. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

152
   straipsnis

149a
  straipsnis

Darbotvarkės priėmimas ir jos keitimas

Darbotvarkės priėmimas ir jos keitimas

1.   Kiekvienos mėnesinės sesijos pradžioje Parlamentas priima
  sprendimą dėl galutinio darbotvarkės projekto
  . Pasiūlymus iš dalies keisti
  darbotvarkę
  gali teikti komitetai, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Visus pasiūlymus dėl darbotvarkės pakeitimų Parlamento pirmininkas turi gauti ne vėliau kaip prieš valandą iki mėnesinės sesijos pradžios. Parlamento pirmininkas gali suteikti žodį pasiūlymo autoriui
  , vienam kalbėtojui
  ir vienam pasiūlymui nepritariančiam kalbėtojui. Kiekviena kalba trunka ne ilgiau kaip vieną minutę.

1.   Kiekvienos mėnesinės sesijos pradžioje Parlamentas priima
  darbotvarkę
  . Pasiūlymus iš dalies keisti
  galutinį darbotvarkės projektą
  gali teikti komitetai, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Visus pasiūlymus dėl darbotvarkės pakeitimų Parlamento pirmininkas turi gauti ne vėliau kaip prieš valandą iki mėnesinės sesijos pradžios. Parlamento pirmininkas gali suteikti žodį pasiūlymo autoriui ir vienam pasiūlymui nepritariančiam kalbėtojui. Kiekviena kalba trunka ne ilgiau kaip vieną minutę.

2.   Patvirtinus darbotvarkę, jokie jos pakeitimai negalimi, išskyrus Darbo tvarkos taisyklių 154 ir 187–191 straipsniuose numatytais atvejais arba remiantis Parlamento pirmininko pasiūlymu.

2.   Patvirtinus darbotvarkę, jokie jos pakeitimai negalimi, išskyrus Darbo tvarkos taisyklių 154 ir 187–191 straipsniuose numatytais atvejais arba remiantis Parlamento pirmininko pasiūlymu.

Jei procedūrinis pasiūlymas iš dalies keisti darbotvarkę yra atmetamas, jis negali būti vėl pateiktas tos pačios mėnesinės sesijos metu.

Jei procedūrinis pasiūlymas iš dalies keisti darbotvarkę yra atmetamas, jis negali būti vėl pateiktas tos pačios mėnesinės sesijos metu.

3.   Baigiantis posėdžiui, Parlamento pirmininkas paskelbia kito posėdžio datą, laiką ir jo darbotvarkę.

3.   Baigiantis posėdžiui, Parlamento pirmininkas paskelbia kito posėdžio datą, laiką ir jo darbotvarkę.

Šis straipsnis bus perkeltas po 149 straipsnio, kadangi yra susijęs su darbotvarkės projektu.

Pakeitimas 174

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

153 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 153a straipsnis |
| | Diskusija aktualia tema frakcijos prašymu |
| | 1.   
  Per kiekvieną mėnesinę sesiją darbotvarkės projekte vieną ar du kartus skiriamas ne trumpesnis kaip 60 min. laikas diskusijoms itin svarbia Europos Sąjungos politikai aktualia tema. |
| | 2.   
  Kiekviena frakcija turi teisę per metus pasiūlyti bent vienos tokios diskusijos temą. Pirmininkų sueiga užtikrina, kad per tęstinį vienų metų laikotarpį naudojimasis ta teise frakcijoms būtų paskirstytas teisingai. |
| | 3.   
  Temą frakcijos raštu pateikia Parlamento pirmininkui prieš Pirmininkų sueigai parengiant galutinį darbotvarkės projektą. Turi būti visapusiškai laikomasi 38 straipsnio 1 dalies dėl teisių, laisvių ir principų, pripažįstamų Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje, ir šios sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių. |
| | 4.   
  Pirmininkų sueiga nustato, kada tokios diskusijos vyks. Ji gali balsų dauguma, atstovaujančia keturiems penktadaliams Parlamento narių, atmesti frakcijos pasiūlytą temą. |
| | 5.   
  Diskusijas pradeda temą pasiūliusios frakcijos atstovas. Po pristatymo kalbėjimo laikas paskirstomas pagal 162 straipsnio 4 ir 5 dalis. |
| | 6.   
  Diskusijos baigiamos nepriimant rezoliucijos. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

153a straipsnis

Diskusija aktualia tema frakcijos prašymu

1.   
  Per kiekvieną mėnesinę sesiją darbotvarkės projekte vieną ar du kartus skiriamas ne trumpesnis kaip 60 min. laikas diskusijoms itin svarbia Europos Sąjungos politikai aktualia tema.

2.   
  Kiekviena frakcija turi teisę per metus pasiūlyti bent vienos tokios diskusijos temą. Pirmininkų sueiga užtikrina, kad per tęstinį vienų metų laikotarpį naudojimasis ta teise frakcijoms būtų paskirstytas teisingai.

3.   
  Temą frakcijos raštu pateikia Parlamento pirmininkui prieš Pirmininkų sueigai parengiant galutinį darbotvarkės projektą. Turi būti visapusiškai laikomasi 38 straipsnio 1 dalies dėl teisių, laisvių ir principų, pripažįstamų Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje, ir šios sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių.

4.   
  Pirmininkų sueiga nustato, kada tokios diskusijos vyks. Ji gali balsų dauguma, atstovaujančia keturiems penktadaliams Parlamento narių, atmesti frakcijos pasiūlytą temą.

5.   
  Diskusijas pradeda temą pasiūliusios frakcijos atstovas. Po pristatymo kalbėjimo laikas paskirstomas pagal 162 straipsnio 4 ir 5 dalis.

6.   
  Diskusijos baigiamos nepriimant rezoliucijos.

Pakeitimas 175

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

154 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 154 straipsnis | 154 straipsnis |
| Skubos tvarka | Skubos tvarka |
| 1.   Prašymą skubos tvarka surengti diskusijas dėl pasiūlymo,
  dėl kurio buvo konsultuotasi su Parlamentu
  pagal 47 straipsnio 1 dalį, Parlamentui gali pateikti Parlamento pirmininkas, komitetas, frakcija, ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, Komisija arba Taryba. Šis prašymas pateikiamas raštu ir turi būti motyvuotas. | 1.   Prašymą skubos tvarka surengti diskusijas dėl pasiūlymo,
  pateikto Parlamentui
  pagal 47 straipsnio 1 dalį, Parlamentui gali pateikti Parlamento pirmininkas, komitetas, frakcija, ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, Komisija arba Taryba. Šis prašymas pateikiamas raštu ir turi būti motyvuotas. |
| 2.   Gavęs prašymą surengti diskusijas skubos tvarka, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui. Dėl šio prašymo balsuojama posėdžio, kuris vyksta po posėdžio, kuriame Parlamentui buvo paskelbta apie šį prašymą, pradžioje, jei su prašymu susijęs pasiūlymas Parlamento nariams buvo išdalytas oficialiosiomis kalbomis. Jei dėl to paties klausimo gaunami keli prašymai surengti diskusijas skubos tvarka, dėl jų visų patenkinimo ar atmetimo sprendžiama bendrai. | 2.   Gavęs prašymą surengti diskusijas skubos tvarka, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui. Dėl šio prašymo balsuojama posėdžio, kuris vyksta po posėdžio, kuriame Parlamentui buvo paskelbta apie šį prašymą, pradžioje, jei su prašymu susijęs pasiūlymas Parlamento nariams buvo išdalytas oficialiosiomis kalbomis. Jei dėl to paties klausimo gaunami keli prašymai surengti diskusijas skubos tvarka, dėl jų visų patenkinimo ar atmetimo sprendžiama bendrai. |
| 3.   Prieš balsavimą kalbėti ne ilgiau kaip po 3 minutes gali tik prašymo teikėjas, vienas kalbėtojas,
  pritariantis
  prašymui,
  vienas nepritariantis bei
  atsakingo komiteto pirmininkas ir (arba) pranešėjas. | 3.   Prieš balsavimą kalbėti ne ilgiau kaip po 3 minutes gali tik prašymo teikėjas, vienas kalbėtojas,
  nepritariantis
  prašymui,
  ir
  atsakingo komiteto pirmininkas ir (arba) pranešėjas. |
| 4.   Klausimai, kuriems taikoma skubos tvarka, turi pirmenybę kitų darbotvarkės klausimų atžvilgiu. Parlamento pirmininkas nustato diskusijų ir balsavimo dėl jų laiką. | 4.   Klausimai, kuriems taikoma skubos tvarka, turi pirmenybę kitų darbotvarkės klausimų atžvilgiu. Parlamento pirmininkas nustato diskusijų ir balsavimo dėl jų laiką. |
| 5.   
  Diskusijos skubos
  tvarka gali būti
  organizuojamos
  ir nepateikus pranešimo arba išimties atvejais remiantis atsakingo komiteto žodiniu pranešimu. | 5.   
  Skubos
  tvarka gali būti
  taikoma
  ir nepateikus pranešimo arba išimties atvejais remiantis atsakingo komiteto žodiniu pranešimu. |
| | Kai taikoma skubos tvarka ir vyksta tarpinstitucinės derybos, 73 ir 73a straipsniai netaikomi. 73d straipsnis taikomas mutatis mutandis. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

154 straipsnis

154 straipsnis

Skubos tvarka

Skubos tvarka

1.   Prašymą skubos tvarka surengti diskusijas dėl pasiūlymo,
  dėl kurio buvo konsultuotasi su Parlamentu
  pagal 47 straipsnio 1 dalį, Parlamentui gali pateikti Parlamento pirmininkas, komitetas, frakcija, ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, Komisija arba Taryba. Šis prašymas pateikiamas raštu ir turi būti motyvuotas.

1.   Prašymą skubos tvarka surengti diskusijas dėl pasiūlymo,
  pateikto Parlamentui
  pagal 47 straipsnio 1 dalį, Parlamentui gali pateikti Parlamento pirmininkas, komitetas, frakcija, ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, Komisija arba Taryba. Šis prašymas pateikiamas raštu ir turi būti motyvuotas.

2.   Gavęs prašymą surengti diskusijas skubos tvarka, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui. Dėl šio prašymo balsuojama posėdžio, kuris vyksta po posėdžio, kuriame Parlamentui buvo paskelbta apie šį prašymą, pradžioje, jei su prašymu susijęs pasiūlymas Parlamento nariams buvo išdalytas oficialiosiomis kalbomis. Jei dėl to paties klausimo gaunami keli prašymai surengti diskusijas skubos tvarka, dėl jų visų patenkinimo ar atmetimo sprendžiama bendrai.

2.   Gavęs prašymą surengti diskusijas skubos tvarka, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui. Dėl šio prašymo balsuojama posėdžio, kuris vyksta po posėdžio, kuriame Parlamentui buvo paskelbta apie šį prašymą, pradžioje, jei su prašymu susijęs pasiūlymas Parlamento nariams buvo išdalytas oficialiosiomis kalbomis. Jei dėl to paties klausimo gaunami keli prašymai surengti diskusijas skubos tvarka, dėl jų visų patenkinimo ar atmetimo sprendžiama bendrai.

3.   Prieš balsavimą kalbėti ne ilgiau kaip po 3 minutes gali tik prašymo teikėjas, vienas kalbėtojas,
  pritariantis
  prašymui,
  vienas nepritariantis bei
  atsakingo komiteto pirmininkas ir (arba) pranešėjas.

3.   Prieš balsavimą kalbėti ne ilgiau kaip po 3 minutes gali tik prašymo teikėjas, vienas kalbėtojas,
  nepritariantis
  prašymui,
  ir
  atsakingo komiteto pirmininkas ir (arba) pranešėjas.

4.   Klausimai, kuriems taikoma skubos tvarka, turi pirmenybę kitų darbotvarkės klausimų atžvilgiu. Parlamento pirmininkas nustato diskusijų ir balsavimo dėl jų laiką.

4.   Klausimai, kuriems taikoma skubos tvarka, turi pirmenybę kitų darbotvarkės klausimų atžvilgiu. Parlamento pirmininkas nustato diskusijų ir balsavimo dėl jų laiką.

5.   
  Diskusijos skubos
  tvarka gali būti
  organizuojamos
  ir nepateikus pranešimo arba išimties atvejais remiantis atsakingo komiteto žodiniu pranešimu.

5.   
  Skubos
  tvarka gali būti
  taikoma
  ir nepateikus pranešimo arba išimties atvejais remiantis atsakingo komiteto žodiniu pranešimu.

Kai taikoma skubos tvarka ir vyksta tarpinstitucinės derybos, 73 ir 73a straipsniai netaikomi. 73d straipsnis taikomas mutatis mutandis.

Pakeitimas 176

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

156 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 156 straipsnis | 156 straipsnis |
| Terminai | Terminai |
| Dėl dokumento teksto diskusijos gali būti rengiamos ir dėl jo balsuojama tik tada, jei jis buvo
  išdalytas
  ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, išskyrus 135 ir 154 straipsniuose nurodytus skubos atvejus. | Dėl dokumento teksto diskusijos gali būti rengiamos ir dėl jo balsuojama tik tada, jei jis buvo
  pateiktas
  ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, išskyrus 135 ir 154 straipsniuose nurodytus skubos atvejus. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

156 straipsnis

156 straipsnis

Terminai

Terminai

Dėl dokumento teksto diskusijos gali būti rengiamos ir dėl jo balsuojama tik tada, jei jis buvo
  išdalytas
  ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, išskyrus 135 ir 154 straipsniuose nurodytus skubos atvejus.

Dėl dokumento teksto diskusijos gali būti rengiamos ir dėl jo balsuojama tik tada, jei jis buvo
  pateiktas
  ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, išskyrus 135 ir 154 straipsniuose nurodytus skubos atvejus.

Pakeitimas 177

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

157 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 157 straipsnis | 157 straipsnis |
| Įėjimas į posėdžių salę | Įėjimas į posėdžių salę |
| 1.   Į salę įleidžiami tik Parlamento nariai, Komisijos ir Tarybos nariai, Parlamento generalinis sekretorius, darbuotojai, kurie salėje turi būti dėl savo pareigų pobūdžio, ir
  Europos Sąjungos ekspertai ar pareigūnai
  . | 1.   Į salę įleidžiami tik Parlamento nariai, Komisijos ir Tarybos nariai, Parlamento generalinis sekretorius, darbuotojai, kurie salėje turi būti dėl savo pareigų pobūdžio, ir
  Parlamento pirmininko pakviesti asmenys
  . |
| 2.   Į lankytojams skirtas vietas įleidžiami tik Parlamento pirmininko arba generalinio sekretoriaus deramai išduotus leidimus turintys asmenys. | 2.   Į lankytojams skirtas vietas įleidžiami tik Parlamento pirmininko arba generalinio sekretoriaus deramai išduotus leidimus turintys asmenys. |
| 3.   Asmenys, esantys lankytojams skirtose vietose, turi sėdėti ir laikytis tylos. Jei lankytojai garsiai reiškia savo pritarimą ar nepasitenkinimą, tvarkdariai juos nedelsdami išprašo iš salės. | 3.   Asmenys, esantys lankytojams skirtose vietose, turi sėdėti ir laikytis tylos. Jei lankytojai garsiai reiškia savo pritarimą ar nepasitenkinimą, tvarkdariai juos nedelsdami išprašo iš salės. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

157 straipsnis

157 straipsnis

Įėjimas į posėdžių salę

Įėjimas į posėdžių salę

1.   Į salę įleidžiami tik Parlamento nariai, Komisijos ir Tarybos nariai, Parlamento generalinis sekretorius, darbuotojai, kurie salėje turi būti dėl savo pareigų pobūdžio, ir
  Europos Sąjungos ekspertai ar pareigūnai
  .

1.   Į salę įleidžiami tik Parlamento nariai, Komisijos ir Tarybos nariai, Parlamento generalinis sekretorius, darbuotojai, kurie salėje turi būti dėl savo pareigų pobūdžio, ir
  Parlamento pirmininko pakviesti asmenys
  .

2.   Į lankytojams skirtas vietas įleidžiami tik Parlamento pirmininko arba generalinio sekretoriaus deramai išduotus leidimus turintys asmenys.

2.   Į lankytojams skirtas vietas įleidžiami tik Parlamento pirmininko arba generalinio sekretoriaus deramai išduotus leidimus turintys asmenys.

3.   Asmenys, esantys lankytojams skirtose vietose, turi sėdėti ir laikytis tylos. Jei lankytojai garsiai reiškia savo pritarimą ar nepasitenkinimą, tvarkdariai juos nedelsdami išprašo iš salės.

3.   Asmenys, esantys lankytojams skirtose vietose, turi sėdėti ir laikytis tylos. Jei lankytojai garsiai reiškia savo pritarimą ar nepasitenkinimą, tvarkdariai juos nedelsdami išprašo iš salės.

Pakeitimas 178

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

158 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 158 straipsnis | 158 straipsnis |
| Kalbos | Kalbos |
| 1.   Visi Parlamento dokumentai rengiami oficialiosiomis kalbomis. | 1.   Visi Parlamento dokumentai rengiami oficialiosiomis kalbomis. |
| 2.   Visi Parlamento nariai turi teisę Parlamente kalbėti pasirinktomis oficialiosiomis kalbomis. Viena iš oficialiųjų kalbų sakomos kalbos yra sinchroniškai verčiamos į visas oficialiąsias kalbas ir į kitas kalbas, dėl kurių būtinumo nusprendžia Biuras. | 2.   Visi Parlamento nariai turi teisę Parlamente kalbėti pasirinktomis oficialiosiomis kalbomis. Viena iš oficialiųjų kalbų sakomos kalbos yra sinchroniškai verčiamos į visas oficialiąsias kalbas ir į kitas kalbas, dėl kurių būtinumo nusprendžia Biuras. |
| 3.   Komiteto ir delegacijos posėdžiuose žodžiu verčiama į tas oficialiąsias kalbas ir iš tų kalbų, kurias vartoja ir kurių pareikalauja tikrieji ir pavaduojantys to komiteto ar delegacijos nariai. | 3.   Komiteto ir delegacijos posėdžiuose žodžiu verčiama į tas oficialiąsias kalbas ir iš tų kalbų, kurias vartoja ir kurių pareikalauja tikrieji ir pavaduojantys to komiteto ar delegacijos nariai. |
| 4.   Komiteto ar delegacijos posėdžiuose, vykstančiuose ne įprastose darbo vietose, žodžiu verčiama į tas oficialiąsias kalbas ir iš tų kalbų, kuriomis kalbantys nariai yra patvirtinę savo dalyvavimą posėdyje. Tokia tvarka išimties atvejais gali būti lankstesnė
  , susitarus komiteto ar delegacijos nariams
  .
  Jei susitarti nepavyksta, sprendžia Biuras
  . | 4.   Komiteto ar delegacijos posėdžiuose, vykstančiuose ne įprastose darbo vietose, žodžiu verčiama į tas oficialiąsias kalbas ir iš tų kalbų, kuriomis kalbantys nariai yra patvirtinę savo dalyvavimą posėdyje. Tokia tvarka išimties atvejais gali būti lankstesnė.
  Biuras priima būtinas nuostatas
  . |
| Jei paskelbus balsavimo rezultatus nustatoma, kad esama nesutapimų tarp skirtingų kalbų variantų, Parlamento pirmininkas, remdamasis 184 straipsnio 5 dalimi, nusprendžia, ar paskelbtas rezultatas galioja. Jei jis paskelbia, kad rezultatas galioja, jis turi nuspręsti kurį variantą reikia laikyti priimtu. Tačiau originalas negali būti visada laikomas oficialiu tekstu, kadangi gali pasitaikyti atvejų, kai tekstas kitomis kalbomis skiriasi nuo originalo teksto. | |
| | 4a.
     
  Paskelbus balsavimo rezultatus, Parlamento pirmininkas nusprendžia dėl prašymų dėl tariamų nesutapimų tarp skirtingų kalbų variantų. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

158 straipsnis

158 straipsnis

Kalbos

Kalbos

1.   Visi Parlamento dokumentai rengiami oficialiosiomis kalbomis.

1.   Visi Parlamento dokumentai rengiami oficialiosiomis kalbomis.

2.   Visi Parlamento nariai turi teisę Parlamente kalbėti pasirinktomis oficialiosiomis kalbomis. Viena iš oficialiųjų kalbų sakomos kalbos yra sinchroniškai verčiamos į visas oficialiąsias kalbas ir į kitas kalbas, dėl kurių būtinumo nusprendžia Biuras.

2.   Visi Parlamento nariai turi teisę Parlamente kalbėti pasirinktomis oficialiosiomis kalbomis. Viena iš oficialiųjų kalbų sakomos kalbos yra sinchroniškai verčiamos į visas oficialiąsias kalbas ir į kitas kalbas, dėl kurių būtinumo nusprendžia Biuras.

3.   Komiteto ir delegacijos posėdžiuose žodžiu verčiama į tas oficialiąsias kalbas ir iš tų kalbų, kurias vartoja ir kurių pareikalauja tikrieji ir pavaduojantys to komiteto ar delegacijos nariai.

3.   Komiteto ir delegacijos posėdžiuose žodžiu verčiama į tas oficialiąsias kalbas ir iš tų kalbų, kurias vartoja ir kurių pareikalauja tikrieji ir pavaduojantys to komiteto ar delegacijos nariai.

4.   Komiteto ar delegacijos posėdžiuose, vykstančiuose ne įprastose darbo vietose, žodžiu verčiama į tas oficialiąsias kalbas ir iš tų kalbų, kuriomis kalbantys nariai yra patvirtinę savo dalyvavimą posėdyje. Tokia tvarka išimties atvejais gali būti lankstesnė
  , susitarus komiteto ar delegacijos nariams
  .
  Jei susitarti nepavyksta, sprendžia Biuras
  .

4.   Komiteto ar delegacijos posėdžiuose, vykstančiuose ne įprastose darbo vietose, žodžiu verčiama į tas oficialiąsias kalbas ir iš tų kalbų, kuriomis kalbantys nariai yra patvirtinę savo dalyvavimą posėdyje. Tokia tvarka išimties atvejais gali būti lankstesnė.
  Biuras priima būtinas nuostatas
  .

Jei paskelbus balsavimo rezultatus nustatoma, kad esama nesutapimų tarp skirtingų kalbų variantų, Parlamento pirmininkas, remdamasis 184 straipsnio 5 dalimi, nusprendžia, ar paskelbtas rezultatas galioja. Jei jis paskelbia, kad rezultatas galioja, jis turi nuspręsti kurį variantą reikia laikyti priimtu. Tačiau originalas negali būti visada laikomas oficialiu tekstu, kadangi gali pasitaikyti atvejų, kai tekstas kitomis kalbomis skiriasi nuo originalo teksto.

4a.
     
  Paskelbus balsavimo rezultatus, Parlamento pirmininkas nusprendžia dėl prašymų dėl tariamų nesutapimų tarp skirtingų kalbų variantų.

Pakeitimas 179

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

159 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 159 straipsnis | 159 straipsnis |
| Pereinamosios nuostatos | Pereinamosios nuostatos |
| 1.   Pereinamuoju laikotarpiu, kuris baigiasi pasibaigus aštuntajai Parlamento kadencijai (20), leidžiama nukrypti nuo 158 straipsnio nuostatų, jei, nors ir buvo imtasi reikiamų priemonių, vis dar trūksta tam tikros oficialiosios kalbos vertėjų žodžiu ir raštu. | 1.   Pereinamuoju laikotarpiu, kuris baigiasi pasibaigus aštuntajai Parlamento kadencijai (20), leidžiama nukrypti nuo 158 straipsnio nuostatų, jei, nors ir buvo imtasi reikiamų priemonių, vis dar trūksta tam tikros oficialiosios kalbos vertėjų žodžiu ir raštu. |
| 2.   Generalinio sekretoriaus siūlymu Biuras nustato, ar kiekvienos atitinkamos oficialiosios kalbos atveju įvykdytos 1 dalyje nurodytos sąlygos ir, atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus pateikiamą pažangos ataskaitą, kas šešis mėnesius iš naujo apsvarsto šį savo sprendimą. Biuras patvirtina būtinas įgyvendinimo taisykles. | 2.   Generalinio sekretoriaus siūlymu
  ir deramai atsižvelgęs į 3 dalyje nurodytas nuostatas
  Biuras nustato, ar kiekvienos atitinkamos oficialiosios kalbos atveju įvykdytos 1 dalyje nurodytos sąlygos ir, atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus pateikiamą pažangos ataskaitą, kas šešis mėnesius iš naujo apsvarsto šį savo sprendimą. Biuras patvirtina būtinas įgyvendinimo taisykles. |
| 3.   Taikomos Sutarčių pagrindu Tarybos priimtos laikinos išimtinės nuostatos dėl teisės aktų rengimo
  , išskyrus Europos Parlamento ir Tarybos kartu priimtus reglamentus
  . | 3.   Taikomos Sutarčių pagrindu Tarybos priimtos laikinos išimtinės nuostatos dėl teisės aktų rengimo. |
| 4.   Remdamasis pagrįsta Biuro rekomendacija, Parlamentas gali bet kada nuspręsti panaikinti šį straipsnį anksčiau arba, baigiantis šio straipsnio 1 dalyje nurodytam terminui, pratęsti jo galiojimą. | 4.   Remdamasis pagrįsta Biuro rekomendacija, Parlamentas gali bet kada nuspręsti panaikinti šį straipsnį anksčiau arba, baigiantis šio straipsnio 1 dalyje nurodytam terminui, pratęsti jo galiojimą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

159 straipsnis

159 straipsnis

Pereinamosios nuostatos

Pereinamosios nuostatos

1.   Pereinamuoju laikotarpiu, kuris baigiasi pasibaigus aštuntajai Parlamento kadencijai (20), leidžiama nukrypti nuo 158 straipsnio nuostatų, jei, nors ir buvo imtasi reikiamų priemonių, vis dar trūksta tam tikros oficialiosios kalbos vertėjų žodžiu ir raštu.

1.   Pereinamuoju laikotarpiu, kuris baigiasi pasibaigus aštuntajai Parlamento kadencijai (20), leidžiama nukrypti nuo 158 straipsnio nuostatų, jei, nors ir buvo imtasi reikiamų priemonių, vis dar trūksta tam tikros oficialiosios kalbos vertėjų žodžiu ir raštu.

2.   Generalinio sekretoriaus siūlymu Biuras nustato, ar kiekvienos atitinkamos oficialiosios kalbos atveju įvykdytos 1 dalyje nurodytos sąlygos ir, atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus pateikiamą pažangos ataskaitą, kas šešis mėnesius iš naujo apsvarsto šį savo sprendimą. Biuras patvirtina būtinas įgyvendinimo taisykles.

2.   Generalinio sekretoriaus siūlymu
  ir deramai atsižvelgęs į 3 dalyje nurodytas nuostatas
  Biuras nustato, ar kiekvienos atitinkamos oficialiosios kalbos atveju įvykdytos 1 dalyje nurodytos sąlygos ir, atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus pateikiamą pažangos ataskaitą, kas šešis mėnesius iš naujo apsvarsto šį savo sprendimą. Biuras patvirtina būtinas įgyvendinimo taisykles.

3.   Taikomos Sutarčių pagrindu Tarybos priimtos laikinos išimtinės nuostatos dėl teisės aktų rengimo
  , išskyrus Europos Parlamento ir Tarybos kartu priimtus reglamentus
  .

3.   Taikomos Sutarčių pagrindu Tarybos priimtos laikinos išimtinės nuostatos dėl teisės aktų rengimo.

4.   Remdamasis pagrįsta Biuro rekomendacija, Parlamentas gali bet kada nuspręsti panaikinti šį straipsnį anksčiau arba, baigiantis šio straipsnio 1 dalyje nurodytam terminui, pratęsti jo galiojimą.

4.   Remdamasis pagrįsta Biuro rekomendacija, Parlamentas gali bet kada nuspręsti panaikinti šį straipsnį anksčiau arba, baigiantis šio straipsnio 1 dalyje nurodytam terminui, pratęsti jo galiojimą.

Pakeitimas 180

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

160 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 160 straipsnis | 160 straipsnis |
| Dokumentų išdalijimas | Dokumentų išdalijimas |
| Parlamento diskusijoms ir sprendimams skirti dokumentai
  išspausdinami ir išdalijami
  Parlamento nariams.
  Šių dokumentų sąrašas skelbiamas Parlamento plenarinių posėdžių protokoluose. | Parlamento diskusijoms ir sprendimams skirti dokumentai
  pateikiami
  Parlamento nariams. |
| Nedarant poveikio pirmosios pastraipos taikymui, Parlamento nariai ir frakcijos gali tiesiogiai naudotis Europos Parlamento vidaus kompiuterių sistema, kad susipažintų su visais nekonfidencialiais parengiamaisiais dokumentais (pranešimų projektais, rekomendacijų projektais, nuomonių projektais, darbo dokumentais, komitetuose pateiktais pakeitimais). | Nedarant poveikio pirmosios pastraipos taikymui, Parlamento nariai ir frakcijos gali tiesiogiai naudotis Europos Parlamento vidaus kompiuterių sistema, kad susipažintų su visais nekonfidencialiais parengiamaisiais dokumentais (pranešimų projektais, rekomendacijų projektais, nuomonių projektais, darbo dokumentais, komitetuose pateiktais pakeitimais). |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

160 straipsnis

160 straipsnis

Dokumentų išdalijimas

Dokumentų išdalijimas

Parlamento diskusijoms ir sprendimams skirti dokumentai
  išspausdinami ir išdalijami
  Parlamento nariams.
  Šių dokumentų sąrašas skelbiamas Parlamento plenarinių posėdžių protokoluose.

Parlamento diskusijoms ir sprendimams skirti dokumentai
  pateikiami
  Parlamento nariams.

Nedarant poveikio pirmosios pastraipos taikymui, Parlamento nariai ir frakcijos gali tiesiogiai naudotis Europos Parlamento vidaus kompiuterių sistema, kad susipažintų su visais nekonfidencialiais parengiamaisiais dokumentais (pranešimų projektais, rekomendacijų projektais, nuomonių projektais, darbo dokumentais, komitetuose pateiktais pakeitimais).

Nedarant poveikio pirmosios pastraipos taikymui, Parlamento nariai ir frakcijos gali tiesiogiai naudotis Europos Parlamento vidaus kompiuterių sistema, kad susipažintų su visais nekonfidencialiais parengiamaisiais dokumentais (pranešimų projektais, rekomendacijų projektais, nuomonių projektais, darbo dokumentais, komitetuose pateiktais pakeitimais).

Pakeitimas 181

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

162 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 162 straipsnis | 162 straipsnis |
| Kalbėjimo laiko paskirstymas ir kalbėtojų sąrašas | Kalbėjimo laiko paskirstymas ir kalbėtojų sąrašas |
| 1.   Pirmininkų sueiga gali pasiūlyti Parlamentui paskirstyti kalbėjimo per tam tikras diskusijas laiką. Sprendimą dėl tokio pasiūlymo Parlamentas priima be diskusijų. | 1.   Pirmininkų sueiga gali pasiūlyti Parlamentui paskirstyti kalbėjimo per tam tikras diskusijas laiką. Sprendimą dėl tokio pasiūlymo Parlamentas priima be diskusijų. |
| 2.   Parlamento nariai negali kalbėti nepakviesti Parlamento pirmininko. Parlamento nariai kalba iš savo vietų ir kreipiasi į Parlamento pirmininką. Jei kalbėtojai nukrypsta nuo temos, Parlamento pirmininkas juos dėl to perspėja. | 2.   Parlamento nariai negali kalbėti nepakviesti Parlamento pirmininko. Parlamento nariai kalba iš savo vietų ir kreipiasi į Parlamento pirmininką. Jei kalbėtojai nukrypsta nuo temos, Parlamento pirmininkas juos dėl to perspėja. |
| 3.   
  Parlamento
  pirmininkas gali sudaryti pirmos tam tikrų diskusijų dalies kalbėtojų sąrašą, kuriame būtų numatyta viena ar kelios kalbėtojų iš kiekvienos frakcijos pagal jų dydį
  ir vieno nepriklausomo Parlamento nario
  grupės. | 3.   
  Parlamento
  pirmininkas gali sudaryti pirmos tam tikrų diskusijų dalies kalbėtojų sąrašą, kuriame būtų numatyta viena ar kelios kalbėtojų iš kiekvienos frakcijos pagal jų dydį grupės. |
| 4.   Šios diskusijų dalies kalbėti skirtas laikas paskirstomas pagal šiuos kriterijus: | 4.   Šios diskusijų dalies kalbėti skirtas laikas paskirstomas pagal šiuos kriterijus: |
| a) | pirmoji kalbėti skirto laiko dalis paskirstoma po lygiai visoms frakcijoms; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

162 straipsnis

162 straipsnis

Kalbėjimo laiko paskirstymas ir kalbėtojų sąrašas

Kalbėjimo laiko paskirstymas ir kalbėtojų sąrašas

1.   Pirmininkų sueiga gali pasiūlyti Parlamentui paskirstyti kalbėjimo per tam tikras diskusijas laiką. Sprendimą dėl tokio pasiūlymo Parlamentas priima be diskusijų.

1.   Pirmininkų sueiga gali pasiūlyti Parlamentui paskirstyti kalbėjimo per tam tikras diskusijas laiką. Sprendimą dėl tokio pasiūlymo Parlamentas priima be diskusijų.

2.   Parlamento nariai negali kalbėti nepakviesti Parlamento pirmininko. Parlamento nariai kalba iš savo vietų ir kreipiasi į Parlamento pirmininką. Jei kalbėtojai nukrypsta nuo temos, Parlamento pirmininkas juos dėl to perspėja.

2.   Parlamento nariai negali kalbėti nepakviesti Parlamento pirmininko. Parlamento nariai kalba iš savo vietų ir kreipiasi į Parlamento pirmininką. Jei kalbėtojai nukrypsta nuo temos, Parlamento pirmininkas juos dėl to perspėja.

3.   
  Parlamento
  pirmininkas gali sudaryti pirmos tam tikrų diskusijų dalies kalbėtojų sąrašą, kuriame būtų numatyta viena ar kelios kalbėtojų iš kiekvienos frakcijos pagal jų dydį
  ir vieno nepriklausomo Parlamento nario
  grupės.

3.   
  Parlamento
  pirmininkas gali sudaryti pirmos tam tikrų diskusijų dalies kalbėtojų sąrašą, kuriame būtų numatyta viena ar kelios kalbėtojų iš kiekvienos frakcijos pagal jų dydį grupės.

4.   Šios diskusijų dalies kalbėti skirtas laikas paskirstomas pagal šiuos kriterijus:

4.   Šios diskusijų dalies kalbėti skirtas laikas paskirstomas pagal šiuos kriterijus:

a)

pirmoji kalbėti skirto laiko dalis paskirstoma po lygiai visoms frakcijoms;

| a) | pirmoji kalbėti skirto laiko dalis paskirstoma po lygiai visoms frakcijoms; |
| --- | --- |

a)

pirmoji kalbėti skirto laiko dalis paskirstoma po lygiai visoms frakcijoms;

| b) | kita kalbėjimo laiko dalis paskirstoma frakcijoms proporcingai pagal jų narių skaičių; |
| --- | --- |

b)

kita kalbėjimo laiko dalis paskirstoma frakcijoms proporcingai pagal jų narių skaičių;

| b) | kita kalbėjimo laiko dalis paskirstoma frakcijoms proporcingai pagal jų narių skaičių; |
| --- | --- |

b)

kita kalbėjimo laiko dalis paskirstoma frakcijoms proporcingai pagal jų narių skaičių;

| c) | nepriklausomiems Parlamento nariams bendrai skiriamas laikas atitinka laiką, paskirtą kiekvienai frakcijai remiantis a ir b punktais. |
| --- | --- |

c)

nepriklausomiems Parlamento nariams bendrai skiriamas laikas atitinka laiką, paskirtą kiekvienai frakcijai remiantis a ir b punktais.

| c) | nepriklausomiems Parlamento nariams bendrai skiriamas laikas atitinka laiką, paskirtą kiekvienai frakcijai remiantis a ir b punktais; |
| --- | --- |

c)

nepriklausomiems Parlamento nariams bendrai skiriamas laikas atitinka laiką, paskirtą kiekvienai frakcijai remiantis a ir b punktais;

| ca) | paskirstant kalbėjimo laiką per plenarinį posėdį atsižvelgiama į tai, kad neįgaliems Parlamento nariams gali prireikti daugiau laiko. |
| --- | --- |

ca)

paskirstant kalbėjimo laiką per plenarinį posėdį atsižvelgiama į tai, kad neįgaliems Parlamento nariams gali prireikti daugiau laiko.

5.   Kai bendras kalbėjimo laikas paskirstomas keliems darbotvarkės klausimams svarstyti, frakcijos informuoja Parlamento pirmininką, kiek laiko jos skirs kiekvienam klausimui aptarti. Parlamento pirmininkas užtikrina, kad būtų paisoma taip paskirstyto laiko.

5.   Kai bendras kalbėjimo laikas paskirstomas keliems darbotvarkės klausimams svarstyti, frakcijos informuoja Parlamento pirmininką, kiek laiko jos skirs kiekvienam klausimui aptarti. Parlamento pirmininkas užtikrina, kad būtų paisoma taip paskirstyto laiko.

6.   Likęs diskusijų laikas nėra iš anksto specialiai paskirstomas. Vietoj to Parlamento pirmininkas
  suteikia
  galimybę nariams kalbėti paprastai ne ilgiau kaip vieną minutę. Parlamento pirmininkas kiek įmanoma labiau užtikrina, kad paeiliui galėtų kalbėti skirtingų politinių pažiūrų kalbėtojai ir skirtingoms valstybėms narėms atstovaujantys kalbėtojai.

6.   Likęs diskusijų laikas nėra iš anksto specialiai paskirstomas. Vietoj to Parlamento pirmininkas
  gali suteikti
  galimybę nariams kalbėti paprastai ne ilgiau kaip vieną minutę. Parlamento pirmininkas kiek įmanoma labiau užtikrina, kad paeiliui galėtų kalbėti skirtingų politinių pažiūrų kalbėtojai ir skirtingoms valstybėms narėms atstovaujantys kalbėtojai.

7.   
  Atsakingo
  komiteto pirmininkui ar pranešėjui bei frakcijų pirmininkams, kurie nori kalbėti frakcijų vardu, arba kalbėtojams, kurie juos pavaduoja, jų prašymu
  suteikiama pirmenybė
  .

7.   
  Atsakingo
  komiteto pirmininkui ar pranešėjui bei frakcijų pirmininkams, kurie nori kalbėti frakcijų vardu, arba kalbėtojams, kurie juos pavaduoja, jų prašymu
  Parlamento pirmininkas suteikia pirmenybę
  .

8.   
  Parlamento
  pirmininkas gali suteikti žodį Parlamento nariams, kurie pakeldami mėlynąją kortelę parodo, kad kalbant kitam nariui norėtų pateikti jam klausimą, bet ne ilgiau kaip per pusę minutės, jei kalbėtojas sutinka ir jei Parlamento pirmininkas įsitikinęs, kad dėl to nebus trukdoma diskusijoms.

8.   
  Parlamento
  pirmininkas gali suteikti žodį Parlamento nariams, kurie pakeldami mėlynąją kortelę parodo, kad kalbant kitam nariui norėtų pateikti jam klausimą, bet ne ilgiau kaip per pusę minutės,
  susijusį su tuo, ką tas narys pasakė,
  jei kalbėtojas sutinka ir jei Parlamento pirmininkas įsitikinęs, kad dėl to nebus trukdoma diskusijoms
  ir kad kelis kartus iš eilės keliant mėlynąsias korteles nebus didelio frakcijų, kurioms priklauso kalbantys nariai, politinių pažiūrų disbalanso
  .

9.   Parlamento nariai gali kalbėti ne ilgiau kaip vieną minutę šiais klausimais: posėdžio protokolo, procedūrinių pasiūlymų, galutinio darbotvarkės projekto pakeitimų ar darbotvarkės pakeitimų.

9.   Parlamento nariai gali kalbėti ne ilgiau kaip vieną minutę šiais klausimais: posėdžio protokolo, procedūrinių pasiūlymų, galutinio darbotvarkės projekto pakeitimų ar darbotvarkės pakeitimų.

10.   
  Nepažeisdamas kitų drausminių įgaliojimų Parlamento pirmininkas gali pareikalauti išbraukti iš posėdžio diskusijų stenogramos tų Parlamento narių, kuriems nebuvo suteiktas žodis arba kurie viršijo jiems suteiktą laiką, kalbas.

11.   Kai diskutuojama dėl pranešimo, Komisija ir Taryba paprastai išklausomos iš karto po to, kai pranešėjas pristato pranešimą. Komisija, Taryba ir pranešėjas gali kalbėti dar kartą, atsakydami į Parlamento narių išsakytas mintis.

11.   Kai diskutuojama dėl pranešimo, Komisija ir Taryba paprastai išklausomos iš karto po to, kai pranešėjas pristato pranešimą. Komisija, Taryba ir pranešėjas gali kalbėti dar kartą, atsakydami į Parlamento narių išsakytas mintis.

12.   Per diskusijas nekalbėję Parlamento nariai gali ne daugiau kaip kartą per mėnesinę sesiją įteikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių raštišką pareiškimą, kuris pridedamas prie diskusijų stenogramos.

12.   Per diskusijas nekalbėję Parlamento nariai gali ne daugiau kaip kartą per mėnesinę sesiją įteikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių raštišką pareiškimą, kuris pridedamas prie diskusijų stenogramos.

13.   
  Nepažeidžiant
  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 230 
  straipsnio nuostatų
  , Parlamento pirmininkas ieško būdų, kaip pasiekti sutarimą su Komisija, Taryba ir Europos Vadovų Tarybos pirmininku dėl jų kalboms skiriamo laiko.

13.   
  Tinkamai atsižvelgiant į
  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 230 straipsnį, Parlamento pirmininkas ieško būdų, kaip pasiekti sutarimą su Komisija, Taryba ir Europos Vadovų Tarybos pirmininku dėl jų kalboms skiriamo laiko.

Pakeitimas 182

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

164 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 164a straipsnis |
| | Trukdymo prevencija |
| | Parlamento pirmininkas turi įgaliojimus pareikalauti liautis teikti nereikalingus pasiūlymus, pavyzdžiui, dėl darbo tvarkos, dėl procedūros, paaiškinimus dėl balsavimo ar prašymus dėl atskiro balsavimo, balsavimo dalimis ar vardinio balsavimo, kai jis įsitikinęs, kad tais pasiūlymais ar prašymais akivaizdžiai siekiama ilgam laikui itin sutrukdyti Parlamento darbą arba pažeisti kitų Parlamento narių teises, ir dėl tų pasiūlymų ar prašymų taip atsitiktų. |
| | (3 skyriuje „Bendra posėdžių organizavimo tvarka“) |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

164a straipsnis

Trukdymo prevencija

Parlamento pirmininkas turi įgaliojimus pareikalauti liautis teikti nereikalingus pasiūlymus, pavyzdžiui, dėl darbo tvarkos, dėl procedūros, paaiškinimus dėl balsavimo ar prašymus dėl atskiro balsavimo, balsavimo dalimis ar vardinio balsavimo, kai jis įsitikinęs, kad tais pasiūlymais ar prašymais akivaizdžiai siekiama ilgam laikui itin sutrukdyti Parlamento darbą arba pažeisti kitų Parlamento narių teises, ir dėl tų pasiūlymų ar prašymų taip atsitiktų.

(3 skyriuje „Bendra posėdžių organizavimo tvarka“)

Pakeitimas 183

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

165 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 165 straipsnis | 165 straipsnis |
| Neatidėliotinos priemonės | Neatidėliotinos priemonės |
| 1.   Parlamento pirmininkas paragina laikytis tvarkos Parlamento narį, kuris trukdo sklandžiam posėdžio darbui ar kurio elgesys nesuderinamas su atitinkamomis 11 straipsnio nuostatomis. | 1.   Parlamento pirmininkas paragina laikytis tvarkos Parlamento narį, kuris trukdo sklandžiam posėdžio darbui ar kurio elgesys nesuderinamas su atitinkamomis 11 straipsnio nuostatomis. |
| 2.   Jei įspėtasis Parlamento narys toliau trukdo dirbti, Parlamento pirmininkas dar kartą paragina jį laikytis tvarkos, ir šis įspėjimas įrašomas į protokolą. | 2.   Jei įspėtasis Parlamento narys toliau trukdo dirbti, Parlamento pirmininkas dar kartą paragina jį laikytis tvarkos, ir šis įspėjimas įrašomas į protokolą. |
| 3.   Jei trukdoma toliau ar padaromi nauji nusižengimai, Parlamento pirmininkas gali iš pažeidėjo atimti teisę kalbėti bei išprašyti jį iš salės neleisdamas dalyvauti likusioje posėdžio dalyje. Ypač rimtais atvejais Parlamento pirmininkas gali pasinaudoti pastarąja priemone nedelsdamas ir be antrojo įspėjimo. Generalinis sekretorius, pasitelkdamas į pagalbą salės tvarkdarius ir, jei būtina, Parlamento Saugos tarnybą, nedelsdamas pasirūpina, kad tokios drausminės priemonės būtų vykdomos. | 3.   Jei trukdoma toliau ar padaromi nauji nusižengimai, Parlamento pirmininkas gali iš pažeidėjo atimti teisę kalbėti bei išprašyti jį iš salės neleisdamas dalyvauti likusioje posėdžio dalyje. Ypač rimtais atvejais Parlamento pirmininkas gali pasinaudoti pastarąja priemone nedelsdamas ir be antrojo įspėjimo. Generalinis sekretorius, pasitelkdamas į pagalbą salės tvarkdarius ir, jei būtina, Parlamento Saugos tarnybą, nedelsdamas pasirūpina, kad tokios drausminės priemonės būtų vykdomos. |
| 4.   Jei dėl trukdymo sutrinka Parlamento darbas, Parlamento pirmininkas, siekdamas atstatyti tvarką, tam tikram laikui sustabdo posėdį arba jį pabaigia. Jei Parlamento pirmininko neklausoma, jis palieka Parlamento pirmininko vietą. Šis veiksmas reiškia, kad posėdis sustabdomas. Posėdis tęsiamas Parlamento pirmininkui vėl jį sukvietus. | 4.   Jei dėl trukdymo sutrinka Parlamento darbas, Parlamento pirmininkas, siekdamas atstatyti tvarką, tam tikram laikui sustabdo posėdį arba jį pabaigia. Jei Parlamento pirmininko neklausoma, jis palieka Parlamento pirmininko vietą. Šis veiksmas reiškia, kad posėdis sustabdomas. Posėdis tęsiamas Parlamento pirmininkui vėl jį sukvietus. |
| | 4a.
     
  Parlamento pirmininkas gali nuspręsti nutraukti tiesioginę posėdžio transliaciją, jei Parlamento narys savo kalba arba elgesiu ką nors šmeižia, reiškia rasistines ar ksenofobines mintis. |
| | 4b.
     
  Parlamento pirmininkas gali nuspręsti iš posėdžio garso ir vaizdo įrašų ištrinti Parlamento nario kalbos dalis, kuriose kas nors šmeižiamas, reiškiamos rasistinės ar ksenofobinės mintys. |
| | Tas sprendimas įsigalioja nedelsiant. Tačiau tą sprendimą ne vėliau kaip per keturias savaites nuo jo priėmimo arba, jei per tą laiką Biuras neposėdžiauja, per kitą jo posėdį, patvirtina Biuras. |
| 5.   1–4 dalyse numatyti įgaliojimai mutatis mutandis suteikiami valdymo organų, komitetų ir delegacijų posėdžių pirmininkams, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklėse. | 5.   1–4
  b
  dalyse numatyti įgaliojimai mutatis mutandis suteikiami valdymo organų, komitetų ir delegacijų posėdžių pirmininkams, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklėse. |
| 6.   Prireikus atsižvelgdamas į elgesio normų pažeidimo sunkumą, posėdžio pirmininkas ne vėliau kaip iki kitos mėnesinės sesijos arba valdymo organo, komiteto ar delegacijos kito posėdžio gali Parlamento pirmininkui pateikti prašymą taikyti 166 straipsnį. | 6.   Prireikus atsižvelgdamas į elgesio normų pažeidimo sunkumą, posėdžio pirmininkas ne vėliau kaip iki kitos mėnesinės sesijos arba valdymo organo, komiteto ar delegacijos kito posėdžio gali Parlamento pirmininkui pateikti prašymą taikyti 166 straipsnį. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

165 straipsnis

165 straipsnis

Neatidėliotinos priemonės

Neatidėliotinos priemonės

1.   Parlamento pirmininkas paragina laikytis tvarkos Parlamento narį, kuris trukdo sklandžiam posėdžio darbui ar kurio elgesys nesuderinamas su atitinkamomis 11 straipsnio nuostatomis.

1.   Parlamento pirmininkas paragina laikytis tvarkos Parlamento narį, kuris trukdo sklandžiam posėdžio darbui ar kurio elgesys nesuderinamas su atitinkamomis 11 straipsnio nuostatomis.

2.   Jei įspėtasis Parlamento narys toliau trukdo dirbti, Parlamento pirmininkas dar kartą paragina jį laikytis tvarkos, ir šis įspėjimas įrašomas į protokolą.

2.   Jei įspėtasis Parlamento narys toliau trukdo dirbti, Parlamento pirmininkas dar kartą paragina jį laikytis tvarkos, ir šis įspėjimas įrašomas į protokolą.

3.   Jei trukdoma toliau ar padaromi nauji nusižengimai, Parlamento pirmininkas gali iš pažeidėjo atimti teisę kalbėti bei išprašyti jį iš salės neleisdamas dalyvauti likusioje posėdžio dalyje. Ypač rimtais atvejais Parlamento pirmininkas gali pasinaudoti pastarąja priemone nedelsdamas ir be antrojo įspėjimo. Generalinis sekretorius, pasitelkdamas į pagalbą salės tvarkdarius ir, jei būtina, Parlamento Saugos tarnybą, nedelsdamas pasirūpina, kad tokios drausminės priemonės būtų vykdomos.

3.   Jei trukdoma toliau ar padaromi nauji nusižengimai, Parlamento pirmininkas gali iš pažeidėjo atimti teisę kalbėti bei išprašyti jį iš salės neleisdamas dalyvauti likusioje posėdžio dalyje. Ypač rimtais atvejais Parlamento pirmininkas gali pasinaudoti pastarąja priemone nedelsdamas ir be antrojo įspėjimo. Generalinis sekretorius, pasitelkdamas į pagalbą salės tvarkdarius ir, jei būtina, Parlamento Saugos tarnybą, nedelsdamas pasirūpina, kad tokios drausminės priemonės būtų vykdomos.

4.   Jei dėl trukdymo sutrinka Parlamento darbas, Parlamento pirmininkas, siekdamas atstatyti tvarką, tam tikram laikui sustabdo posėdį arba jį pabaigia. Jei Parlamento pirmininko neklausoma, jis palieka Parlamento pirmininko vietą. Šis veiksmas reiškia, kad posėdis sustabdomas. Posėdis tęsiamas Parlamento pirmininkui vėl jį sukvietus.

4.   Jei dėl trukdymo sutrinka Parlamento darbas, Parlamento pirmininkas, siekdamas atstatyti tvarką, tam tikram laikui sustabdo posėdį arba jį pabaigia. Jei Parlamento pirmininko neklausoma, jis palieka Parlamento pirmininko vietą. Šis veiksmas reiškia, kad posėdis sustabdomas. Posėdis tęsiamas Parlamento pirmininkui vėl jį sukvietus.

4a.
     
  Parlamento pirmininkas gali nuspręsti nutraukti tiesioginę posėdžio transliaciją, jei Parlamento narys savo kalba arba elgesiu ką nors šmeižia, reiškia rasistines ar ksenofobines mintis.

4b.
     
  Parlamento pirmininkas gali nuspręsti iš posėdžio garso ir vaizdo įrašų ištrinti Parlamento nario kalbos dalis, kuriose kas nors šmeižiamas, reiškiamos rasistinės ar ksenofobinės mintys.

Tas sprendimas įsigalioja nedelsiant. Tačiau tą sprendimą ne vėliau kaip per keturias savaites nuo jo priėmimo arba, jei per tą laiką Biuras neposėdžiauja, per kitą jo posėdį, patvirtina Biuras.

5.   1–4 dalyse numatyti įgaliojimai mutatis mutandis suteikiami valdymo organų, komitetų ir delegacijų posėdžių pirmininkams, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklėse.

5.   1–4
  b
  dalyse numatyti įgaliojimai mutatis mutandis suteikiami valdymo organų, komitetų ir delegacijų posėdžių pirmininkams, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklėse.

6.   Prireikus atsižvelgdamas į elgesio normų pažeidimo sunkumą, posėdžio pirmininkas ne vėliau kaip iki kitos mėnesinės sesijos arba valdymo organo, komiteto ar delegacijos kito posėdžio gali Parlamento pirmininkui pateikti prašymą taikyti 166 straipsnį.

6.   Prireikus atsižvelgdamas į elgesio normų pažeidimo sunkumą, posėdžio pirmininkas ne vėliau kaip iki kitos mėnesinės sesijos arba valdymo organo, komiteto ar delegacijos kito posėdžio gali Parlamento pirmininkui pateikti prašymą taikyti 166 straipsnį.

Pakeitimas 184

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

166 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 166 straipsnis | 166 straipsnis |
| Nuobaudos | Nuobaudos |
| 1.   
  Ypatingai rimto
  trukdymo posėdžio darbui ir sutrikimų Parlamento darbe atvejais, kai pažeidžiami 11 straipsnyje nustatyti principai, Parlamento pirmininkas
  , išklausęs atitinkamą Parlamento narį,
  priima motyvuotą sprendimą, kuriuo skiriama atitinkama nuobauda
  , ir prieš paskelbdamas jį per plenarinį posėdį apie šį sprendimą praneša atitinkamam Parlamento nariui ir valdymo organų, komitetų ar delegacijų, kuriems tas Parlamento narys priklauso, pirmininkams
  . | 1.   
  Rimto
  trukdymo posėdžio darbui ir sutrikimų Parlamento darbe atvejais, kai pažeidžiami 11 straipsnyje nustatyti principai, Parlamento pirmininkas priima motyvuotą sprendimą, kuriuo skiriama atitinkama nuobauda. |
| | Prieš priimdamas sprendimą Parlamento pirmininkas atitinkamo nario paprašo raštu pateikti pastabas. Ypatingais atvejais Parlamento pirmininkas gali nuspręsti atitinkamą narį pakviesti pateikti savo pastabas žodžiu. |
| | Atitinkamam nariui apie sprendimą pranešama registruotu laišku arba, skubiais atvejais, per kurjerius. |
| | Po to, kai apie sprendimą pranešama atitinkamam Parlamento nariui, apie jam paskirtą nuobaudą Parlamento pirmininkas paskelbia Parlamentui ir informuoja valdymo organų, komitetų ar delegacijų, kuriems tas Parlamento narys priklauso, pirmininkus. |
| | Kai spendimas dėl nuobaudos tampa galutiniu, jis skelbiamas matomoje Parlamento interneto svetainės vietoje likusią kadencijos dalį. |
| 2.   
  Įvertinant
  konkretų elgesį, būtina atsižvelgti į jo išskirtinį, pasikartojantį ar nuolatinį pobūdį, taip pat ir į jo šiurkštumo laipsnį
  , remiantis prie šių Darbo tvarkos taisyklių pridedamomis gairėmis

   (21). | 2.   
  Įvertinant
  konkretų elgesį, būtina atsižvelgti į jo išskirtinį, pasikartojantį ar nuolatinį pobūdį, taip pat ir į jo šiurkštumo laipsnį. |
| | Reikėtų skirti matomo pobūdžio elgesį, kuris gali būti toleruojamas, jeigu juo niekas neįžeidžiamas ar neapšmeižiamas, kuris nėra rasistinis ar ksenofobinis ir neperžengia leistinų ribų, ir elgesį, kuriuo aktyviai trikdoma Parlamento veikla. |
| 3.   Nuobauda gali apimti vieną ar kelias toliau išvardytas priemones: | 3.   Nuobauda gali apimti vieną ar kelias toliau išvardytas priemones: |
| a) | papeikimą; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

166 straipsnis

166 straipsnis

Nuobaudos

Nuobaudos

1.   
  Ypatingai rimto
  trukdymo posėdžio darbui ir sutrikimų Parlamento darbe atvejais, kai pažeidžiami 11 straipsnyje nustatyti principai, Parlamento pirmininkas
  , išklausęs atitinkamą Parlamento narį,
  priima motyvuotą sprendimą, kuriuo skiriama atitinkama nuobauda
  , ir prieš paskelbdamas jį per plenarinį posėdį apie šį sprendimą praneša atitinkamam Parlamento nariui ir valdymo organų, komitetų ar delegacijų, kuriems tas Parlamento narys priklauso, pirmininkams
  .

1.   
  Rimto
  trukdymo posėdžio darbui ir sutrikimų Parlamento darbe atvejais, kai pažeidžiami 11 straipsnyje nustatyti principai, Parlamento pirmininkas priima motyvuotą sprendimą, kuriuo skiriama atitinkama nuobauda.

Prieš priimdamas sprendimą Parlamento pirmininkas atitinkamo nario paprašo raštu pateikti pastabas. Ypatingais atvejais Parlamento pirmininkas gali nuspręsti atitinkamą narį pakviesti pateikti savo pastabas žodžiu.

Atitinkamam nariui apie sprendimą pranešama registruotu laišku arba, skubiais atvejais, per kurjerius.

Po to, kai apie sprendimą pranešama atitinkamam Parlamento nariui, apie jam paskirtą nuobaudą Parlamento pirmininkas paskelbia Parlamentui ir informuoja valdymo organų, komitetų ar delegacijų, kuriems tas Parlamento narys priklauso, pirmininkus.

Kai spendimas dėl nuobaudos tampa galutiniu, jis skelbiamas matomoje Parlamento interneto svetainės vietoje likusią kadencijos dalį.

2.   
  Įvertinant
  konkretų elgesį, būtina atsižvelgti į jo išskirtinį, pasikartojantį ar nuolatinį pobūdį, taip pat ir į jo šiurkštumo laipsnį
  , remiantis prie šių Darbo tvarkos taisyklių pridedamomis gairėmis

   (21).

2.   
  Įvertinant
  konkretų elgesį, būtina atsižvelgti į jo išskirtinį, pasikartojantį ar nuolatinį pobūdį, taip pat ir į jo šiurkštumo laipsnį.

Reikėtų skirti matomo pobūdžio elgesį, kuris gali būti toleruojamas, jeigu juo niekas neįžeidžiamas ar neapšmeižiamas, kuris nėra rasistinis ar ksenofobinis ir neperžengia leistinų ribų, ir elgesį, kuriuo aktyviai trikdoma Parlamento veikla.

3.   Nuobauda gali apimti vieną ar kelias toliau išvardytas priemones:

3.   Nuobauda gali apimti vieną ar kelias toliau išvardytas priemones:

a)

papeikimą;

| a) | papeikimą; |
| --- | --- |

a)

papeikimą;

| b) | teisės
  gauti dienpinigių išmoką atėmimą nuo dviejų iki
  dešimties
  dienų; |
| --- | --- |

b)

teisės
  gauti dienpinigių išmoką atėmimą nuo dviejų iki
  dešimties
  dienų;

| b) | teisės
  gauti dienpinigių išmoką atėmimą nuo dviejų iki
  trisdešimties
  dienų; |
| --- | --- |

b)

teisės
  gauti dienpinigių išmoką atėmimą nuo dviejų iki
  trisdešimties
  dienų;

| c) | laikiną
  (nuo dviejų iki
  dešimties iš eilės einančių
  Parlamento arba bet kurio iš jo valdymo organų, komitetų ar delegacijų posėdžių dienų) uždraudimą dalyvauti visoje arba tam tikroje Parlamento veikloje,
  nepažeidžiant teisės
  balsuoti plenariniame posėdyje, su sąlyga, kad šiuo atveju griežtai laikomasi elgesio normų; |
| --- | --- |

c)

laikiną
  (nuo dviejų iki
  dešimties iš eilės einančių
  Parlamento arba bet kurio iš jo valdymo organų, komitetų ar delegacijų posėdžių dienų) uždraudimą dalyvauti visoje arba tam tikroje Parlamento veikloje,
  nepažeidžiant teisės
  balsuoti plenariniame posėdyje, su sąlyga, kad šiuo atveju griežtai laikomasi elgesio normų;

| c) | laikiną
  (nuo dviejų iki
  trisdešimties
  Parlamento arba bet kurio iš jo valdymo organų, komitetų ar delegacijų posėdžių dienų) uždraudimą dalyvauti visoje arba tam tikroje Parlamento veikloje,
  nedarant poveikio teisei
  balsuoti plenariniame posėdyje, su sąlyga, kad šiuo atveju griežtai laikomasi elgesio normų; |
| --- | --- |

c)

laikiną
  (nuo dviejų iki
  trisdešimties
  Parlamento arba bet kurio iš jo valdymo organų, komitetų ar delegacijų posėdžių dienų) uždraudimą dalyvauti visoje arba tam tikroje Parlamento veikloje,
  nedarant poveikio teisei
  balsuoti plenariniame posėdyje, su sąlyga, kad šiuo atveju griežtai laikomasi elgesio normų;

| d) | remiantis 21 straipsniu Pirmininkų sueigai teikiamą pasiūlymą sustabdyti ar nutraukti vieną ar keletą Parlamento nario, einančio tam tikras pareigas Parlamente, įgaliojimų. |
| --- | --- |

d)

remiantis 21 straipsniu Pirmininkų sueigai teikiamą pasiūlymą sustabdyti ar nutraukti vieną ar keletą Parlamento nario, einančio tam tikras pareigas Parlamente, įgaliojimų.

| da) | draudimą iki vienerių metų Parlamento nariui atstovauti Parlamentui tarpparlamentinėse delegacijoje, tarpparlamentinėse konferencijose ar kituose tarpinstituciniuose forumuose; |
| --- | --- |

da)

draudimą iki vienerių metų Parlamento nariui atstovauti Parlamentui tarpparlamentinėse delegacijoje, tarpparlamentinėse konferencijose ar kituose tarpinstituciniuose forumuose;

| db) | nesilaikant konfidencialumo įsipareigojimų, teisės susipažinti su konfidencialia ar įslaptinta informacija apribojimą iki vienerių metų. |
| --- | --- |

db)

nesilaikant konfidencialumo įsipareigojimų, teisės susipažinti su konfidencialia ar įslaptinta informacija apribojimą iki vienerių metų.

3a.
     
  3 dalies b–db punktuose nustatytos priemonės gali būti padvigubintos, jei nusižengiama pakartotinai arba jei Parlamento narys atsisako laikytis priemonių, kurių imtasi pagal 165 straipsnio 3 dalį.

3b.
     
  Parlamento pirmininkas gali papildomai pateikti pasiūlymą Pirmininkų sueigai sustabdyti ar nutraukti vieną ar daugiau Parlamento nario, einančio tam tikras pareigas Parlamente, įgaliojimų, laikydamasis 21 straipsnyje nustatytos procedūros.

Pakeitimas 185

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

167 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 167 straipsnis | 167 straipsnis |
| Vidaus skundų pateikimo tvarka | Vidaus skundų pateikimo tvarka |
| Atitinkamas Parlamento narys per dvi savaites nuo pranešimo apie Parlamento pirmininko paskirtą nuobaudą gali pateikti skundą Biurui. Pateikus skundą sustabdomas nuobaudos taikymas. Nedarant poveikio Parlamento nario teisėms, susijusioms su apskundimu už Parlamento ribų, ne vėliau kaip per keturias savaites nuo skundo pateikimo dienos Biuras gali panaikinti, patvirtinti arba
  sumažinti
  paskirtą nuobaudą. Jeigu per nustatytą terminą Biuras nepriima sprendimo, nuobauda laikoma niekine ir negaliojančia. | Atitinkamas Parlamento narys per dvi savaites nuo pranešimo apie Parlamento pirmininko
  pagal 166 straipsnio 1–3a dalis
  paskirtą nuobaudą gali pateikti skundą Biurui. Pateikus skundą sustabdomas nuobaudos taikymas. Nedarant poveikio Parlamento nario teisėms, susijusioms su apskundimu už Parlamento ribų, ne vėliau kaip per keturias savaites nuo skundo pateikimo dienos
  arba, jei per tą laiką neposėdžiauja, per kitą posėdį
  Biuras gali panaikinti, patvirtinti arba
  pakeisti
  paskirtą nuobaudą. Jeigu per nustatytą terminą Biuras nepriima sprendimo, nuobauda laikoma niekine ir negaliojančia. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

167 straipsnis

167 straipsnis

Vidaus skundų pateikimo tvarka

Vidaus skundų pateikimo tvarka

Atitinkamas Parlamento narys per dvi savaites nuo pranešimo apie Parlamento pirmininko paskirtą nuobaudą gali pateikti skundą Biurui. Pateikus skundą sustabdomas nuobaudos taikymas. Nedarant poveikio Parlamento nario teisėms, susijusioms su apskundimu už Parlamento ribų, ne vėliau kaip per keturias savaites nuo skundo pateikimo dienos Biuras gali panaikinti, patvirtinti arba
  sumažinti
  paskirtą nuobaudą. Jeigu per nustatytą terminą Biuras nepriima sprendimo, nuobauda laikoma niekine ir negaliojančia.

Atitinkamas Parlamento narys per dvi savaites nuo pranešimo apie Parlamento pirmininko
  pagal 166 straipsnio 1–3a dalis
  paskirtą nuobaudą gali pateikti skundą Biurui. Pateikus skundą sustabdomas nuobaudos taikymas. Nedarant poveikio Parlamento nario teisėms, susijusioms su apskundimu už Parlamento ribų, ne vėliau kaip per keturias savaites nuo skundo pateikimo dienos
  arba, jei per tą laiką neposėdžiauja, per kitą posėdį
  Biuras gali panaikinti, patvirtinti arba
  pakeisti
  paskirtą nuobaudą. Jeigu per nustatytą terminą Biuras nepriima sprendimo, nuobauda laikoma niekine ir negaliojančia.

Pakeitimas 186

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

VII antraštinės dalies 5 skyriaus pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| KVORUMAS IR BALSAVIMAS | KVORUMAS
  , PAKEITIMAI
  IR BALSAVIMAS |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

KVORUMAS IR BALSAVIMAS

KVORUMAS
  , PAKEITIMAI
  IR BALSAVIMAS

Pakeitimas 187

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

168 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 168 straipsnis | 168 straipsnis |
| Kvorumas | Kvorumas |
| 1.   Parlamentas svarsto, sprendžia dėl darbotvarkės ir tvirtina posėdžio protokolus, nesvarbu, kiek Parlamento narių dalyvauja posėdyje. | 1.   Parlamentas svarsto, sprendžia dėl darbotvarkės ir tvirtina posėdžio protokolus, nesvarbu, kiek Parlamento narių dalyvauja posėdyje. |
| 2.   Kvorumas yra, jei į posėdžių salę susirenka viena trečioji visų Parlamento narių. | 2.   Kvorumas yra, jei į posėdžių salę susirenka viena trečioji visų Parlamento narių. |
| 3.   Balsavimas yra teisėtas, koks bebūtų balsuojančiųjų skaičius, nebent
  prieš balsuojant,
  Parlamento pirmininkas
  išankstiniu
  ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu konstatuoja, kad kvorumo nėra.
  Jei iš balsavimo rezultatų matyti
  , kad
  nebuvo kvorumo
  , balsavimas įrašomas į ateinančio posėdžio darbotvarkę. | 3.   Balsavimas yra teisėtas, koks bebūtų balsuojančiųjų skaičius, nebent Parlamento pirmininkas ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu
  , pateiktu prieš prasidedant balsavimui,
  konstatuoja, kad kvorumo nėra.
  Jeigu posėdžių salėje esančių Parlamento narių skaičiaus nepakanka kvorumui sudaryti, Parlamento pirmininkas paskelbia
  , kad
  kvorumas nesusidarė
  ,
  ir
  balsavimas įrašomas į ateinančio
  plenarinio
  posėdžio darbotvarkę. |
| Prašymą dėl kvorumo konstatavimo gali pateikti ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Frakcijos vardu prašymas nepriimamas. | |
| Nustatant
  balsavimo
  rezultatus, reikia atsižvelgti, remiantis šio straipsnio 2 dalimi
  ,
  į visų posėdžių salėje esančių
  Parlamento narių
  skaičių ir
  ,
  remiantis šio straipsnio 4 dalimi, visų Parlamento narių, paprašiusių konstatuoti kvorumą, skaičių. Šiuo tikslu
  negali būti naudojama
  elektroninė balsų skaičiavimo sistema
  . Posėdžių salės durys negali būti uždaromos. | Elektroninė
  balsavimo
  sistema gali būti naudojama siekiant patikrinti
  ,
  ar pasiekta keturiasdešimties
  Parlamento narių
  riba
  ,
  tačiau ji
  negali būti naudojama
  patikrinti, ar yra kvorumas
  . Posėdžių salės durys negali būti uždaromos. |
| Jeigu posėdžių salėje esančių Parlamento narių skaičiaus nepakanka kvorumui sudaryti, Parlamento pirmininkas neskelbia balsavimo rezultatų ir konstatuoja, kad kvorumas nesusidarė. | |
| Šio straipsnio 3 dalies paskutinis sakinys netaikomas balsuojant dėl procedūrinių pasiūlymų, bet taikomas tik balsuojant dėl paties turinio. | |
| 4.   
  Paprašę
  konstatuoti kvorumą Parlamento nariai, remiantis šio straipsnio 2
  dalimi
  , įskaitomi į posėdžių salėje esančių Parlamento narių skaičių, net jei
  jų nebėra
  posėdžių
  salėje
  . | 4.   
  Prašantys
  konstatuoti kvorumą Parlamento nariai
  prašymo metu turi būti posėdžių salėje ir
  , remiantis šio straipsnio 2
  ir 3 dalimis
  , įskaitomi į posėdžių salėje esančių Parlamento narių skaičių, net jei
  jie paskui išeina iš
  posėdžių
  salės
  . |
| Paprašę konstatuoti kvorumą Parlamento nariai turi būti posėdžių salėje tuo metu, kai pateikiamas šis prašymas. | |
| 5.   Jei dalyvauja mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, Parlamento pirmininkas gali konstatuoti, kad kvorumo nėra. | 5.   Jei dalyvauja mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, Parlamento pirmininkas gali konstatuoti, kad kvorumo nėra. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

168 straipsnis

168 straipsnis

Kvorumas

Kvorumas

1.   Parlamentas svarsto, sprendžia dėl darbotvarkės ir tvirtina posėdžio protokolus, nesvarbu, kiek Parlamento narių dalyvauja posėdyje.

1.   Parlamentas svarsto, sprendžia dėl darbotvarkės ir tvirtina posėdžio protokolus, nesvarbu, kiek Parlamento narių dalyvauja posėdyje.

2.   Kvorumas yra, jei į posėdžių salę susirenka viena trečioji visų Parlamento narių.

2.   Kvorumas yra, jei į posėdžių salę susirenka viena trečioji visų Parlamento narių.

3.   Balsavimas yra teisėtas, koks bebūtų balsuojančiųjų skaičius, nebent
  prieš balsuojant,
  Parlamento pirmininkas
  išankstiniu
  ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu konstatuoja, kad kvorumo nėra.
  Jei iš balsavimo rezultatų matyti
  , kad
  nebuvo kvorumo
  , balsavimas įrašomas į ateinančio posėdžio darbotvarkę.

3.   Balsavimas yra teisėtas, koks bebūtų balsuojančiųjų skaičius, nebent Parlamento pirmininkas ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu
  , pateiktu prieš prasidedant balsavimui,
  konstatuoja, kad kvorumo nėra.
  Jeigu posėdžių salėje esančių Parlamento narių skaičiaus nepakanka kvorumui sudaryti, Parlamento pirmininkas paskelbia
  , kad
  kvorumas nesusidarė
  ,
  ir
  balsavimas įrašomas į ateinančio
  plenarinio
  posėdžio darbotvarkę.

Prašymą dėl kvorumo konstatavimo gali pateikti ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Frakcijos vardu prašymas nepriimamas.

Nustatant
  balsavimo
  rezultatus, reikia atsižvelgti, remiantis šio straipsnio 2 dalimi
  ,
  į visų posėdžių salėje esančių
  Parlamento narių
  skaičių ir
  ,
  remiantis šio straipsnio 4 dalimi, visų Parlamento narių, paprašiusių konstatuoti kvorumą, skaičių. Šiuo tikslu
  negali būti naudojama
  elektroninė balsų skaičiavimo sistema
  . Posėdžių salės durys negali būti uždaromos.

Elektroninė
  balsavimo
  sistema gali būti naudojama siekiant patikrinti
  ,
  ar pasiekta keturiasdešimties
  Parlamento narių
  riba
  ,
  tačiau ji
  negali būti naudojama
  patikrinti, ar yra kvorumas
  . Posėdžių salės durys negali būti uždaromos.

Jeigu posėdžių salėje esančių Parlamento narių skaičiaus nepakanka kvorumui sudaryti, Parlamento pirmininkas neskelbia balsavimo rezultatų ir konstatuoja, kad kvorumas nesusidarė.

Šio straipsnio 3 dalies paskutinis sakinys netaikomas balsuojant dėl procedūrinių pasiūlymų, bet taikomas tik balsuojant dėl paties turinio.

4.   
  Paprašę
  konstatuoti kvorumą Parlamento nariai, remiantis šio straipsnio 2
  dalimi
  , įskaitomi į posėdžių salėje esančių Parlamento narių skaičių, net jei
  jų nebėra
  posėdžių
  salėje
  .

4.   
  Prašantys
  konstatuoti kvorumą Parlamento nariai
  prašymo metu turi būti posėdžių salėje ir
  , remiantis šio straipsnio 2
  ir 3 dalimis
  , įskaitomi į posėdžių salėje esančių Parlamento narių skaičių, net jei
  jie paskui išeina iš
  posėdžių
  salės
  .

Paprašę konstatuoti kvorumą Parlamento nariai turi būti posėdžių salėje tuo metu, kai pateikiamas šis prašymas.

5.   Jei dalyvauja mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, Parlamento pirmininkas gali konstatuoti, kad kvorumo nėra.

5.   Jei dalyvauja mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, Parlamento pirmininkas gali konstatuoti, kad kvorumo nėra.

Pakeitimas 188

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

168 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 168a straipsnis |
| | Ribos |
| | 1.   
  Šiose Darbo tvarkos taisyklėse, jei nenurodyta kitaip, vartojamų terminų apibrėžtys: |
| | a) | žema riba – viena dvidešimtoji visų Parlamento narių arba frakcija; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

168a straipsnis

Ribos

1.   
  Šiose Darbo tvarkos taisyklėse, jei nenurodyta kitaip, vartojamų terminų apibrėžtys:

a)

žema riba – viena dvidešimtoji visų Parlamento narių arba frakcija;

| b) | vidutinė riba – viena dešimtoji visų Parlamento narių, kurią sudaro viena ar daugiau frakcijų ar atskiri Parlamento nariai, arba ir frakcija (-os), ir atskiri Parlamento nariai; |
| --- | --- |

b)

vidutinė riba – viena dešimtoji visų Parlamento narių, kurią sudaro viena ar daugiau frakcijų ar atskiri Parlamento nariai, arba ir frakcija (-os), ir atskiri Parlamento nariai;

| c) | aukšta riba – viena penktoji visų Parlamento narių, kurią sudaro viena ar daugiau frakcijų ar atskiri Parlamento nariai, arba ir frakcija (-os), ir atskiri Parlamento nariai. |
| --- | --- |

c)

aukšta riba – viena penktoji visų Parlamento narių, kurią sudaro viena ar daugiau frakcijų ar atskiri Parlamento nariai, arba ir frakcija (-os), ir atskiri Parlamento nariai.

2.   
  Kai reikalaujama Parlamento nario parašo siekiant nustatyti, ar taikytina riba buvo pasiekta, tas parašas gali būti padėtas raštu arba elektronine forma, pasinaudojus Parlamento elektroninio parašo sistema. Per atitinkamą terminą Parlamento narys gali atšaukti savo parašą, tačiau negali jo padėti iš naujo.

3.   
  Kai norint pasiekti ribą reikalinga frakcijos parama, frakcija veikia per savo pirmininką arba per jo tuo tikslu tinkamai paskirtą asmenį.

4.   
  Taikant vidutinę ir aukštą ribą frakcijos parama skaičiuojama taip:

| — | tais atvejais, kai plenarinio ar kito posėdžio metu taikomas Darbo tvarkos taisyklių straipsnis, kuriame nustatyta tokia riba: skaičiuojami visi fiziškai dalyvaujantys remiančios frakcijos nariai; |
| --- | --- |

—

tais atvejais, kai plenarinio ar kito posėdžio metu taikomas Darbo tvarkos taisyklių straipsnis, kuriame nustatyta tokia riba: skaičiuojami visi fiziškai dalyvaujantys remiančios frakcijos nariai;

| — | visais kitais atvejais: skaičiuojami visi remiančios frakcijos nariai; |
| --- | --- |

—

visais kitais atvejais: skaičiuojami visi remiančios frakcijos nariai;

Pakeitimas 189

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Horizontalus suderinimas

| Dabartinis tekstas | Horizontalus suderinimas |
| --- | --- |
| | Straipsnių ir pakeitimų horizontalus suderinimas su 168a straipsnyje naujai nustatytomis ribomis. |
| | A. | Toliau nurodytuose straipsniuose ar toliau nurodytų straipsnių pakeitimuose bet kuria gramatine forma pateikti žodžiai „frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt narių“ pakeičiami žodžiais „frakcija arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiantis Parlamento narių skaičius“ su visais reikiamais gramatiniais pakeitimais: |

Dabartinis tekstas

Horizontalus suderinimas

Straipsnių ir pakeitimų horizontalus suderinimas su 168a straipsnyje naujai nustatytomis ribomis.

A.

15 straipsnio 1 dalis;

38 straipsnio 2 dalis;

38a straipsnio 1 dalis (nauja);

59 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa (nauja);

59 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa (nauja);

59 straipsnio 1a dalies pirma pastraipa (nauja);

59 straipsnio 1b dalies ketvirta pastraipa (nauja);

59 straipsnio 1b dalies penkta pastraipa (nauja);

63 straipsnio 4 dalis ir 78e straipsnio 2 dalis;

67a straipsnio 1 dalies pirma pastraipa (nauja) ir 68 straipsnio 1 dalis;

67a straipsnio 2 dalies pirma pastraipa (nauja);

67a straipsnio 4 dalies pirma pastraipa (nauja);

69 straipsnio 1 dalis;

81 straipsnio 2 dalis;

88 straipsnio 1 dalies antra pastraipa;

105 straipsnio 3 ir 4 dalys;

105 straipsnio 6 dalies trečia įtrauka;

106 straipsnio 4 dalies c punkto antra pastraipa (nauja);

108 straipsnio 2 dalis;

108 straipsnio 4 dalis;

113 straipsnio 4a dalis (nauja);

118 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa;

121 straipsnio 3 dalis;

122 straipsnio 3 dalis;

122a straipsnio 4 dalis (nauja);

123 straipsnio 2 dalis;

128 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa;

135 straipsnio 1 dalis;

135 straipsnio 2 dalis;

137 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa;

138 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa;

150 straipsnio 2 dalis;

150 straipsnio 3 dalis;

152 straipsnio 1 dalis;

153 straipsnio 1 dalis;

154 straipsnio 1 dalis;

169 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa;

170 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa;

174 straipsnio 5 dalis;

174 straipsnio 6 dalis;

176 straipsnio 1 dalis;

180 straipsnio 1 dalis;

187 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa;

188 straipsnio 1 dalies pirma ir antra pastraipos;

189 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa;

190 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa;

190 straipsnio 4 dalis;

226 straipsnio 4 dalis;

231 straipsnio 4 dalis;

XVI priedo 1c dalies septinta pastraipa.

88 straipsnio 4 dalyje ir 113 straipsnio 4a dalyje bet kuria gramatine forma pateikti žodžiai „ne mažiau kaip keturiasdešimt narių“ pakeičiami žodžiais „frakcija arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiantis Parlamento narių skaičius“ su visais reikiamais gramatiniais pakeitimais.

| B. | 50 straipsnio 1 dalyje ir 50 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje bet kuria gramatine forma pateikti žodžiai „ne mažiau kaip viena dešimtoji komiteto narių“ pakeičiami žodžiais „ne mažiau kaip vidutinę ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os)“ su visais reikiamais gramatiniais pakeitimais. |
| --- | --- |

B.

73a straipsnio 2 dalyje ir 150 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje bet kuria gramatine forma pateikti žodžiai „frakcija arba atskiri Parlamento nariai, kartu sudarantys vieną dešimtąją visų Parlamento narių“ pakeičiami žodžiais „ne mažiau kaip vidutinę ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os)“ su visais reikiamais gramatiniais pakeitimais.

210a straipsnio 4 dalyje žodžiai „trys komiteto nariai“ pakeičiami žodžiais „ne mažiau kaip vidutinę ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os)“ su visais reikiamais gramatiniais pakeitimais.

| C. | 15 straipsnio 1 dalyje žodžiai „viena penktoji visų Parlamento narių“ pakeičiami žodžiais „ne mažiau kaip aukštą ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os)“ su visais reikiamais gramatiniais pakeitimais. |
| --- | --- |

C.

182 straipsnio 2 dalyje ir 180a straipsnio 2 dalyje žodžiai „ne mažiau kaip viena penktoji visų Parlamento narių“ pakeičiami žodžiais „ne mažiau kaip aukštą ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os)“ su visais reikiamais gramatiniais pakeitimais.

191 straipsnio 1 dalyje žodžiai „frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių“ pakeičiami žodžiais „ne mažiau kaip aukštą ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os)“ su visais reikiamais gramatiniais pakeitimais.

204 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje ir 208 straipsnio 2 dalyje bet kuria gramatine forma pateikti žodžiai „viena šeštoji komiteto narių“ pakeičiami žodžiais „ne mažiau kaip aukštą ribą siekiantis komiteto narių skaičius arba frakcija (-os)“ su visais reikiamais gramatiniais pakeitimais.

208 straipsnio 3 dalyje žodžiai „ketvirtadalis komiteto narių“ pakeičiami žodžiais „ne mažiau kaip aukštą ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os)“ su visais reikiamais gramatiniais pakeitimais.

| D. | Šis horizontalus ribų suderinimas nedaro poveikio pirmiau minėtų straipsnių ir pakeitimų priėmimui, atmetimui ar daliniam keitimui kitais nei ribų aspektais. |
| --- | --- |

D.

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui. Jei jis bus priimtas, reikės atlikti pakeitimus visame tekste.)

Pakeitimas 190

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

169 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 169 straipsnis | 169 straipsnis |
| Pakeitimų pateikimas ir jų pristatymas | Pakeitimų pateikimas ir jų pristatymas |
| 1.   Atsakingas komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali teikti pakeitimus, kurie svarstomi plenarinio posėdžio metu. | 1.   Atsakingas komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali teikti pakeitimus, kurie svarstomi plenarinio posėdžio metu.
  Paskelbiami visi pakeitimus pasirašę autoriai. |
| Pakeitimai turi būti pateikti raštu ir pasirašyti jų autorių. | Pakeitimai turi būti pateikti raštu ir pasirašyti jų autorių. |
| Teisėkūros dokumentų, numatytų 47 straipsnio 1 dalyje, pakeitimus
  gali
  lydėti
  trumpi pagrindimai. Už šiuos pagrindimus yra atsakingas jų autorius ir šie pagrindimai neteikiami balsuoti. | Kartu su pasiūlymų dėl teisiškai privalomų aktų pakeitimais
  gali
  būti pateikiami
  trumpi pagrindimai. Už šiuos pagrindimus yra atsakingas jų autorius ir šie pagrindimai neteikiami balsuoti. |
| 2.   Nepažeidžiant 170 straipsnyje numatytų apribojimų, pakeitimu gali būti siekiama iš dalies pakeisti bet kokią teksto dalį ir išbraukti, įterpti ar pakeisti vienus žodžius ar skaičius kitais. | 2.   Nepažeidžiant 170 straipsnyje numatytų apribojimų, pakeitimu gali būti siekiama iš dalies pakeisti bet kokią teksto dalį ir išbraukti, įterpti ar pakeisti vienus žodžius ar skaičius kitais. |
| Šiame ir 170 straipsniuose žodis „tekstas“ reiškia visą pasiūlymą dėl rezoliucijos, visą teisėkūros rezoliucijos projektą, visą pasiūlymą dėl sprendimo ar visą pasiūlymą dėl
  teisėkūros procedūra priimamo
  akto. | Šiame ir 170 straipsniuose žodis „tekstas“ reiškia visą pasiūlymą dėl rezoliucijos, visą teisėkūros rezoliucijos projektą, visą pasiūlymą dėl sprendimo ar visą pasiūlymą dėl
  teisiškai privalomo
  akto. |
| 3.   Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą. | 3.   Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą. |
| 4.   Pakeitimo autorius ar kitas Parlamento narys, kurį vietoj savęs paskiria pakeitimo autorius, gali pristatyti pakeitimą diskusijų metu. | 4.   Pakeitimo autorius ar kitas Parlamento narys, kurį vietoj savęs paskiria pakeitimo autorius, gali pristatyti pakeitimą diskusijų metu. |
| 5.   Jei autorius savo pakeitimą atsiima, šis pakeitimas, jei jo nedelsdamas nepateikia kitas Parlamento narys, atkrenta. | 5.   Jei autorius savo pakeitimą atsiima, šis pakeitimas, jei jo nedelsdamas nepateikia kitas Parlamento narys, atkrenta. |
| 6.   Jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, pakeitimai teikiami balsuoti tik po to, kai jie buvo
  išspausdinti ir išdalyti
  visomis oficialiosiomis kalbomis. Parlamentas negali nuspręsti kitaip, jei tam prieštarauja ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Parlamentas vengia priimti sprendimus, dėl kurių tam tikrą kalbą vartojantys Parlamento nariai nepriimtinu mastu atsidurtų nepalankioje padėtyje. | 6.   Jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, pakeitimai teikiami balsuoti tik po to, kai jie buvo
  pateikti
  visomis oficialiosiomis kalbomis. Parlamentas negali nuspręsti kitaip, jei tam prieštarauja ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Parlamentas vengia priimti sprendimus, dėl kurių tam tikrą kalbą vartojantys Parlamento nariai nepriimtinu mastu atsidurtų nepalankioje padėtyje. |
| Kai dalyvauja mažiau kaip šimtas narių, Parlamentas negali nuspręsti kitaip, jei ne mažiau kaip viena dešimtoji dalyvaujančių Parlamento narių tam prieštarauja. | Kai dalyvauja mažiau kaip šimtas narių, Parlamentas negali nuspręsti kitaip, jei ne mažiau kaip viena dešimtoji dalyvaujančių Parlamento narių tam prieštarauja. |
| Pirmininko siūlymu žodinis pakeitimas ar bet kokia kita žodinė pataisa laikoma pakeitimu,
  neišdalytu
  visomis oficialiomis kalbomis. Jei Pirmininkas laiko jį priimtinu remiantis 170 straipsnio 3 dalimi ir nesant prieštaravimų pagal 169 straipsnio 6 dalį, jis teikiamas balsuoti pagal nustatytą balsavimo tvarką. | Pirmininko siūlymu žodinis pakeitimas ar bet kokia kita žodinė pataisa laikoma pakeitimu,
  nepateiktu
  visomis oficialiomis kalbomis. Jei Pirmininkas laiko jį priimtinu remiantis 170 straipsnio 3 dalimi ir nesant prieštaravimų pagal 169 straipsnio 6 dalį, jis teikiamas balsuoti pagal nustatytą balsavimo tvarką. |
| Komitete reikiamas balsų skaičius prieštarauti dėl tokio pakeitimo ar tokios pataisos teikimo balsuoti nustatomas remiantis 209 straipsniu ir yra proporcingas skaičiui, taikomam per plenarinį posėdį, suapvalintam iki artimiausio sveiko skaičiaus, jei reikia. | Komitete reikiamas balsų skaičius prieštarauti dėl tokio pakeitimo ar tokios pataisos teikimo balsuoti nustatomas remiantis 209 straipsniu ir yra proporcingas skaičiui, taikomam per plenarinį posėdį, suapvalintam iki artimiausio sveiko skaičiaus, jei reikia. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

169 straipsnis

169 straipsnis

Pakeitimų pateikimas ir jų pristatymas

Pakeitimų pateikimas ir jų pristatymas

1.   Atsakingas komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali teikti pakeitimus, kurie svarstomi plenarinio posėdžio metu.

1.   Atsakingas komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali teikti pakeitimus, kurie svarstomi plenarinio posėdžio metu.
  Paskelbiami visi pakeitimus pasirašę autoriai.

Pakeitimai turi būti pateikti raštu ir pasirašyti jų autorių.

Pakeitimai turi būti pateikti raštu ir pasirašyti jų autorių.

Teisėkūros dokumentų, numatytų 47 straipsnio 1 dalyje, pakeitimus
  gali
  lydėti
  trumpi pagrindimai. Už šiuos pagrindimus yra atsakingas jų autorius ir šie pagrindimai neteikiami balsuoti.

Kartu su pasiūlymų dėl teisiškai privalomų aktų pakeitimais
  gali
  būti pateikiami
  trumpi pagrindimai. Už šiuos pagrindimus yra atsakingas jų autorius ir šie pagrindimai neteikiami balsuoti.

2.   Nepažeidžiant 170 straipsnyje numatytų apribojimų, pakeitimu gali būti siekiama iš dalies pakeisti bet kokią teksto dalį ir išbraukti, įterpti ar pakeisti vienus žodžius ar skaičius kitais.

2.   Nepažeidžiant 170 straipsnyje numatytų apribojimų, pakeitimu gali būti siekiama iš dalies pakeisti bet kokią teksto dalį ir išbraukti, įterpti ar pakeisti vienus žodžius ar skaičius kitais.

Šiame ir 170 straipsniuose žodis „tekstas“ reiškia visą pasiūlymą dėl rezoliucijos, visą teisėkūros rezoliucijos projektą, visą pasiūlymą dėl sprendimo ar visą pasiūlymą dėl
  teisėkūros procedūra priimamo
  akto.

Šiame ir 170 straipsniuose žodis „tekstas“ reiškia visą pasiūlymą dėl rezoliucijos, visą teisėkūros rezoliucijos projektą, visą pasiūlymą dėl sprendimo ar visą pasiūlymą dėl
  teisiškai privalomo
  akto.

3.   Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą.

3.   Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą.

4.   Pakeitimo autorius ar kitas Parlamento narys, kurį vietoj savęs paskiria pakeitimo autorius, gali pristatyti pakeitimą diskusijų metu.

4.   Pakeitimo autorius ar kitas Parlamento narys, kurį vietoj savęs paskiria pakeitimo autorius, gali pristatyti pakeitimą diskusijų metu.

5.   Jei autorius savo pakeitimą atsiima, šis pakeitimas, jei jo nedelsdamas nepateikia kitas Parlamento narys, atkrenta.

5.   Jei autorius savo pakeitimą atsiima, šis pakeitimas, jei jo nedelsdamas nepateikia kitas Parlamento narys, atkrenta.

6.   Jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, pakeitimai teikiami balsuoti tik po to, kai jie buvo
  išspausdinti ir išdalyti
  visomis oficialiosiomis kalbomis. Parlamentas negali nuspręsti kitaip, jei tam prieštarauja ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Parlamentas vengia priimti sprendimus, dėl kurių tam tikrą kalbą vartojantys Parlamento nariai nepriimtinu mastu atsidurtų nepalankioje padėtyje.

6.   Jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, pakeitimai teikiami balsuoti tik po to, kai jie buvo
  pateikti
  visomis oficialiosiomis kalbomis. Parlamentas negali nuspręsti kitaip, jei tam prieštarauja ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Parlamentas vengia priimti sprendimus, dėl kurių tam tikrą kalbą vartojantys Parlamento nariai nepriimtinu mastu atsidurtų nepalankioje padėtyje.

Kai dalyvauja mažiau kaip šimtas narių, Parlamentas negali nuspręsti kitaip, jei ne mažiau kaip viena dešimtoji dalyvaujančių Parlamento narių tam prieštarauja.

Kai dalyvauja mažiau kaip šimtas narių, Parlamentas negali nuspręsti kitaip, jei ne mažiau kaip viena dešimtoji dalyvaujančių Parlamento narių tam prieštarauja.

Pirmininko siūlymu žodinis pakeitimas ar bet kokia kita žodinė pataisa laikoma pakeitimu,
  neišdalytu
  visomis oficialiomis kalbomis. Jei Pirmininkas laiko jį priimtinu remiantis 170 straipsnio 3 dalimi ir nesant prieštaravimų pagal 169 straipsnio 6 dalį, jis teikiamas balsuoti pagal nustatytą balsavimo tvarką.

Pirmininko siūlymu žodinis pakeitimas ar bet kokia kita žodinė pataisa laikoma pakeitimu,
  nepateiktu
  visomis oficialiomis kalbomis. Jei Pirmininkas laiko jį priimtinu remiantis 170 straipsnio 3 dalimi ir nesant prieštaravimų pagal 169 straipsnio 6 dalį, jis teikiamas balsuoti pagal nustatytą balsavimo tvarką.

Komitete reikiamas balsų skaičius prieštarauti dėl tokio pakeitimo ar tokios pataisos teikimo balsuoti nustatomas remiantis 209 straipsniu ir yra proporcingas skaičiui, taikomam per plenarinį posėdį, suapvalintam iki artimiausio sveiko skaičiaus, jei reikia.

Komitete reikiamas balsų skaičius prieštarauti dėl tokio pakeitimo ar tokios pataisos teikimo balsuoti nustatomas remiantis 209 straipsniu ir yra proporcingas skaičiui, taikomam per plenarinį posėdį, suapvalintam iki artimiausio sveiko skaičiaus, jei reikia.

Pakeitimas 191

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

170 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 170 straipsnis | 170 straipsnis |
| Pakeitimų priimtinumas | Pakeitimų priimtinumas |
| 1.   
  Pakeitimas
  yra nepriimtinas, jei: | 1.   
  Nedarant poveikio 52 straipsnio 2 dalyje nustatytoms papildomoms sąlygoms dėl pranešimų savo iniciatyva ir 69 straipsnio 2 dalyje – dėl Tarybos pozicijos pakeitimų, pakeitimas
  yra nepriimtinas, jei: |
| a) | jis nėra tiesiogiai susijęs su tekstu, kurį juo norima pakeisti; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

170 straipsnis

170 straipsnis

Pakeitimų priimtinumas

Pakeitimų priimtinumas

1.   
  Pakeitimas
  yra nepriimtinas, jei:

1.   
  Nedarant poveikio 52 straipsnio 2 dalyje nustatytoms papildomoms sąlygoms dėl pranešimų savo iniciatyva ir 69 straipsnio 2 dalyje – dėl Tarybos pozicijos pakeitimų, pakeitimas
  yra nepriimtinas, jei:

a)

jis nėra tiesiogiai susijęs su tekstu, kurį juo norima pakeisti;

| a) | jis nėra tiesiogiai susijęs su tekstu, kurį juo norima pakeisti; |
| --- | --- |

a)

jis nėra tiesiogiai susijęs su tekstu, kurį juo norima pakeisti;

| b) | juo siekiama išbraukti visą tekstą arba visą tekstą pakeisti kitu; |
| --- | --- |

b)

juo siekiama išbraukti visą tekstą arba visą tekstą pakeisti kitu;

| b) | juo siekiama išbraukti visą tekstą arba visą tekstą pakeisti kitu; |
| --- | --- |

b)

juo siekiama išbraukti visą tekstą arba visą tekstą pakeisti kitu;

| c) | juo siekiama pakeisti daugiau nei vieną teksto, su kuriuo jis yra susijęs, straipsnį ar straipsnio dalį. Ši nuostata netaikoma kompromisiniams pakeitimams ar pakeitimams, kuriais siekiama pakeisti tą patį ar tuos pačius žodžius visame tekste; |
| --- | --- |

c)

juo siekiama pakeisti daugiau nei vieną teksto, su kuriuo jis yra susijęs, straipsnį ar straipsnio dalį. Ši nuostata netaikoma kompromisiniams pakeitimams ar pakeitimams, kuriais siekiama pakeisti tą patį ar tuos pačius žodžius visame tekste;

| c) | juo siekiama pakeisti daugiau nei vieną teksto, su kuriuo jis yra susijęs, straipsnį ar straipsnio dalį. Ši nuostata netaikoma kompromisiniams pakeitimams ar pakeitimams, kuriais siekiama pakeisti tą patį ar tuos pačius žodžius visame tekste; |
| --- | --- |

c)

juo siekiama pakeisti daugiau nei vieną teksto, su kuriuo jis yra susijęs, straipsnį ar straipsnio dalį. Ši nuostata netaikoma kompromisiniams pakeitimams ar pakeitimams, kuriais siekiama pakeisti tą patį ar tuos pačius žodžius visame tekste;

| ca) | juo siekiama iš dalies pakeisti pasiūlymą dėl Sąjungos teisės aktų kodifikavimo; vis dėlto mutatis mutandis taikoma 103 straipsnio 3 dalies antra pastraipa; |
| --- | --- |

ca)

juo siekiama iš dalies pakeisti pasiūlymą dėl Sąjungos teisės aktų kodifikavimo; vis dėlto mutatis mutandis taikoma 103 straipsnio 3 dalies antra pastraipa;

| cb) | juo siekiama iš dalies pakeisti nepakeistas pasiūlymo dėl Sąjungos teisės aktų išdėstymo nauja redakcija dalis; vis dėlto mutatis mutandis taikomos 104 straipsnio 2 dalies antra pastraipa ir 104 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa; |
| --- | --- |

cb)

juo siekiama iš dalies pakeisti nepakeistas pasiūlymo dėl Sąjungos teisės aktų išdėstymo nauja redakcija dalis; vis dėlto mutatis mutandis taikomos 104 straipsnio 2 dalies antra pastraipa ir 104 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa;

| d) | paaiškėja, kad teksto, kurį pakeitimu norima pakeisti, nauja redakcija nereikalauja pakeitimų bent viena iš oficialiųjų kalbų
  ; šiuo atveju Parlamento pirmininkas su suinteresuotais asmenimis ieško tinkamo kalbinio sprendimo. |
| --- | --- |

d)

paaiškėja, kad teksto, kurį pakeitimu norima pakeisti, nauja redakcija nereikalauja pakeitimų bent viena iš oficialiųjų kalbų
  ; šiuo atveju Parlamento pirmininkas su suinteresuotais asmenimis ieško tinkamo kalbinio sprendimo.

| d) | juo siekiama užtikrinti tik teksto kalbinį taisyklingumą ir nuoseklų terminų vartojimą kalba, kuria pateikiamas pakeitimas
  ; šiuo atveju Parlamento pirmininkas su suinteresuotais asmenimis ieško tinkamo kalbinio sprendimo. |
| --- | --- |

d)

juo siekiama užtikrinti tik teksto kalbinį taisyklingumą ir nuoseklų terminų vartojimą kalba, kuria pateikiamas pakeitimas
  ; šiuo atveju Parlamento pirmininkas su suinteresuotais asmenimis ieško tinkamo kalbinio sprendimo.

2.   
  Visi pakeitimai, prieštaraujantys anksčiau priimtiems sprendimams dėl to paties teksto to paties balsavimo metu, atkrenta.

3.   Parlamento pirmininkas sprendžia dėl pakeitimų priimtinumo.

3.   Parlamento pirmininkas sprendžia dėl pakeitimų priimtinumo.

Parlamento pirmininkas, spręsdamas dėl pakeitimų priimtinumo pagal šio straipsnio 3 dalį, remiasi ne tik šio straipsnio 1
  ar 2 dalyse
  esančiomis nuostatomis, bet visomis Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis.

Parlamento pirmininkas, spręsdamas dėl pakeitimų priimtinumo pagal šio straipsnio 3 dalį, remiasi ne tik šio straipsnio 1
  dalyje
  esančiomis nuostatomis, bet visomis Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis.

4.   Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti alternatyvų pasiūlymą dėl rezoliucijos, kuris pakeistų su teisėkūra nesusijusį pasiūlymą dėl rezoliucijos, esantį komiteto pranešime.

4.   Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti alternatyvų pasiūlymą dėl rezoliucijos, kuris pakeistų su teisėkūra nesusijusį pasiūlymą dėl rezoliucijos, esantį komiteto pranešime.

Šiuo atveju frakcija arba atitinkami Parlamento nariai negali teikti atsakingo komiteto pasiūlymo dėl rezoliucijos pakeitimų. Alternatyvus pasiūlymas dėl rezoliucijos negali būti ilgesnis nei atsakingo komiteto pasiūlymas dėl rezoliucijos. Parlamentui jis pateikiamas balsuoti vienu balsavimu ir be pakeitimų.

Šiuo atveju frakcija arba atitinkami Parlamento nariai negali teikti atsakingo komiteto pasiūlymo dėl rezoliucijos pakeitimų. Alternatyvus pasiūlymas dėl rezoliucijos negali būti ilgesnis nei atsakingo komiteto pasiūlymas dėl rezoliucijos. Parlamentui jis pateikiamas balsuoti vienu balsavimu ir be pakeitimų.

Mutatis mutandis
  taikoma
  123 straipsnio 4
  dalis
  .

Mutatis mutandis
  taikomos
  123 straipsnio 4
  ir 4a dalys dėl bendrų pasiūlymų dėl rezoliucijų
  .

4a.
     
  Išimties tvarka, Parlamento pirmininkui sutikus, pakeitimai gali būti pateikti pasibaigus pakeitimų teikimo terminui, jei tai yra kompromisiniai pakeitimai arba jei buvo iškilę techninių problemų. Parlamento pirmininkas sprendžia dėl tokių pakeitimų priimtinumo. Kad būtų galima dėl jų balsuoti, Parlamento pirmininkas, prieš juos pateikdamas balsavimui, turi gauti Parlamento sutikimą.

Gali būti taikomi šie bendri kompromisinių pakeitimų priimtinumo kriterijai:

| — | paprastai kompromisiniai pakeitimai susiję su tomis teksto dalimis, dėl kurių buvo pateikta pakeitimų iki pakeitimų pateikimo termino pabaigos; |
| --- | --- |

—

paprastai kompromisiniai pakeitimai susiję su tomis teksto dalimis, dėl kurių buvo pateikta pakeitimų iki pakeitimų pateikimo termino pabaigos;

| — | paprastai kompromisinius pakeitimus teikia Parlamento daugumai atstovaujančios frakcijos, atitinkamų komitetų pirmininkai ar pranešėjai arba kitų pakeitimų autoriai; |
| --- | --- |

—

paprastai kompromisinius pakeitimus teikia Parlamento daugumai atstovaujančios frakcijos, atitinkamų komitetų pirmininkai ar pranešėjai arba kitų pakeitimų autoriai;

| — | paprastai, pateikus kompromisinį pakeitimą, atsiimami visi kiti dėl to paties klausimo pateikti pakeitimai. |
| --- | --- |

—

paprastai, pateikus kompromisinį pakeitimą, atsiimami visi kiti dėl to paties klausimo pateikti pakeitimai.

Tik Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti atsižvelgti į kompromisinius pakeitimus. Kad būtų galima pateikti pakeitimą balsuoti, Parlamento pirmininkas turi gauti Parlamento sutikimą, paklausdamas, ar yra prieštaraujančių dėl to, kad būtų balsuojama dėl kompromisinio pakeitimo. Jeigu yra, Parlamentas sprendžia balsavusiųjų dauguma.

Pakeitimas 192

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

171 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 171 straipsnis | 171 straipsnis |
| Balsavimo procedūra | Balsavimo procedūra |
| 1.   
  Balsuojant
  dėl
  pranešimų
  taikoma ši procedūra: | 1.   
  Jei Darbo tvarkos taisyklėse konkrečiai nenurodyta kitaip, balsuojant
  dėl
  Parlamentui pateiktų tekstų
  taikoma ši procedūra: |
| a) | pirmiausia
  balsuojama dėl galimų teksto
  ,
  su kuriuo yra susijęs atsakingo komiteto pranešimas,
  pakeitimų; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

171 straipsnis

171 straipsnis

Balsavimo procedūra

Balsavimo procedūra

1.   
  Balsuojant
  dėl
  pranešimų
  taikoma ši procedūra:

1.   
  Jei Darbo tvarkos taisyklėse konkrečiai nenurodyta kitaip, balsuojant
  dėl
  Parlamentui pateiktų tekstų
  taikoma ši procedūra:

a)

pirmiausia
  balsuojama dėl galimų teksto
  ,
  su kuriuo yra susijęs atsakingo komiteto pranešimas,
  pakeitimų;

| a) | pirmiausia
  , atitinkamais atvejais
  ,
  balsuojama dėl pasiūlymo dėl teisiškai privalomo akto
  pakeitimų; |
| --- | --- |

a)

pirmiausia
  , atitinkamais atvejais
  ,
  balsuojama dėl pasiūlymo dėl teisiškai privalomo akto
  pakeitimų;

| b) | po to
  balsuojama dėl viso – pakeisto ar ne –
  teksto
  ; |
| --- | --- |

b)

po to
  balsuojama dėl viso – pakeisto ar ne –
  teksto
  ;

| b) | po to, atitinkamais atvejais,
  balsuojama dėl viso – pakeisto ar ne –
  pasiūlymo
  ; |
| --- | --- |

b)

po to, atitinkamais atvejais,
  balsuojama dėl viso – pakeisto ar ne –
  pasiūlymo
  ;

| c) | vėliau
  balsuojama dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos ar teisėkūros rezoliucijos projekto pakeitimų; |
| --- | --- |

c)

vėliau
  balsuojama dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos ar teisėkūros rezoliucijos projekto pakeitimų;

| c) | vėliau
  balsuojama dėl
  visų
  pasiūlymo dėl rezoliucijos ar teisėkūros rezoliucijos projekto pakeitimų; |
| --- | --- |

c)

vėliau
  balsuojama dėl
  visų
  pasiūlymo dėl rezoliucijos ar teisėkūros rezoliucijos projekto pakeitimų;

| d) | galiausiai
  balsuojama dėl viso pasiūlymo dėl rezoliucijos
  ar viso teisėkūros rezoliucijos projekto
  (galutinis balsavimas). |
| --- | --- |

d)

galiausiai
  balsuojama dėl viso pasiūlymo dėl rezoliucijos
  ar viso teisėkūros rezoliucijos projekto
  (galutinis balsavimas).

| d) | galiausiai
  balsuojama dėl viso pasiūlymo dėl rezoliucijos (galutinis balsavimas). |
| --- | --- |

d)

galiausiai
  balsuojama dėl viso pasiūlymo dėl rezoliucijos (galutinis balsavimas).

Parlamentas nebalsuoja dėl pranešimo aiškinamosios dalies.

Parlamentas nebalsuoja dėl
  jokios
  pranešimo aiškinamosios dalies.

2.   
  Antrojo svarstymo metu taikoma ši procedūra:

| a) | jei nepateikiamas pasiūlymas atmesti ar iš dalies pakeisti Tarybos poziciją, laikoma, kad ji yra priimta, vadovaujantis 76 straipsniu; |
| --- | --- |

a)

jei nepateikiamas pasiūlymas atmesti ar iš dalies pakeisti Tarybos poziciją, laikoma, kad ji yra priimta, vadovaujantis 76 straipsniu;

| b) | dėl pasiūlymo atmesti Tarybos poziciją balsuojama prieš balsuojant dėl pakeitimų (žr. 68 straipsnio 1 dalį); |
| --- | --- |

b)

dėl pasiūlymo atmesti Tarybos poziciją balsuojama prieš balsuojant dėl pakeitimų (žr. 68 straipsnio 1 dalį);

| c) | jei buvo pateikti keli Tarybos pozicijos pakeitimai, dėl jų balsuojama 174 straipsnyje nurodyta tvarka; |
| --- | --- |

c)

jei buvo pateikti keli Tarybos pozicijos pakeitimai, dėl jų balsuojama 174 straipsnyje nurodyta tvarka;

| d) | kai Parlamente įvyko balsavimas, kuriuo siekta iš dalies pakeisti Tarybos poziciją, papildomai balsuoti dėl viso teksto galima tik vadovaujantis 68 straipsnio 2 dalimi. |
| --- | --- |

d)

kai Parlamente įvyko balsavimas, kuriuo siekta iš dalies pakeisti Tarybos poziciją, papildomai balsuoti dėl viso teksto galima tik vadovaujantis 68 straipsnio 2 dalimi.

3.   
  Trečiajam svarstymui taikoma 72 straipsnyje numatyta procedūra.

4.   Kai vyksta balsavimas dėl
  teisės
  aktų
  tekstų ir dėl
  pasiūlymų dėl rezoliucijų
  , nesusijusių su teisėkūra
  , visų pirma balsuojama dėl teksto dėstomosios dalies, paskui dėl nurodomosios ir konstatuojamosios teksto dalių.

4.   Kai vyksta balsavimas dėl
  pasiūlymų dėl teisiškai privalomų
  aktų
  ir dėl ne teisėkūros
  pasiūlymų dėl rezoliucijų, visų pirma balsuojama dėl teksto dėstomosios dalies, paskui dėl nurodomosios ir konstatuojamosios teksto dalių.

4a.
     
  Visi pakeitimai, prieštaraujantys anksčiau priimtiems sprendimams dėl to paties teksto to paties balsavimo metu, atkrenta.

5.   
  Pakeitimai, prieštaraujantys ankstesniam balsavimui, atkrenta. Balsavimo metu kalbėti gali tik pranešėjas,
  trumpai
  pristatydamas savo
  komiteto poziciją dėl balsuoti pateiktų pakeitimų.

5.   
  Balsavimo metu kalbėti gali tik pranešėjas arba vietoj jo – komiteto pirmininkas. Jis
  trumpai
  pristato atsakingo
  komiteto poziciją dėl balsuoti pateiktų pakeitimų.

Pakeitimas 193

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

172 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 172 straipsnis | Išbraukta. |
| Balsų pasiskirstymas po lygiai | |
| 1.   
  171 straipsnio 1 dalies b ar d punktuose numatyto balsavimo metu balsams pasiskirsčius po lygiai, visas tekstas grąžinamas komitetui. Ši procedūra taikoma ir 3 bei 9 straipsniuose numatytų balsavimų metu ir 199 bei 212 straipsniuose numatytų galutinių balsavimų metu, pastaraisiais atvejais klausimus perduodant svarstyti Pirmininkų sueigai. | |
| 2.   
  Jei balsuojant dėl visos darbotvarkės (152 straipsnis), dėl viso posėdžio protokolo (192 straipsnis) ar dėl teksto, kuris pateikiamas balsuoti dalimis pagal 176 straipsnį, balsai pasiskirsto po lygiai, tekstas, dėl kurio balsuojama, laikomas priimtu. | |
| 3.   
  Visais kitais atvejais balsams pasiskirsčius po lygiai, nepažeidžiant straipsnių, kuriuose reikalaujama kvalifikuotos balsų daugumos, tekstas ar pasiūlymas, dėl kurių balsuojama, laikomi atmestais. | |
| 172 straipsnio 3 dalis aiškinama taip, kad tuo atveju, kai balsai dėl rekomendacijos projekto pagal 141 straipsnio 4 dalį įstoti į Europos Sąjungos Teisingumo Teisme nagrinėjamą bylą pasiskirsto po lygiai, tai nereiškia, kad priimama rekomendacija įstoti į tą bylą. Tokiu atveju turi būti laikoma, kad atsakingas komitetas nepriėmė jokios rekomendacijos. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

172 straipsnis

Išbraukta.

Balsų pasiskirstymas po lygiai

1.   
  171 straipsnio 1 dalies b ar d punktuose numatyto balsavimo metu balsams pasiskirsčius po lygiai, visas tekstas grąžinamas komitetui. Ši procedūra taikoma ir 3 bei 9 straipsniuose numatytų balsavimų metu ir 199 bei 212 straipsniuose numatytų galutinių balsavimų metu, pastaraisiais atvejais klausimus perduodant svarstyti Pirmininkų sueigai.

2.   
  Jei balsuojant dėl visos darbotvarkės (152 straipsnis), dėl viso posėdžio protokolo (192 straipsnis) ar dėl teksto, kuris pateikiamas balsuoti dalimis pagal 176 straipsnį, balsai pasiskirsto po lygiai, tekstas, dėl kurio balsuojama, laikomas priimtu.

3.   
  Visais kitais atvejais balsams pasiskirsčius po lygiai, nepažeidžiant straipsnių, kuriuose reikalaujama kvalifikuotos balsų daugumos, tekstas ar pasiūlymas, dėl kurių balsuojama, laikomi atmestais.

172 straipsnio 3 dalis aiškinama taip, kad tuo atveju, kai balsai dėl rekomendacijos projekto pagal 141 straipsnio 4 dalį įstoti į Europos Sąjungos Teisingumo Teisme nagrinėjamą bylą pasiskirsto po lygiai, tai nereiškia, kad priimama rekomendacija įstoti į tą bylą. Tokiu atveju turi būti laikoma, kad atsakingas komitetas nepriėmė jokios rekomendacijos.

Pakeitimas 194

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

173 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 173 straipsnis | Išbraukta. |
| Balsavimo principai | |
| 1.   
  Dėl pranešimų balsuojama remiantis atsakingo komiteto rekomendacija. Komitetas gali patikėti šį darbą savo pirmininkui ar pranešėjui. | |
| 2.   
  Komitetas gali rekomenduoti dėl visų ar kai kurių pakeitimų balsuoti vienu metu, juos priimti, atmesti ar panaikinti. | |
| Jis taip pat gali pasiūlyti kompromisinius pakeitimus. | |
| 3.   
  Jei komitetas rekomenduoja dėl visų pakeitimų balsuoti vienu metu, šis balsavimas vyksta pirmiausia. | |
| 4.   
  Jeigu komitetas pateikia kompromisinį pakeitimą, dėl pastarojo balsuojama pirmiausia. | |
| 5.   
  Dėl pakeitimų, dėl kurių prašoma balsuoti vardiniu būdu, vyksta atskiras balsavimas. | |
| 6.   
  Balsavimas dalimis neleistinas, kai balsuojama dėl visų pakeitimų vienu metu ar kai balsuojama dėl kompromisinių pakeitimų. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

173 straipsnis

Išbraukta.

Balsavimo principai

1.   
  Dėl pranešimų balsuojama remiantis atsakingo komiteto rekomendacija. Komitetas gali patikėti šį darbą savo pirmininkui ar pranešėjui.

2.   
  Komitetas gali rekomenduoti dėl visų ar kai kurių pakeitimų balsuoti vienu metu, juos priimti, atmesti ar panaikinti.

Jis taip pat gali pasiūlyti kompromisinius pakeitimus.

3.   
  Jei komitetas rekomenduoja dėl visų pakeitimų balsuoti vienu metu, šis balsavimas vyksta pirmiausia.

4.   
  Jeigu komitetas pateikia kompromisinį pakeitimą, dėl pastarojo balsuojama pirmiausia.

5.   
  Dėl pakeitimų, dėl kurių prašoma balsuoti vardiniu būdu, vyksta atskiras balsavimas.

6.   
  Balsavimas dalimis neleistinas, kai balsuojama dėl visų pakeitimų vienu metu ar kai balsuojama dėl kompromisinių pakeitimų.

Pakeitimas 195

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

174 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 174 straipsnis | 174 straipsnis |
| Balsavimo dėl pakeitimų eilės tvarka | Balsavimo dėl pakeitimų eilės tvarka |
| 1.   Pakeitimai turi pirmenybę prieš tekstus, kuriems jie taikomi, ir dėl jų balsuojama pirmiau nei dėl tekstų. | 1.   Pakeitimai turi pirmenybę prieš tekstus, kuriems jie taikomi, ir dėl jų balsuojama pirmiau nei dėl tekstų. |
| 2.   Jeigu du ar daugiau vienas su kitu nesuderinami pakeitimai taikomi tai pačiai teksto daliai, labiausiai nutolęs nuo pirminio teksto pakeitimas turi pirmumą ir dėl jo balsuojama pirmiausia. Jei priimamas šis pakeitimas, kiti pakeitimai atmetami. Jei jis atmetamas, balsuojama dėl kito pirmumą turinčio pakeitimo ir taip dėl visų kitų pakeitimų. Jei yra abejonių dėl pirmumo, sprendžia Parlamento pirmininkas. Jeigu atmetami visi pakeitimai, pradinis tekstas laikomas priimtu, jeigu per nustatytą terminą nepaprašoma atskiro balsavimo. | 2.   Jeigu du ar daugiau vienas su kitu nesuderinami pakeitimai taikomi tai pačiai teksto daliai, labiausiai nutolęs nuo pirminio teksto pakeitimas turi pirmumą ir dėl jo balsuojama pirmiausia. Jei priimamas šis pakeitimas, kiti pakeitimai atmetami. Jei jis atmetamas, balsuojama dėl kito pirmumą turinčio pakeitimo ir taip dėl visų kitų pakeitimų. Jei yra abejonių dėl pirmumo, sprendžia Parlamento pirmininkas. Jeigu atmetami visi pakeitimai, pradinis tekstas laikomas priimtu, jeigu per nustatytą terminą nepaprašoma atskiro balsavimo. |
| 3.   
  Parlamento
  pirmininkas gali pasiūlyti pirmiausia balsuoti dėl pirminio teksto ar dėl mažiau nuo šio teksto nutolusio pakeitimo, prieš balsuojant dėl labiausiai nuo šio teksto nutolusio pakeitimo. | 3.   
  Tačiau jei Parlamento
  pirmininkas
  mano, kad tai gali palengvinti balsavimą, jis
  gali pasiūlyti pirmiausia balsuoti dėl pirminio teksto ar dėl mažiau nuo šio teksto nutolusio pakeitimo, prieš balsuojant dėl labiausiai nuo šio teksto nutolusio pakeitimo. |
| Jeigu vienas ar kitas pakeitimas surenka balsų daugumą, visi kiti
  to paties
  teksto pakeitimai atkrenta. | Jeigu vienas ar kitas pakeitimas surenka balsų daugumą, visi kiti
  tos pačios
  teksto
  dalies
  pakeitimai atkrenta. |
| 4.   
  Išimties tvarka Parlamento pirmininko siūlymu galima balsuoti dėl pakeitimų, pateiktų pasibaigus diskusijoms, jei tai yra kompromisiniai pakeitimai arba jei buvo iškilę techninių problemų. Kad galima būtų dėl jų balsuoti, Parlamento pirmininkas turi gauti Parlamento sutikimą. | |
| Vadovaudamasis 170 straipsnio 3 dalimi, Parlamento pirmininkas sprendžia dėl pakeitimų priimtinumo. Dėl kompromisinių pakeitimų, pateiktų pasibaigus diskusijoms, remiantis šia dalimi, priimtinumo Parlamento pirmininkas sprendžia nagrinėdamas kiekvieną atvejį atskirai, atsižvelgdamas į šio pakeitimo kompromisinį pobūdį. | |
| Tik Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti atsižvelgti į kompromisinius pakeitimus. Kad būtų galima pateikti pakeitimą balsuoti, Parlamento pirmininkas turi gauti Parlamento sutikimą. Jis pateikia klausimą, ar yra prieštaraujančių dėl to, kad būtų balsuojama dėl kompromisinio pakeitimo. Jeigu yra, Parlamentas sprendžia balsavusiųjų dauguma. | |
| | 4a.
     
  Jei kompromisiniai pakeitimai pateikiami balsuoti, dėl jų balsuojama pirmiausia. |
| | 4b.
     
  Balsavimas dalimis neleistinas, kai balsuojama dėl kompromisinių pakeitimų. |
| 5.   Kai atsakingas komitetas pateikia keletą teksto, dėl kurio parengtas pranešimas, pakeitimų, Parlamento pirmininkas pasiūlo balsuoti dėl jų visų vienu metu, jeigu frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių nepaprašo atskiro balsavimo arba jeigu nepateikiami kiti pakeitimai. | 5.   Kai atsakingas komitetas pateikia keletą teksto, dėl kurio parengtas pranešimas, pakeitimų, Parlamento pirmininkas pasiūlo balsuoti dėl jų visų vienu metu, jeigu frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių nepaprašo atskiro balsavimo arba
  balsavimo dalimis dėl tam tikrų punktų, arba
  jeigu nepateikiami kiti
  konkuruojantys
  pakeitimai. |
| 6.   Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti balsuoti dėl kitų pakeitimų vienu metu, jei pakeitimai vienas kitą papildo
  . Šiuo atveju taikoma 5 dalyje numatyta procedūra. Tokių
  pakeitimų autoriai gali pasiūlyti balsuoti dėl visų pakeitimų vienu metu, kai jų pakeitimai papildo vienas kitą. | 6.   Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti balsuoti dėl kitų pakeitimų vienu metu, jei pakeitimai vienas kitą papildo
  , jeigu frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių nepaprašo atskiro balsavimo arba balsavimo dalimis.
  Pakeitimų autoriai
  taip pat
  gali pasiūlyti balsuoti dėl visų pakeitimų vienu metu, kai jų pakeitimai papildo vienas kitą. |
| 7.   Priėmus ar atmetus tam tikrą pakeitimą, Parlamento pirmininkas gali nuspręsti balsuoti vienu metu dėl kitų pakeitimų, kurių turinys ar tikslai yra vienodi. Parlamento pirmininkas šiuo tikslu gali paprašyti išankstinio Parlamento sutikimo. | 7.   Priėmus ar atmetus tam tikrą pakeitimą, Parlamento pirmininkas gali nuspręsti balsuoti vienu metu dėl kitų pakeitimų, kurių turinys ar tikslai yra vienodi. Parlamento pirmininkas šiuo tikslu gali paprašyti išankstinio Parlamento sutikimo. |
| Šie pakeitimai gali būti susiję su skirtingomis pradinio teksto dalimis. | Šie pakeitimai gali būti susiję su skirtingomis pradinio teksto dalimis. |
| 8.   Dėl dviejų ar daugiau identiškų, bet skirtingų autorių pateiktų pakeitimų balsuojama kaip dėl vieno pakeitimo. | 8.   Dėl dviejų ar daugiau identiškų, bet skirtingų autorių pateiktų pakeitimų balsuojama kaip dėl vieno pakeitimo. |
| | 8a.
     
  Dėl pakeitimų, dėl kurių prašoma balsuoti vardiniu būdu, vyksta atskiras balsavimas. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

174 straipsnis

174 straipsnis

Balsavimo dėl pakeitimų eilės tvarka

Balsavimo dėl pakeitimų eilės tvarka

1.   Pakeitimai turi pirmenybę prieš tekstus, kuriems jie taikomi, ir dėl jų balsuojama pirmiau nei dėl tekstų.

1.   Pakeitimai turi pirmenybę prieš tekstus, kuriems jie taikomi, ir dėl jų balsuojama pirmiau nei dėl tekstų.

2.   Jeigu du ar daugiau vienas su kitu nesuderinami pakeitimai taikomi tai pačiai teksto daliai, labiausiai nutolęs nuo pirminio teksto pakeitimas turi pirmumą ir dėl jo balsuojama pirmiausia. Jei priimamas šis pakeitimas, kiti pakeitimai atmetami. Jei jis atmetamas, balsuojama dėl kito pirmumą turinčio pakeitimo ir taip dėl visų kitų pakeitimų. Jei yra abejonių dėl pirmumo, sprendžia Parlamento pirmininkas. Jeigu atmetami visi pakeitimai, pradinis tekstas laikomas priimtu, jeigu per nustatytą terminą nepaprašoma atskiro balsavimo.

2.   Jeigu du ar daugiau vienas su kitu nesuderinami pakeitimai taikomi tai pačiai teksto daliai, labiausiai nutolęs nuo pirminio teksto pakeitimas turi pirmumą ir dėl jo balsuojama pirmiausia. Jei priimamas šis pakeitimas, kiti pakeitimai atmetami. Jei jis atmetamas, balsuojama dėl kito pirmumą turinčio pakeitimo ir taip dėl visų kitų pakeitimų. Jei yra abejonių dėl pirmumo, sprendžia Parlamento pirmininkas. Jeigu atmetami visi pakeitimai, pradinis tekstas laikomas priimtu, jeigu per nustatytą terminą nepaprašoma atskiro balsavimo.

3.   
  Parlamento
  pirmininkas gali pasiūlyti pirmiausia balsuoti dėl pirminio teksto ar dėl mažiau nuo šio teksto nutolusio pakeitimo, prieš balsuojant dėl labiausiai nuo šio teksto nutolusio pakeitimo.

3.   
  Tačiau jei Parlamento
  pirmininkas
  mano, kad tai gali palengvinti balsavimą, jis
  gali pasiūlyti pirmiausia balsuoti dėl pirminio teksto ar dėl mažiau nuo šio teksto nutolusio pakeitimo, prieš balsuojant dėl labiausiai nuo šio teksto nutolusio pakeitimo.

Jeigu vienas ar kitas pakeitimas surenka balsų daugumą, visi kiti
  to paties
  teksto pakeitimai atkrenta.

Jeigu vienas ar kitas pakeitimas surenka balsų daugumą, visi kiti
  tos pačios
  teksto
  dalies
  pakeitimai atkrenta.

4.   
  Išimties tvarka Parlamento pirmininko siūlymu galima balsuoti dėl pakeitimų, pateiktų pasibaigus diskusijoms, jei tai yra kompromisiniai pakeitimai arba jei buvo iškilę techninių problemų. Kad galima būtų dėl jų balsuoti, Parlamento pirmininkas turi gauti Parlamento sutikimą.

Vadovaudamasis 170 straipsnio 3 dalimi, Parlamento pirmininkas sprendžia dėl pakeitimų priimtinumo. Dėl kompromisinių pakeitimų, pateiktų pasibaigus diskusijoms, remiantis šia dalimi, priimtinumo Parlamento pirmininkas sprendžia nagrinėdamas kiekvieną atvejį atskirai, atsižvelgdamas į šio pakeitimo kompromisinį pobūdį.

Tik Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti atsižvelgti į kompromisinius pakeitimus. Kad būtų galima pateikti pakeitimą balsuoti, Parlamento pirmininkas turi gauti Parlamento sutikimą. Jis pateikia klausimą, ar yra prieštaraujančių dėl to, kad būtų balsuojama dėl kompromisinio pakeitimo. Jeigu yra, Parlamentas sprendžia balsavusiųjų dauguma.

4a.
     
  Jei kompromisiniai pakeitimai pateikiami balsuoti, dėl jų balsuojama pirmiausia.

4b.
     
  Balsavimas dalimis neleistinas, kai balsuojama dėl kompromisinių pakeitimų.

5.   Kai atsakingas komitetas pateikia keletą teksto, dėl kurio parengtas pranešimas, pakeitimų, Parlamento pirmininkas pasiūlo balsuoti dėl jų visų vienu metu, jeigu frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių nepaprašo atskiro balsavimo arba jeigu nepateikiami kiti pakeitimai.

5.   Kai atsakingas komitetas pateikia keletą teksto, dėl kurio parengtas pranešimas, pakeitimų, Parlamento pirmininkas pasiūlo balsuoti dėl jų visų vienu metu, jeigu frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių nepaprašo atskiro balsavimo arba
  balsavimo dalimis dėl tam tikrų punktų, arba
  jeigu nepateikiami kiti
  konkuruojantys
  pakeitimai.

6.   Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti balsuoti dėl kitų pakeitimų vienu metu, jei pakeitimai vienas kitą papildo
  . Šiuo atveju taikoma 5 dalyje numatyta procedūra. Tokių
  pakeitimų autoriai gali pasiūlyti balsuoti dėl visų pakeitimų vienu metu, kai jų pakeitimai papildo vienas kitą.

6.   Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti balsuoti dėl kitų pakeitimų vienu metu, jei pakeitimai vienas kitą papildo
  , jeigu frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių nepaprašo atskiro balsavimo arba balsavimo dalimis.
  Pakeitimų autoriai
  taip pat
  gali pasiūlyti balsuoti dėl visų pakeitimų vienu metu, kai jų pakeitimai papildo vienas kitą.

7.   Priėmus ar atmetus tam tikrą pakeitimą, Parlamento pirmininkas gali nuspręsti balsuoti vienu metu dėl kitų pakeitimų, kurių turinys ar tikslai yra vienodi. Parlamento pirmininkas šiuo tikslu gali paprašyti išankstinio Parlamento sutikimo.

7.   Priėmus ar atmetus tam tikrą pakeitimą, Parlamento pirmininkas gali nuspręsti balsuoti vienu metu dėl kitų pakeitimų, kurių turinys ar tikslai yra vienodi. Parlamento pirmininkas šiuo tikslu gali paprašyti išankstinio Parlamento sutikimo.

Šie pakeitimai gali būti susiję su skirtingomis pradinio teksto dalimis.

Šie pakeitimai gali būti susiję su skirtingomis pradinio teksto dalimis.

8.   Dėl dviejų ar daugiau identiškų, bet skirtingų autorių pateiktų pakeitimų balsuojama kaip dėl vieno pakeitimo.

8.   Dėl dviejų ar daugiau identiškų, bet skirtingų autorių pateiktų pakeitimų balsuojama kaip dėl vieno pakeitimo.

8a.
     
  Dėl pakeitimų, dėl kurių prašoma balsuoti vardiniu būdu, vyksta atskiras balsavimas.

Pakeitimas 196

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

175 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 175 straipsnis | 175 straipsnis |
| Plenarinio posėdžio metu pateiktų pakeitimų
  nagrinėjimas
  komitete | Plenarinio posėdžio metu pateiktų pakeitimų
  atrinkimas
  komitete |
| Kai
  plenariniame posėdyje
  pateikiama
  svarstyti
  daugiau negu penkiasdešimt
  pranešimo
  pakeitimų
  ir
  prašymų balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su
  atsakingo
  komiteto pirmininku, gali jam pasiūlyti
  nagrinėti šiuos pakeitimus
  ar
  prašymus
  komitete. Pakeitimai ar prašymai balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu, nesurinkę šiame etape vienos
  dešimtosios
  komiteto narių balsų, neteikiami balsuoti plenarinio posėdžio metu. | Kai pateikiama daugiau negu penkiasdešimt
  teksto, kurį pateikė komitetas,
  pakeitimų
  ar
  prašymų balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu,
  kad jie būtų apsvarstyti plenariniame posėdyje,
  Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su
  to
  komiteto pirmininku, gali jam pasiūlyti
  balsuoti dėl kiekvieno iš tų pakeitimų
  ar
  prašymų
  komitete. Pakeitimai ar prašymai balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu, nesurinkę šiame etape
  bent
  vienos
  trečiosios
  komiteto narių balsų, neteikiami balsuoti plenarinio posėdžio metu. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

175 straipsnis

175 straipsnis

Plenarinio posėdžio metu pateiktų pakeitimų
  nagrinėjimas
  komitete

Plenarinio posėdžio metu pateiktų pakeitimų
  atrinkimas
  komitete

Kai
  plenariniame posėdyje
  pateikiama
  svarstyti
  daugiau negu penkiasdešimt
  pranešimo
  pakeitimų
  ir
  prašymų balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su
  atsakingo
  komiteto pirmininku, gali jam pasiūlyti
  nagrinėti šiuos pakeitimus
  ar
  prašymus
  komitete. Pakeitimai ar prašymai balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu, nesurinkę šiame etape vienos
  dešimtosios
  komiteto narių balsų, neteikiami balsuoti plenarinio posėdžio metu.

Kai pateikiama daugiau negu penkiasdešimt
  teksto, kurį pateikė komitetas,
  pakeitimų
  ar
  prašymų balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu,
  kad jie būtų apsvarstyti plenariniame posėdyje,
  Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su
  to
  komiteto pirmininku, gali jam pasiūlyti
  balsuoti dėl kiekvieno iš tų pakeitimų
  ar
  prašymų
  komitete. Pakeitimai ar prašymai balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu, nesurinkę šiame etape
  bent
  vienos
  trečiosios
  komiteto narių balsų, neteikiami balsuoti plenarinio posėdžio metu.

Pakeitimas 197

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

176 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 176 straipsnis | 176 straipsnis |
| Balsavimas dalimis | Balsavimas dalimis |
| 1.   Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali paprašyti balsuoti dalimis, kai tekste, dėl kurio siūloma balsuoti, yra dvi ar daugiau nuostatų, jei jis susijęs su dviem ar daugiau klausimų arba jei tekstą galima padalyti į keletą dalių, turinčių atskirą prasmę ir (ar) savarankišką norminę vertę. | 1.   Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali paprašyti balsuoti dalimis, kai tekste, dėl kurio siūloma balsuoti, yra dvi ar daugiau nuostatų, jei jis susijęs su dviem ar daugiau klausimų arba jei tekstą galima padalyti į keletą dalių, turinčių atskirą prasmę ir (ar) savarankišką norminę vertę. |
| 2.   Šis prašymas turi būti pateiktas balsavimo išvakarėse, jeigu Parlamento pirmininkas
  nenustatyto
  kito termino. Tada Parlamento pirmininkas sprendžia dėl prašymo. | 2.   Šis prašymas turi būti pateiktas
  ne vėliau kaip
  balsavimo išvakarėse, jeigu Parlamento pirmininkas
  nenustato
  kito termino. Tada Parlamento pirmininkas sprendžia dėl prašymo. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

176 straipsnis

176 straipsnis

Balsavimas dalimis

Balsavimas dalimis

1.   Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali paprašyti balsuoti dalimis, kai tekste, dėl kurio siūloma balsuoti, yra dvi ar daugiau nuostatų, jei jis susijęs su dviem ar daugiau klausimų arba jei tekstą galima padalyti į keletą dalių, turinčių atskirą prasmę ir (ar) savarankišką norminę vertę.

1.   Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali paprašyti balsuoti dalimis, kai tekste, dėl kurio siūloma balsuoti, yra dvi ar daugiau nuostatų, jei jis susijęs su dviem ar daugiau klausimų arba jei tekstą galima padalyti į keletą dalių, turinčių atskirą prasmę ir (ar) savarankišką norminę vertę.

2.   Šis prašymas turi būti pateiktas balsavimo išvakarėse, jeigu Parlamento pirmininkas
  nenustatyto
  kito termino. Tada Parlamento pirmininkas sprendžia dėl prašymo.

2.   Šis prašymas turi būti pateiktas
  ne vėliau kaip
  balsavimo išvakarėse, jeigu Parlamento pirmininkas
  nenustato
  kito termino. Tada Parlamento pirmininkas sprendžia dėl prašymo.

Pakeitimai 198 ir 347

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

178 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 178 straipsnis | 178 straipsnis |
| Balsavimas | Balsavimas |
| 1.   Paprastai Parlamentas balsuoja rankos pakėlimu. | 1.   Paprastai Parlamentas balsuoja rankos pakėlimu. |
| | Tačiau Parlamento pirmininkas bet kuriuo metu gali nuspręsti, kad bus balsuojama naudojantis elektronine balsavimo sistema. |
| | 1a.
     
  Parlamento pirmininkas skelbia kiekvieno balsavimo pradžią ir pabaigą. |
| | Parlamento pirmininkui paskelbus balsavimo pradžią, niekas, išskyrus patį Parlamento pirmininką, negali kalbėti, kol nebus paskelbta balsavimo pabaiga. |
| | 1b.
     
  Sprendžiant, ar tekstas buvo priimtas ar atmestas, skaičiuojami tik balsai už ir prieš, išskyrus atvejus, kai Sutartyse nustatyta tam tikra balsų dauguma. |
| 2.   Jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad balsavimo rezultatas kelia abejonių, Parlamentas balsuoja elektroniniu būdu. Jei elektroninė balsavimo sistema neveikia, Parlamentas balsuoja nariams sėdint ir atsistojant. | 2.   Jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad balsavimo
  rankos pakėlimu
  rezultatas kelia abejonių, Parlamentas balsuoja elektroniniu būdu. Jei elektroninė balsavimo sistema neveikia, Parlamentas balsuoja nariams sėdint ir atsistojant. |
| | 2a.
     
  Parlamento pirmininkas nustato balsų skaičių ir paskelbia balsavimo rezultatus. |
| 3.   Balsavimo rezultatai užrašomi. | 3.   Balsavimo rezultatai užrašomi. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

178 straipsnis

178 straipsnis

Balsavimas

Balsavimas

1.   Paprastai Parlamentas balsuoja rankos pakėlimu.

1.   Paprastai Parlamentas balsuoja rankos pakėlimu.

Tačiau Parlamento pirmininkas bet kuriuo metu gali nuspręsti, kad bus balsuojama naudojantis elektronine balsavimo sistema.

1a.
     
  Parlamento pirmininkas skelbia kiekvieno balsavimo pradžią ir pabaigą.

Parlamento pirmininkui paskelbus balsavimo pradžią, niekas, išskyrus patį Parlamento pirmininką, negali kalbėti, kol nebus paskelbta balsavimo pabaiga.

1b.
     
  Sprendžiant, ar tekstas buvo priimtas ar atmestas, skaičiuojami tik balsai už ir prieš, išskyrus atvejus, kai Sutartyse nustatyta tam tikra balsų dauguma.

2.   Jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad balsavimo rezultatas kelia abejonių, Parlamentas balsuoja elektroniniu būdu. Jei elektroninė balsavimo sistema neveikia, Parlamentas balsuoja nariams sėdint ir atsistojant.

2.   Jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad balsavimo
  rankos pakėlimu
  rezultatas kelia abejonių, Parlamentas balsuoja elektroniniu būdu. Jei elektroninė balsavimo sistema neveikia, Parlamentas balsuoja nariams sėdint ir atsistojant.

2a.
     
  Parlamento pirmininkas nustato balsų skaičių ir paskelbia balsavimo rezultatus.

3.   Balsavimo rezultatai užrašomi.

3.   Balsavimo rezultatai užrašomi.

Pakeitimas 199

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

179 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 179 straipsnis | 179 straipsnis |
| Galutinis balsavimas | Galutinis balsavimas |
| Kai Parlamentas priima sprendimą remdamasis pranešimu, bet koks vienas balsavimas ir (arba) galutinis balsavimas vykdomas vardiniu būdu pagal 180 straipsnio 2 dalį.
  Dėl pakeitimų balsuojama vardiniu būdu tik jei pateiktas prašymas pagal 180 straipsnį. | Kai Parlamentas priima sprendimą remdamasis pranešimu, bet koks vienas balsavimas ir (arba) galutinis balsavimas vykdomas vardiniu būdu pagal 180 straipsnio 2 dalį. |
| 179 straipsnio nuostatos dėl balsavimo vardiniu būdu netaikomos pranešimams, numatytiems 8 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 3, 6 ir 8 dalyse, vykdant su imunitetu susijusias procedūras. | 179 straipsnio nuostatos dėl balsavimo vardiniu būdu netaikomos pranešimams, numatytiems 8 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 3, 6 ir 8 dalyse, vykdant su imunitetu susijusias procedūras. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

179 straipsnis

179 straipsnis

Galutinis balsavimas

Galutinis balsavimas

Kai Parlamentas priima sprendimą remdamasis pranešimu, bet koks vienas balsavimas ir (arba) galutinis balsavimas vykdomas vardiniu būdu pagal 180 straipsnio 2 dalį.
  Dėl pakeitimų balsuojama vardiniu būdu tik jei pateiktas prašymas pagal 180 straipsnį.

Kai Parlamentas priima sprendimą remdamasis pranešimu, bet koks vienas balsavimas ir (arba) galutinis balsavimas vykdomas vardiniu būdu pagal 180 straipsnio 2 dalį.

179 straipsnio nuostatos dėl balsavimo vardiniu būdu netaikomos pranešimams, numatytiems 8 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 3, 6 ir 8 dalyse, vykdant su imunitetu susijusias procedūras.

179 straipsnio nuostatos dėl balsavimo vardiniu būdu netaikomos pranešimams, numatytiems 8 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 3, 6 ir 8 dalyse, vykdant su imunitetu susijusias procedūras.

Pakeitimas 200

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

179 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 179a straipsnis |
| | Balsų pasiskirstymas po lygiai |
| | 1.   
  171 straipsnio 1 dalies b ar d punktuose numatyto balsavimo metu balsams pasiskirsčius po lygiai, visas tekstas grąžinamas komitetui. Ši procedūra taikoma ir 3 bei 9 straipsniuose numatytam balsavimui. |
| | 2.   
  Jei balsuojant dėl teksto, kuris pateikiamas balsuoti dalimis pagal 176 straipsnį, balsai pasiskirsto po lygiai, tekstas, dėl kurio balsuojama, laikomas priimtu. |
| | 3.   
  Visais kitais atvejais balsams pasiskirsčius po lygiai, nedarant poveikio straipsnių, kuriuose reikalaujama kvalifikuotos balsų daugumos, taikymui, tekstas ar pasiūlymas, dėl kurių balsuojama, laikomi atmestais. |
| | 179a straipsnio 3 dalis aiškinama taip, kad tuo atveju, kai balsai dėl rekomendacijos projekto pagal 141 straipsnio 4 dalį neįstoti į Europos Sąjungos Teisingumo Teisme nagrinėjamą bylą pasiskirsto po lygiai, tai nereiškia, kad priimama rekomendacija, kad Parlamentas turėtų įstoti į tą bylą. Tokiu atveju turi būti laikoma, kad atsakingas komitetas nepriėmė jokios rekomendacijos. |
| | Pirmininkas gali balsuoti, tačiau neturi lemiamo balso teisės. |
| | (Paskutinės dvi pastraipos įterpiamos kaip aiškinimas.) |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

179a straipsnis

Balsų pasiskirstymas po lygiai

1.   
  171 straipsnio 1 dalies b ar d punktuose numatyto balsavimo metu balsams pasiskirsčius po lygiai, visas tekstas grąžinamas komitetui. Ši procedūra taikoma ir 3 bei 9 straipsniuose numatytam balsavimui.

2.   
  Jei balsuojant dėl teksto, kuris pateikiamas balsuoti dalimis pagal 176 straipsnį, balsai pasiskirsto po lygiai, tekstas, dėl kurio balsuojama, laikomas priimtu.

3.   
  Visais kitais atvejais balsams pasiskirsčius po lygiai, nedarant poveikio straipsnių, kuriuose reikalaujama kvalifikuotos balsų daugumos, taikymui, tekstas ar pasiūlymas, dėl kurių balsuojama, laikomi atmestais.

179a straipsnio 3 dalis aiškinama taip, kad tuo atveju, kai balsai dėl rekomendacijos projekto pagal 141 straipsnio 4 dalį neįstoti į Europos Sąjungos Teisingumo Teisme nagrinėjamą bylą pasiskirsto po lygiai, tai nereiškia, kad priimama rekomendacija, kad Parlamentas turėtų įstoti į tą bylą. Tokiu atveju turi būti laikoma, kad atsakingas komitetas nepriėmė jokios rekomendacijos.

Pirmininkas gali balsuoti, tačiau neturi lemiamo balso teisės.

(Paskutinės dvi pastraipos įterpiamos kaip aiškinimas.)

Pakeitimas 201

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

180 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 180 straipsnis | 180 straipsnis |
| Vardinis balsavimas | Vardinis balsavimas |
| 1.   
  Išskyrus 118 straipsnio 5 dalyje, 119 straipsnio 5 dalyje ir 179 straipsnyje numatytus atvejus
  , vardiniu būdu balsuojama, kai to raštu balsavimo išvakarėse paprašo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, jeigu Parlamento pirmininkas nenustato kito termino. | 1.   
  Be šiose Darbo tvarkos taisyklėse numatytų atvejų
  , vardiniu būdu balsuojama, kai to raštu
  ne vėliau kaip
  balsavimo išvakarėse paprašo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, jeigu Parlamento pirmininkas nenustato kito termino. |
| 180 straipsnio
  1 dalies
  nuostatos dėl balsavimo vardiniu būdu netaikomos pranešimams, numatytiems 8 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 3, 6 ir 8 dalyse, vykdant su imunitetu susijusias procedūras. | 180 straipsnio nuostatos dėl balsavimo vardiniu būdu netaikomos pranešimams, numatytiems 8 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 3, 6 ir 8 dalyse, vykdant su imunitetu susijusias procedūras. |
| | 1a.
     
  Kiekviena frakcija per vieną mėnesinę sesiją gali pateikti ne daugiau kaip šimtą prašymų dėl vardinio balsavimo. |
| 2.   Vardiniu būdu balsuojama naudojant elektroninę balsavimo sistemą.
  Kai dėl techninių priežasčių ja naudotis negalima, balsuojama abėcėlės tvarka pradedant burtų keliu pasirinkta Parlamento nario pavarde. Parlamento pirmininkas balsuoja paskutinis. | 2.   Vardiniu būdu balsuojama naudojant elektroninę balsavimo sistemą. |
| | Kai dėl techninių priežasčių ja naudotis negalima, balsuoti galima abėcėlės tvarka pradedant burtų keliu pasirinkta Parlamento nario pavarde. Parlamento pirmininkas balsuoja paskutinis. Balsuojama žodžiu, tariant „taip“, „ne“ ar „susilaikau“. |
| Balsuojama garsiai tariant „taip“, „ne“ ar „susilaikau“. Sprendžiant, ar pasiūlymas turi būti priimtas ar atmestas, skaičiuojami tik balsai už ir prieš. Parlamento pirmininkas nustato balsų skaičių ir paskelbia balsavimo rezultatus. | |
| Balsavimo
  rezultatai įrašomi į posėdžio protokolą. Frakcijos sudaro balsavusiųjų Parlamento narių pavardžių sąrašą abėcėlės tvarka ir nurodo, kaip balsavo kiekvienas Parlamento narys. | 2a.
     
  Balsavimo
  rezultatai įrašomi į 
  plenarinio
  posėdžio protokolą. Frakcijos sudaro balsavusiųjų Parlamento narių pavardžių sąrašą abėcėlės tvarka ir nurodo, kaip balsavo kiekvienas Parlamento narys. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

180 straipsnis

180 straipsnis

Vardinis balsavimas

Vardinis balsavimas

1.   
  Išskyrus 118 straipsnio 5 dalyje, 119 straipsnio 5 dalyje ir 179 straipsnyje numatytus atvejus
  , vardiniu būdu balsuojama, kai to raštu balsavimo išvakarėse paprašo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, jeigu Parlamento pirmininkas nenustato kito termino.

1.   
  Be šiose Darbo tvarkos taisyklėse numatytų atvejų
  , vardiniu būdu balsuojama, kai to raštu
  ne vėliau kaip
  balsavimo išvakarėse paprašo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, jeigu Parlamento pirmininkas nenustato kito termino.

180 straipsnio
  1 dalies
  nuostatos dėl balsavimo vardiniu būdu netaikomos pranešimams, numatytiems 8 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 3, 6 ir 8 dalyse, vykdant su imunitetu susijusias procedūras.

180 straipsnio nuostatos dėl balsavimo vardiniu būdu netaikomos pranešimams, numatytiems 8 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 3, 6 ir 8 dalyse, vykdant su imunitetu susijusias procedūras.

1a.
     
  Kiekviena frakcija per vieną mėnesinę sesiją gali pateikti ne daugiau kaip šimtą prašymų dėl vardinio balsavimo.

2.   Vardiniu būdu balsuojama naudojant elektroninę balsavimo sistemą.
  Kai dėl techninių priežasčių ja naudotis negalima, balsuojama abėcėlės tvarka pradedant burtų keliu pasirinkta Parlamento nario pavarde. Parlamento pirmininkas balsuoja paskutinis.

2.   Vardiniu būdu balsuojama naudojant elektroninę balsavimo sistemą.

Kai dėl techninių priežasčių ja naudotis negalima, balsuoti galima abėcėlės tvarka pradedant burtų keliu pasirinkta Parlamento nario pavarde. Parlamento pirmininkas balsuoja paskutinis. Balsuojama žodžiu, tariant „taip“, „ne“ ar „susilaikau“.

Balsuojama garsiai tariant „taip“, „ne“ ar „susilaikau“. Sprendžiant, ar pasiūlymas turi būti priimtas ar atmestas, skaičiuojami tik balsai už ir prieš. Parlamento pirmininkas nustato balsų skaičių ir paskelbia balsavimo rezultatus.

Balsavimo
  rezultatai įrašomi į posėdžio protokolą. Frakcijos sudaro balsavusiųjų Parlamento narių pavardžių sąrašą abėcėlės tvarka ir nurodo, kaip balsavo kiekvienas Parlamento narys.

2a.
     
  Balsavimo
  rezultatai įrašomi į 
  plenarinio
  posėdžio protokolą. Frakcijos sudaro balsavusiųjų Parlamento narių pavardžių sąrašą abėcėlės tvarka ir nurodo, kaip balsavo kiekvienas Parlamento narys.

Pakeitimas 202

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

180 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 180a straipsnis |
| | Slaptas balsavimas |
| | 1.   
  Skyrimo į pareigas atveju balsuojama slaptai, nedarant poveikio 15 straipsnio 1 daliai ir 204 straipsnio 2 dalies antrai pastraipai. |
| | Skaičiuojant balsus, atsižvelgiama tik į biuletenius, kuriuose nurodytos kandidatais pateiktų narių pavardės. |
| | 2.   
  Slaptai balsuojama ir kai to reikalauja ne mažiau kaip viena penktoji visų Parlamento narių. Prašymas turi būti pateiktas prieš prasidedant balsavimui. |
| | 3.   
  Prašymas balsuoti slaptai turi pirmenybę prašymo balsuoti vardiniu būdu atžvilgiu. |
| | 4.   
  Slapto balsavimo balsus skaičiuoja iš Parlamento narių burtų keliu sudaryta 2–8 narių balsų skaičiavimo grupė, išskyrus tuos atvejus, kai vyksta elektroninis balsavimas. |
| | Jei balsavimas vyksta 1 dalyje nurodyta tvarka, kandidatai negali būti paskirti balsų skaičiuotojais. |
| | Slaptai balsavusių Parlamento narių pavardės įrašomos į posėdžio, kurio metu vyko balsavimas, protokolą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

180a straipsnis

Slaptas balsavimas

1.   
  Skyrimo į pareigas atveju balsuojama slaptai, nedarant poveikio 15 straipsnio 1 daliai ir 204 straipsnio 2 dalies antrai pastraipai.

Skaičiuojant balsus, atsižvelgiama tik į biuletenius, kuriuose nurodytos kandidatais pateiktų narių pavardės.

2.   
  Slaptai balsuojama ir kai to reikalauja ne mažiau kaip viena penktoji visų Parlamento narių. Prašymas turi būti pateiktas prieš prasidedant balsavimui.

3.   
  Prašymas balsuoti slaptai turi pirmenybę prašymo balsuoti vardiniu būdu atžvilgiu.

4.   
  Slapto balsavimo balsus skaičiuoja iš Parlamento narių burtų keliu sudaryta 2–8 narių balsų skaičiavimo grupė, išskyrus tuos atvejus, kai vyksta elektroninis balsavimas.

Jei balsavimas vyksta 1 dalyje nurodyta tvarka, kandidatai negali būti paskirti balsų skaičiuotojais.

Slaptai balsavusių Parlamento narių pavardės įrašomos į posėdžio, kurio metu vyko balsavimas, protokolą.

Pakeitimas 203

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

181 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 181 straipsnis | 181 straipsnis |
| Elektroninis balsavimas | Elektroninės balsavimo sistemos naudojimas |
| 1.   
  Parlamento pirmininkas gali bet kuriuo metu nuspręsti balsuoti dėl 178, 180 ir 182 straipsniuose numatytų balsavimo atvejų naudojantis elektronine balsavimo sistema. | |
| Jei naudotis elektronine balsavimo sistema dėl techninių priežasčių yra neįmanoma, balsavimas vyksta 178 straipsnyje, 180 straipsnio 2 dalyje ar 182 straipsnyje numatyta tvarka. | |
| Biuro nurodymuose reglamentuojami šios sistemos naudojimo techniniai aspektai. | 1.   Biuro nurodymuose reglamentuojami šios sistemos naudojimo techniniai aspektai. |
| 2.   Elektroninio balsavimo metu įrašomas tik skaitmenimis išreikštas rezultatas. | 2.   Elektroninio balsavimo metu įrašomas tik skaitmenimis išreikštas rezultatas
  , išskyrus atvejus, kai balsuojama vardiniu būdu
  . |
| Tačiau jei, remiantis 180 straipsnio 1 dalimi, buvo pareikalauta balsuoti vardiniu būdu, balsavimo rezultatas įrašomas į posėdžio protokolą, pagal frakcijas abėcėlės tvarka nurodant balsavusiojo pavardę. | |
| 3.   
  Vardinis balsavimas vyksta 180 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, kai dalyvaujančių posėdyje Parlamento narių dauguma to prašo. Kad būtų nustatyta reikalinga dauguma, gali būti panaudota šio straipsnio 1 dalyje nurodyta sistema. | |
| | 3a.
     
  Parlamento pirmininkas gali bet kuriuo metu nuspręsti naudoti elektroninę balsavimo sistemą, kad būtų patikrinta, ar siekiama slenkstinė riba. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

181 straipsnis

181 straipsnis

Elektroninis balsavimas

Elektroninės balsavimo sistemos naudojimas

1.   
  Parlamento pirmininkas gali bet kuriuo metu nuspręsti balsuoti dėl 178, 180 ir 182 straipsniuose numatytų balsavimo atvejų naudojantis elektronine balsavimo sistema.

Jei naudotis elektronine balsavimo sistema dėl techninių priežasčių yra neįmanoma, balsavimas vyksta 178 straipsnyje, 180 straipsnio 2 dalyje ar 182 straipsnyje numatyta tvarka.

Biuro nurodymuose reglamentuojami šios sistemos naudojimo techniniai aspektai.

1.   Biuro nurodymuose reglamentuojami šios sistemos naudojimo techniniai aspektai.

2.   Elektroninio balsavimo metu įrašomas tik skaitmenimis išreikštas rezultatas.

2.   Elektroninio balsavimo metu įrašomas tik skaitmenimis išreikštas rezultatas
  , išskyrus atvejus, kai balsuojama vardiniu būdu
  .

Tačiau jei, remiantis 180 straipsnio 1 dalimi, buvo pareikalauta balsuoti vardiniu būdu, balsavimo rezultatas įrašomas į posėdžio protokolą, pagal frakcijas abėcėlės tvarka nurodant balsavusiojo pavardę.

3.   
  Vardinis balsavimas vyksta 180 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, kai dalyvaujančių posėdyje Parlamento narių dauguma to prašo. Kad būtų nustatyta reikalinga dauguma, gali būti panaudota šio straipsnio 1 dalyje nurodyta sistema.

3a.
     
  Parlamento pirmininkas gali bet kuriuo metu nuspręsti naudoti elektroninę balsavimo sistemą, kad būtų patikrinta, ar siekiama slenkstinė riba.

Pakeitimas 204

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

182 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 182 straipsnis | Išbraukta. |
| Slaptas balsavimas | |
| 1.   
  Skyrimo į pareigas atveju balsuojama slaptai, nepažeidžiant 15 straipsnio 1 dalies, 199 straipsnio 1 dalies ir 204 straipsnio 2 dalies antros pastraipos nuostatų. | |
| Skaičiuojant balsus, atsižvelgiama tik į biuletenius, kuriuose nurodytos kandidatais pateiktų narių pavardės. | |
| 2.   
  Slaptai gali būti balsuojama ir kai to reikalauja ne mažiau kaip viena penktoji visų Parlamento narių. Prašymas turi būti pateiktas prieš prasidedant balsavimui. | |
| Jei prieš prasidedant balsavimui ne mažiau kaip viena penktoji visų Parlamento narių pateikia prašymą balsuoti slaptai, Parlamentas privalo balsuoti slaptai. | |
| 3.   
  Prašymas balsuoti slaptai turi pirmenybę prašymo balsuoti vardiniu būdu atžvilgiu. | |
| 4.   
  Slapto balsavimo balsus skaičiuoja iš Parlamento narių burtų keliu sudaryta 2–8 narių balsų skaičiavimo grupė, išskyrus tuos atvejus, kai vyksta elektroninis balsavimas. | |
| Jei balsavimas vyksta šio straipsnio 1 dalyje nurodyta tvarka, kandidatai negali būti paskirti balsų skaičiuotojais. | |
| Slaptai balsavusių Parlamento narių pavardės įrašomos į posėdžio, kurio metu vyko balsavimas, protokolą. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

182 straipsnis

Išbraukta.

Slaptas balsavimas

1.   
  Skyrimo į pareigas atveju balsuojama slaptai, nepažeidžiant 15 straipsnio 1 dalies, 199 straipsnio 1 dalies ir 204 straipsnio 2 dalies antros pastraipos nuostatų.

Skaičiuojant balsus, atsižvelgiama tik į biuletenius, kuriuose nurodytos kandidatais pateiktų narių pavardės.

2.   
  Slaptai gali būti balsuojama ir kai to reikalauja ne mažiau kaip viena penktoji visų Parlamento narių. Prašymas turi būti pateiktas prieš prasidedant balsavimui.

Jei prieš prasidedant balsavimui ne mažiau kaip viena penktoji visų Parlamento narių pateikia prašymą balsuoti slaptai, Parlamentas privalo balsuoti slaptai.

3.   
  Prašymas balsuoti slaptai turi pirmenybę prašymo balsuoti vardiniu būdu atžvilgiu.

4.   
  Slapto balsavimo balsus skaičiuoja iš Parlamento narių burtų keliu sudaryta 2–8 narių balsų skaičiavimo grupė, išskyrus tuos atvejus, kai vyksta elektroninis balsavimas.

Jei balsavimas vyksta šio straipsnio 1 dalyje nurodyta tvarka, kandidatai negali būti paskirti balsų skaičiuotojais.

Slaptai balsavusių Parlamento narių pavardės įrašomos į posėdžio, kurio metu vyko balsavimas, protokolą.

Pakeitimas 205

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

182 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 182a straipsnis |
| | Ginčai dėl balsavimo rezultatų |
| | 1.   
  Iškelti darbo tvarkos klausimus dėl balsavimo teisėtumo galima tik Parlamento pirmininkui paskelbus balsavimo pabaigą. |
| | 2.   
  Paskelbus balsavimo rankos pakėlimu rezultatus, Parlamento nariai gali paprašyti juos patikrinti naudojant elektroninę balsavimo sistemą. |
| | 3.   
  Parlamento pirmininkas nusprendžia, ar paskelbtas rezultatas galioja. Jo sprendimas yra galutinis. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

182a straipsnis

Ginčai dėl balsavimo rezultatų

1.   
  Iškelti darbo tvarkos klausimus dėl balsavimo teisėtumo galima tik Parlamento pirmininkui paskelbus balsavimo pabaigą.

2.   
  Paskelbus balsavimo rankos pakėlimu rezultatus, Parlamento nariai gali paprašyti juos patikrinti naudojant elektroninę balsavimo sistemą.

3.   
  Parlamento pirmininkas nusprendžia, ar paskelbtas rezultatas galioja. Jo sprendimas yra galutinis.

Pakeitimas 206

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

183 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 183 straipsnis | 183 straipsnis |
| Paaiškinimai dėl balsavimo | Paaiškinimai dėl balsavimo |
| 1.   Pasibaigus
  bendroms diskusijoms
  , bet kuris Parlamento narys gali pateikti ne ilgesnį kaip vienos minutės paaiškinimą žodžiu dėl
  galutinio
  balsavimo arba
  ne daugiau kaip 200 žodžių apimties paaiškinimą raštu, kuris įrašomas į posėdžio stenogramą
  . | 1.   Pasibaigus
  balsavimui
  , bet kuris Parlamento narys gali pateikti ne ilgesnį kaip vienos minutės paaiškinimą žodžiu dėl
  vieno
  balsavimo
  ir (
  arba
  ) galutinio balsavimo dėl Parlamentui pateikto punkto. Per vieną mėnesinę sesiją vienas Parlamento narys gali pateikti daugiausia tris paaiškinimus žodžiu. |
| | Bet kuris Parlamento narys gali raštu pateikti ne daugiau kaip 200 žodžių apimties paaiškinimą dėl tokio balsavimo, kuris pateikiamas Parlamento nario puslapyje Parlamento interneto svetainėje. |
| Frakcija gali pateikti ne ilgesnį kaip dviejų minučių paaiškinimą dėl balsavimo. | Frakcija gali pateikti ne ilgesnį kaip dviejų minučių paaiškinimą dėl balsavimo. |
| Prasidėjus pirmajam paaiškinimui dėl balsavimo, nepriimamas joks kitas prašymas paaiškinti balsavimą. | Prasidėjus pirmajam paaiškinimui dėl balsavimo
  dėl pirmo punkto
  , nepriimamas joks kitas prašymas paaiškinti balsavimą. |
| Paaiškinimai dėl galutinio balsavimo priimtini dėl visų Parlamentui pateiktų
  klausimų
  . Žodžiai „galutinis balsavimas“ jokiu būdu nereiškia balsavimo rūšies, bet nurodo, jog tai yra paskutinis balsavimas dėl tam tikro klausimo. | Paaiškinimai dėl
  viso ir (arba)
  galutinio balsavimo priimtini dėl visų Parlamentui pateiktų
  punktų
  . Žodžiai „galutinis balsavimas“ jokiu būdu nereiškia balsavimo rūšies, bet nurodo, jog tai yra paskutinis balsavimas dėl tam tikro klausimo. |
| 2.   Balsuojant dėl procedūrinių klausimų, paaiškinimai dėl balsavimo negalimi. | 2.   Balsuojant
  slaptu balsavimu arba
  dėl procedūrinių klausimų, paaiškinimai dėl balsavimo negalimi. |
| 3.   Kai
  remiantis 150 straipsniu
  į Parlamento darbotvarkę įrašomas
  pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ar pranešimas
  , Parlamento nariai, vadovaudamiesi 1 dalimi, gali pateikti rašytinius paaiškinimus dėl balsavimo. | 3.   Kai
  punktas
  į Parlamento darbotvarkę įrašomas
  be pakeitimų ir be diskusijų
  , Parlamento nariai, vadovaudamiesi 1 dalimi, gali pateikti
  tik
  rašytinius paaiškinimus dėl balsavimo. |
| Paaiškinimai dėl balsavimo, ar jie būtų žodiniai, ar rašytiniai, turi būti tiesiogiai susiję su
  tekstu
  ,
  dėl kurio balsuojama
  . | Paaiškinimai dėl balsavimo, ar jie būtų žodiniai, ar rašytiniai, turi būti tiesiogiai susiję su
  klausimu
  ,
  pateiktu Parlamentui
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

183 straipsnis

183 straipsnis

Paaiškinimai dėl balsavimo

Paaiškinimai dėl balsavimo

1.   Pasibaigus
  bendroms diskusijoms
  , bet kuris Parlamento narys gali pateikti ne ilgesnį kaip vienos minutės paaiškinimą žodžiu dėl
  galutinio
  balsavimo arba
  ne daugiau kaip 200 žodžių apimties paaiškinimą raštu, kuris įrašomas į posėdžio stenogramą
  .

1.   Pasibaigus
  balsavimui
  , bet kuris Parlamento narys gali pateikti ne ilgesnį kaip vienos minutės paaiškinimą žodžiu dėl
  vieno
  balsavimo
  ir (
  arba
  ) galutinio balsavimo dėl Parlamentui pateikto punkto. Per vieną mėnesinę sesiją vienas Parlamento narys gali pateikti daugiausia tris paaiškinimus žodžiu.

Bet kuris Parlamento narys gali raštu pateikti ne daugiau kaip 200 žodžių apimties paaiškinimą dėl tokio balsavimo, kuris pateikiamas Parlamento nario puslapyje Parlamento interneto svetainėje.

Frakcija gali pateikti ne ilgesnį kaip dviejų minučių paaiškinimą dėl balsavimo.

Frakcija gali pateikti ne ilgesnį kaip dviejų minučių paaiškinimą dėl balsavimo.

Prasidėjus pirmajam paaiškinimui dėl balsavimo, nepriimamas joks kitas prašymas paaiškinti balsavimą.

Prasidėjus pirmajam paaiškinimui dėl balsavimo
  dėl pirmo punkto
  , nepriimamas joks kitas prašymas paaiškinti balsavimą.

Paaiškinimai dėl galutinio balsavimo priimtini dėl visų Parlamentui pateiktų
  klausimų
  . Žodžiai „galutinis balsavimas“ jokiu būdu nereiškia balsavimo rūšies, bet nurodo, jog tai yra paskutinis balsavimas dėl tam tikro klausimo.

Paaiškinimai dėl
  viso ir (arba)
  galutinio balsavimo priimtini dėl visų Parlamentui pateiktų
  punktų
  . Žodžiai „galutinis balsavimas“ jokiu būdu nereiškia balsavimo rūšies, bet nurodo, jog tai yra paskutinis balsavimas dėl tam tikro klausimo.

2.   Balsuojant dėl procedūrinių klausimų, paaiškinimai dėl balsavimo negalimi.

2.   Balsuojant
  slaptu balsavimu arba
  dėl procedūrinių klausimų, paaiškinimai dėl balsavimo negalimi.

3.   Kai
  remiantis 150 straipsniu
  į Parlamento darbotvarkę įrašomas
  pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ar pranešimas
  , Parlamento nariai, vadovaudamiesi 1 dalimi, gali pateikti rašytinius paaiškinimus dėl balsavimo.

3.   Kai
  punktas
  į Parlamento darbotvarkę įrašomas
  be pakeitimų ir be diskusijų
  , Parlamento nariai, vadovaudamiesi 1 dalimi, gali pateikti
  tik
  rašytinius paaiškinimus dėl balsavimo.

Paaiškinimai dėl balsavimo, ar jie būtų žodiniai, ar rašytiniai, turi būti tiesiogiai susiję su
  tekstu
  ,
  dėl kurio balsuojama
  .

Paaiškinimai dėl balsavimo, ar jie būtų žodiniai, ar rašytiniai, turi būti tiesiogiai susiję su
  klausimu
  ,
  pateiktu Parlamentui
  .

Pakeitimas 207

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

184 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 184 straipsnis | Išbraukta. |
| Ginčai dėl balsavimo rezultatų | |
| 1.   
  Parlamento pirmininkas skelbia kiekvieno balsavimo pradžią ir pabaigą. | |
| 2.   
  Parlamento pirmininkui paskelbus balsavimo pradžią, niekas, išskyrus patį Parlamento pirmininką, negali kalbėti, kol nebus paskelbta balsavimo pabaiga. | |
| 3.   
  Iškelti darbo tvarkos klausimus dėl balsavimo teisėtumo galima tik Parlamento pirmininkui paskelbus balsavimo pabaigą. | |
| 4.   
  Paskelbus balsavimo rankos pakėlimu rezultatus, Parlamento nariai gali paprašyti juos patikrinti naudojant elektroninę balsavimo sistemą. | |
| 5.   
  Parlamento pirmininkas nusprendžia, ar paskelbtas rezultatas galioja. Jo sprendimas yra galutinis. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

184 straipsnis

Išbraukta.

Ginčai dėl balsavimo rezultatų

1.   
  Parlamento pirmininkas skelbia kiekvieno balsavimo pradžią ir pabaigą.

2.   
  Parlamento pirmininkui paskelbus balsavimo pradžią, niekas, išskyrus patį Parlamento pirmininką, negali kalbėti, kol nebus paskelbta balsavimo pabaiga.

3.   
  Iškelti darbo tvarkos klausimus dėl balsavimo teisėtumo galima tik Parlamento pirmininkui paskelbus balsavimo pabaigą.

4.   
  Paskelbus balsavimo rankos pakėlimu rezultatus, Parlamento nariai gali paprašyti juos patikrinti naudojant elektroninę balsavimo sistemą.

5.   
  Parlamento pirmininkas nusprendžia, ar paskelbtas rezultatas galioja. Jo sprendimas yra galutinis.

Pakeitimas 208

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

VII antraštinės dalies 6 skyriaus pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 SKYRIUS | 6 SKYRIUS |
| PAREIŠKIMAI DĖL PROCEDŪROS | PAREIŠKIMAI DĖL
  DARBO TVARKOS IR PROCEDŪRINIAI PASIŪLYMAI |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

6 SKYRIUS

6 SKYRIUS

PAREIŠKIMAI DĖL PROCEDŪROS

PAREIŠKIMAI DĖL
  DARBO TVARKOS IR PROCEDŪRINIAI PASIŪLYMAI

Pakeitimas 209

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

185 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 185 straipsnis | 185 straipsnis |
| Procedūriniai pasiūlymai | Procedūriniai pasiūlymai |
| 1.   Visų pirma žodis suteikiamas dėl vieno iš šių procedūrinių pasiūlymų: | 1.   Visų pirma žodis suteikiamas dėl vieno iš šių procedūrinių pasiūlymų: |
| a) | klausimo paskelbimas nepriimtinu (187 straipsnis); |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

185 straipsnis

185 straipsnis

Procedūriniai pasiūlymai

Procedūriniai pasiūlymai

1.   Visų pirma žodis suteikiamas dėl vieno iš šių procedūrinių pasiūlymų:

1.   Visų pirma žodis suteikiamas dėl vieno iš šių procedūrinių pasiūlymų:

a)

klausimo paskelbimas nepriimtinu (187 straipsnis);

| a) | klausimo paskelbimas nepriimtinu (187 straipsnis); |
| --- | --- |

a)

klausimo paskelbimas nepriimtinu (187 straipsnis);

| b) | klausimo grąžinimas komitetui (188 straipsnis); |
| --- | --- |

b)

klausimo grąžinimas komitetui (188 straipsnis);

| b) | klausimo grąžinimas komitetui (188 straipsnis); |
| --- | --- |

b)

klausimo grąžinimas komitetui (188 straipsnis);

| c) | diskusijų pabaiga (189 straipsnis); |
| --- | --- |

c)

diskusijų pabaiga (189 straipsnis);

| c) | diskusijų pabaiga (189 straipsnis); |
| --- | --- |

c)

diskusijų pabaiga (189 straipsnis);

| d) | diskusijų ar balsavimo atidėjimas (190 straipsnis); |
| --- | --- |

d)

diskusijų ar balsavimo atidėjimas (190 straipsnis);

| d) | diskusijų ar balsavimo atidėjimas (190 straipsnis); |
| --- | --- |

d)

diskusijų ar balsavimo atidėjimas (190 straipsnis);

| e) | plenarinio posėdžio sustabdymas arba pabaiga (191 straipsnis). |
| --- | --- |

e)

plenarinio posėdžio sustabdymas arba pabaiga (191 straipsnis).

| e) | posėdžio sustabdymas arba pabaiga (191 straipsnis). |
| --- | --- |

e)

posėdžio sustabdymas arba pabaiga (191 straipsnis).

Dėl šių pasiūlymų gali būti išklausyti tik pasiūlymo autorius, vienas kalbėtojas,
  pritariantis
  pasiūlymui,
  vienas nepritariantis
  ir atsakingo komiteto pirmininkas arba pranešėjas.

Dėl šių pasiūlymų gali būti išklausyti tik pasiūlymo autorius, vienas kalbėtojas,
  nepritariantis
  pasiūlymui, ir atsakingo komiteto pirmininkas arba pranešėjas.

2.   Kalbėjimo laikas negali viršyti vienos minutes.

2.   Kalbėjimo laikas negali viršyti vienos minutes.

Pakeitimas 210

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

186 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 186
   straipsnis | 184a
  straipsnis |
| Pareiškimai dėl darbo tvarkos | Pareiškimai dėl darbo tvarkos |
| 1.   Parlamento nariui gali būti suteikiamas žodis, kad atkreiptų Parlamento pirmininko dėmesį, jog nesilaikoma Darbo tvarkos taisyklių. Pirmiausia Parlamento narys turi nurodyti straipsnį, kuriuo remiasi. | 1.   Parlamento nariui gali būti suteikiamas žodis, kad atkreiptų Parlamento pirmininko dėmesį, jog nesilaikoma Darbo tvarkos taisyklių. Pirmiausia Parlamento narys turi nurodyti straipsnį, kuriuo remiasi. |
| 2.   Prašymas padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos turi pirmenybę bet
  kurio kito prašymo
  kalbėti
  atžvilgiu
  . | 2.   Prašymas padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos turi pirmenybę
  prieš
  bet
  kurį kitą prašymą
  kalbėti
  ar procedūrinį pasiūlymą
  . |
| 3.   Kalbėjimo laikas negali viršyti vienos minutes. | 3.   Kalbėjimo laikas negali viršyti vienos minutes. |
| 4.   Parlamento pirmininkas nedelsdamas sprendžia dėl darbo tvarkos laikymosi, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis, ir praneša apie savo sprendimą tuoj po pareiškimo dėl darbo tvarkos. Dėl šio sprendimo nebalsuojama. | 4.   Parlamento pirmininkas nedelsdamas sprendžia dėl darbo tvarkos laikymosi, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis, ir praneša apie savo sprendimą tuoj po pareiškimo dėl darbo tvarkos. Dėl šio sprendimo nebalsuojama. |
| 5.   Išimties tvarka Parlamento pirmininkas gali pareikšti, jog apie savo sprendimą praneš vėliau, bet ne vėliau kaip per dvidešimt keturias valandas po pareiškimo. Jei sprendimas priimamas vėliau, vykstančios diskusijos dėl to neatidedamos. Parlamento pirmininkas gali perduoti klausimą atsakingam komitetui. | 5.   Išimties tvarka Parlamento pirmininkas gali pareikšti, jog apie savo sprendimą praneš vėliau, bet ne vėliau kaip per dvidešimt keturias valandas po pareiškimo. Jei sprendimas priimamas vėliau, vykstančios diskusijos dėl to neatidedamos. Parlamento pirmininkas gali perduoti klausimą atsakingam komitetui. |
| Prašymas padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos turi būti susijęs su tuo metu aptariamu darbotvarkės klausimu. Parlamento pirmininkas gali leisti padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos, susijusį su kitu klausimu, tinkamu metu, pvz., baigus svarstyti aptariamą darbotvarkės klausimą arba prieš sustabdant posėdį. | Prašymas padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos turi būti susijęs su tuo metu aptariamu darbotvarkės klausimu. Parlamento pirmininkas gali leisti padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos, susijusį su kitu klausimu, tinkamu metu, pvz., baigus svarstyti aptariamą darbotvarkės klausimą arba prieš sustabdant posėdį. |
| | (Šis straipsnis su pakeitimais perkeliamas prieš 185 straipsnį) |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

186
   straipsnis

184a
  straipsnis

Pareiškimai dėl darbo tvarkos

Pareiškimai dėl darbo tvarkos

1.   Parlamento nariui gali būti suteikiamas žodis, kad atkreiptų Parlamento pirmininko dėmesį, jog nesilaikoma Darbo tvarkos taisyklių. Pirmiausia Parlamento narys turi nurodyti straipsnį, kuriuo remiasi.

1.   Parlamento nariui gali būti suteikiamas žodis, kad atkreiptų Parlamento pirmininko dėmesį, jog nesilaikoma Darbo tvarkos taisyklių. Pirmiausia Parlamento narys turi nurodyti straipsnį, kuriuo remiasi.

2.   Prašymas padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos turi pirmenybę bet
  kurio kito prašymo
  kalbėti
  atžvilgiu
  .

2.   Prašymas padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos turi pirmenybę
  prieš
  bet
  kurį kitą prašymą
  kalbėti
  ar procedūrinį pasiūlymą
  .

3.   Kalbėjimo laikas negali viršyti vienos minutes.

3.   Kalbėjimo laikas negali viršyti vienos minutes.

4.   Parlamento pirmininkas nedelsdamas sprendžia dėl darbo tvarkos laikymosi, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis, ir praneša apie savo sprendimą tuoj po pareiškimo dėl darbo tvarkos. Dėl šio sprendimo nebalsuojama.

4.   Parlamento pirmininkas nedelsdamas sprendžia dėl darbo tvarkos laikymosi, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis, ir praneša apie savo sprendimą tuoj po pareiškimo dėl darbo tvarkos. Dėl šio sprendimo nebalsuojama.

5.   Išimties tvarka Parlamento pirmininkas gali pareikšti, jog apie savo sprendimą praneš vėliau, bet ne vėliau kaip per dvidešimt keturias valandas po pareiškimo. Jei sprendimas priimamas vėliau, vykstančios diskusijos dėl to neatidedamos. Parlamento pirmininkas gali perduoti klausimą atsakingam komitetui.

5.   Išimties tvarka Parlamento pirmininkas gali pareikšti, jog apie savo sprendimą praneš vėliau, bet ne vėliau kaip per dvidešimt keturias valandas po pareiškimo. Jei sprendimas priimamas vėliau, vykstančios diskusijos dėl to neatidedamos. Parlamento pirmininkas gali perduoti klausimą atsakingam komitetui.

Prašymas padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos turi būti susijęs su tuo metu aptariamu darbotvarkės klausimu. Parlamento pirmininkas gali leisti padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos, susijusį su kitu klausimu, tinkamu metu, pvz., baigus svarstyti aptariamą darbotvarkės klausimą arba prieš sustabdant posėdį.

Prašymas padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos turi būti susijęs su tuo metu aptariamu darbotvarkės klausimu. Parlamento pirmininkas gali leisti padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos, susijusį su kitu klausimu, tinkamu metu, pvz., baigus svarstyti aptariamą darbotvarkės klausimą arba prieš sustabdant posėdį.

(Šis straipsnis su pakeitimais perkeliamas prieš 185 straipsnį)

Pakeitimas 211

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

187 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 187 straipsnis | 187 straipsnis |
| Pasiūlymas paskelbti klausimą nepriimtinu | Pasiūlymas paskelbti klausimą nepriimtinu |
| 1.   Diskusijų dėl į darbotvarkę įrašyto klausimo pradžioje
  gali būti pateiktas pasiūlymas
  paskelbti tą klausimą nepriimtinu. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant. | 1.   Diskusijų dėl į darbotvarkę įrašyto klausimo pradžioje
  frakcija arba 40 Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą
  paskelbti tą klausimą nepriimtinu. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant. |
| Apie ketinimą prašyti grąžinti klausimą komitetui turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą. | Apie ketinimą prašyti grąžinti klausimą komitetui turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą. |
| 2.   Jei šis pasiūlymas patvirtinamas, Parlamentas nedelsdamas pereina prie kito darbotvarkės klausimo. | 2.   Jei šis pasiūlymas patvirtinamas, Parlamentas nedelsdamas pereina prie kito darbotvarkės klausimo. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

187 straipsnis

187 straipsnis

Pasiūlymas paskelbti klausimą nepriimtinu

Pasiūlymas paskelbti klausimą nepriimtinu

1.   Diskusijų dėl į darbotvarkę įrašyto klausimo pradžioje
  gali būti pateiktas pasiūlymas
  paskelbti tą klausimą nepriimtinu. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant.

1.   Diskusijų dėl į darbotvarkę įrašyto klausimo pradžioje
  frakcija arba 40 Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą
  paskelbti tą klausimą nepriimtinu. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant.

Apie ketinimą prašyti grąžinti klausimą komitetui turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą.

Apie ketinimą prašyti grąžinti klausimą komitetui turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą.

2.   Jei šis pasiūlymas patvirtinamas, Parlamentas nedelsdamas pereina prie kito darbotvarkės klausimo.

2.   Jei šis pasiūlymas patvirtinamas, Parlamentas nedelsdamas pereina prie kito darbotvarkės klausimo.

Pakeitimas 212

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

188 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 188 straipsnis | 188 straipsnis |
| Klausimo grąžinimas komitetui | Klausimo grąžinimas komitetui |
| 1.   Tvirtinant darbotvarkę ar prieš prasidedant diskusijoms, frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pareikalauti grąžinti klausimą nagrinėti komitetui. | 1.   Tvirtinant darbotvarkę ar prieš prasidedant diskusijoms, frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pareikalauti grąžinti klausimą nagrinėti komitetui. |
| Apie ketinimą prašyti grąžinti klausimą komitetui turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą. | Apie ketinimą prašyti grąžinti klausimą komitetui turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą. |
| 2.   Prašymą grąžinti klausimą komitetui taip pat gali pateikti frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių prieš balsavimą ar jo metu. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant. | 2.   Prašymą grąžinti klausimą komitetui taip pat gali pateikti frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių prieš balsavimą ar jo metu. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant. |
| 3.   Prašymą grąžinti klausimą komitetui galima pateikti tik vieną kartą kiekvieno šių skirtingų procedūros etapų metu. | 3.   Prašymą grąžinti klausimą komitetui galima pateikti tik vieną kartą kiekvieno šių skirtingų procedūros etapų metu. |
| 4.   Kai klausimas grąžinamas komitetui,
  diskusijos dėl svarstomo
  klausimo
  sustabdomos
  . | 4.   Kai klausimas grąžinamas komitetui, klausimo
  svarstymas sustabdomas
  . |
| 5.   Parlamentas gali nustatyti komitetui terminą, iki kurio šis turi pateikti savo išvadas. | 5.   Parlamentas gali nustatyti komitetui terminą, iki kurio šis turi pateikti savo išvadas. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

188 straipsnis

188 straipsnis

Klausimo grąžinimas komitetui

Klausimo grąžinimas komitetui

1.   Tvirtinant darbotvarkę ar prieš prasidedant diskusijoms, frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pareikalauti grąžinti klausimą nagrinėti komitetui.

1.   Tvirtinant darbotvarkę ar prieš prasidedant diskusijoms, frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pareikalauti grąžinti klausimą nagrinėti komitetui.

Apie ketinimą prašyti grąžinti klausimą komitetui turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą.

Apie ketinimą prašyti grąžinti klausimą komitetui turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą.

2.   Prašymą grąžinti klausimą komitetui taip pat gali pateikti frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių prieš balsavimą ar jo metu. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant.

2.   Prašymą grąžinti klausimą komitetui taip pat gali pateikti frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių prieš balsavimą ar jo metu. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant.

3.   Prašymą grąžinti klausimą komitetui galima pateikti tik vieną kartą kiekvieno šių skirtingų procedūros etapų metu.

3.   Prašymą grąžinti klausimą komitetui galima pateikti tik vieną kartą kiekvieno šių skirtingų procedūros etapų metu.

4.   Kai klausimas grąžinamas komitetui,
  diskusijos dėl svarstomo
  klausimo
  sustabdomos
  .

4.   Kai klausimas grąžinamas komitetui, klausimo
  svarstymas sustabdomas
  .

5.   Parlamentas gali nustatyti komitetui terminą, iki kurio šis turi pateikti savo išvadas.

5.   Parlamentas gali nustatyti komitetui terminą, iki kurio šis turi pateikti savo išvadas.

Pakeitimas 213

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

190 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 190 straipsnis | 190 straipsnis |
| Diskusijų ar balsavimo atidėjimas | Diskusijų ar balsavimo atidėjimas |
| 1.   Prieš prasidedant diskusijoms dėl kurio nors darbotvarkės klausimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą atidėti diskusijas iki tam tikros datos ir valandos. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant. | 1.   Prieš prasidedant diskusijoms dėl kurio nors darbotvarkės klausimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą atidėti diskusijas iki tam tikros datos ir valandos. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant. |
| Apie ketinimą pateikti pasiūlymą atidėti diskusijas turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą. | Apie ketinimą pateikti pasiūlymą atidėti diskusijas turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą. |
| 2.   Jei šis pasiūlymas priimamas, Parlamentas pereina prie kito darbotvarkės klausimo. Atidėtos diskusijos tęsiamos nustatytą dieną ir valandą. | 2.   Jei šis pasiūlymas priimamas, Parlamentas pereina prie kito darbotvarkės klausimo. Atidėtos diskusijos tęsiamos nustatytą dieną ir valandą. |
| 3.   Jei pasiūlymas atmetamas, tos pačios mėnesinės sesijos metu vėl jo pateikti negalima. | 3.   Jei pasiūlymas atmetamas, tos pačios mėnesinės sesijos metu vėl jo pateikti negalima. |
| 4.   Prieš balsavimą ar jo metu frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą atidėti balsavimą. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant. | 4.   Prieš balsavimą ar jo metu frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą atidėti balsavimą. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant. |
| Parlamento sprendime atidėti diskusijas iki vėlesnės mėnesinės sesijos nurodoma, į kurios mėnesinės sesijos darbotvarkę turi būti įrašytos diskusijos, su sąlyga, kad tos mėnesinės sesijos darbotvarkė parengiama remiantis Darbo tvarkos taisyklių 149 ir 152 straipsniais. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

190 straipsnis

190 straipsnis

Diskusijų ar balsavimo atidėjimas

Diskusijų ar balsavimo atidėjimas

1.   Prieš prasidedant diskusijoms dėl kurio nors darbotvarkės klausimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą atidėti diskusijas iki tam tikros datos ir valandos. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant.

1.   Prieš prasidedant diskusijoms dėl kurio nors darbotvarkės klausimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą atidėti diskusijas iki tam tikros datos ir valandos. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant.

Apie ketinimą pateikti pasiūlymą atidėti diskusijas turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą.

Apie ketinimą pateikti pasiūlymą atidėti diskusijas turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą.

2.   Jei šis pasiūlymas priimamas, Parlamentas pereina prie kito darbotvarkės klausimo. Atidėtos diskusijos tęsiamos nustatytą dieną ir valandą.

2.   Jei šis pasiūlymas priimamas, Parlamentas pereina prie kito darbotvarkės klausimo. Atidėtos diskusijos tęsiamos nustatytą dieną ir valandą.

3.   Jei pasiūlymas atmetamas, tos pačios mėnesinės sesijos metu vėl jo pateikti negalima.

3.   Jei pasiūlymas atmetamas, tos pačios mėnesinės sesijos metu vėl jo pateikti negalima.

4.   Prieš balsavimą ar jo metu frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą atidėti balsavimą. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant.

4.   Prieš balsavimą ar jo metu frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą atidėti balsavimą. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant.

Parlamento sprendime atidėti diskusijas iki vėlesnės mėnesinės sesijos nurodoma, į kurios mėnesinės sesijos darbotvarkę turi būti įrašytos diskusijos, su sąlyga, kad tos mėnesinės sesijos darbotvarkė parengiama remiantis Darbo tvarkos taisyklių 149 ir 152 straipsniais.

Pakeitimas 214

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

191 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 191 straipsnis | 191 straipsnis |
| Plenarinio posėdžio sustabdymas arba pabaiga | Plenarinio posėdžio sustabdymas arba pabaiga |
| Posėdis gali būti sustabdytas arba baigtas vykstant diskusijoms ar balsavimo metu, jei tokį sprendimą priima Parlamentas Parlamento pirmininko siūlymu arba frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. Dėl šio pasiūlymo ar prašymo balsuojama nedelsiant. | Posėdis gali būti sustabdytas arba baigtas vykstant diskusijoms ar balsavimo metu, jei tokį sprendimą priima Parlamentas Parlamento pirmininko siūlymu arba frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. Dėl šio pasiūlymo ar prašymo balsuojama nedelsiant. |
| Jei pateikiamas prašymas sustabdyti arba baigti plenarinį posėdį, balsavimo dėl šio prašymo procedūra inicijuojama be reikalo nedelsiant. Turėtų būti naudojamos įprastos balsavimo per plenarinį posėdį paskelbimo priemonės ir laikantis esamos praktikos turėtų būti paliekama pakankamai laiko Parlamento nariams ateiti į plenarinių posėdžių salę. | Jei pateikiamas prašymas sustabdyti arba baigti plenarinį posėdį, balsavimo dėl šio prašymo procedūra inicijuojama be reikalo nedelsiant. Turėtų būti naudojamos įprastos balsavimo per plenarinį posėdį paskelbimo priemonės ir laikantis esamos praktikos turėtų būti paliekama pakankamai laiko Parlamento nariams ateiti į plenarinių posėdžių salę. |
| Jei toks prašymas atmetamas, pagal analogiją su
  152
  straipsnio 2 dalies antra pastraipa panašus prašymas negali būti vėl pateiktas tą pačią dieną. Vadovaujantis
  22
  straipsnio
  1 dalies
  aiškinimu, Parlamento pirmininkas turi teisę pareikalauti liautis teikti nereikalingus prašymus pagal minėtąjį straipsnį. | Jei toks prašymas atmetamas, pagal analogiją su
  149a
  straipsnio 2 dalies antra pastraipa panašus prašymas negali būti vėl pateiktas tą pačią dieną. Vadovaujantis
  164a
  straipsnio aiškinimu, Parlamento pirmininkas turi teisę pareikalauti liautis teikti nereikalingus prašymus pagal minėtąjį straipsnį. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

191 straipsnis

191 straipsnis

Plenarinio posėdžio sustabdymas arba pabaiga

Plenarinio posėdžio sustabdymas arba pabaiga

Posėdis gali būti sustabdytas arba baigtas vykstant diskusijoms ar balsavimo metu, jei tokį sprendimą priima Parlamentas Parlamento pirmininko siūlymu arba frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. Dėl šio pasiūlymo ar prašymo balsuojama nedelsiant.

Posėdis gali būti sustabdytas arba baigtas vykstant diskusijoms ar balsavimo metu, jei tokį sprendimą priima Parlamentas Parlamento pirmininko siūlymu arba frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. Dėl šio pasiūlymo ar prašymo balsuojama nedelsiant.

Jei pateikiamas prašymas sustabdyti arba baigti plenarinį posėdį, balsavimo dėl šio prašymo procedūra inicijuojama be reikalo nedelsiant. Turėtų būti naudojamos įprastos balsavimo per plenarinį posėdį paskelbimo priemonės ir laikantis esamos praktikos turėtų būti paliekama pakankamai laiko Parlamento nariams ateiti į plenarinių posėdžių salę.

Jei pateikiamas prašymas sustabdyti arba baigti plenarinį posėdį, balsavimo dėl šio prašymo procedūra inicijuojama be reikalo nedelsiant. Turėtų būti naudojamos įprastos balsavimo per plenarinį posėdį paskelbimo priemonės ir laikantis esamos praktikos turėtų būti paliekama pakankamai laiko Parlamento nariams ateiti į plenarinių posėdžių salę.

Jei toks prašymas atmetamas, pagal analogiją su
  152
  straipsnio 2 dalies antra pastraipa panašus prašymas negali būti vėl pateiktas tą pačią dieną. Vadovaujantis
  22
  straipsnio
  1 dalies
  aiškinimu, Parlamento pirmininkas turi teisę pareikalauti liautis teikti nereikalingus prašymus pagal minėtąjį straipsnį.

Jei toks prašymas atmetamas, pagal analogiją su
  149a
  straipsnio 2 dalies antra pastraipa panašus prašymas negali būti vėl pateiktas tą pačią dieną. Vadovaujantis
  164a
  straipsnio aiškinimu, Parlamento pirmininkas turi teisę pareikalauti liautis teikti nereikalingus prašymus pagal minėtąjį straipsnį.

Pakeitimas 215

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

192 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 192 straipsnis | 192 straipsnis |
| Posėdžio protokolas | Posėdžio protokolas |
| 1.   Kiekvieno posėdžio protokolas su jame smulkiai aprašytu svarstymu, Parlamento sprendimais
  ir kalbėtojų pavardėmis išdalijamas
  ne vėliau kaip prieš pusvalandį iki kito posėdžio popietinės dalies. | 1.   Kiekvieno posėdžio protokolas su jame smulkiai aprašytu svarstymu,
  kalbėtojų pavardėmis ir
  Parlamento sprendimais
  , įskaitant visų balsavimų už visus pakeitimus rezultatus, pateikiamas
  ne vėliau kaip prieš pusvalandį iki kito posėdžio popietinės dalies. |
| Teisėkūros procedūrų atveju sprendimais pagal šią nuostatą laikomi ir visi Parlamento priimti pakeitimai, net jei galutinai atmetamas Komisijos pasiūlymas remiantis 60 straipsnio 1 dalimi ar Tarybos pozicija pagal 68 straipsnio 3 dalį. | |
| | 1a.
     
  Dokumentų, kuriais remiamasi per Parlamento diskusijas ir priimant sprendimus, sąrašas skelbiamas protokole. |
| 2.   Kiekvieno posėdžio popietinės dalies pradžioje Parlamento pirmininkas teikia Parlamentui tvirtinti ankstesnio posėdžio protokolą. | 2.   Kiekvieno posėdžio popietinės dalies pradžioje Parlamento pirmininkas teikia Parlamentui tvirtinti ankstesnio posėdžio protokolą. |
| 3.   Jeigu yra prieštaravimų dėl posėdžio protokolo, Parlamentas sprendžia, jei reikia, ar atsižvelgti į siūlomus pakeitimus. Nei vienas Parlamento narys negali kalbėti šia tema ilgiau kaip vieną minutę. | 3.   Jeigu yra prieštaravimų dėl posėdžio protokolo, Parlamentas sprendžia, jei reikia, ar atsižvelgti į siūlomus pakeitimus. Nei vienas Parlamento narys negali kalbėti šia tema ilgiau kaip vieną minutę. |
| 4.   Posėdžio protokolą pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius, jis saugomas Parlamento archyvuose. Posėdžio protokolas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. | 4.   Posėdžio protokolą pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius, jis saugomas Parlamento archyvuose. Posėdžio protokolas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

192 straipsnis

192 straipsnis

Posėdžio protokolas

Posėdžio protokolas

1.   Kiekvieno posėdžio protokolas su jame smulkiai aprašytu svarstymu, Parlamento sprendimais
  ir kalbėtojų pavardėmis išdalijamas
  ne vėliau kaip prieš pusvalandį iki kito posėdžio popietinės dalies.

1.   Kiekvieno posėdžio protokolas su jame smulkiai aprašytu svarstymu,
  kalbėtojų pavardėmis ir
  Parlamento sprendimais
  , įskaitant visų balsavimų už visus pakeitimus rezultatus, pateikiamas
  ne vėliau kaip prieš pusvalandį iki kito posėdžio popietinės dalies.

Teisėkūros procedūrų atveju sprendimais pagal šią nuostatą laikomi ir visi Parlamento priimti pakeitimai, net jei galutinai atmetamas Komisijos pasiūlymas remiantis 60 straipsnio 1 dalimi ar Tarybos pozicija pagal 68 straipsnio 3 dalį.

1a.
     
  Dokumentų, kuriais remiamasi per Parlamento diskusijas ir priimant sprendimus, sąrašas skelbiamas protokole.

2.   Kiekvieno posėdžio popietinės dalies pradžioje Parlamento pirmininkas teikia Parlamentui tvirtinti ankstesnio posėdžio protokolą.

2.   Kiekvieno posėdžio popietinės dalies pradžioje Parlamento pirmininkas teikia Parlamentui tvirtinti ankstesnio posėdžio protokolą.

3.   Jeigu yra prieštaravimų dėl posėdžio protokolo, Parlamentas sprendžia, jei reikia, ar atsižvelgti į siūlomus pakeitimus. Nei vienas Parlamento narys negali kalbėti šia tema ilgiau kaip vieną minutę.

3.   Jeigu yra prieštaravimų dėl posėdžio protokolo, Parlamentas sprendžia, jei reikia, ar atsižvelgti į siūlomus pakeitimus. Nei vienas Parlamento narys negali kalbėti šia tema ilgiau kaip vieną minutę.

4.   Posėdžio protokolą pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius, jis saugomas Parlamento archyvuose. Posėdžio protokolas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4.   Posėdžio protokolą pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius, jis saugomas Parlamento archyvuose. Posėdžio protokolas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Pakeitimas 216

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

194 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 194 straipsnis | 194 straipsnis |
| Stenograma | Stenograma |
| 1.   Kiekvieno posėdžio stenograma parengiama kaip daugiakalbis dokumentas, kuriame visos pasakytos kalbos pateikiamos originalo kalba. | 1.   Kiekvieno posėdžio stenograma parengiama kaip daugiakalbis dokumentas, kuriame visos pasakytos kalbos pateikiamos
  oficialiąja
  originalo kalba. |
| | 1a.
     
  Nedarydamas poveikio savo kitiems drausminiams įgaliojimams Parlamento pirmininkas gali pareikalauti išbraukti iš posėdžio diskusijų stenogramos tų Parlamento narių, kuriems nebuvo suteiktas žodis arba kurie viršijo jiems suteiktą laiką, kalbas. |
| 2.   Kalbėję asmenys per penkias darbo dienas gali pateikti savo pasakytų kalbų teksto pataisas. Pataisos iki nustatyto termino pabaigos nusiunčiamos sekretoriatui. | 2.   Kalbėję asmenys per penkias darbo dienas gali pateikti savo pasakytų kalbų teksto pataisas. Pataisos iki nustatyto termino pabaigos nusiunčiamos sekretoriatui. |
| 3.   Daugiakalbė posėdžio stenograma skelbiama kaip Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priedas ir saugoma Parlamento archyvuose. | 3.   Daugiakalbė posėdžio stenograma skelbiama kaip Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priedas ir saugoma Parlamento archyvuose. |
| 4.   Parlamento nario prašymu stenogramos ištrauka išverčiama į bet kurią oficialiąją kalbą. Prireikus šis vertimas atliekamas skubiai. | 4.   Parlamento nario prašymu stenogramos ištrauka išverčiama į bet kurią oficialiąją kalbą. Prireikus šis vertimas atliekamas skubiai. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

194 straipsnis

194 straipsnis

Stenograma

Stenograma

1.   Kiekvieno posėdžio stenograma parengiama kaip daugiakalbis dokumentas, kuriame visos pasakytos kalbos pateikiamos originalo kalba.

1.   Kiekvieno posėdžio stenograma parengiama kaip daugiakalbis dokumentas, kuriame visos pasakytos kalbos pateikiamos
  oficialiąja
  originalo kalba.

1a.
     
  Nedarydamas poveikio savo kitiems drausminiams įgaliojimams Parlamento pirmininkas gali pareikalauti išbraukti iš posėdžio diskusijų stenogramos tų Parlamento narių, kuriems nebuvo suteiktas žodis arba kurie viršijo jiems suteiktą laiką, kalbas.

2.   Kalbėję asmenys per penkias darbo dienas gali pateikti savo pasakytų kalbų teksto pataisas. Pataisos iki nustatyto termino pabaigos nusiunčiamos sekretoriatui.

2.   Kalbėję asmenys per penkias darbo dienas gali pateikti savo pasakytų kalbų teksto pataisas. Pataisos iki nustatyto termino pabaigos nusiunčiamos sekretoriatui.

3.   Daugiakalbė posėdžio stenograma skelbiama kaip Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priedas ir saugoma Parlamento archyvuose.

3.   Daugiakalbė posėdžio stenograma skelbiama kaip Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priedas ir saugoma Parlamento archyvuose.

4.   Parlamento nario prašymu stenogramos ištrauka išverčiama į bet kurią oficialiąją kalbą. Prireikus šis vertimas atliekamas skubiai.

4.   Parlamento nario prašymu stenogramos ištrauka išverčiama į bet kurią oficialiąją kalbą. Prireikus šis vertimas atliekamas skubiai.

Pakeitimas 217

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

195 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 195 straipsnis | 195 straipsnis |
| Posėdžių garso ir vaizdo įrašai | Posėdžių garso ir vaizdo įrašai |
| 1.   Parlamento posėdžiai kalbomis, kuriomis jie vyksta, jo interneto svetainėje transliuojami tiesiogiai, kartu pateikiant daugiakalbį garso įrašą iš visų veikiančių vertimo žodžiu kabinų. | 1.   Parlamento posėdžiai kalbomis, kuriomis jie vyksta, jo interneto svetainėje transliuojami tiesiogiai, kartu pateikiant daugiakalbį garso įrašą iš visų veikiančių vertimo žodžiu kabinų. |
| 2.   Iš karto po posėdžio parengiami ir Parlamento interneto svetainėje paskelbiami indeksuoti posėdžio garso ir vaizdo įrašai kalbomis, kuriomis jie vyko, bei daugiakalbiai garso įrašai iš visų veikusių vertimo žodžiu kabinų. Šie įrašai skelbiami
  esamos
  ir
  kitos Parlamento kadencijos laikotarpiais
  , o vėliau saugomi Parlamento archyvuose. Tokie garso ir vaizdo įrašai susiejami su posėdžių stenogramomis, kai tik jos parengiamos. | 2.   Iš karto po posėdžio parengiami ir Parlamento interneto svetainėje paskelbiami indeksuoti posėdžio garso ir vaizdo įrašai kalbomis, kuriomis jie vyko, bei daugiakalbiai garso įrašai iš visų veikusių vertimo žodžiu kabinų. Šie įrašai skelbiami
  iki Parlamento kadencijos pabaigos
  ir
  per kitą Parlamento kadenciją
  , o vėliau saugomi Parlamento archyvuose. Tokie garso ir vaizdo įrašai susiejami su posėdžių stenogramomis, kai tik jos parengiamos. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

195 straipsnis

195 straipsnis

Posėdžių garso ir vaizdo įrašai

Posėdžių garso ir vaizdo įrašai

1.   Parlamento posėdžiai kalbomis, kuriomis jie vyksta, jo interneto svetainėje transliuojami tiesiogiai, kartu pateikiant daugiakalbį garso įrašą iš visų veikiančių vertimo žodžiu kabinų.

1.   Parlamento posėdžiai kalbomis, kuriomis jie vyksta, jo interneto svetainėje transliuojami tiesiogiai, kartu pateikiant daugiakalbį garso įrašą iš visų veikiančių vertimo žodžiu kabinų.

2.   Iš karto po posėdžio parengiami ir Parlamento interneto svetainėje paskelbiami indeksuoti posėdžio garso ir vaizdo įrašai kalbomis, kuriomis jie vyko, bei daugiakalbiai garso įrašai iš visų veikusių vertimo žodžiu kabinų. Šie įrašai skelbiami
  esamos
  ir
  kitos Parlamento kadencijos laikotarpiais
  , o vėliau saugomi Parlamento archyvuose. Tokie garso ir vaizdo įrašai susiejami su posėdžių stenogramomis, kai tik jos parengiamos.

2.   Iš karto po posėdžio parengiami ir Parlamento interneto svetainėje paskelbiami indeksuoti posėdžio garso ir vaizdo įrašai kalbomis, kuriomis jie vyko, bei daugiakalbiai garso įrašai iš visų veikusių vertimo žodžiu kabinų. Šie įrašai skelbiami
  iki Parlamento kadencijos pabaigos
  ir
  per kitą Parlamento kadenciją
  , o vėliau saugomi Parlamento archyvuose. Tokie garso ir vaizdo įrašai susiejami su posėdžių stenogramomis, kai tik jos parengiamos.

Pakeitimas 218

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

VIII antraštinės dalies 1 skyriaus pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| KOMITETAI
  : SUDARYMAS IR ĮGALIOJIMAI | KOMITETAI |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

KOMITETAI
  : SUDARYMAS IR ĮGALIOJIMAI

KOMITETAI

Pakeitimas 219

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

196 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 196 straipsnis | 196 straipsnis |
| Nuolatinių komitetų sudarymas | Nuolatinių komitetų sudarymas |
| Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatinius komitetus
  , kurių
  įgaliojimai
  nustatyti
  Darbo tvarkos taisyklių priede (22). Šių komitetų nariai
  renkami
  naujai išrinkto Parlamento pirmos mėnesinės sesijos metu ir perrenkami po dvejų su puse metų. | Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatinius komitetus
  . Jų
  įgaliojimai
  nustatomi
  Darbo tvarkos taisyklių priede (22)

  , kuris priimamas balsavusiųjų balsų dauguma
  . Šių komitetų nariai
  skiriami
  naujai išrinkto Parlamento pirmos mėnesinės sesijos metu ir perrenkami po dvejų su puse metų. |
| Nuolatinių komitetų
  įgaliojimai
  gali būti
  tvirtinami
  skirtingu nei komitetų sudarymo metu. | Nuolatinių komitetų
  pareigos
  gali būti
  nustatomos
  skirtingu nei komitetų sudarymo metu. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

196 straipsnis

196 straipsnis

Nuolatinių komitetų sudarymas

Nuolatinių komitetų sudarymas

Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatinius komitetus
  , kurių
  įgaliojimai
  nustatyti
  Darbo tvarkos taisyklių priede (22). Šių komitetų nariai
  renkami
  naujai išrinkto Parlamento pirmos mėnesinės sesijos metu ir perrenkami po dvejų su puse metų.

Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatinius komitetus
  . Jų
  įgaliojimai
  nustatomi
  Darbo tvarkos taisyklių priede (22)

  , kuris priimamas balsavusiųjų balsų dauguma
  . Šių komitetų nariai
  skiriami
  naujai išrinkto Parlamento pirmos mėnesinės sesijos metu ir perrenkami po dvejų su puse metų.

Nuolatinių komitetų
  įgaliojimai
  gali būti
  tvirtinami
  skirtingu nei komitetų sudarymo metu.

Nuolatinių komitetų
  pareigos
  gali būti
  nustatomos
  skirtingu nei komitetų sudarymo metu.

Pakeitimas 220

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

197 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 197 straipsnis | 197 straipsnis |
| Specialiųjų komitetų sudarymas | Specialieji komitetai |
| Pirmininkų
  sueigos siūlymu Parlamentas gali bet kada sudaryti specialiuosius komitetus, kurių
  įgaliojimai
  ,
  sudėtis
  ir įgaliojimų laikas yra tvirtinami priimant sprendimą juos sudaryti
  ; šių komitetų įgaliojimų laikas yra ne daugiau kaip dvylika mėnesių, jei pasibaigus šiam laikotarpiui Parlamentas jo nepratęsia. | 1.   
  Pirmininkų
  sueigos siūlymu Parlamentas gali bet kada sudaryti specialiuosius komitetus, kurių
  pareigos
  ,
  narių skaičius
  ir įgaliojimų laikas yra tvirtinami priimant sprendimą juos sudaryti. |
| Kadangi specialiųjų komitetų įgaliojimai, sudėtis ir įgaliojimų laikas tvirtinami tuo pačiu metu kai priimamas sprendimas juos sudaryti, tai Parlamentas negali vėliau nuspręsti pakeisti komitetų įgaliojimus, norėdamas juos sumažinti ar išplėsti. | |
| | 1a.
     
  Specialiųjų komitetų įgaliojimų laikas yra ne daugiau kaip dvylika mėnesių, jei pasibaigus tam laikotarpiui Parlamentas jo nepratęsia. Jei Parlamento sprendime, kuriuo nusprendžiama sudaryti specialųjį komitetą, nenusprendžiama kitaip, specialiojo komiteto įgaliojimų vykdymo laikas prasideda nuo jo steigiamojo posėdžio dienos. |
| | 1b.
     
  Specialieji komitetai negali teikti nuomonių kitiems komitetams. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

197 straipsnis

197 straipsnis

Specialiųjų komitetų sudarymas

Specialieji komitetai

Pirmininkų
  sueigos siūlymu Parlamentas gali bet kada sudaryti specialiuosius komitetus, kurių
  įgaliojimai
  ,
  sudėtis
  ir įgaliojimų laikas yra tvirtinami priimant sprendimą juos sudaryti
  ; šių komitetų įgaliojimų laikas yra ne daugiau kaip dvylika mėnesių, jei pasibaigus šiam laikotarpiui Parlamentas jo nepratęsia.

1.   
  Pirmininkų
  sueigos siūlymu Parlamentas gali bet kada sudaryti specialiuosius komitetus, kurių
  pareigos
  ,
  narių skaičius
  ir įgaliojimų laikas yra tvirtinami priimant sprendimą juos sudaryti.

Kadangi specialiųjų komitetų įgaliojimai, sudėtis ir įgaliojimų laikas tvirtinami tuo pačiu metu kai priimamas sprendimas juos sudaryti, tai Parlamentas negali vėliau nuspręsti pakeisti komitetų įgaliojimus, norėdamas juos sumažinti ar išplėsti.

1a.
     
  Specialiųjų komitetų įgaliojimų laikas yra ne daugiau kaip dvylika mėnesių, jei pasibaigus tam laikotarpiui Parlamentas jo nepratęsia. Jei Parlamento sprendime, kuriuo nusprendžiama sudaryti specialųjį komitetą, nenusprendžiama kitaip, specialiojo komiteto įgaliojimų vykdymo laikas prasideda nuo jo steigiamojo posėdžio dienos.

1b.
     
  Specialieji komitetai negali teikti nuomonių kitiems komitetams.

Pakeitimai 221 ir 307

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

198 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 198 straipsnis | 198 straipsnis |
| Tyrimo komitetai | Tyrimo komitetai |
| 1.   
  Vienos
  ketvirtosios savo narių prašymu Parlamentas gali sudaryti tyrimo komitetą Sąjungos institucijos ar įstaigos, valstybės narės viešojo administravimo institucijos ar asmens, kuris pagal Sąjungos teisę įgaliotas ją įgyvendinti, įtariamiems
  Sąjungos teisės
  pažeidimams ar netinkamo administravimo,
  taikant
  Sąjungos teisę, atvejams tirti. | 1.   
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 226 straipsnį ir 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB dėl išsamių Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų 2 straipsnį, vienos
  ketvirtosios savo narių prašymu Parlamentas gali sudaryti tyrimo komitetą Sąjungos institucijos ar įstaigos, valstybės narės viešojo administravimo institucijos ar asmens, kuris pagal Sąjungos teisę įgaliotas ją įgyvendinti, įtariamiems pažeidimams ar netinkamo administravimo,
  įgyvendinant
  Sąjungos teisę, atvejams tirti. |
| Sprendimas sudaryti tyrimo komitetą paskelbiamas per vieną mėnesį Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Be to, Parlamentas imasi visų reikiamų priemonių, kad apie šį sprendimą būtų kuo geriau žinoma. | |
| | Pakeitimai neteikiami nei dėl tyrimo dalyko, kurį apibrėžė viena ketvirtoji Parlamento narių, nei dėl 10 dalyje nustatyto termino. |
| | 1a.
     
  Sprendimas sudaryti tyrimo komitetą paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje per vieną mėnesį nuo jo priėmimo. |
| 2.   Tyrimo komiteto darbą reglamentuoja komitetams taikytinos
  šių
  Darbo tvarkos taisyklių nuostatos
  tiek, kiek neprieštarauja specialiosioms šio straipsnio nuostatoms
  ir
  prie šių Darbo tvarkos taisyklių pridedamam 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento
  ,
  Tarybos ir Komisijos sprendimui dėl išsamių Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų

   (23). | 2.   Tyrimo komiteto darbą reglamentuoja komitetams taikytinos Darbo tvarkos taisyklių nuostatos,
  išskyrus atvejus, kai yra kitaip konkrečiai numatyta šiame straipsnyje
  ir
  Sprendime 95/167/EB, Euratomas
  ,
  EAPB
  . |
| 3.   Prašyme sudaryti tyrimo komitetą turi būti nurodytas tyrimo dalykas ir pateikti išsamūs tyrimo motyvai. Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas priima sprendimą dėl komiteto sudarymo ir, teigiamo sprendimo atveju,
  remdamasis 199 straipsnio nuostatomis, –
  dėl komiteto
  sudėties
  . | 3.   Prašyme sudaryti tyrimo komitetą turi būti nurodytas tyrimo dalykas ir pateikti išsamūs tyrimo motyvai. Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas priima sprendimą dėl komiteto sudarymo ir, teigiamo sprendimo atveju, – dėl komiteto
  narių skaičiaus
  . |
| 4.   
  Tyrimo komitetas baigia savo darbą pateikdamas ataskaitą ne vėliau kaip per dvylika mėnesių. Parlamentas gali nuspręsti du kartus trims mėnesiams pratęsti šį terminą. | |
| Komitete balsuoti turi teisę tik jo tikrieji nariai arba, jų nesant, nuolatiniai juos pavaduojantys nariai. | |
| | 4a.
     
  Tyrimo komitetai negali teikti nuomonių kitiems komitetams. |
| | 4b.
     
  Bet kuriuo procedūros etapu tyrimo komitete balsuoti turi teisę tik jo tikrieji nariai arba, jų nesant, juos pavaduojantys nariai. |
| 5.   Tyrimo komitetas išsirenka savo pirmininką ir
  du
  pirmininko pavaduotojus bei paskiria vieną ar daugiau pranešėjų. Be to, Komitetas gali patikėti savo nariams atlikti pavedimus arba specialias užduotis bei suteikti įgaliojimus, dėl kurių pastarieji išsamiai atsiskaito komitetui. | 5.   Tyrimo komitetas išsirenka savo pirmininką ir pirmininko pavaduotojus bei paskiria vieną ar daugiau pranešėjų. Be to, Komitetas gali patikėti savo nariams atlikti pavedimus arba specialias užduotis bei suteikti įgaliojimus, dėl kurių pastarieji išsamiai atsiskaito komitetui. |
| Tarp
  komiteto posėdžių, esant skubiam atvejui ar būtinybei, komiteto
  biuras
  vykdo komiteto įgaliojimus, su sąlyga, kad
  jo
  sprendimai bus patvirtinti kito komiteto posėdžio metu. | 5a.
     
  Tarp
  komiteto posėdžių, esant skubiam atvejui ar būtinybei, komiteto
  koordinatoriai
  vykdo komiteto įgaliojimus, su sąlyga, kad
  jų
  sprendimai bus patvirtinti kito komiteto posėdžio metu. |
| 6.   
  Tyrimo komitetas, manydamas, kad buvo pažeista viena iš jo teisių, pasiūlo Parlamento pirmininkui imtis atitinkamų priemonių. | |
| 7.   
  Tyrimo komitetas gali kreiptis į institucijas ar į asmenis, nurodytus šio straipsnio 2 dalyje minimo sprendimo 3 straipsnyje, siekiant surengti klausymą ar gauti dokumentus. | |
| Sąjungos institucijos ir įstaigos kompensuoja savo narių ir pareigūnų kelionės ir gyvenimo jų metu išlaidas. Kitų asmenų, pakviestų dalyvauti tyrimo komiteto posėdyje, kelionės ir gyvenimo jų metu išlaidas kompensuoja Europos Parlamentas pagal ekspertų klausymus reglamentuojančią tvarką. | |
| Asmuo, pakviestas liudyti tyrimo komitete, gali pareikalauti tokių pačių teisių, kokias jis turėtų liudydamas savo šalies teisminėje institucijoje. Prieš darydamas pareiškimą komitete, jis turi būti informuotas apie savo teises. | |
| Dėl kalbų vartojimo tyrimo komitetas taiko 158 straipsnio nuostatas. Tačiau komiteto biuras: | 7.   Dėl kalbų vartojimo tyrimo komitetas taiko 158 straipsnio nuostatas. Tačiau komiteto biuras: |
| — | gali, jei mano esant būtina dėl konfidencialumo, užtikrinti vertimą žodžiu tik į komiteto darbe dalyvaujančių asmenų oficialiąsias kalbas; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

198 straipsnis

198 straipsnis

Tyrimo komitetai

Tyrimo komitetai

1.   
  Vienos
  ketvirtosios savo narių prašymu Parlamentas gali sudaryti tyrimo komitetą Sąjungos institucijos ar įstaigos, valstybės narės viešojo administravimo institucijos ar asmens, kuris pagal Sąjungos teisę įgaliotas ją įgyvendinti, įtariamiems
  Sąjungos teisės
  pažeidimams ar netinkamo administravimo,
  taikant
  Sąjungos teisę, atvejams tirti.

1.   
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 226 straipsnį ir 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB dėl išsamių Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų 2 straipsnį, vienos
  ketvirtosios savo narių prašymu Parlamentas gali sudaryti tyrimo komitetą Sąjungos institucijos ar įstaigos, valstybės narės viešojo administravimo institucijos ar asmens, kuris pagal Sąjungos teisę įgaliotas ją įgyvendinti, įtariamiems pažeidimams ar netinkamo administravimo,
  įgyvendinant
  Sąjungos teisę, atvejams tirti.

Sprendimas sudaryti tyrimo komitetą paskelbiamas per vieną mėnesį Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Be to, Parlamentas imasi visų reikiamų priemonių, kad apie šį sprendimą būtų kuo geriau žinoma.

Pakeitimai neteikiami nei dėl tyrimo dalyko, kurį apibrėžė viena ketvirtoji Parlamento narių, nei dėl 10 dalyje nustatyto termino.

1a.
     
  Sprendimas sudaryti tyrimo komitetą paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje per vieną mėnesį nuo jo priėmimo.

2.   Tyrimo komiteto darbą reglamentuoja komitetams taikytinos
  šių
  Darbo tvarkos taisyklių nuostatos
  tiek, kiek neprieštarauja specialiosioms šio straipsnio nuostatoms
  ir
  prie šių Darbo tvarkos taisyklių pridedamam 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento
  ,
  Tarybos ir Komisijos sprendimui dėl išsamių Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų

   (23).

2.   Tyrimo komiteto darbą reglamentuoja komitetams taikytinos Darbo tvarkos taisyklių nuostatos,
  išskyrus atvejus, kai yra kitaip konkrečiai numatyta šiame straipsnyje
  ir
  Sprendime 95/167/EB, Euratomas
  ,
  EAPB
  .

3.   Prašyme sudaryti tyrimo komitetą turi būti nurodytas tyrimo dalykas ir pateikti išsamūs tyrimo motyvai. Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas priima sprendimą dėl komiteto sudarymo ir, teigiamo sprendimo atveju,
  remdamasis 199 straipsnio nuostatomis, –
  dėl komiteto
  sudėties
  .

3.   Prašyme sudaryti tyrimo komitetą turi būti nurodytas tyrimo dalykas ir pateikti išsamūs tyrimo motyvai. Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas priima sprendimą dėl komiteto sudarymo ir, teigiamo sprendimo atveju, – dėl komiteto
  narių skaičiaus
  .

4.   
  Tyrimo komitetas baigia savo darbą pateikdamas ataskaitą ne vėliau kaip per dvylika mėnesių. Parlamentas gali nuspręsti du kartus trims mėnesiams pratęsti šį terminą.

Komitete balsuoti turi teisę tik jo tikrieji nariai arba, jų nesant, nuolatiniai juos pavaduojantys nariai.

4a.
     
  Tyrimo komitetai negali teikti nuomonių kitiems komitetams.

4b.
     
  Bet kuriuo procedūros etapu tyrimo komitete balsuoti turi teisę tik jo tikrieji nariai arba, jų nesant, juos pavaduojantys nariai.

5.   Tyrimo komitetas išsirenka savo pirmininką ir
  du
  pirmininko pavaduotojus bei paskiria vieną ar daugiau pranešėjų. Be to, Komitetas gali patikėti savo nariams atlikti pavedimus arba specialias užduotis bei suteikti įgaliojimus, dėl kurių pastarieji išsamiai atsiskaito komitetui.

5.   Tyrimo komitetas išsirenka savo pirmininką ir pirmininko pavaduotojus bei paskiria vieną ar daugiau pranešėjų. Be to, Komitetas gali patikėti savo nariams atlikti pavedimus arba specialias užduotis bei suteikti įgaliojimus, dėl kurių pastarieji išsamiai atsiskaito komitetui.

Tarp
  komiteto posėdžių, esant skubiam atvejui ar būtinybei, komiteto
  biuras
  vykdo komiteto įgaliojimus, su sąlyga, kad
  jo
  sprendimai bus patvirtinti kito komiteto posėdžio metu.

5a.
     
  Tarp
  komiteto posėdžių, esant skubiam atvejui ar būtinybei, komiteto
  koordinatoriai
  vykdo komiteto įgaliojimus, su sąlyga, kad
  jų
  sprendimai bus patvirtinti kito komiteto posėdžio metu.

6.   
  Tyrimo komitetas, manydamas, kad buvo pažeista viena iš jo teisių, pasiūlo Parlamento pirmininkui imtis atitinkamų priemonių.

7.   
  Tyrimo komitetas gali kreiptis į institucijas ar į asmenis, nurodytus šio straipsnio 2 dalyje minimo sprendimo 3 straipsnyje, siekiant surengti klausymą ar gauti dokumentus.

Sąjungos institucijos ir įstaigos kompensuoja savo narių ir pareigūnų kelionės ir gyvenimo jų metu išlaidas. Kitų asmenų, pakviestų dalyvauti tyrimo komiteto posėdyje, kelionės ir gyvenimo jų metu išlaidas kompensuoja Europos Parlamentas pagal ekspertų klausymus reglamentuojančią tvarką.

Asmuo, pakviestas liudyti tyrimo komitete, gali pareikalauti tokių pačių teisių, kokias jis turėtų liudydamas savo šalies teisminėje institucijoje. Prieš darydamas pareiškimą komitete, jis turi būti informuotas apie savo teises.

Dėl kalbų vartojimo tyrimo komitetas taiko 158 straipsnio nuostatas. Tačiau komiteto biuras:

7.   Dėl kalbų vartojimo tyrimo komitetas taiko 158 straipsnio nuostatas. Tačiau komiteto biuras:

—

gali, jei mano esant būtina dėl konfidencialumo, užtikrinti vertimą žodžiu tik į komiteto darbe dalyvaujančių asmenų oficialiąsias kalbas;

| — | gali, jei mano esant būtina dėl konfidencialumo, užtikrinti vertimą žodžiu tik į komiteto darbe dalyvaujančių asmenų oficialiąsias kalbas; |
| --- | --- |

—

gali, jei mano esant būtina dėl konfidencialumo, užtikrinti vertimą žodžiu tik į komiteto darbe dalyvaujančių asmenų oficialiąsias kalbas;

| — | sprendžia dėl gautų dokumentų vertimo raštu taip, kad komitetas galėtų veiksmingai ir greitai atlikti savo darbą ir kad būtų išsaugotas būtinas slaptumas bei konfidencialumas. |
| --- | --- |

—

sprendžia dėl gautų dokumentų vertimo raštu taip, kad komitetas galėtų veiksmingai ir greitai atlikti savo darbą ir kad būtų išsaugotas būtinas slaptumas bei konfidencialumas.

| — | sprendžia dėl gautų dokumentų vertimo raštu taip, kad komitetas galėtų veiksmingai ir greitai atlikti savo darbą ir kad būtų išsaugotas būtinas slaptumas bei konfidencialumas. |
| --- | --- |

—

sprendžia dėl gautų dokumentų vertimo raštu taip, kad komitetas galėtų veiksmingai ir greitai atlikti savo darbą ir kad būtų išsaugotas būtinas slaptumas bei konfidencialumas.

8.   
  Tyrimo komiteto pirmininkas kartu su biuru pasirūpina, kad būtų išsaugotas darbo slaptumas ar konfidencialumas ir apie tai laiku perspėja narius.

Jis taip pat aiškiai primena apie pirmiau minėto sprendimo 2 straipsnio 2 dalies nuostatas. Taikomos Darbo tvarkos taisyklių VII priedo A dalies nuostatos.

9.   
  Perduotus slaptus arba konfidencialius dokumentus galima nagrinėti tik naudojantis techninėmis priemonėmis, užtikrinančiomis, kad su dokumentais galėtų susipažinti tik tie nariai, kuriems pavesta juos nagrinėti. Šie nariai prisiekia neleisti jokiam kitam asmeniui susipažinti su slapta ar konfidencialia informacija pagal šį straipsnį ir naudotis šia informacija tik siekiant parengti ataskaitą tyrimo komitetui. Posėdžiai vyksta specialiai įrengtose patalpose, kad leidimo neturintys asmenys negalėtų klausytis komiteto posėdžių.

9a.
     
  Kai įtarimai dėl nusižengimų ar netinkamo administravimo įgyvendinant Sąjungos teisę susiję su galima valstybės narės tarnybos ar valdžios institucijos atsakomybe, tyrimo komitetas gali prašyti atitinkamos valstybės narės parlamento bendradarbiauti atliekant tyrimą.

10.   
  Pasibaigus tyrimui, tyrimo komitetas pateikia
  Parlamentui darbo rezultatų ataskaitą
  , kurioje,
  jei reikia, gali būti nurodyta mažumos nuomonė 56 straipsnyje numatytomis sąlygomis. Ši ataskaita yra skelbiama.

10.   
  Tyrimo komitetas baigia savo darbą pristatydamas
  Parlamentui
  savo
  darbo rezultatų ataskaitą
  ne vėliau kaip per dvylika mėnesių nuo jo steigiamojo posėdžio. Parlamentas gali nuspręsti du kartus trims mėnesiams pratęsti šį terminą.
  Jei reikia,
  ataskaitoje
  gali būti nurodyta mažumos nuomonė 56 straipsnyje numatytomis sąlygomis. Ši ataskaita yra skelbiama.

Tyrimo komiteto prašymu Parlamentas dėl šios ataskaitos surengia diskusijas kitos mėnesinės sesijos po jos pateikimo metu.

Tyrimo komiteto prašymu Parlamentas dėl šios ataskaitos surengia diskusijas kitos mėnesinės sesijos po jos pateikimo metu.

Jis
  taip pat gali pateikti Parlamentui Europos Sąjungos institucijoms, įstaigoms ar valstybėms narėms skirtą rekomendacijos projektą.

10a.
     
  Komitetas
  taip pat gali pateikti Parlamentui Europos Sąjungos institucijoms, įstaigoms ar valstybėms narėms skirtą rekomendacijos projektą.

11.   Parlamento pirmininkas įpareigoja pagal VI priedo nuostatas atsakingą komitetą patikrinti, kokių tolesnių veiksmų imtasi dėl tyrimo komiteto darbo rezultatų ir, jei reikia, parengti pranešimą šiuo klausimu. Jis imasi kitų reikalingų priemonių, kad tyrimo išvados būtų praktiškai pritaikytos.

11.   Parlamento pirmininkas įpareigoja pagal VI priedo nuostatas atsakingą komitetą patikrinti, kokių tolesnių veiksmų imtasi dėl tyrimo komiteto darbo rezultatų ir, jei reikia, parengti pranešimą šiuo klausimu. Jis imasi kitų reikalingų priemonių, kad tyrimo išvados būtų praktiškai pritaikytos.

Vadovaujantis 199 straipsnio 2 dalimi galima teikti tik Pirmininkų sueigos pasiūlymo dėl tyrimo komiteto sudėties (3 dalis) pakeitimus.

Pakeitimai neteikiami nei dėl tyrimo dalyko, kurį apibrėžė viena ketvirtoji Parlamento narių (3 dalis), nei dėl 4 dalyje nustatyto termino.

(1 dalies antra pastraipa įterpiama kaip išaiškinimas.)

Pakeitimas 222

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

199 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 199 straipsnis | 199 straipsnis |
| Komitetų sudėtis | Komitetų sudėtis |
| 1.   Komitetų
  ir tyrimo
  komitetų
  nariai renkami frakcijoms ir nepriklausomiems Parlamento nariams pasiūlius kandidatus. Pirmininkų sueiga teikia Parlamentui pasiūlymus. Komitetų sudėtis kiek įmanoma turi atitikti Parlamento sudėtį
  . | 1.   Komitetų,
  specialiųjų
  komitetų
  ir tyrimo komitetų narius skiria frakcijos
  ir
  nepriklausomi Parlamento nariai
  . |
| | Pirmininkų sueiga nustato terminą, iki kurio frakcijos ir nepriklausomi Parlamento nariai apie savo paskyrimus praneša Parlamento pirmininkui, o tuomet jis juos paskelbia Parlamentui. |
| Perėjęs į kitą frakciją, narys išsaugo vietą Parlamento komitetuose iki kadencijos, trunkančios dvejus su puse metų, pabaigos. Jei dėl Parlamento nario perėjimo į kitą frakciją komitete būtų pažeista politinių jėgų pusiausvyra, remdamasi šio straipsnio 1 dalies antrame sakinyje minėta procedūra, Pirmininkų sueiga privalo pateikti naujų pasiūlymų dėl šio komiteto sudėties, su sąlyga, kad būtų užtikrintos individualios atitinkamo nario teisės. | |
| Proporcingai skiriant vietas komitetuose, frakcijoms tenkantis vietų skaičius turi būti lygus artimiausiam atitinkamam sveikam skaičiui. Jei frakcija nusprendžia neužimti jai priklausančių vietų komitete, šios vietos lieka laisvos, ir atitinkamai sumažėja komiteto narių skaičius. Frakcijoms neleidžiama tarp savęs keistis joms skirtomis vietomis komitetuose. | |
| | 1a.
     
  Komitetų sudėtis kiek įmanoma turi atitikti Parlamento sudėtį. Skiriant vietas komitetuose, frakcijoms tenkantis vietų skaičius turi būti lygus artimiausiam apskaičiuotą proporciją viršijančiam ar jos nesiekiančiam sveikam skaičiui. |
| | Jei frakcijos nesusitaria dėl savo proporcinės dalies viename ar daugiau konkrečių komitetų, sprendimą priima Pirmininkų sueiga. |
| | 1b.
     
  Jei frakcija nusprendžia neužimti vietų komitete arba nepaskiria savo narių iki Pirmininkų sueigos nustatyto termino, šios vietos lieka laisvos. Frakcijoms neleidžiama tarp savęs keistis vietomis komitetuose. |
| | 1c.
     
  Jei dėl Parlamento nario perėjimo į kitą frakciją komitete būtų pažeistas 1a dalyje nustatytas proporcingas vietų komitete paskirstymas ir frakcijos nesusitaria ir neužtikrina, kad būtų laikomasi toje dalyje nustatytų principų, reikiamus sprendimus priima Pirmininkų sueiga. |
| | 1d.
     
  Apie bet kokius frakcijų ar nepriklausomų Parlamento narių paskyrimų pakeitimus pranešama Parlamento pirmininkui, jis juos paskelbia Parlamentui vėliausiai kito posėdžio pradžioje. Šie sprendimai įsigalioja nuo paskelbimo dienos. |
| | 1e.
     
  Frakcijos ir nepriklausomi Parlamento nariai į kiekvieną komitetą gali skirti pavaduojančių narių, kurių skaičius negali būti didesnis už tikrųjų narių, kuriuos ta frakcija ar nepriklausomi Parlamento nariai gali skirti į komitetą, skaičių. Apie tai turi būti pranešta Parlamento pirmininkui. Pavaduojantys nariai turi teisę dalyvauti komiteto posėdžiuose, kalbėti ir, jei tikrasis narys nedalyvauja, balsuoti. |
| | 1f.
     
  Kai tikrasis narys posėdyje nedalyvauja ir jei nėra paskirta pavaduojančių narių ar jie nedalyvauja, tikrąjį komiteto narį posėdžio metu gali pavaduoti kitas tos pačios frakcijos narys arba, kai narys yra nepriklausomas Parlamento narys, kitas nepriklausomas Parlamento narys, kuriam suteikiama teisė balsuoti. Apie tai pranešama komiteto pirmininkui ne vėliau kaip prieš prasidedant balsavimui. |
| | Pagal 1f dalies paskutinio sakinio reikalavimus pavardė turi būti pranešama prieš pasibaigiant diskusijoms ar prieš prasidedant balsavimui dėl klausimo (-ų), dėl kurio (-ių) tikrasis narys pavaduojamas. |
| 2.   
  Pakeitimai dėl Pirmininkų sueigos pasiūlymų priimtini su sąlyga, kad juos teikia ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Parlamentas dėl šių pakeitimų balsuoja slaptu balsavimu. | |
| 3.   
  Išrinktais laikomi Parlamento nariai, kurių pavardės yra Pirmininkų sueigos pasiūlymuose, kurie gali būti iš dalies pakeisti remiantis 2 dalimi. | |
| 4.   
  Jei šio straipsnio 1 dalyje numatyta tvarka iki Pirmininkų sueigos nustatyto termino frakcija nepasiūlo jokių kandidatų į tyrimo komitetą, Pirmininkų sueiga teikia Parlamentui tik iki šio termino pabaigos iškeltas kandidatūras. | |
| 5.   
  Pirmininkų sueiga, atsižvelgdama į šio straipsnio 1 dalies nuostatas ir pritariant būsimiems nariams, gali laikinai nuspręsti, ką paskirti į galimas laisvas komitetų narių vietas. | |
| 6.   
  Šie pakeitimai teikiami Parlamentui tvirtinti kito posėdžio metu. | |
| | Pagal šį straipsnį: |
| | — | komiteto tikrojo arba pavaduojančio nario statusas išimtinai priklauso nuo narystės tam tikroje frakcijoje; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

199 straipsnis

199 straipsnis

Komitetų sudėtis

Komitetų sudėtis

1.   Komitetų
  ir tyrimo
  komitetų
  nariai renkami frakcijoms ir nepriklausomiems Parlamento nariams pasiūlius kandidatus. Pirmininkų sueiga teikia Parlamentui pasiūlymus. Komitetų sudėtis kiek įmanoma turi atitikti Parlamento sudėtį
  .

1.   Komitetų,
  specialiųjų
  komitetų
  ir tyrimo komitetų narius skiria frakcijos
  ir
  nepriklausomi Parlamento nariai
  .

Pirmininkų sueiga nustato terminą, iki kurio frakcijos ir nepriklausomi Parlamento nariai apie savo paskyrimus praneša Parlamento pirmininkui, o tuomet jis juos paskelbia Parlamentui.

Perėjęs į kitą frakciją, narys išsaugo vietą Parlamento komitetuose iki kadencijos, trunkančios dvejus su puse metų, pabaigos. Jei dėl Parlamento nario perėjimo į kitą frakciją komitete būtų pažeista politinių jėgų pusiausvyra, remdamasi šio straipsnio 1 dalies antrame sakinyje minėta procedūra, Pirmininkų sueiga privalo pateikti naujų pasiūlymų dėl šio komiteto sudėties, su sąlyga, kad būtų užtikrintos individualios atitinkamo nario teisės.

Proporcingai skiriant vietas komitetuose, frakcijoms tenkantis vietų skaičius turi būti lygus artimiausiam atitinkamam sveikam skaičiui. Jei frakcija nusprendžia neužimti jai priklausančių vietų komitete, šios vietos lieka laisvos, ir atitinkamai sumažėja komiteto narių skaičius. Frakcijoms neleidžiama tarp savęs keistis joms skirtomis vietomis komitetuose.

1a.
     
  Komitetų sudėtis kiek įmanoma turi atitikti Parlamento sudėtį. Skiriant vietas komitetuose, frakcijoms tenkantis vietų skaičius turi būti lygus artimiausiam apskaičiuotą proporciją viršijančiam ar jos nesiekiančiam sveikam skaičiui.

Jei frakcijos nesusitaria dėl savo proporcinės dalies viename ar daugiau konkrečių komitetų, sprendimą priima Pirmininkų sueiga.

1b.
     
  Jei frakcija nusprendžia neužimti vietų komitete arba nepaskiria savo narių iki Pirmininkų sueigos nustatyto termino, šios vietos lieka laisvos. Frakcijoms neleidžiama tarp savęs keistis vietomis komitetuose.

1c.
     
  Jei dėl Parlamento nario perėjimo į kitą frakciją komitete būtų pažeistas 1a dalyje nustatytas proporcingas vietų komitete paskirstymas ir frakcijos nesusitaria ir neužtikrina, kad būtų laikomasi toje dalyje nustatytų principų, reikiamus sprendimus priima Pirmininkų sueiga.

1d.
     
  Apie bet kokius frakcijų ar nepriklausomų Parlamento narių paskyrimų pakeitimus pranešama Parlamento pirmininkui, jis juos paskelbia Parlamentui vėliausiai kito posėdžio pradžioje. Šie sprendimai įsigalioja nuo paskelbimo dienos.

1e.
     
  Frakcijos ir nepriklausomi Parlamento nariai į kiekvieną komitetą gali skirti pavaduojančių narių, kurių skaičius negali būti didesnis už tikrųjų narių, kuriuos ta frakcija ar nepriklausomi Parlamento nariai gali skirti į komitetą, skaičių. Apie tai turi būti pranešta Parlamento pirmininkui. Pavaduojantys nariai turi teisę dalyvauti komiteto posėdžiuose, kalbėti ir, jei tikrasis narys nedalyvauja, balsuoti.

1f.
     
  Kai tikrasis narys posėdyje nedalyvauja ir jei nėra paskirta pavaduojančių narių ar jie nedalyvauja, tikrąjį komiteto narį posėdžio metu gali pavaduoti kitas tos pačios frakcijos narys arba, kai narys yra nepriklausomas Parlamento narys, kitas nepriklausomas Parlamento narys, kuriam suteikiama teisė balsuoti. Apie tai pranešama komiteto pirmininkui ne vėliau kaip prieš prasidedant balsavimui.

Pagal 1f dalies paskutinio sakinio reikalavimus pavardė turi būti pranešama prieš pasibaigiant diskusijoms ar prieš prasidedant balsavimui dėl klausimo (-ų), dėl kurio (-ių) tikrasis narys pavaduojamas.

2.   
  Pakeitimai dėl Pirmininkų sueigos pasiūlymų priimtini su sąlyga, kad juos teikia ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Parlamentas dėl šių pakeitimų balsuoja slaptu balsavimu.

3.   
  Išrinktais laikomi Parlamento nariai, kurių pavardės yra Pirmininkų sueigos pasiūlymuose, kurie gali būti iš dalies pakeisti remiantis 2 dalimi.

4.   
  Jei šio straipsnio 1 dalyje numatyta tvarka iki Pirmininkų sueigos nustatyto termino frakcija nepasiūlo jokių kandidatų į tyrimo komitetą, Pirmininkų sueiga teikia Parlamentui tik iki šio termino pabaigos iškeltas kandidatūras.

5.   
  Pirmininkų sueiga, atsižvelgdama į šio straipsnio 1 dalies nuostatas ir pritariant būsimiems nariams, gali laikinai nuspręsti, ką paskirti į galimas laisvas komitetų narių vietas.

6.   
  Šie pakeitimai teikiami Parlamentui tvirtinti kito posėdžio metu.

Pagal šį straipsnį:

—

komiteto tikrojo arba pavaduojančio nario statusas išimtinai priklauso nuo narystės tam tikroje frakcijoje;

| — | pasikeitus frakcijai atstovaujančių tikrųjų narių skaičiui komitete, atitinkamai keičiamas didžiausias nuolatinių pavaduojančių narių, kuriuos frakcija gali skirti į tą komitetą, skaičius; |
| --- | --- |

—

pasikeitus frakcijai atstovaujančių tikrųjų narių skaičiui komitete, atitinkamai keičiamas didžiausias nuolatinių pavaduojančių narių, kuriuos frakcija gali skirti į tą komitetą, skaičius;

| — | nariui perėjus į kitą frakciją, jis negali išsaugoti komiteto tikrojo arba pavaduojančio nario statuso, kurį turėjo kaip ankstesnės frakcijos narys; |
| --- | --- |

—

nariui perėjus į kitą frakciją, jis negali išsaugoti komiteto tikrojo arba pavaduojančio nario statuso, kurį turėjo kaip ankstesnės frakcijos narys;

| — | komiteto narys jokiu būdu negali pavaduoti kitai frakcijai priklausančio kolegos. |
| --- | --- |

—

komiteto narys jokiu būdu negali pavaduoti kitai frakcijai priklausančio kolegos.

(Paskutinės dvi nesunumeruotos straipsnio pastraipos įterpiamos kaip aiškinimas.)

Pakeitimas 223

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

200 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 200 straipsnis | Išbraukta. |
| Pavaduojantys nariai | |
| 1.   
  Frakcijos ir nepriklausomi Parlamento nariai gali skirti tiek nuolatinių pavaduojančių narių į kiekvieną komitetą, kiek yra komitete jiems atstovaujančių tikrųjų narių. Apie tai turi būti pranešta Parlamento pirmininkui. Nuolatiniai pavaduojantys nariai turi teisę dalyvauti komiteto posėdžiuose, kalbėti ir, nesant tikrojo nario, dalyvauti balsuojant. | |
| Tuo atveju, jei atsiranda laisva komiteto tikrojo nario vieta, tos pačios frakcijos pavaduojantysis narys laikinai turi teisę dalyvauti balsavime vietoj to tikrojo nario, kol bus laikinai pakeistas tikrasis narys pagal 199 straipsnio 5 dalį arba, jeigu toks laikinas pakeitimas neįvyko, iki naujo tikrojo nario paskyrimo. Toks teisės turėjimas yra grindžiamas Parlamentu sprendimu, susijusiu su komiteto narių sudėties skaičiumi, ir juo siekiama užtikrinti, kad balsavime galėtų dalyvauti toks pat atitinkamos frakcijos narių skaičius, kaip ir prieš atsirandant laisvai vietai. | |
| 2.   
  Be to, kai tikrasis narys posėdyje nedalyvauja ir jei nėra paskirta nuolatinių pavaduojančių narių ar šių nesant, tikrąjį komiteto narį posėdžio metu gali pavaduoti kitas tos pačios frakcijos narys, turintis teisę balsuoti. Jo pavardė pranešama komiteto pirmininkui prieš prasidedant balsavimui. | |
| 2 dalis mutatis mutandis taikoma nepriklausomiems Parlamento nariams. | |
| Pagal 2 dalies paskutinio sakinio reikalavimus pavardė turi būti pranešama prieš pasibaigiant diskusijoms ar prieš prasidedant balsavimui dėl klausimo (-ų), dėl kurio (-ių) narys pavaduojamas. | |
| * * * | |
| Šio straipsnio nuostatos apima dvi sąvokas, kurias aiškiai apibūdina šis tekstas: | |
| — | komitete frakcija negali turėti daugiau nuolatinių pavaduojančių narių nei tikrųjų narių; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

200 straipsnis

Išbraukta.

Pavaduojantys nariai

1.   
  Frakcijos ir nepriklausomi Parlamento nariai gali skirti tiek nuolatinių pavaduojančių narių į kiekvieną komitetą, kiek yra komitete jiems atstovaujančių tikrųjų narių. Apie tai turi būti pranešta Parlamento pirmininkui. Nuolatiniai pavaduojantys nariai turi teisę dalyvauti komiteto posėdžiuose, kalbėti ir, nesant tikrojo nario, dalyvauti balsuojant.

Tuo atveju, jei atsiranda laisva komiteto tikrojo nario vieta, tos pačios frakcijos pavaduojantysis narys laikinai turi teisę dalyvauti balsavime vietoj to tikrojo nario, kol bus laikinai pakeistas tikrasis narys pagal 199 straipsnio 5 dalį arba, jeigu toks laikinas pakeitimas neįvyko, iki naujo tikrojo nario paskyrimo. Toks teisės turėjimas yra grindžiamas Parlamentu sprendimu, susijusiu su komiteto narių sudėties skaičiumi, ir juo siekiama užtikrinti, kad balsavime galėtų dalyvauti toks pat atitinkamos frakcijos narių skaičius, kaip ir prieš atsirandant laisvai vietai.

2.   
  Be to, kai tikrasis narys posėdyje nedalyvauja ir jei nėra paskirta nuolatinių pavaduojančių narių ar šių nesant, tikrąjį komiteto narį posėdžio metu gali pavaduoti kitas tos pačios frakcijos narys, turintis teisę balsuoti. Jo pavardė pranešama komiteto pirmininkui prieš prasidedant balsavimui.

2 dalis mutatis mutandis taikoma nepriklausomiems Parlamento nariams.

Pagal 2 dalies paskutinio sakinio reikalavimus pavardė turi būti pranešama prieš pasibaigiant diskusijoms ar prieš prasidedant balsavimui dėl klausimo (-ų), dėl kurio (-ių) narys pavaduojamas.

- * *

Šio straipsnio nuostatos apima dvi sąvokas, kurias aiškiai apibūdina šis tekstas:

—

komitete frakcija negali turėti daugiau nuolatinių pavaduojančių narių nei tikrųjų narių;

| — | tik frakcijos gali skirti nuolatinius pavaduojančius narius su viena sąlyga, kad apie tai jos informuoja Parlamento pirmininką. |
| --- | --- |

—

tik frakcijos gali skirti nuolatinius pavaduojančius narius su viena sąlyga, kad apie tai jos informuoja Parlamento pirmininką.

Taigi:

| — | nuolatinio pavaduojančio nario statusas išimtinai priklauso nuo narystės tam tikroje frakcijoje; |
| --- | --- |

—

nuolatinio pavaduojančio nario statusas išimtinai priklauso nuo narystės tam tikroje frakcijoje;

| — | pasikeitus frakcijai atstovaujančių tikrųjų narių skaičiui komitete, atitinkamai keičiamas maksimalus nuolatinių pavaduojančių narių, kuriuos frakcija gali skirti į šį komitetą, skaičius; |
| --- | --- |

—

pasikeitus frakcijai atstovaujančių tikrųjų narių skaičiui komitete, atitinkamai keičiamas maksimalus nuolatinių pavaduojančių narių, kuriuos frakcija gali skirti į šį komitetą, skaičius;

| — | nariui perėjus į kitą frakciją, jis negali išsaugoti nuolatinio pavaduojančio nario įgaliojimų, kuriuos turėjo ankstesnėje frakcijoje; |
| --- | --- |

—

nariui perėjus į kitą frakciją, jis negali išsaugoti nuolatinio pavaduojančio nario įgaliojimų, kuriuos turėjo ankstesnėje frakcijoje;

| — | komiteto narys jokiu būdu negali pavaduoti kitai frakcijai priklausančio kolegos. |
| --- | --- |

—

komiteto narys jokiu būdu negali pavaduoti kitai frakcijai priklausančio kolegos.

Pakeitimas 224

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

201 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 201 straipsnis | 201 straipsnis |
| Komitetų įgaliojimai | Komitetų įgaliojimai |
| 1.   Nuolatiniai komitetai nagrinėja klausimus, kuriuos jiems perduoda Parlamentas arba sesijos pertraukos metu Parlamento pirmininkas Pirmininkų sueigos vardu.
  Specialiųjų komitetų ir tyrimo komitetų įgaliojimai tvirtinami sudarant šiuos komitetus; pastarieji negali teikti nuomonių kitiems komitetams. | 1.   Nuolatiniai komitetai nagrinėja klausimus, kuriuos jiems perduoda Parlamentas arba sesijos pertraukos metu Parlamento pirmininkas Pirmininkų sueigos vardu. |
| (Žr. 197 straipsnio išaiškinimą.) | |
| 2.   
  Jei nuolatinis komitetas praneša, kad tam tikro klausimo nagrinėjimas nepriklauso jo kompetencijai arba iškyla konfliktas dėl kompetencijos tarp dviejų ar daugiau nuolatinių komitetų, kompetencijos klausimas perduodamas Pirmininkų sueigai per keturias darbo savaites po to, kai plenarinio posėdžio metu buvo pranešta apie klausimo perdavimą komitetui. | |
| Pirmininkų sueiga per šešias savaites priima sprendimą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacija, o jei tokios rekomendacijos nėra – Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko pateikta rekomendacija. Jei per šį laikotarpį Pirmininkų sueiga nepriima sprendimo, laikoma, kad rekomendacija patvirtinta. | |
| Komitetų pirmininkai gali sudaryti susitarimus su kitų komitetų pirmininkais dėl klausimo priskyrimo tam tikram komitetui, jei leidžiama, kai būtina, taikyti 54 straipsnyje numatytą darbo su susijusiais komitetais procedūrą. | |
| 3.   Jei du ar daugiau nuolatinių komitetų yra kompetentingi spręsti tam tikrą klausimą, paskiriamas vienas atsakingas komitetas, o kiti – kaip nuomonę teikiantys komitetai. | 3.   Jei du ar daugiau nuolatinių komitetų yra kompetentingi spręsti tam tikrą klausimą, paskiriamas vienas atsakingas komitetas, o kiti – kaip nuomonę teikiantys komitetai. |
| Klausimas gali būti perduotas svarstyti ne daugiau kaip trims komitetams, nebent
  pagrįstai
  būtų nuspręsta padaryti išimtį šio straipsnio 1 dalyje numatytomis sąlygomis. | Klausimas gali būti perduotas svarstyti ne daugiau kaip trims komitetams, nebent būtų nuspręsta padaryti išimtį šio straipsnio 1 dalyje numatytomis sąlygomis. |
| 4.   Du ar daugiau komitetų ar pakomitečių gali kartu nagrinėti jų kompetencijai priklausančius klausimus, tačiau jie negali priimti sprendimo. | 4.   Du ar daugiau komitetų ar pakomitečių gali kartu nagrinėti jų kompetencijai priklausančius klausimus, tačiau jie negali
  kartu
  priimti sprendimo
  , išskyrus atvejus, kai taikomas 55 straipsnis
  . |
| 5.   Kiekvienas komitetas,
  Biurui
  sutinkant, vienam ar daugiau savo narių gali pavesti surengti tiriamąją arba faktų nustatymo misiją. | 5.   Kiekvienas komitetas,
  atitinkamiems Parlamento organams
  sutinkant, vienam ar daugiau savo narių gali pavesti surengti tiriamąją arba faktų nustatymo misiją. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

201 straipsnis

201 straipsnis

Komitetų įgaliojimai

Komitetų įgaliojimai

1.   Nuolatiniai komitetai nagrinėja klausimus, kuriuos jiems perduoda Parlamentas arba sesijos pertraukos metu Parlamento pirmininkas Pirmininkų sueigos vardu.
  Specialiųjų komitetų ir tyrimo komitetų įgaliojimai tvirtinami sudarant šiuos komitetus; pastarieji negali teikti nuomonių kitiems komitetams.

1.   Nuolatiniai komitetai nagrinėja klausimus, kuriuos jiems perduoda Parlamentas arba sesijos pertraukos metu Parlamento pirmininkas Pirmininkų sueigos vardu.

(Žr. 197 straipsnio išaiškinimą.)

2.   
  Jei nuolatinis komitetas praneša, kad tam tikro klausimo nagrinėjimas nepriklauso jo kompetencijai arba iškyla konfliktas dėl kompetencijos tarp dviejų ar daugiau nuolatinių komitetų, kompetencijos klausimas perduodamas Pirmininkų sueigai per keturias darbo savaites po to, kai plenarinio posėdžio metu buvo pranešta apie klausimo perdavimą komitetui.

Pirmininkų sueiga per šešias savaites priima sprendimą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacija, o jei tokios rekomendacijos nėra – Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko pateikta rekomendacija. Jei per šį laikotarpį Pirmininkų sueiga nepriima sprendimo, laikoma, kad rekomendacija patvirtinta.

Komitetų pirmininkai gali sudaryti susitarimus su kitų komitetų pirmininkais dėl klausimo priskyrimo tam tikram komitetui, jei leidžiama, kai būtina, taikyti 54 straipsnyje numatytą darbo su susijusiais komitetais procedūrą.

3.   Jei du ar daugiau nuolatinių komitetų yra kompetentingi spręsti tam tikrą klausimą, paskiriamas vienas atsakingas komitetas, o kiti – kaip nuomonę teikiantys komitetai.

3.   Jei du ar daugiau nuolatinių komitetų yra kompetentingi spręsti tam tikrą klausimą, paskiriamas vienas atsakingas komitetas, o kiti – kaip nuomonę teikiantys komitetai.

Klausimas gali būti perduotas svarstyti ne daugiau kaip trims komitetams, nebent
  pagrįstai
  būtų nuspręsta padaryti išimtį šio straipsnio 1 dalyje numatytomis sąlygomis.

Klausimas gali būti perduotas svarstyti ne daugiau kaip trims komitetams, nebent būtų nuspręsta padaryti išimtį šio straipsnio 1 dalyje numatytomis sąlygomis.

4.   Du ar daugiau komitetų ar pakomitečių gali kartu nagrinėti jų kompetencijai priklausančius klausimus, tačiau jie negali priimti sprendimo.

4.   Du ar daugiau komitetų ar pakomitečių gali kartu nagrinėti jų kompetencijai priklausančius klausimus, tačiau jie negali
  kartu
  priimti sprendimo
  , išskyrus atvejus, kai taikomas 55 straipsnis
  .

5.   Kiekvienas komitetas,
  Biurui
  sutinkant, vienam ar daugiau savo narių gali pavesti surengti tiriamąją arba faktų nustatymo misiją.

5.   Kiekvienas komitetas,
  atitinkamiems Parlamento organams
  sutinkant, vienam ar daugiau savo narių gali pavesti surengti tiriamąją arba faktų nustatymo misiją.

Pakeitimas 225

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

201 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 201a straipsnis |
| | Klausimai dėl kompetencijos |
| | 1.   
  Jei nuolatinis komitetas praneša, kad tam tikro klausimo nagrinėjimas nepriklauso jo kompetencijai arba iškyla konfliktas dėl kompetencijos tarp dviejų ar daugiau nuolatinių komitetų, klausimas dėl kompetencijos pateikiamas Komitetų pirmininkų sueigai per keturias savaites po to, kai plenarinio posėdžio metu buvo pranešta apie dokumento perdavimą komitetui. |
| | 2.   
  Pirmininkų sueiga per šešias savaites nuo klausimo pateikimo priima sprendimą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacija, o jei tokios rekomendacijos nėra – Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko pateikta rekomendacija. Jei per tą laikotarpį Pirmininkų sueiga nepriima sprendimo, laikoma, kad rekomendacija patvirtinta. |
| | 3.   
  Komitetų pirmininkai gali sudaryti susitarimus su kitų komitetų pirmininkais dėl klausimo priskyrimo tam tikram komitetui, su sąlyga, kad, kai būtina, leidžiama taikyti 54 straipsnyje numatytą darbo su susijusiais komitetais procedūrą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

201a straipsnis

Klausimai dėl kompetencijos

1.   
  Jei nuolatinis komitetas praneša, kad tam tikro klausimo nagrinėjimas nepriklauso jo kompetencijai arba iškyla konfliktas dėl kompetencijos tarp dviejų ar daugiau nuolatinių komitetų, klausimas dėl kompetencijos pateikiamas Komitetų pirmininkų sueigai per keturias savaites po to, kai plenarinio posėdžio metu buvo pranešta apie dokumento perdavimą komitetui.

2.   
  Pirmininkų sueiga per šešias savaites nuo klausimo pateikimo priima sprendimą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacija, o jei tokios rekomendacijos nėra – Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko pateikta rekomendacija. Jei per tą laikotarpį Pirmininkų sueiga nepriima sprendimo, laikoma, kad rekomendacija patvirtinta.

3.   
  Komitetų pirmininkai gali sudaryti susitarimus su kitų komitetų pirmininkais dėl klausimo priskyrimo tam tikram komitetui, su sąlyga, kad, kai būtina, leidžiama taikyti 54 straipsnyje numatytą darbo su susijusiais komitetais procedūrą.

Pakeitimas 226

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

202 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 202 straipsnis | Išbraukta. |
| Už įgaliojimų patikrinimą atsakingas komitetas | |
| Vienas iš šiose Darbo tvarkos taisyklėse numatytomis sąlygomis sudarytų komitetų yra atsakingas už įgaliojimų patikrinimą ir sprendimų, susijusių su prieštaravimais dėl rinkimų rezultatų, rengimą. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

202 straipsnis

Išbraukta.

Už įgaliojimų patikrinimą atsakingas komitetas

Vienas iš šiose Darbo tvarkos taisyklėse numatytomis sąlygomis sudarytų komitetų yra atsakingas už įgaliojimų patikrinimą ir sprendimų, susijusių su prieštaravimais dėl rinkimų rezultatų, rengimą.

Pakeitimas 227

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

203 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 203 straipsnis | 203 straipsnis |
| Pakomitečiai | Pakomitečiai |
| 1.   
  Jei gaunamas Pirmininkų sueigos išankstinis sutikimas, visi nuolatiniai
  ir
  specialieji komitetai darbo tikslais
  gali sudaryti vieną ar daugiau pakomitečių komitete.
  Vadovaudamiesi
  199
  straipsniu, jie
  nusprendžia dėl pakomitečių sudėties ir jų veiklos srities.
  Pakomitečiai yra atskaitingi juos sudariusiems komitetams. Pakomitečiams taikoma ta pati procedūra kaip ir
  komitetams. | 1.   
  Pakomitečiai gali būti sudaromi vadovaujantis 196 straipsniu. Nuolatinis arba specialusis komitetas darbo tikslais
  ir
  gavęs Pirmininkų sueigos išankstinį leidimą taip pat
  gali sudaryti vieną ar daugiau pakomitečių komitete.
  Vadovaudamasis atitinkamomis
  199 
  straipsnyje įtvirtintomis nuostatomis jis
  nusprendžia dėl pakomitečių sudėties ir jų veiklos srities
  , kuri turi priklausyti pagrindinio komiteto veiklos sričiai.


  Pakomitečiai yra atskaitingi jų pagrindiniams
  komitetams. |
| 2.   Pakomitečiams taikoma ta pati procedūra kaip ir komitetams. | 2.   
  Nebent šiose taisyklėse būtų nustatyta kitaip,
  pakomitečiams taikoma ta pati procedūra kaip ir komitetams. |
| | 2a.
     
  Pakomitečio tikrieji nariai renkami iš pagrindinio komiteto narių. |
| 3.   Pavaduojantys nariai dalyvauja pakomitečių darbe tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir komitetų darbe. | 3.   Pavaduojantys nariai dalyvauja pakomitečių darbe tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir komitetų darbe. |
| 4.   
  Šių nuostatų taikymas turi užtikrinti tarpusavio priklausomybę tarp pakomitečio ir jį sudariusio komiteto. Todėl visi pakomitečio tikrieji nariai renkami iš pagrindinio komiteto narių. | |
| | 4a.
     
  Pagrindinio komiteto pirmininkas gali įtraukti pakomitečių pirmininkus į koordinatorių darbą arba leisti jiems pirmininkauti pagrindiniame komitete diskusijoms klausimais, kuriuos nagrinėja atitinkami pakomitečiai, su sąlyga, kad tokia procedūra būtų pateikta nagrinėti komiteto biurui ir komiteto biuras jai pritartų. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

203 straipsnis

203 straipsnis

Pakomitečiai

Pakomitečiai

1.   
  Jei gaunamas Pirmininkų sueigos išankstinis sutikimas, visi nuolatiniai
  ir
  specialieji komitetai darbo tikslais
  gali sudaryti vieną ar daugiau pakomitečių komitete.
  Vadovaudamiesi
  199
  straipsniu, jie
  nusprendžia dėl pakomitečių sudėties ir jų veiklos srities.
  Pakomitečiai yra atskaitingi juos sudariusiems komitetams. Pakomitečiams taikoma ta pati procedūra kaip ir
  komitetams.

1.   
  Pakomitečiai gali būti sudaromi vadovaujantis 196 straipsniu. Nuolatinis arba specialusis komitetas darbo tikslais
  ir
  gavęs Pirmininkų sueigos išankstinį leidimą taip pat
  gali sudaryti vieną ar daugiau pakomitečių komitete.
  Vadovaudamasis atitinkamomis
  199 
  straipsnyje įtvirtintomis nuostatomis jis
  nusprendžia dėl pakomitečių sudėties ir jų veiklos srities
  , kuri turi priklausyti pagrindinio komiteto veiklos sričiai.


  Pakomitečiai yra atskaitingi jų pagrindiniams
  komitetams.

2.   Pakomitečiams taikoma ta pati procedūra kaip ir komitetams.

2.   
  Nebent šiose taisyklėse būtų nustatyta kitaip,
  pakomitečiams taikoma ta pati procedūra kaip ir komitetams.

2a.
     
  Pakomitečio tikrieji nariai renkami iš pagrindinio komiteto narių.

3.   Pavaduojantys nariai dalyvauja pakomitečių darbe tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir komitetų darbe.

3.   Pavaduojantys nariai dalyvauja pakomitečių darbe tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir komitetų darbe.

4.   
  Šių nuostatų taikymas turi užtikrinti tarpusavio priklausomybę tarp pakomitečio ir jį sudariusio komiteto. Todėl visi pakomitečio tikrieji nariai renkami iš pagrindinio komiteto narių.

4a.
     
  Pagrindinio komiteto pirmininkas gali įtraukti pakomitečių pirmininkus į koordinatorių darbą arba leisti jiems pirmininkauti pagrindiniame komitete diskusijoms klausimais, kuriuos nagrinėja atitinkami pakomitečiai, su sąlyga, kad tokia procedūra būtų pateikta nagrinėti komiteto biurui ir komiteto biuras jai pritartų.

Pakeitimas 228

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

204 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 204 straipsnis | 204 straipsnis |
| Komitetų biurai | Komitetų biurai |
| Per pirmąjį komiteto posėdį, vykstantį po komiteto narių
  rinkimų
  pagal 199 straipsnį, komitetas išsirenka
  pirmininką ir – atskirais balsavimais –
  pirmininko
  pavaduotojus
  ,
  kurie kartu sudaro
  komiteto
  biurą
  . Sprendimą dėl to, kiek pirmininko pavaduotojų bus renkama, priima Parlamentas, atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą. | 1.   Per pirmąjį komiteto posėdį, vykstantį po komiteto narių
  paskyrimo
  pagal 199 straipsnį, komitetas išsirenka
  biurą, kurį sudaro pirmininkas ir
  pirmininko
  pavaduotojai
  ,
  renkami atskirais balsavimais iš tikrųjų to
  komiteto
  narių
  . Sprendimą dėl to, kiek pirmininko pavaduotojų bus renkama, priima Parlamentas, atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą.
  Parlamento įvairovė turi būti atspindima kiekvieno komiteto biuro sudėtyje; neleidžiama, kad biurą sudarytų vien vyrai arba vien moterys arba kad visi pirmininko pavaduotojai būtų iš tos pačios valstybės narės. |
| Komiteto biuro nariais gali būti renkami tik to komiteto tikrieji nariai, išrinkti pagal 199 straipsnį. | |
| Jei kandidatų skaičius atitinka numatytų vietų skaičių, rinkimai
  gali vykti pritariant balsu
  . | 2.   Jei kandidatų skaičius atitinka numatytų vietų skaičių, rinkimai
  vyksta aklamacijos būdu. Vis dėlto jei vykstant tam tikram balsavimui yra daugiau nei vienas kandidatas arba bent viena šeštoji komiteto narių prašo surengti balsavimą,
  rinkimai vyksta balsuojant slaptai. |
| Priešingu atveju arba vienos šeštosios komiteto narių prašymu
  rinkimai vyksta balsuojant slaptai. | |
| Jei buvo pateikta tik viena kandidatūra, išrenkamas asmuo, surinkęs už ir prieš balsavusių narių absoliučią balsų daugumą. | Jei buvo pateikta tik viena kandidatūra, išrenkamas asmuo, surinkęs už ir prieš balsavusių narių absoliučią balsų daugumą. |
| Esant keletui kandidatų, per
  pirmą
  balsavimą išrinktu laikomas kandidatas, surinkęs absoliučią balsavusių narių balsų daugumą
  , kaip tai nurodyta pirmesnėje pastraipoje
  . Antruoju balsavimu išrenkamas daugiausiai balsų surinkęs kandidatas. Balsams pasiskirsčius po lygiai, išrenkamas vyriausias pagal amžių kandidatas. | Esant keletui kandidatų, per
  pirmąjį
  balsavimą išrinktu laikomas kandidatas, surinkęs absoliučią balsavusių narių balsų daugumą. Antruoju balsavimu išrenkamas daugiausiai balsų surinkęs kandidatas. Balsams pasiskirsčius po lygiai, išrenkamas vyriausias pagal amžių kandidatas. |
| Jei reikalingas antras balsavimas, gali būti teikiamos naujos kandidatūros. | |
| Pagal šią nuostatą nedraudžiama pagrindinio komiteto pirmininkui įtraukti pakomitečių pirmininkus į biuro darbą arba leisti jiems pirmininkauti diskusijoms tais klausimais, kuriuos atitinkami pakomitečiai nagrinėja; tokie veiksmai yra leidžiami, jeigu ši procedūra bus pateikta nagrinėti visam biurui ir biuras jai pritars. | |
| | 2a.
     
  Komitetams mutatis mutandis taikomi šie straipsniai dėl Parlamento pareigūnų: 14 straipsnis (Laikinai einantis Parlamento pirmininko pareigas), 15 straipsnis (Kandidatūros ir bendrosios nuostatos), 16 straipsnis (Parlamento pirmininko rinkimai. Sveikinimo kalba), 19 straipsnis (Kadencijos trukmė) ir 20 straipsnis (Laisva vieta). |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

204 straipsnis

204 straipsnis

Komitetų biurai

Komitetų biurai

Per pirmąjį komiteto posėdį, vykstantį po komiteto narių
  rinkimų
  pagal 199 straipsnį, komitetas išsirenka
  pirmininką ir – atskirais balsavimais –
  pirmininko
  pavaduotojus
  ,
  kurie kartu sudaro
  komiteto
  biurą
  . Sprendimą dėl to, kiek pirmininko pavaduotojų bus renkama, priima Parlamentas, atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą.

1.   Per pirmąjį komiteto posėdį, vykstantį po komiteto narių
  paskyrimo
  pagal 199 straipsnį, komitetas išsirenka
  biurą, kurį sudaro pirmininkas ir
  pirmininko
  pavaduotojai
  ,
  renkami atskirais balsavimais iš tikrųjų to
  komiteto
  narių
  . Sprendimą dėl to, kiek pirmininko pavaduotojų bus renkama, priima Parlamentas, atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą.
  Parlamento įvairovė turi būti atspindima kiekvieno komiteto biuro sudėtyje; neleidžiama, kad biurą sudarytų vien vyrai arba vien moterys arba kad visi pirmininko pavaduotojai būtų iš tos pačios valstybės narės.

Komiteto biuro nariais gali būti renkami tik to komiteto tikrieji nariai, išrinkti pagal 199 straipsnį.

Jei kandidatų skaičius atitinka numatytų vietų skaičių, rinkimai
  gali vykti pritariant balsu
  .

2.   Jei kandidatų skaičius atitinka numatytų vietų skaičių, rinkimai
  vyksta aklamacijos būdu. Vis dėlto jei vykstant tam tikram balsavimui yra daugiau nei vienas kandidatas arba bent viena šeštoji komiteto narių prašo surengti balsavimą,
  rinkimai vyksta balsuojant slaptai.

Priešingu atveju arba vienos šeštosios komiteto narių prašymu
  rinkimai vyksta balsuojant slaptai.

Jei buvo pateikta tik viena kandidatūra, išrenkamas asmuo, surinkęs už ir prieš balsavusių narių absoliučią balsų daugumą.

Jei buvo pateikta tik viena kandidatūra, išrenkamas asmuo, surinkęs už ir prieš balsavusių narių absoliučią balsų daugumą.

Esant keletui kandidatų, per
  pirmą
  balsavimą išrinktu laikomas kandidatas, surinkęs absoliučią balsavusių narių balsų daugumą
  , kaip tai nurodyta pirmesnėje pastraipoje
  . Antruoju balsavimu išrenkamas daugiausiai balsų surinkęs kandidatas. Balsams pasiskirsčius po lygiai, išrenkamas vyriausias pagal amžių kandidatas.

Esant keletui kandidatų, per
  pirmąjį
  balsavimą išrinktu laikomas kandidatas, surinkęs absoliučią balsavusių narių balsų daugumą. Antruoju balsavimu išrenkamas daugiausiai balsų surinkęs kandidatas. Balsams pasiskirsčius po lygiai, išrenkamas vyriausias pagal amžių kandidatas.

Jei reikalingas antras balsavimas, gali būti teikiamos naujos kandidatūros.

Pagal šią nuostatą nedraudžiama pagrindinio komiteto pirmininkui įtraukti pakomitečių pirmininkus į biuro darbą arba leisti jiems pirmininkauti diskusijoms tais klausimais, kuriuos atitinkami pakomitečiai nagrinėja; tokie veiksmai yra leidžiami, jeigu ši procedūra bus pateikta nagrinėti visam biurui ir biuras jai pritars.

2a.
     
  Komitetams mutatis mutandis taikomi šie straipsniai dėl Parlamento pareigūnų: 14 straipsnis (Laikinai einantis Parlamento pirmininko pareigas), 15 straipsnis (Kandidatūros ir bendrosios nuostatos), 16 straipsnis (Parlamento pirmininko rinkimai. Sveikinimo kalba), 19 straipsnis (Kadencijos trukmė) ir 20 straipsnis (Laisva vieta).

Pakeitimas 229

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

205 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 205 straipsnis | 205 straipsnis |
| Komitetų koordinatoriai
  ir šešėliniai pranešėjai | Komitetų koordinatoriai |
| 1.   Frakcija gali vieną iš savo narių paskirti koordinatoriumi. | 1.   Frakcija gali
  po
  vieną iš savo narių
  kiekviename komitete
  paskirti koordinatoriumi. |
| 2.   Jei būtina, komiteto pirmininkas sušaukia komiteto koordinatorius komiteto sprendimams, visų pirma sprendimams dėl procedūros ir dėl pranešėjų paskyrimo, parengti. Komitetas gali įgalioti koordinatorius priimti tam tikrus sprendimus, išskyrus sprendimus, susijusius su pranešimų, nuomonių arba pakeitimų priėmimu. Komiteto koordinatorių posėdžiuose su patariamuoju balsu gali būti kviečiami dalyvauti komiteto pirmininko pavaduotojai.
  Koordinatoriai turi stengtis pasiekti susitarimą.
  Kai nepavyksta pasiekti susitarimo,
  jie
  sprendžia tik remdamiesi dauguma, kuri aiškiai atstovauja didžiajai daliai komiteto narių, atsižvelgdami į atitinkamą įvairių frakcijų dydį. | 2.   Jei būtina, komiteto pirmininkas sušaukia komiteto koordinatorius komiteto sprendimams, visų pirma sprendimams dėl procedūros ir dėl pranešėjų paskyrimo, parengti. Komitetas gali įgalioti koordinatorius priimti tam tikrus sprendimus, išskyrus sprendimus, susijusius su pranešimų,
  pasiūlymų dėl rezoliucijų,
  nuomonių arba pakeitimų priėmimu. |
| | Komiteto koordinatorių posėdžiuose su patariamuoju balsu gali būti kviečiami dalyvauti komiteto pirmininko pavaduotojai. |
| | Kai nepavyksta pasiekti susitarimo,
  koordinatoriai
  sprendžia tik remdamiesi dauguma, kuri aiškiai atstovauja didžiajai daliai komiteto narių, atsižvelgdami į atitinkamą įvairių frakcijų dydį. |
| | Komiteto pirmininkas komitete skelbia visus koordinatorių sprendimus ir rekomendacijas, kurie laikomi priimtais, jei dėl jų neprieštaraujama, ir jie tinkamai paminimi komiteto posėdžio protokole. |
| 3.   
  Siekdamas parengti paskirtųjų Komisijos narių klausymų rengimo tvarką, komiteto pirmininkas sukviečia savo komiteto koordinatorius. Pasibaigus šiems klausymams, koordinatoriai susirenka, siekdami įvertinti kandidatūras pagal XVI priede nustatytą procedūrą. | |
| 4.   
  Frakcija kiekvienam pranešimui gali paskirti šešėlinį pranešėją, kuris stebi atitinkamo pranešimo eigą ir frakcijos vardu ieško kompromisinių sprendimų komitete. Šešėlinių pranešėjų pavardės pranešamos komiteto pirmininkui. Komitetas koordinatorių siūlymu gali visų pirma nuspręsti įtraukti šešėlinius pranešėjus, ieškant susitarimo su Taryba įprastos teisėkūros procedūros metu. | |
| Nepriklausomi Parlamento nariai nėra frakcija pagal 32 straipsnį ir todėl negali skirti koordinatorių – vienintelių Parlamento narių, galinčių teisėtai dalyvauti koordinatorių posėdžiuose. | Nepriklausomi Parlamento nariai nėra frakcija pagal 32 straipsnį ir todėl negali skirti koordinatorių – vienintelių Parlamento narių, galinčių teisėtai dalyvauti koordinatorių posėdžiuose. |
| Koordinatorių posėdžių tikslas – parengti komiteto sprendimus; šie posėdžiai negali būti rengiami vietoj komiteto posėdžių, nebent tam suteikiamas aiškus įgaliojimas. Todėl priimti sprendimus koordinatorių posėdžiuose turi būti įgaliojama ex ante. Jeigu toks įgaliojimas nesuteikiamas, koordinatoriai gali priimti tik rekomendacijas, kurias komitetas oficialiai turi patvirtinti ex post. | |
| Bet kokiu atveju pagal nediskriminavimo principą turi būti užtikrinta nepriklausomų Parlamento narių teisė gauti informaciją, pateikiant šią informaciją ir nepriklausomų Parlamento narių sekretoriato nariams dalyvaujant koordinatorių posėdžiuose. | Bet kokiu atveju pagal nediskriminavimo principą turi būti užtikrinta nepriklausomų Parlamento narių teisė gauti informaciją, pateikiant šią informaciją ir nepriklausomų Parlamento narių sekretoriato nariams dalyvaujant koordinatorių posėdžiuose. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

205 straipsnis

205 straipsnis

Komitetų koordinatoriai
  ir šešėliniai pranešėjai

Komitetų koordinatoriai

1.   Frakcija gali vieną iš savo narių paskirti koordinatoriumi.

1.   Frakcija gali
  po
  vieną iš savo narių
  kiekviename komitete
  paskirti koordinatoriumi.

2.   Jei būtina, komiteto pirmininkas sušaukia komiteto koordinatorius komiteto sprendimams, visų pirma sprendimams dėl procedūros ir dėl pranešėjų paskyrimo, parengti. Komitetas gali įgalioti koordinatorius priimti tam tikrus sprendimus, išskyrus sprendimus, susijusius su pranešimų, nuomonių arba pakeitimų priėmimu. Komiteto koordinatorių posėdžiuose su patariamuoju balsu gali būti kviečiami dalyvauti komiteto pirmininko pavaduotojai.
  Koordinatoriai turi stengtis pasiekti susitarimą.
  Kai nepavyksta pasiekti susitarimo,
  jie
  sprendžia tik remdamiesi dauguma, kuri aiškiai atstovauja didžiajai daliai komiteto narių, atsižvelgdami į atitinkamą įvairių frakcijų dydį.

2.   Jei būtina, komiteto pirmininkas sušaukia komiteto koordinatorius komiteto sprendimams, visų pirma sprendimams dėl procedūros ir dėl pranešėjų paskyrimo, parengti. Komitetas gali įgalioti koordinatorius priimti tam tikrus sprendimus, išskyrus sprendimus, susijusius su pranešimų,
  pasiūlymų dėl rezoliucijų,
  nuomonių arba pakeitimų priėmimu.

Komiteto koordinatorių posėdžiuose su patariamuoju balsu gali būti kviečiami dalyvauti komiteto pirmininko pavaduotojai.

Kai nepavyksta pasiekti susitarimo,
  koordinatoriai
  sprendžia tik remdamiesi dauguma, kuri aiškiai atstovauja didžiajai daliai komiteto narių, atsižvelgdami į atitinkamą įvairių frakcijų dydį.

Komiteto pirmininkas komitete skelbia visus koordinatorių sprendimus ir rekomendacijas, kurie laikomi priimtais, jei dėl jų neprieštaraujama, ir jie tinkamai paminimi komiteto posėdžio protokole.

3.   
  Siekdamas parengti paskirtųjų Komisijos narių klausymų rengimo tvarką, komiteto pirmininkas sukviečia savo komiteto koordinatorius. Pasibaigus šiems klausymams, koordinatoriai susirenka, siekdami įvertinti kandidatūras pagal XVI priede nustatytą procedūrą.

4.   
  Frakcija kiekvienam pranešimui gali paskirti šešėlinį pranešėją, kuris stebi atitinkamo pranešimo eigą ir frakcijos vardu ieško kompromisinių sprendimų komitete. Šešėlinių pranešėjų pavardės pranešamos komiteto pirmininkui. Komitetas koordinatorių siūlymu gali visų pirma nuspręsti įtraukti šešėlinius pranešėjus, ieškant susitarimo su Taryba įprastos teisėkūros procedūros metu.

Nepriklausomi Parlamento nariai nėra frakcija pagal 32 straipsnį ir todėl negali skirti koordinatorių – vienintelių Parlamento narių, galinčių teisėtai dalyvauti koordinatorių posėdžiuose.

Nepriklausomi Parlamento nariai nėra frakcija pagal 32 straipsnį ir todėl negali skirti koordinatorių – vienintelių Parlamento narių, galinčių teisėtai dalyvauti koordinatorių posėdžiuose.

Koordinatorių posėdžių tikslas – parengti komiteto sprendimus; šie posėdžiai negali būti rengiami vietoj komiteto posėdžių, nebent tam suteikiamas aiškus įgaliojimas. Todėl priimti sprendimus koordinatorių posėdžiuose turi būti įgaliojama ex ante. Jeigu toks įgaliojimas nesuteikiamas, koordinatoriai gali priimti tik rekomendacijas, kurias komitetas oficialiai turi patvirtinti ex post.

Bet kokiu atveju pagal nediskriminavimo principą turi būti užtikrinta nepriklausomų Parlamento narių teisė gauti informaciją, pateikiant šią informaciją ir nepriklausomų Parlamento narių sekretoriato nariams dalyvaujant koordinatorių posėdžiuose.

Bet kokiu atveju pagal nediskriminavimo principą turi būti užtikrinta nepriklausomų Parlamento narių teisė gauti informaciją, pateikiant šią informaciją ir nepriklausomų Parlamento narių sekretoriato nariams dalyvaujant koordinatorių posėdžiuose.

Pakeitimas 230

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

205 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 205a straipsnis |
| | Šešėliniai pranešėjai |
| | Frakcija kiekvienam pranešimui gali paskirti šešėlinį pranešėją, kuris stebi atitinkamo pranešimo eigą ir frakcijos vardu ieško kompromisinių sprendimų komitete. Šešėlinių pranešėjų pavardės pranešamos komiteto pirmininkui. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

205a straipsnis

Šešėliniai pranešėjai

Frakcija kiekvienam pranešimui gali paskirti šešėlinį pranešėją, kuris stebi atitinkamo pranešimo eigą ir frakcijos vardu ieško kompromisinių sprendimų komitete. Šešėlinių pranešėjų pavardės pranešamos komiteto pirmininkui.

Pakeitimas 231

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

VIII antraštinės dalies 2 skyriaus pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 SKYRIUS | Išbraukta. |
| KOMITETAI: DARBO TVARKA | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

2 SKYRIUS

Išbraukta.

KOMITETAI: DARBO TVARKA

Pakeitimas 232

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

206 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 206 straipsnis | 206 straipsnis |
| Komitetų posėdžiai | Komitetų posėdžiai |
| 1.   Komitetai susirenka į posėdį jų pirmininko kvietimu ar Parlamento pirmininko iniciatyva. | 1.   Komitetai susirenka į posėdį jų pirmininko kvietimu ar Parlamento pirmininko iniciatyva. |
| | Sušaukdamas posėdį komiteto pirmininkas pateikia jo darbotvarkės projektą. Komitetas sprendimą dėl darbotvarkės priima posėdžio pradžioje. |
| 2.   
  Komisija
  ir
  Taryba
  gali
  dalyvauti
  komitetų posėdžiuose, jei komiteto vardu juos pakviečia komiteto pirmininkas. | 2.   
  Komisijos, Tarybos
  ir
  kitų Sąjungos institucijų atstovai
  gali
  kalbėti
  komitetų posėdžiuose, jei komiteto vardu juos pakviečia
  tą daryti
  komiteto pirmininkas. |
| Specialiu komiteto sprendimu bet koks asmuo gali būti pakviestas dalyvauti ir kalbėti posėdyje. | Specialiu komiteto sprendimu bet koks
  kitas
  asmuo gali būti pakviestas dalyvauti ir kalbėti posėdyje. |
| Pagal analogiją sprendimas dėl narių asmeninių padėjėjų dalyvavimo posėdyje paliekamas kiekvieno komiteto nuožiūrai. | |
| Jei tam pritaria Biuras, atsakingas komitetas gali surengi ekspertų klausymus, kai, komiteto manymu, šie klausymai yra būtini, kad vyktų veiksmingas darbas tam tikru klausimu. | Jei tam pritaria Biuras, atsakingas komitetas gali surengi ekspertų klausymus, kai, komiteto manymu, šie klausymai yra būtini, kad vyktų veiksmingas darbas tam tikru klausimu. |
| Šiuose klausymuose, jei pageidauja, gali dalyvauti nuomonę teikiantys komitetai. | |
| Šios dalies nuostatos aiškinamos atsižvelgiant į Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 50 punktą

   (24)

  . | |
| 3.   
  Nepažeidžiant
  53 straipsnio 6
  dalies nuostatų
  ,
  jei
  komitetas
  nenusprendžia
  kitaip, Parlamento nariai
  gali dalyvauti
  komitetų, kuriems jie nepriklauso, posėdžiuose
  be
  teisės kalbėti
  svarstymo metu
  . | 3.   
  Nedarant poveikio
  53 straipsnio 6 daliai,
  nebent
  komitetas
  nuspręstų
  kitaip, Parlamento nariai
  , dalyvaujantys
  komitetų, kuriems jie nepriklauso, posėdžiuose
  , neturi
  teisės kalbėti
  per svarstymus
  . |
| Komitetas
  šiems Parlamento nariams
  gali leisti dalyvauti komiteto
  darbe
  su patariamojo balso teise. | Tačiau
  komitetas
  jiems
  gali leisti dalyvauti komiteto
  posėdžiuose
  su patariamojo balso teise. |
| | 3a.
     
  Komitetų posėdžiams mutatis mutandis taikoma 162 straipsnio 2 dalis dėl kalbėjimo laiko paskirstymo. |
| | 3b.
     
  Kai rengiama stenograma, mutatis mutandis taikomos 194 straipsnio 1a, 2 ir 4 dalys. |
| |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

206 straipsnis

206 straipsnis

Komitetų posėdžiai

Komitetų posėdžiai

1.   Komitetai susirenka į posėdį jų pirmininko kvietimu ar Parlamento pirmininko iniciatyva.

1.   Komitetai susirenka į posėdį jų pirmininko kvietimu ar Parlamento pirmininko iniciatyva.

Sušaukdamas posėdį komiteto pirmininkas pateikia jo darbotvarkės projektą. Komitetas sprendimą dėl darbotvarkės priima posėdžio pradžioje.

2.   
  Komisija
  ir
  Taryba
  gali
  dalyvauti
  komitetų posėdžiuose, jei komiteto vardu juos pakviečia komiteto pirmininkas.

2.   
  Komisijos, Tarybos
  ir
  kitų Sąjungos institucijų atstovai
  gali
  kalbėti
  komitetų posėdžiuose, jei komiteto vardu juos pakviečia
  tą daryti
  komiteto pirmininkas.

Specialiu komiteto sprendimu bet koks asmuo gali būti pakviestas dalyvauti ir kalbėti posėdyje.

Specialiu komiteto sprendimu bet koks
  kitas
  asmuo gali būti pakviestas dalyvauti ir kalbėti posėdyje.

Pagal analogiją sprendimas dėl narių asmeninių padėjėjų dalyvavimo posėdyje paliekamas kiekvieno komiteto nuožiūrai.

Jei tam pritaria Biuras, atsakingas komitetas gali surengi ekspertų klausymus, kai, komiteto manymu, šie klausymai yra būtini, kad vyktų veiksmingas darbas tam tikru klausimu.

Jei tam pritaria Biuras, atsakingas komitetas gali surengi ekspertų klausymus, kai, komiteto manymu, šie klausymai yra būtini, kad vyktų veiksmingas darbas tam tikru klausimu.

Šiuose klausymuose, jei pageidauja, gali dalyvauti nuomonę teikiantys komitetai.

Šios dalies nuostatos aiškinamos atsižvelgiant į Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 50 punktą

   (24)

  .

3.   
  Nepažeidžiant
  53 straipsnio 6
  dalies nuostatų
  ,
  jei
  komitetas
  nenusprendžia
  kitaip, Parlamento nariai
  gali dalyvauti
  komitetų, kuriems jie nepriklauso, posėdžiuose
  be
  teisės kalbėti
  svarstymo metu
  .

3.   
  Nedarant poveikio
  53 straipsnio 6 daliai,
  nebent
  komitetas
  nuspręstų
  kitaip, Parlamento nariai
  , dalyvaujantys
  komitetų, kuriems jie nepriklauso, posėdžiuose
  , neturi
  teisės kalbėti
  per svarstymus
  .

Komitetas
  šiems Parlamento nariams
  gali leisti dalyvauti komiteto
  darbe
  su patariamojo balso teise.

Tačiau
  komitetas
  jiems
  gali leisti dalyvauti komiteto
  posėdžiuose
  su patariamojo balso teise.

3a.
     
  Komitetų posėdžiams mutatis mutandis taikoma 162 straipsnio 2 dalis dėl kalbėjimo laiko paskirstymo.

3b.
     
  Kai rengiama stenograma, mutatis mutandis taikomos 194 straipsnio 1a, 2 ir 4 dalys.

Pakeitimas 233

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

207 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 207 straipsnis | 207 straipsnis |
| Komitetų posėdžių protokolai | Komitetų posėdžių protokolai |
| Kiekvieno
  komiteto
  posėdžio protokolai išdalijami visiems
  komiteto
  nariams
  ir pateikiami komitetui tvirtinti. | Visiems
  komiteto
  nariams suteikiama galimybė susipažinti su kiekvieno
  komiteto
  posėdžio protokolais
  ir
  jie
  pateikiami komitetui tvirtinti. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

207 straipsnis

207 straipsnis

Komitetų posėdžių protokolai

Komitetų posėdžių protokolai

Kiekvieno
  komiteto
  posėdžio protokolai išdalijami visiems
  komiteto
  nariams
  ir pateikiami komitetui tvirtinti.

Visiems
  komiteto
  nariams suteikiama galimybė susipažinti su kiekvieno
  komiteto
  posėdžio protokolais
  ir
  jie
  pateikiami komitetui tvirtinti.

Pakeitimas 234

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

208 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 208 straipsnis | 208 straipsnis |
| Balsavimas komitete | Balsavimas komitete |
| 1.   
  Visi Parlamento nariai gali teikti
  pakeitimus,
  kurie perduodami nagrinėti komitetui
  . | 1.   
  Nedarant poveikio 66 straipsnio 4 daliai dėl antrojo svarstymo,
  pakeitimus
  ir pasiūlymus atmesti poziciją
  ,
  pateikiamus svarstyti komitete, turi visada pasirašyti atitinkamo komiteto tikrasis arba pavaduojantis narys arba kartu pasirašyti bent vienas toks narys
  . |
| 2.   Komiteto balsavimas galioja, jei posėdyje dalyvauja viena ketvirtoji visų jo narių. Tačiau jei viena šeštoji visų komiteto narių to paprašo prieš prasidedant balsavimui, balsavimas galioja tik jei posėdyje dalyvauja dauguma
  visų
  komiteto narių. | 2.   Komiteto balsavimas galioja, jei posėdyje dalyvauja viena ketvirtoji visų jo narių. Tačiau jei viena šeštoji visų komiteto narių to paprašo prieš prasidedant balsavimui, balsavimas galioja tik jei posėdyje dalyvauja dauguma komiteto narių. |
| 3.   Vieno balsavimo ir (arba) galutinio balsavimo dėl pranešimo atveju balsuojama vardiniu būdu pagal 180 straipsnio 2 
  dalį
  . Dėl pakeitimų ir kitais atvejais balsuojama rankos pakėlimu, nebent pirmininkas nusprendžia, kad bus balsuojama elektroniniu būdu, arba ketvirtadalis komiteto narių paprašo balsuoti vardiniu būdu. | 3.   Vieno balsavimo ir (arba) galutinio balsavimo dėl pranešimo
  arba dėl nuomonės
  atveju balsuojama vardiniu būdu pagal 180 straipsnio 2 
  ir 2a dalis
  . Dėl pakeitimų ir kitais atvejais balsuojama rankos pakėlimu, nebent pirmininkas nusprendžia, kad bus balsuojama elektroniniu būdu, arba ketvirtadalis komiteto narių paprašo balsuoti vardiniu būdu. |
| 208 straipsnio 3 dalies nuostatos dėl balsavimo vardiniu būdu netaikomos pranešimams, numatytiems 8 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 3, 6 ir 8 dalyse, vykdant su imunitetu susijusias procedūras. | 208 straipsnio 3 dalies nuostatos dėl balsavimo vardiniu būdu netaikomos pranešimams, numatytiems 8 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 3, 6 ir 8 dalyse, vykdant su imunitetu susijusias procedūras. |
| 4.   
  Komiteto pirmininkas dalyvauja diskusijose ir balsavime be lemiamo balso teisės. | |
| 5.   Pateikus pakeitimus, komitetas, užuot balsavęs, gali paprašyti pranešėją pateikti naują projektą, kuriame būtų atsižvelgiama į kiek įmanoma daugiau pakeitimų. Šiuo atveju nustatomas naujas terminas, iki kurio galima teikti
  šio projekto
  pakeitimus. | 5.   Pateikus pakeitimus, komitetas, užuot balsavęs, gali paprašyti pranešėją pateikti naują projektą, kuriame būtų atsižvelgiama į kiek įmanoma daugiau pakeitimų. Šiuo atveju nustatomas naujas terminas, iki kurio galima teikti pakeitimus. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

208 straipsnis

208 straipsnis

Balsavimas komitete

Balsavimas komitete

1.   
  Visi Parlamento nariai gali teikti
  pakeitimus,
  kurie perduodami nagrinėti komitetui
  .

1.   
  Nedarant poveikio 66 straipsnio 4 daliai dėl antrojo svarstymo,
  pakeitimus
  ir pasiūlymus atmesti poziciją
  ,
  pateikiamus svarstyti komitete, turi visada pasirašyti atitinkamo komiteto tikrasis arba pavaduojantis narys arba kartu pasirašyti bent vienas toks narys
  .

2.   Komiteto balsavimas galioja, jei posėdyje dalyvauja viena ketvirtoji visų jo narių. Tačiau jei viena šeštoji visų komiteto narių to paprašo prieš prasidedant balsavimui, balsavimas galioja tik jei posėdyje dalyvauja dauguma
  visų
  komiteto narių.

2.   Komiteto balsavimas galioja, jei posėdyje dalyvauja viena ketvirtoji visų jo narių. Tačiau jei viena šeštoji visų komiteto narių to paprašo prieš prasidedant balsavimui, balsavimas galioja tik jei posėdyje dalyvauja dauguma komiteto narių.

3.   Vieno balsavimo ir (arba) galutinio balsavimo dėl pranešimo atveju balsuojama vardiniu būdu pagal 180 straipsnio 2 
  dalį
  . Dėl pakeitimų ir kitais atvejais balsuojama rankos pakėlimu, nebent pirmininkas nusprendžia, kad bus balsuojama elektroniniu būdu, arba ketvirtadalis komiteto narių paprašo balsuoti vardiniu būdu.

3.   Vieno balsavimo ir (arba) galutinio balsavimo dėl pranešimo
  arba dėl nuomonės
  atveju balsuojama vardiniu būdu pagal 180 straipsnio 2 
  ir 2a dalis
  . Dėl pakeitimų ir kitais atvejais balsuojama rankos pakėlimu, nebent pirmininkas nusprendžia, kad bus balsuojama elektroniniu būdu, arba ketvirtadalis komiteto narių paprašo balsuoti vardiniu būdu.

208 straipsnio 3 dalies nuostatos dėl balsavimo vardiniu būdu netaikomos pranešimams, numatytiems 8 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 3, 6 ir 8 dalyse, vykdant su imunitetu susijusias procedūras.

208 straipsnio 3 dalies nuostatos dėl balsavimo vardiniu būdu netaikomos pranešimams, numatytiems 8 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 3, 6 ir 8 dalyse, vykdant su imunitetu susijusias procedūras.

4.   
  Komiteto pirmininkas dalyvauja diskusijose ir balsavime be lemiamo balso teisės.

5.   Pateikus pakeitimus, komitetas, užuot balsavęs, gali paprašyti pranešėją pateikti naują projektą, kuriame būtų atsižvelgiama į kiek įmanoma daugiau pakeitimų. Šiuo atveju nustatomas naujas terminas, iki kurio galima teikti
  šio projekto
  pakeitimus.

5.   Pateikus pakeitimus, komitetas, užuot balsavęs, gali paprašyti pranešėją pateikti naują projektą, kuriame būtų atsižvelgiama į kiek įmanoma daugiau pakeitimų. Šiuo atveju nustatomas naujas terminas, iki kurio galima teikti pakeitimus.

Pakeitimas 235

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

209 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 209 straipsnis | 209 straipsnis |
| Komitetuose taikytinos plenarinio posėdžio nuostatos | Komitetuose taikytinos plenarinio posėdžio nuostatos |
| Komiteto posėdžiams
  mutatis mutandis taikomi
  14, 15, 16
  ,
  19, 20, 38–48, 160 straipsniai
  ,
  162 straipsnio 2
  ir
  10 dalys
  ,
  165
  ,
  167,
  169
  –172
  , 174
  straipsniai
  , 176 straipsnio 1 dalis, 177, 178, 181, 182, 184
  –187
  , 190 ir 191
  straipsniai
  . | Komitetams
  mutatis mutandis taikomi
  šie straipsniai dėl balsavimo ir dėl pasiūlymų dėl nutraukimo ir procedūrinių pasiūlymų: 164a straipsnis (Trukdymo prevencija)
  ,
  168a straipsnis (Ribos)
  169 
  straipsnis (Pakeitimų pateikimas
  ir
  jų pristatymas)
  ,
  170 straipsnis (Pakeitimų priimtinumas)
  ,
  171 straipsnis (Balsavimo procedūra)
  , 174 
  straipsnis (Balsavimo dėl pakeitimų eilės tvarka)
  , 176 straipsnio 1 dalis
  (Balsavimas dalimis)
  , 177 
  straipsnis (Balsavimo teisė)
  , 178 
  straipsnis (Balsavimas), 179a straipsnis (Balsų pasiskirstymas po lygiai), 180 straipsnio 2 ir 2a dalys (Vardinis balsavimas), 180a straipsnis (Slaptas balsavimas)
  , 181 
  straipsnis (Elektroninis balsavimas)
  , 182
  a straipsnis (Ginčai dėl balsavimo rezultatų)
  , 184
  a straipsnis (Pareiškimai dėl darbo tvarkos)
  , 190 
  straipsnis (Diskusijų ar balsavimo atidėjimas)
  ir 191 
  straipsnis (Plenarinio posėdžio sustabdymas arba pabaiga)
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

209 straipsnis

209 straipsnis

Komitetuose taikytinos plenarinio posėdžio nuostatos

Komitetuose taikytinos plenarinio posėdžio nuostatos

Komiteto posėdžiams
  mutatis mutandis taikomi
  14, 15, 16
  ,
  19, 20, 38–48, 160 straipsniai
  ,
  162 straipsnio 2
  ir
  10 dalys
  ,
  165
  ,
  167,
  169
  –172
  , 174
  straipsniai
  , 176 straipsnio 1 dalis, 177, 178, 181, 182, 184
  –187
  , 190 ir 191
  straipsniai
  .

Komitetams
  mutatis mutandis taikomi
  šie straipsniai dėl balsavimo ir dėl pasiūlymų dėl nutraukimo ir procedūrinių pasiūlymų: 164a straipsnis (Trukdymo prevencija)
  ,
  168a straipsnis (Ribos)
  169 
  straipsnis (Pakeitimų pateikimas
  ir
  jų pristatymas)
  ,
  170 straipsnis (Pakeitimų priimtinumas)
  ,
  171 straipsnis (Balsavimo procedūra)
  , 174 
  straipsnis (Balsavimo dėl pakeitimų eilės tvarka)
  , 176 straipsnio 1 dalis
  (Balsavimas dalimis)
  , 177 
  straipsnis (Balsavimo teisė)
  , 178 
  straipsnis (Balsavimas), 179a straipsnis (Balsų pasiskirstymas po lygiai), 180 straipsnio 2 ir 2a dalys (Vardinis balsavimas), 180a straipsnis (Slaptas balsavimas)
  , 181 
  straipsnis (Elektroninis balsavimas)
  , 182
  a straipsnis (Ginčai dėl balsavimo rezultatų)
  , 184
  a straipsnis (Pareiškimai dėl darbo tvarkos)
  , 190 
  straipsnis (Diskusijų ar balsavimo atidėjimas)
  ir 191 
  straipsnis (Plenarinio posėdžio sustabdymas arba pabaiga)
  .

Pakeitimas 236

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

210 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 210a straipsnis |
| | Komiteto susipažinimo su Parlamento gauta konfidencialia informacija procedūra |
| | 1.   
  Kai Parlamentas teisiškai privalo tvarkyti informaciją, kuri gauta ir pažymėta kaip konfidenciali informacija, atsakingo komiteto pirmininkas iš karto taiko 3 dalyje nustatytą konfidencialumo procedūrą. |
| | 2.   
  Nedarant poveikio 1 daliai, jei nėra jokių teisinių pareigų gautą informaciją tvarkyti kaip konfidencialią informaciją, visi komitetai gali savo iniciatyva taikyti 3 dalyje nustatytą konfidencialumo procedūrą informacijai ar dokumentui, kurį raštu ar žodžiu yra nurodęs vienas iš jo komiteto narių. Tokiu atveju sprendimas taikyti konfidencialumo procedūrą priimamas, kai tam pritaria du trečdaliai posėdyje dalyvaujančių narių. |
| | 3.   
  Kai komiteto pirmininkas paskelbia, kad bus taikoma konfidencialumo procedūra, posėdyje leidžiama dalyvauti tik komiteto nariams ir pareigūnams bei ekspertams, kuriuos iš anksto paskyrė pirmininkas ir kurių dalyvavimas posėdyje yra tikrai būtinas. |
| | Dokumentai išdalijami posėdžio pradžioje ir jie vėl surenkami posėdžio pabaigoje. Jie sunumeruojami. Neleidžiama nieko pasižymėti ir daryti kopijų. |
| | Posėdžio protokole klausimo, kuriam buvo pritaikyta konfidencialumo procedūra, nagrinėjimas neminimas. Įrašomas tik atitinkamas sprendimas, jei toks priimamas. |
| | 4.   
  Trys komiteto, pritaikiusio konfidencialumo procedūrą, nariai gali pateikti prašymą išnagrinėti, ar nebuvo pažeistas slaptumas. Šis prašymas gali būti įrašytas į kito komiteto posėdžio darbotvarkę. Jei tam pritaria dauguma komiteto narių, komitetas gali nuspręsti klausimą perduoti Parlamento pirmininkui svarstyti toliau pagal 11 ir 166 straipsnius. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

210a straipsnis

Komiteto susipažinimo su Parlamento gauta konfidencialia informacija procedūra

1.   
  Kai Parlamentas teisiškai privalo tvarkyti informaciją, kuri gauta ir pažymėta kaip konfidenciali informacija, atsakingo komiteto pirmininkas iš karto taiko 3 dalyje nustatytą konfidencialumo procedūrą.

2.   
  Nedarant poveikio 1 daliai, jei nėra jokių teisinių pareigų gautą informaciją tvarkyti kaip konfidencialią informaciją, visi komitetai gali savo iniciatyva taikyti 3 dalyje nustatytą konfidencialumo procedūrą informacijai ar dokumentui, kurį raštu ar žodžiu yra nurodęs vienas iš jo komiteto narių. Tokiu atveju sprendimas taikyti konfidencialumo procedūrą priimamas, kai tam pritaria du trečdaliai posėdyje dalyvaujančių narių.

3.   
  Kai komiteto pirmininkas paskelbia, kad bus taikoma konfidencialumo procedūra, posėdyje leidžiama dalyvauti tik komiteto nariams ir pareigūnams bei ekspertams, kuriuos iš anksto paskyrė pirmininkas ir kurių dalyvavimas posėdyje yra tikrai būtinas.

Dokumentai išdalijami posėdžio pradžioje ir jie vėl surenkami posėdžio pabaigoje. Jie sunumeruojami. Neleidžiama nieko pasižymėti ir daryti kopijų.

Posėdžio protokole klausimo, kuriam buvo pritaikyta konfidencialumo procedūra, nagrinėjimas neminimas. Įrašomas tik atitinkamas sprendimas, jei toks priimamas.

4.   
  Trys komiteto, pritaikiusio konfidencialumo procedūrą, nariai gali pateikti prašymą išnagrinėti, ar nebuvo pažeistas slaptumas. Šis prašymas gali būti įrašytas į kito komiteto posėdžio darbotvarkę. Jei tam pritaria dauguma komiteto narių, komitetas gali nuspręsti klausimą perduoti Parlamento pirmininkui svarstyti toliau pagal 11 ir 166 straipsnius.

Pakeitimas 237

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

211 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 211 straipsnis | 211 straipsnis |
| Viešieji svarstymai, susiję su piliečių iniciatyvomis | Viešieji svarstymai, susiję su piliečių iniciatyvomis |
| 1.   Komisijai paskelbus piliečių iniciatyvą atitinkamame registre, kaip nustatyta pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos 10 straipsnio 1 dalies a punktą, Europos Parlamento pirmininkas, remdamasis Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko pasiūlymu: | 1.   Komisijai paskelbus piliečių iniciatyvą atitinkamame registre, kaip nustatyta pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos 10 straipsnio 1 dalies a punktą, Europos Parlamento pirmininkas, remdamasis Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko pasiūlymu: |
| a) | paveda
  teisėkūros
  komitetui, kuris atsakingas už atitinkamą sritį, kaip nustatyta VI priede, surengti viešąjį svarstymą, numatytą Reglamento (ES) Nr. 211/2011 11 straipsnyje; už peticijas atsakingas komitetas automatiškai susiejamas
  su teisėkūros komitetu
  pagal 54 straipsnį; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

211 straipsnis

211 straipsnis

Viešieji svarstymai, susiję su piliečių iniciatyvomis

Viešieji svarstymai, susiję su piliečių iniciatyvomis

1.   Komisijai paskelbus piliečių iniciatyvą atitinkamame registre, kaip nustatyta pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos 10 straipsnio 1 dalies a punktą, Europos Parlamento pirmininkas, remdamasis Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko pasiūlymu:

1.   Komisijai paskelbus piliečių iniciatyvą atitinkamame registre, kaip nustatyta pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos 10 straipsnio 1 dalies a punktą, Europos Parlamento pirmininkas, remdamasis Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko pasiūlymu:

a)

paveda
  teisėkūros
  komitetui, kuris atsakingas už atitinkamą sritį, kaip nustatyta VI priede, surengti viešąjį svarstymą, numatytą Reglamento (ES) Nr. 211/2011 11 straipsnyje; už peticijas atsakingas komitetas automatiškai susiejamas
  su teisėkūros komitetu
  pagal 54 straipsnį;

| a) | paveda komitetui, kuris atsakingas už atitinkamą sritį, kaip nustatyta VI priede, surengti viešąjį svarstymą, numatytą Reglamento (ES) Nr. 211/2011 11 straipsnyje; už peticijas atsakingas komitetas automatiškai susiejamas pagal 54 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

paveda komitetui, kuris atsakingas už atitinkamą sritį, kaip nustatyta VI priede, surengti viešąjį svarstymą, numatytą Reglamento (ES) Nr. 211/2011 11 straipsnyje; už peticijas atsakingas komitetas automatiškai susiejamas pagal 54 straipsnį;

| b) | kai dviejų ar daugiau piliečių iniciatyvų, pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies a punktą paskelbtų atitinkamame registre, sritis panaši, pasikonsultavęs su organizatoriais gali nuspręsti surengti jungtinį viešąjį svarstymą, per kurį visos susijusios piliečių iniciatyvos būtų nagrinėjamos vienodomis sąlygomis. |
| --- | --- |

b)

kai dviejų ar daugiau piliečių iniciatyvų, pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies a punktą paskelbtų atitinkamame registre, sritis panaši, pasikonsultavęs su organizatoriais gali nuspręsti surengti jungtinį viešąjį svarstymą, per kurį visos susijusios piliečių iniciatyvos būtų nagrinėjamos vienodomis sąlygomis.

| b) | kai dviejų ar daugiau piliečių iniciatyvų, pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies a punktą paskelbtų atitinkamame registre, sritis panaši, pasikonsultavęs su organizatoriais gali nuspręsti surengti jungtinį viešąjį svarstymą, per kurį visos susijusios piliečių iniciatyvos būtų nagrinėjamos vienodomis sąlygomis. |
| --- | --- |

b)

kai dviejų ar daugiau piliečių iniciatyvų, pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies a punktą paskelbtų atitinkamame registre, sritis panaši, pasikonsultavęs su organizatoriais gali nuspręsti surengti jungtinį viešąjį svarstymą, per kurį visos susijusios piliečių iniciatyvos būtų nagrinėjamos vienodomis sąlygomis.

2.   Atsakingas komitetas:

2.   Atsakingas komitetas:

| a) | įvertina, ar Komisija tinkamu lygmeniu priėmė organizatorius, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies b punkte; |
| --- | --- |

a)

įvertina, ar Komisija tinkamu lygmeniu priėmė organizatorius, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies b punkte;

| a) | įvertina, ar Komisija tinkamu lygmeniu priėmė organizatorius, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies b punkte; |
| --- | --- |

a)

įvertina, ar Komisija tinkamu lygmeniu priėmė organizatorius, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies b punkte;

| b) | užtikrina – prireikus remiant Komitetų pirmininkų sueigai – kad Komisija tinkamai įtraukta į viešojo svarstymo rengimą ir kad per svarstymą jai atstovaujama tinkamu lygmeniu. |
| --- | --- |

b)

užtikrina – prireikus remiant Komitetų pirmininkų sueigai – kad Komisija tinkamai įtraukta į viešojo svarstymo rengimą ir kad per svarstymą jai atstovaujama tinkamu lygmeniu.

| b) | užtikrina – prireikus remiant Komitetų pirmininkų sueigai – kad Komisija tinkamai įtraukta į viešojo svarstymo rengimą ir kad per svarstymą jai atstovaujama tinkamu lygmeniu. |
| --- | --- |

b)

užtikrina – prireikus remiant Komitetų pirmininkų sueigai – kad Komisija tinkamai įtraukta į viešojo svarstymo rengimą ir kad per svarstymą jai atstovaujama tinkamu lygmeniu.

3.   Atsakingo komiteto pirmininkas sušaukia į viešąjį svarstymą atitinkamą dieną per tris mėnesius nuo iniciatyvos pateikimo Komisijai dienos, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 211/2011 9 straipsnyje.

3.   Atsakingo komiteto pirmininkas sušaukia į viešąjį svarstymą atitinkamą dieną per tris mėnesius nuo iniciatyvos pateikimo Komisijai dienos, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 211/2011 9 straipsnyje.

4.   Atsakingas komitetas surengia viešąjį svarstymą Parlamente, jei tinkama, dalyvaujant kitoms Sąjungos institucijoms ir įstaigoms, kurios gali pareikšti pageidavimą dalyvauti. Jis gali pakviesti dalyvauti kitas suinteresuotąsias šalis.

4.   Atsakingas komitetas surengia viešąjį svarstymą Parlamente, jei tinkama, dalyvaujant kitoms Sąjungos institucijoms ir įstaigoms, kurios gali pareikšti pageidavimą dalyvauti. Jis gali pakviesti dalyvauti kitas suinteresuotąsias šalis.

Atsakingas komitetas pakviečia organizatorių įgaliotinių grupę, įskaitant bent vieną kontaktinį asmenį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 211/2011 3 straipsnio 2 dalies antrojoje pastraipoje, pristatyti iniciatyvą per svarstymą.

Atsakingas komitetas pakviečia organizatorių įgaliotinių grupę, įskaitant bent vieną kontaktinį asmenį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 211/2011 3 straipsnio 2 dalies antrojoje pastraipoje, pristatyti iniciatyvą per svarstymą.

5.   Biuras, vadovaudamasis procedūromis, dėl kurių susitarta su Komisija, patvirtina taisykles dėl patirtų išlaidų kompensavimo.

5.   Biuras, vadovaudamasis procedūromis, dėl kurių susitarta su Komisija, patvirtina taisykles dėl patirtų išlaidų kompensavimo.

6.   Parlamento pirmininkas ir Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas, vadovaudamiesi šiuo straipsniu, gali deleguoti savo įgaliojimus atitinkamai Pirmininko pavaduotojui ir kito komiteto pirmininkui.

6.   Parlamento pirmininkas ir Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas, vadovaudamiesi šiuo straipsniu, gali deleguoti savo įgaliojimus atitinkamai Pirmininko pavaduotojui ir kito komiteto pirmininkui.

7.   Jei sąlygos, išdėstytos 54 ar 55 straipsnyje tenkinamos, šios nuostatos mutatis mutandis taip pat taikomos kitiems komitetams. Taip pat
  taikomas
  201 
  straipsnis
  .

7.   Jei sąlygos, išdėstytos 54 ar 55 straipsnyje tenkinamos, šios nuostatos mutatis mutandis taip pat taikomos kitiems komitetams. Taip pat
  taikomi 201 ir
  201
  a straipsniai
  .

25 straipsnio 9 dalis viešiesiems svarstymams, susijusiems su piliečių iniciatyvomis, netaikoma.

25 straipsnio 9 dalis viešiesiems svarstymams, susijusiems su piliečių iniciatyvomis, netaikoma.

7a.
     
  Jei Komisija nepateikia pasiūlymo dėl teisės akto dėl pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 9 straipsnį sėkmingai pateiktos piliečių iniciatyvos per 12 mėnesių laikotarpį nuo dienos, kurią pateikia teigiamą nuomonę dėl tos iniciatyvos ir komunikate nustato veiksmus, kurių ji rengiasi imtis, atsakingas komitetas, pasikonsultavęs su piliečių iniciatyvos organizatoriais, gali surengti klausymą ir prireikus pradėti 46 straipsnyje nustatytą procedūrą, siekiant pasinaudoti Parlamento teise prašyti Komisijos pateikti atitinkamą pasiūlymą.

Pakeitimas 238

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

212 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 212 straipsnis | 212 straipsnis |
| Tarpparlamentinių delegacijų sudarymas ir jų įgaliojimai | Tarpparlamentinių delegacijų sudarymas ir jų įgaliojimai |
| 1.   Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatines tarpparlamentines delegacijas ir, atsižvelgdamas į jų įgaliojimus, nustato jų pobūdį bei narių skaičių. Delegacijų nariai
  renkami
  naujai išrinkto Parlamento
  pirmos
  arba
  antros mėnesinės sesijos metu
  visai Parlamento kadencijai. | 1.   Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatines tarpparlamentines delegacijas ir, atsižvelgdamas į jų įgaliojimus, nustato jų pobūdį bei narių skaičių. Delegacijų
  narius skiria frakcijos ir nepriklausomi Parlamento
  nariai
  per
  naujai išrinkto Parlamento
  pirmąją
  arba
  antrąją mėnesinę sesiją
  visai Parlamento kadencijai. |
| 2.   
  Delegacijų nariai renkami po to, kai jų kandidatūras Pirmininkų sueigai pristato frakcijos ir nepriklausomi Parlamento nariai
  .
  Pirmininkų sueiga teikia Parlamentui pasiūlymus, atsižvelgdama, kiek tai įmanoma, į proporcingesnį atstovavimą įvairioms valstybėms narėms ir politinėms pažiūroms
  .
  Taikomos 199 straipsnio 2, 3, 5, ir 6 dalys
  . | 2.   
  Frakcijos turi kiek įmanoma užtikrinti tinkamą valstybių narių, politinių pažiūrų ir lyčių atstovavimą
  .
  Delegacijoje negali būti daugiau nei trečdalis tos pačios valstybės pilietybę turinčių narių
  .
  Mutatis mutandis


  taikomas 199 straipsnis
  . |
| 3.   Delegacijų biurai sudaromi pagal 204 straipsnyje išdėstytą nuolatiniams komitetams taikomą procedūrą. | 3.   Delegacijų biurai sudaromi pagal 204 straipsnyje išdėstytą nuolatiniams komitetams taikomą procedūrą. |
| 4.   Parlamentas nustato atskirų delegacijų bendruosius įgaliojimus. Bet kuriuo metu jis gali nuspręsti šiuos įgaliojimus išplėsti ar sumažinti. | 4.   Parlamentas nustato atskirų delegacijų bendruosius įgaliojimus. Bet kuriuo metu jis gali nuspręsti šiuos įgaliojimus išplėsti ar sumažinti. |
| 5.   Pirmininkų sueiga Delegacijų pirmininkų sueigos siūlymu tvirtina delegacijų veiklos įgyvendinimo nuostatas. | 5.   Pirmininkų sueiga Delegacijų pirmininkų sueigos siūlymu tvirtina delegacijų veiklos įgyvendinimo nuostatas. |
| 6.   Delegacijos pirmininkas
  pristato delegacijos veiklos ataskaitą
  komitetui, atsakingam už užsienio
  ir saugumo
  reikalus. | 6.   Delegacijos pirmininkas komitetui, atsakingam už užsienio reikalus
  , reguliariai praneša apie delegacijos veiklą
  . |
| 7.   Delegacijos pirmininkui suteikiama galimybė kalbėti komitete, jei į darbotvarkę įtrauktas klausimas iš delegacijos kompetencijos srities. Tokia galimybė taip pat suteikiama to komiteto pirmininkui arba pranešėjui per delegacijos posėdžius. | 7.   Delegacijos pirmininkui suteikiama galimybė kalbėti komitete, jei į darbotvarkę įtrauktas klausimas iš delegacijos kompetencijos srities. Tokia galimybė taip pat suteikiama to komiteto pirmininkui arba pranešėjui per delegacijos posėdžius. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

212 straipsnis

212 straipsnis

Tarpparlamentinių delegacijų sudarymas ir jų įgaliojimai

Tarpparlamentinių delegacijų sudarymas ir jų įgaliojimai

1.   Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatines tarpparlamentines delegacijas ir, atsižvelgdamas į jų įgaliojimus, nustato jų pobūdį bei narių skaičių. Delegacijų nariai
  renkami
  naujai išrinkto Parlamento
  pirmos
  arba
  antros mėnesinės sesijos metu
  visai Parlamento kadencijai.

1.   Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatines tarpparlamentines delegacijas ir, atsižvelgdamas į jų įgaliojimus, nustato jų pobūdį bei narių skaičių. Delegacijų
  narius skiria frakcijos ir nepriklausomi Parlamento
  nariai
  per
  naujai išrinkto Parlamento
  pirmąją
  arba
  antrąją mėnesinę sesiją
  visai Parlamento kadencijai.

2.   
  Delegacijų nariai renkami po to, kai jų kandidatūras Pirmininkų sueigai pristato frakcijos ir nepriklausomi Parlamento nariai
  .
  Pirmininkų sueiga teikia Parlamentui pasiūlymus, atsižvelgdama, kiek tai įmanoma, į proporcingesnį atstovavimą įvairioms valstybėms narėms ir politinėms pažiūroms
  .
  Taikomos 199 straipsnio 2, 3, 5, ir 6 dalys
  .

2.   
  Frakcijos turi kiek įmanoma užtikrinti tinkamą valstybių narių, politinių pažiūrų ir lyčių atstovavimą
  .
  Delegacijoje negali būti daugiau nei trečdalis tos pačios valstybės pilietybę turinčių narių
  .
  Mutatis mutandis


  taikomas 199 straipsnis
  .

3.   Delegacijų biurai sudaromi pagal 204 straipsnyje išdėstytą nuolatiniams komitetams taikomą procedūrą.

3.   Delegacijų biurai sudaromi pagal 204 straipsnyje išdėstytą nuolatiniams komitetams taikomą procedūrą.

4.   Parlamentas nustato atskirų delegacijų bendruosius įgaliojimus. Bet kuriuo metu jis gali nuspręsti šiuos įgaliojimus išplėsti ar sumažinti.

4.   Parlamentas nustato atskirų delegacijų bendruosius įgaliojimus. Bet kuriuo metu jis gali nuspręsti šiuos įgaliojimus išplėsti ar sumažinti.

5.   Pirmininkų sueiga Delegacijų pirmininkų sueigos siūlymu tvirtina delegacijų veiklos įgyvendinimo nuostatas.

5.   Pirmininkų sueiga Delegacijų pirmininkų sueigos siūlymu tvirtina delegacijų veiklos įgyvendinimo nuostatas.

6.   Delegacijos pirmininkas
  pristato delegacijos veiklos ataskaitą
  komitetui, atsakingam už užsienio
  ir saugumo
  reikalus.

6.   Delegacijos pirmininkas komitetui, atsakingam už užsienio reikalus
  , reguliariai praneša apie delegacijos veiklą
  .

7.   Delegacijos pirmininkui suteikiama galimybė kalbėti komitete, jei į darbotvarkę įtrauktas klausimas iš delegacijos kompetencijos srities. Tokia galimybė taip pat suteikiama to komiteto pirmininkui arba pranešėjui per delegacijos posėdžius.

7.   Delegacijos pirmininkui suteikiama galimybė kalbėti komitete, jei į darbotvarkę įtrauktas klausimas iš delegacijos kompetencijos srities. Tokia galimybė taip pat suteikiama to komiteto pirmininkui arba pranešėjui per delegacijos posėdžius.

Pakeitimas 239

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

213 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 213
   straipsnis | 214a
  straipsnis |
| Bendradarbiavimas su Europos Tarybos Parlamentine Asamblėja | Bendradarbiavimas su Europos Tarybos Parlamentine Asamblėja |
| 1.   Parlamento organai, ypač komitetai, bendradarbiauja su atitinkamais Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos organais bendrų interesų srityse, ypač siekdami padidinti darbo veiksmingumą ir išvengti darbų dubliavimosi. | 1.   Parlamento organai, ypač komitetai, bendradarbiauja su atitinkamais Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos organais bendrų interesų srityse, ypač siekdami padidinti darbo veiksmingumą ir išvengti darbų dubliavimosi. |
| 2.   Pirmininkų sueiga bendru sutarimu su atitinkamais Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos organais tvirtina
  šių nuostatų įgyvendinimo
  tvarką. | 2.   Pirmininkų sueiga bendru sutarimu su atitinkamais Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos organais tvirtina
  to bendradarbiavimo
  tvarką. |
| | (Šis straipsnis su pakeitimais bus perkeltas po 214 straipsnio) |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

213
   straipsnis

214a
  straipsnis

Bendradarbiavimas su Europos Tarybos Parlamentine Asamblėja

Bendradarbiavimas su Europos Tarybos Parlamentine Asamblėja

1.   Parlamento organai, ypač komitetai, bendradarbiauja su atitinkamais Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos organais bendrų interesų srityse, ypač siekdami padidinti darbo veiksmingumą ir išvengti darbų dubliavimosi.

1.   Parlamento organai, ypač komitetai, bendradarbiauja su atitinkamais Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos organais bendrų interesų srityse, ypač siekdami padidinti darbo veiksmingumą ir išvengti darbų dubliavimosi.

2.   Pirmininkų sueiga bendru sutarimu su atitinkamais Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos organais tvirtina
  šių nuostatų įgyvendinimo
  tvarką.

2.   Pirmininkų sueiga bendru sutarimu su atitinkamais Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos organais tvirtina
  to bendradarbiavimo
  tvarką.

(Šis straipsnis su pakeitimais bus perkeltas po 214 straipsnio)

Pakeitimas 240

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

214 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 214 straipsnis | 214 straipsnis |
| Jungtiniai parlamentiniai komitetai | Jungtiniai parlamentiniai komitetai |
| 1.   Europos Parlamentas gali sudaryti jungtinius parlamentinius komitetus su Sąjunga asocijuotų valstybių parlamentais arba su valstybių, su kuriomis jau yra pradėtos stojimo derybos, parlamentais. | 1.   Europos Parlamentas gali sudaryti jungtinius parlamentinius komitetus su Sąjunga asocijuotų valstybių parlamentais arba su valstybių, su kuriomis jau yra pradėtos stojimo derybos, parlamentais. |
| Šie komitetai gali pateikti rekomendacijas bendradarbiaujantiems parlamentams. Europos Parlamente šios rekomendacijos perduodamos atsakingam komitetui, kuris teikia pasiūlymus dėl tolesnių veiksmų. | Šie komitetai gali pateikti rekomendacijas bendradarbiaujantiems parlamentams. Europos Parlamente šios rekomendacijos perduodamos atsakingam komitetui, kuris teikia pasiūlymus dėl tolesnių veiksmų. |
| 2.   Bendruosius įvairių jungtinių komitetų įgaliojimus apibrėžia Europos Parlamentas
  ir
  su trečiosiomis šalimis
  sudaryti susitarimai
  . | 2.   Bendruosius įvairių jungtinių
  parlamentinių
  komitetų įgaliojimus apibrėžia Europos Parlamentas
  pagal
  su trečiosiomis šalimis
  sudarytus susitarimus
  . |
| 3.   Jungtiniai parlamentiniai komitetai vadovaujasi procedūrinėmis taisyklėmis, numatytomis atitinkamame susitarime. Šios taisyklės grindžiamos Europos Parlamento delegacijos ir bendradarbiaujančio parlamento delegacijos pariteto principu. | 3.   Jungtiniai parlamentiniai komitetai vadovaujasi procedūrinėmis taisyklėmis, numatytomis atitinkamame susitarime. Šios taisyklės grindžiamos Europos Parlamento delegacijos ir bendradarbiaujančio parlamento delegacijos pariteto principu. |
| 4.   Jungtiniai parlamentiniai komitetai parengia savo darbo tvarkos taisykles ir jas pateikia tvirtinti Europos Parlamento ir bendradarbiaujančio parlamento
  biurams
  . | 4.   Jungtiniai parlamentiniai komitetai parengia savo darbo tvarkos taisykles ir jas pateikia tvirtinti Europos Parlamento
  biurui
  ir bendradarbiaujančio
  trečiosios valstybės
  parlamento
  atitinkamam organui
  . |
| 5.   Europos Parlamento delegacijų narių rinkimai į jungtinius parlamentinius komitetus organizuojami ir šių delegacijų biurai sudaromi vadovaujantis tarpparlamentinėms delegacijoms taikoma procedūra. | 5.   Europos Parlamento delegacijų narių rinkimai į jungtinius parlamentinius komitetus organizuojami ir šių delegacijų biurai sudaromi vadovaujantis tarpparlamentinėms delegacijoms taikoma procedūra. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

214 straipsnis

214 straipsnis

Jungtiniai parlamentiniai komitetai

Jungtiniai parlamentiniai komitetai

1.   Europos Parlamentas gali sudaryti jungtinius parlamentinius komitetus su Sąjunga asocijuotų valstybių parlamentais arba su valstybių, su kuriomis jau yra pradėtos stojimo derybos, parlamentais.

1.   Europos Parlamentas gali sudaryti jungtinius parlamentinius komitetus su Sąjunga asocijuotų valstybių parlamentais arba su valstybių, su kuriomis jau yra pradėtos stojimo derybos, parlamentais.

Šie komitetai gali pateikti rekomendacijas bendradarbiaujantiems parlamentams. Europos Parlamente šios rekomendacijos perduodamos atsakingam komitetui, kuris teikia pasiūlymus dėl tolesnių veiksmų.

Šie komitetai gali pateikti rekomendacijas bendradarbiaujantiems parlamentams. Europos Parlamente šios rekomendacijos perduodamos atsakingam komitetui, kuris teikia pasiūlymus dėl tolesnių veiksmų.

2.   Bendruosius įvairių jungtinių komitetų įgaliojimus apibrėžia Europos Parlamentas
  ir
  su trečiosiomis šalimis
  sudaryti susitarimai
  .

2.   Bendruosius įvairių jungtinių
  parlamentinių
  komitetų įgaliojimus apibrėžia Europos Parlamentas
  pagal
  su trečiosiomis šalimis
  sudarytus susitarimus
  .

3.   Jungtiniai parlamentiniai komitetai vadovaujasi procedūrinėmis taisyklėmis, numatytomis atitinkamame susitarime. Šios taisyklės grindžiamos Europos Parlamento delegacijos ir bendradarbiaujančio parlamento delegacijos pariteto principu.

3.   Jungtiniai parlamentiniai komitetai vadovaujasi procedūrinėmis taisyklėmis, numatytomis atitinkamame susitarime. Šios taisyklės grindžiamos Europos Parlamento delegacijos ir bendradarbiaujančio parlamento delegacijos pariteto principu.

4.   Jungtiniai parlamentiniai komitetai parengia savo darbo tvarkos taisykles ir jas pateikia tvirtinti Europos Parlamento ir bendradarbiaujančio parlamento
  biurams
  .

4.   Jungtiniai parlamentiniai komitetai parengia savo darbo tvarkos taisykles ir jas pateikia tvirtinti Europos Parlamento
  biurui
  ir bendradarbiaujančio
  trečiosios valstybės
  parlamento
  atitinkamam organui
  .

5.   Europos Parlamento delegacijų narių rinkimai į jungtinius parlamentinius komitetus organizuojami ir šių delegacijų biurai sudaromi vadovaujantis tarpparlamentinėms delegacijoms taikoma procedūra.

5.   Europos Parlamento delegacijų narių rinkimai į jungtinius parlamentinius komitetus organizuojami ir šių delegacijų biurai sudaromi vadovaujantis tarpparlamentinėms delegacijoms taikoma procedūra.

Pakeitimas 241

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

215 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 215 straipsnis | 215 straipsnis |
| Teisė pateikti peticijas | Teisė pateikti peticijas |
| 1.   
  Kiekvienas
  Europos Sąjungos pilietis, taip pat kiekvienas valstybėje narėje gyvenantis ar savo registruotą buveinę turintis fizinis arba juridinis asmuo turi teisę individualiai arba kartu su kitais piliečiais ar asmenimis pateikti Europos Parlamentui peticiją bet kokiu klausimu, priklausančiu Europos Sąjungos veiklos sritims ir turinčiu jam ar jai tiesioginį poveikį. | 1.   
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 227 straipsnį kiekvienas
  Europos Sąjungos pilietis, taip pat kiekvienas valstybėje narėje gyvenantis ar savo registruotą buveinę turintis fizinis arba juridinis asmuo turi teisę individualiai arba kartu su kitais piliečiais ar asmenimis pateikti Europos Parlamentui peticiją bet kokiu klausimu, priklausančiu Europos Sąjungos veiklos sritims ir turinčiu jam ar jai tiesioginį poveikį. |
| 2.   Visose Parlamentui pateikiamose peticijose jos
  teikėjas
  nurodo savo
  pavardę
  ,
  pilietybę
  ir nuolatinės gyvenamosios vietos adresą. | 2.   Visose Parlamentui pateikiamose peticijose jos
  pateikėjas
  nurodo savo
  vardą
  ,
  pavardę
  ir nuolatinės gyvenamosios vietos adresą. |
| | 2a.
     
  Atsiųsti dokumentai, kurie nėra aiškiai pateikti Parlamentui kaip peticijos, neregistruojami kaip peticijos; vietoj to jie nedelsiant perduodami atitinkamai tarnybai nagrinėti toliau. |
| 3.   Jei peticiją pasirašė keli fiziniai arba juridiniai asmenys, pasirašiusieji paskiria vieną atstovą ir atstovo pavaduotojus, kurie laikomi peticijos teikėjais įgyvendinant šios antraštinės dalies nuostatas. | 3.   Jei peticiją pasirašė keli fiziniai arba juridiniai asmenys, pasirašiusieji paskiria vieną atstovą ir atstovo pavaduotojus, kurie laikomi peticijos teikėjais įgyvendinant šios antraštinės dalies nuostatas. |
| Jei tokio asmens nebuvo paskirta, pirmasis pasirašęs asmuo arba kitas atitinkamas asmuo laikomas peticijos teikėju. | Jei tokio asmens nebuvo paskirta, pirmasis pasirašęs asmuo arba kitas atitinkamas asmuo laikomas peticijos teikėju. |
| 4.   Kiekvienas peticijos
  teikėjas
  gali bet kada atšaukti savo parašą. | 4.   Kiekvienas peticijos
  pateikėjas
  gali bet kada atšaukti savo parašą. |
| Jei visi
  teikėjai
  atšaukia parašus, peticija tampa niekine. | Jei visi
  peticijos pateikėjai
  atšaukia
  savo
  parašus, peticija tampa niekine. |
| 5.   Peticijos pateikiamos oficialiąja Europos Sąjungos kalba. | 5.   Peticijos pateikiamos oficialiąja Europos Sąjungos kalba. |
| Kitomis kalbomis pateiktos peticijos bus nagrinėjamos tik tuo atveju, jei peticijos teikėjas prie jos prideda vertimą viena iš oficialių kalbų. Parlamentas susirašinėja su peticijų teikėjais ta oficialia kalba, kuria buvo pateiktas vertimas. | Kitomis kalbomis pateiktos peticijos bus nagrinėjamos tik tuo atveju, jei peticijos teikėjas prie jos prideda vertimą viena iš oficialių kalbų. Parlamentas susirašinėja su peticijų teikėjais ta oficialia kalba, kuria buvo pateiktas vertimas. |
| Biuras gali nuspręsti, kad peticijos ir susirašinėjimas su peticijų
  teikėjais
  vyktų kita kalba,
  vartojama valstybėje narėje
  . | Biuras gali nuspręsti, kad peticijos ir susirašinėjimas su peticijų
  pateikėjais
  vyktų kita kalba,
  kuri pagal atitinkamos valstybės narės konstitucinę tvarką yra oficiali kalba visoje jos teritorijoje arba jos dalyje
  . |
| | 5a.
     
  Peticijas galima pateikti paštu arba pasinaudojus peticijų portalu, kuris pateikiamas Parlamento interneto svetainėje ir kuriame peticijos pateikėjui padedama peticiją parašyti taip, kad ji atitiktų 1 ir 2 dalies nuostatas. |
| | 5b.
     
  Kai panašia tema gaunamos kelios peticijos, jos gali būti nagrinėjamos kartu. |
| 6.   Peticijos įtraukiamos į registrą pagal jų gavimo eilę, jei jos atitinka 2 dalyje išdėstytus reikalavimus. Šių reikalavimų neatitinkančios peticijos yra archyvuojamos, o apie jų neatitikimo priežastis pranešama peticijų teikėjams. | 6.   Peticijos įtraukiamos į registrą pagal jų gavimo eilę, jei jos atitinka 2 dalyje išdėstytus reikalavimus. Šių reikalavimų neatitinkančios peticijos yra archyvuojamos, o apie jų neatitikimo priežastis pranešama peticijų teikėjams. |
| 7.   Į registrą įtrauktas peticijas Parlamento pirmininkas persiunčia atsakingam komitetui, kuris pirmiausiai nustato, peticija priimtina ar ne, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 227 straipsnio nuostatomis. | 7.   Į registrą įtrauktas peticijas Parlamento pirmininkas persiunčia atsakingam komitetui, kuris pirmiausiai nustato, peticija priimtina ar ne, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 227 straipsnio nuostatomis. |
| Jei atsakingas komitetas nesugeba pasiekti
  susitarimo
  peticijos priimtinumo klausimu, ji laikoma priimtina, jei tam pritaria bent
  ketvirtadalis
  komiteto narių. | Jei atsakingas komitetas nesugeba pasiekti
  sutarimo
  peticijos priimtinumo klausimu, ji laikoma priimtina, jei tam pritaria bent
  trečdalis
  komiteto narių. |
| 8.   Peticijos, kurias komitetas paskelbia nepriimtinomis, yra archyvuojamos. Peticijos teikėjui yra pranešama apie sprendimą ir jo priežastis. Jei įmanoma, galima pasiūlyti kitų priemonių teisėms apginti. | 8.   Peticijos, kurias komitetas paskelbia nepriimtinomis, yra archyvuojamos. Peticijos teikėjui yra pranešama apie sprendimą ir jo priežastis. Jei įmanoma, galima pasiūlyti kitų priemonių teisėms apginti. |
| 9.   Užregistruotos peticijos
  bendrąja tvarka
  tampa viešais dokumentais, ir, siekdamas skaidrumo, Parlamentas gali paskelbti peticijos
  teikėjo pavardę ar pavadinimą
  ir peticijos turinį. | 9.   Užregistruotos peticijos tampa viešais dokumentais, ir, siekdamas skaidrumo, Parlamentas gali paskelbti peticijos
  pateikėjo ar pateikėjų ir ją parėmusių asmenų vardus ir pavardes arba pavadinimus
  ir peticijos turinį.
  Peticijos pateikėjas ar pateikėjai ir ją parėmę asmenys apie tai atitinkamai informuojami. |
| 10.   
  Nepažeidžiant
  9 dalies
  nuostatų
  , peticijos
  teikėjas
  gali paprašyti, kad
  jo pavardė ar pavadinimas
  nebūtų paviešinti, siekiant išsaugoti
  jo
  privatumą; tokiu atveju Parlamentas privalo
  atsižvelgti
  į šį prašymą. | 10.   
  Nepaisant
  9 dalies, peticijos
  pateikėjas ar pateikėjai arba ją parėmę asmenys
  gali paprašyti, kad
  jų vardai ir pavardės arba pavadinimai
  nebūtų paviešinti, siekiant išsaugoti
  jų
  privatumą; tokiu atveju Parlamentas privalo vykdyti į šį prašymą. |
| Jei peticijos teikėjo skundo negalima išnagrinėti dėl anonimiškumo, kreipiamasi į peticijos teikėją dėl tolesnių jos nagrinėjimo būdų. | Jei peticijos teikėjo skundo negalima išnagrinėti dėl anonimiškumo, kreipiamasi į peticijos teikėją dėl tolesnių jos nagrinėjimo būdų. |
| | 10a.
     
  Siekiant apsaugoti trečiųjų šalių teises Parlamentas savo iniciatyva arba susijusios trečiosios šalies prašymu gali peticiją ir (arba) kitą joje pateiktą informaciją paversti anonimine, jei jis mano, kad to reikia. |
| 11.   
  Peticijos teikėjas gali prašyti, kad jo peticija būtų nagrinėjama konfidencialiai; tokiu atveju Parlamentas imasi atitinkamų atsargumo priemonių, kad peticijos turinys nebūtų paviešintas. Peticijos teikėjas informuojamas, kokiomis konkrečiomis sąlygomis bus taikoma ši nuostata. | |
| 12.   
  Jei komitetas mano esant tikslinga, jis gali perduoti peticiją ombudsmenui. | |
| 13.   Peticijos, pateiktos fizinių ar juridinių asmenų, kurie nėra Europos Sąjungos piliečiai ir negyvena valstybėje narėje ar neturi joje registruotos buveinės, yra registruojamos ir archyvuojamos atskira tvarka. Kiekvieną mėnesį Parlamento pirmininkas perduoda atsakingam už peticijų nagrinėjimą komitetui per praėjusį mėnesį gautų peticijų sąrašą, nurodydamas jų dalyką. Už peticijas atsakingas komitetas gali paprašyti tų peticijų, kurias, jo manymu, verta išnagrinėti. | 13.   Peticijos, pateiktos fizinių ar juridinių asmenų, kurie nėra Europos Sąjungos piliečiai ir negyvena valstybėje narėje ar neturi joje registruotos buveinės, yra registruojamos ir archyvuojamos atskira tvarka. Kiekvieną mėnesį Parlamento pirmininkas perduoda atsakingam už peticijų nagrinėjimą komitetui per praėjusį mėnesį gautų peticijų sąrašą, nurodydamas jų dalyką. Už peticijas atsakingas komitetas gali paprašyti tų peticijų, kurias, jo manymu, verta išnagrinėti. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

215 straipsnis

215 straipsnis

Teisė pateikti peticijas

Teisė pateikti peticijas

1.   
  Kiekvienas
  Europos Sąjungos pilietis, taip pat kiekvienas valstybėje narėje gyvenantis ar savo registruotą buveinę turintis fizinis arba juridinis asmuo turi teisę individualiai arba kartu su kitais piliečiais ar asmenimis pateikti Europos Parlamentui peticiją bet kokiu klausimu, priklausančiu Europos Sąjungos veiklos sritims ir turinčiu jam ar jai tiesioginį poveikį.

1.   
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 227 straipsnį kiekvienas
  Europos Sąjungos pilietis, taip pat kiekvienas valstybėje narėje gyvenantis ar savo registruotą buveinę turintis fizinis arba juridinis asmuo turi teisę individualiai arba kartu su kitais piliečiais ar asmenimis pateikti Europos Parlamentui peticiją bet kokiu klausimu, priklausančiu Europos Sąjungos veiklos sritims ir turinčiu jam ar jai tiesioginį poveikį.

2.   Visose Parlamentui pateikiamose peticijose jos
  teikėjas
  nurodo savo
  pavardę
  ,
  pilietybę
  ir nuolatinės gyvenamosios vietos adresą.

2.   Visose Parlamentui pateikiamose peticijose jos
  pateikėjas
  nurodo savo
  vardą
  ,
  pavardę
  ir nuolatinės gyvenamosios vietos adresą.

2a.
     
  Atsiųsti dokumentai, kurie nėra aiškiai pateikti Parlamentui kaip peticijos, neregistruojami kaip peticijos; vietoj to jie nedelsiant perduodami atitinkamai tarnybai nagrinėti toliau.

3.   Jei peticiją pasirašė keli fiziniai arba juridiniai asmenys, pasirašiusieji paskiria vieną atstovą ir atstovo pavaduotojus, kurie laikomi peticijos teikėjais įgyvendinant šios antraštinės dalies nuostatas.

3.   Jei peticiją pasirašė keli fiziniai arba juridiniai asmenys, pasirašiusieji paskiria vieną atstovą ir atstovo pavaduotojus, kurie laikomi peticijos teikėjais įgyvendinant šios antraštinės dalies nuostatas.

Jei tokio asmens nebuvo paskirta, pirmasis pasirašęs asmuo arba kitas atitinkamas asmuo laikomas peticijos teikėju.

Jei tokio asmens nebuvo paskirta, pirmasis pasirašęs asmuo arba kitas atitinkamas asmuo laikomas peticijos teikėju.

4.   Kiekvienas peticijos
  teikėjas
  gali bet kada atšaukti savo parašą.

4.   Kiekvienas peticijos
  pateikėjas
  gali bet kada atšaukti savo parašą.

Jei visi
  teikėjai
  atšaukia parašus, peticija tampa niekine.

Jei visi
  peticijos pateikėjai
  atšaukia
  savo
  parašus, peticija tampa niekine.

5.   Peticijos pateikiamos oficialiąja Europos Sąjungos kalba.

5.   Peticijos pateikiamos oficialiąja Europos Sąjungos kalba.

Kitomis kalbomis pateiktos peticijos bus nagrinėjamos tik tuo atveju, jei peticijos teikėjas prie jos prideda vertimą viena iš oficialių kalbų. Parlamentas susirašinėja su peticijų teikėjais ta oficialia kalba, kuria buvo pateiktas vertimas.

Kitomis kalbomis pateiktos peticijos bus nagrinėjamos tik tuo atveju, jei peticijos teikėjas prie jos prideda vertimą viena iš oficialių kalbų. Parlamentas susirašinėja su peticijų teikėjais ta oficialia kalba, kuria buvo pateiktas vertimas.

Biuras gali nuspręsti, kad peticijos ir susirašinėjimas su peticijų
  teikėjais
  vyktų kita kalba,
  vartojama valstybėje narėje
  .

Biuras gali nuspręsti, kad peticijos ir susirašinėjimas su peticijų
  pateikėjais
  vyktų kita kalba,
  kuri pagal atitinkamos valstybės narės konstitucinę tvarką yra oficiali kalba visoje jos teritorijoje arba jos dalyje
  .

5a.
     
  Peticijas galima pateikti paštu arba pasinaudojus peticijų portalu, kuris pateikiamas Parlamento interneto svetainėje ir kuriame peticijos pateikėjui padedama peticiją parašyti taip, kad ji atitiktų 1 ir 2 dalies nuostatas.

5b.
     
  Kai panašia tema gaunamos kelios peticijos, jos gali būti nagrinėjamos kartu.

6.   Peticijos įtraukiamos į registrą pagal jų gavimo eilę, jei jos atitinka 2 dalyje išdėstytus reikalavimus. Šių reikalavimų neatitinkančios peticijos yra archyvuojamos, o apie jų neatitikimo priežastis pranešama peticijų teikėjams.

6.   Peticijos įtraukiamos į registrą pagal jų gavimo eilę, jei jos atitinka 2 dalyje išdėstytus reikalavimus. Šių reikalavimų neatitinkančios peticijos yra archyvuojamos, o apie jų neatitikimo priežastis pranešama peticijų teikėjams.

7.   Į registrą įtrauktas peticijas Parlamento pirmininkas persiunčia atsakingam komitetui, kuris pirmiausiai nustato, peticija priimtina ar ne, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 227 straipsnio nuostatomis.

7.   Į registrą įtrauktas peticijas Parlamento pirmininkas persiunčia atsakingam komitetui, kuris pirmiausiai nustato, peticija priimtina ar ne, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 227 straipsnio nuostatomis.

Jei atsakingas komitetas nesugeba pasiekti
  susitarimo
  peticijos priimtinumo klausimu, ji laikoma priimtina, jei tam pritaria bent
  ketvirtadalis
  komiteto narių.

Jei atsakingas komitetas nesugeba pasiekti
  sutarimo
  peticijos priimtinumo klausimu, ji laikoma priimtina, jei tam pritaria bent
  trečdalis
  komiteto narių.

8.   Peticijos, kurias komitetas paskelbia nepriimtinomis, yra archyvuojamos. Peticijos teikėjui yra pranešama apie sprendimą ir jo priežastis. Jei įmanoma, galima pasiūlyti kitų priemonių teisėms apginti.

8.   Peticijos, kurias komitetas paskelbia nepriimtinomis, yra archyvuojamos. Peticijos teikėjui yra pranešama apie sprendimą ir jo priežastis. Jei įmanoma, galima pasiūlyti kitų priemonių teisėms apginti.

9.   Užregistruotos peticijos
  bendrąja tvarka
  tampa viešais dokumentais, ir, siekdamas skaidrumo, Parlamentas gali paskelbti peticijos
  teikėjo pavardę ar pavadinimą
  ir peticijos turinį.

9.   Užregistruotos peticijos tampa viešais dokumentais, ir, siekdamas skaidrumo, Parlamentas gali paskelbti peticijos
  pateikėjo ar pateikėjų ir ją parėmusių asmenų vardus ir pavardes arba pavadinimus
  ir peticijos turinį.
  Peticijos pateikėjas ar pateikėjai ir ją parėmę asmenys apie tai atitinkamai informuojami.

10.   
  Nepažeidžiant
  9 dalies
  nuostatų
  , peticijos
  teikėjas
  gali paprašyti, kad
  jo pavardė ar pavadinimas
  nebūtų paviešinti, siekiant išsaugoti
  jo
  privatumą; tokiu atveju Parlamentas privalo
  atsižvelgti
  į šį prašymą.

10.   
  Nepaisant
  9 dalies, peticijos
  pateikėjas ar pateikėjai arba ją parėmę asmenys
  gali paprašyti, kad
  jų vardai ir pavardės arba pavadinimai
  nebūtų paviešinti, siekiant išsaugoti
  jų
  privatumą; tokiu atveju Parlamentas privalo vykdyti į šį prašymą.

Jei peticijos teikėjo skundo negalima išnagrinėti dėl anonimiškumo, kreipiamasi į peticijos teikėją dėl tolesnių jos nagrinėjimo būdų.

Jei peticijos teikėjo skundo negalima išnagrinėti dėl anonimiškumo, kreipiamasi į peticijos teikėją dėl tolesnių jos nagrinėjimo būdų.

10a.
     
  Siekiant apsaugoti trečiųjų šalių teises Parlamentas savo iniciatyva arba susijusios trečiosios šalies prašymu gali peticiją ir (arba) kitą joje pateiktą informaciją paversti anonimine, jei jis mano, kad to reikia.

11.   
  Peticijos teikėjas gali prašyti, kad jo peticija būtų nagrinėjama konfidencialiai; tokiu atveju Parlamentas imasi atitinkamų atsargumo priemonių, kad peticijos turinys nebūtų paviešintas. Peticijos teikėjas informuojamas, kokiomis konkrečiomis sąlygomis bus taikoma ši nuostata.

12.   
  Jei komitetas mano esant tikslinga, jis gali perduoti peticiją ombudsmenui.

13.   Peticijos, pateiktos fizinių ar juridinių asmenų, kurie nėra Europos Sąjungos piliečiai ir negyvena valstybėje narėje ar neturi joje registruotos buveinės, yra registruojamos ir archyvuojamos atskira tvarka. Kiekvieną mėnesį Parlamento pirmininkas perduoda atsakingam už peticijų nagrinėjimą komitetui per praėjusį mėnesį gautų peticijų sąrašą, nurodydamas jų dalyką. Už peticijas atsakingas komitetas gali paprašyti tų peticijų, kurias, jo manymu, verta išnagrinėti.

13.   Peticijos, pateiktos fizinių ar juridinių asmenų, kurie nėra Europos Sąjungos piliečiai ir negyvena valstybėje narėje ar neturi joje registruotos buveinės, yra registruojamos ir archyvuojamos atskira tvarka. Kiekvieną mėnesį Parlamento pirmininkas perduoda atsakingam už peticijų nagrinėjimą komitetui per praėjusį mėnesį gautų peticijų sąrašą, nurodydamas jų dalyką. Už peticijas atsakingas komitetas gali paprašyti tų peticijų, kurias, jo manymu, verta išnagrinėti.

Pakeitimas 242

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

216 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 216 straipsnis | 216 straipsnis |
| Peticijų nagrinėjimas | Peticijų nagrinėjimas |
| 1.   Priimtinos peticijos svarstomos atsakingame komitete vykstant įprastai jo veiklai – arba eiliniame posėdyje, arba taikant rašytinę procedūrą. Peticijų teikėjai gali būti kviečiami dalyvauti komiteto posėdžiuose, jei jų peticija bus aptariama, arba jie gali paprašyti leisti juose dalyvauti. Komiteto pirmininkas sprendžia, ar suteikti peticijų teikėjams teisę kalbėti. | 1.   Priimtinos peticijos svarstomos atsakingame komitete vykstant įprastai jo veiklai – arba eiliniame posėdyje, arba taikant rašytinę procedūrą. Peticijų teikėjai gali būti kviečiami dalyvauti komiteto posėdžiuose, jei jų peticija bus aptariama, arba jie gali paprašyti leisti juose dalyvauti. Komiteto pirmininkas sprendžia, ar suteikti peticijų teikėjams teisę kalbėti. |
| 2.   Komitetas dėl priimtinos peticijos gali nuspręsti
  parengti pranešimą savo iniciatyva, vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 1 dalimi, arba pateikti Parlamentui
  trumpą pasiūlymą dėl rezoliucijos, jei tam neprieštarauja Pirmininkų sueiga. Tokie pasiūlymai dėl rezoliucijų įtraukiami į plenarinio posėdžio, vyksiančio ne vėliau kaip praėjus aštuonioms savaitėms nuo jų priėmimo komitete datos, darbotvarkės projektą. Už juos balsuojama vieną kartą
  be diskusijų, nebent
  Pirmininkų sueiga
  išimties tvarka nuspręstų taikyti Darbo tvarkos taisyklių
  151 straipsnį. | 2.   Komitetas dėl priimtinos peticijos gali nuspręsti
  pateikti Parlamentui
  trumpą pasiūlymą dėl rezoliucijos, jei
  jis iš anksto informuoja Komitetų pirmininkų sueigą ir
  tam neprieštarauja Pirmininkų sueiga. Tokie pasiūlymai dėl rezoliucijų įtraukiami į plenarinio posėdžio, vyksiančio ne vėliau kaip praėjus aštuonioms savaitėms nuo jų priėmimo komitete datos, darbotvarkės projektą. Už juos balsuojama vieną kartą. Pirmininkų sueiga
  gali pasiūlyti taikyti
  151 straipsnį
  ; jei ji to nepadaro, pasiūlymai dėl rezoliucijų priimami be diskusijų
  . |
| Komitetas, remdamasis 53 straipsniu ir VI priedu, gali paprašyti kitų komitetų, kurie atsako už šiuos svarstomus klausimus, pateikti savo nuomonę. | |
| 3.   Kai
  pranešimas
  visų pirma susijęs su Sąjungos teisės taikymu arba aiškinimu arba su siūlomais galiojančių teisės aktų pakeitimais, už tą sritį atsakingas komitetas bendradarbiauja pagal 53 straipsnio
  1 dalies nuostatas
  ir 54 straipsnio pirmos ir antros įtraukų nuostatas. Atsakingas komitetas turi be balsavimo pritarti komiteto, atsakingo už tą sritį, pasiūlymų dėl rezoliucijos dalims, kurios yra susijusios su Sąjungos teisės taikymu ar aiškinimu arba su galiojančių teisės aktų pakeitimais. Jei atsakingas komitetas atmeta tokius pasiūlymus, susijęs komitetas gali juos pateikti tiesiogiai Parlamentui. | 3.   Kai
  komitetas ketina dėl priimtinos peticijos parengti pranešimą savo iniciatyva pagal 52 straipsnio 1 dalį, kuris
  visų pirma
  yra
  susijęs su Sąjungos teisės taikymu arba aiškinimu arba su siūlomais galiojančių teisės aktų pakeitimais, už tą sritį atsakingas komitetas bendradarbiauja pagal 53 straipsnio ir 54 straipsnio pirmos ir antros įtraukų nuostatas. Atsakingas komitetas turi be balsavimo pritarti komiteto, atsakingo už tą sritį, pasiūlymų dėl rezoliucijos dalims, kurios yra susijusios su Sąjungos teisės taikymu ar aiškinimu arba su galiojančių teisės aktų pakeitimais. Jei atsakingas komitetas atmeta tokius pasiūlymus, susijęs komitetas gali juos pateikti tiesiogiai Parlamentui. |
| 4.   
  Turi būti sukurtas elektroninis registras, kuriame piliečiai galėtų prisijungti prie peticijos teikėjų
  arba atsiimti savo
  parašą, padėdami elektroninius parašus prie priimtinomis paskelbtų ir į registrą įtrauktų peticijų
  . | 4.   
  Asmenys priimtiną peticiją gali paremti
  arba atsiimti savo
  paramą Parlamento interneto svetainėje esančiame peticijų portale
  . |
| 5.   
  Tirdamas peticijas, nustatydamas faktus ar ieškodamas sprendimų, komitetas gali lankytis informacijos rinkimo tikslu valstybėse narėse ar regione, kuris susijęs su pateikta peticija. | |
| Pranešimus apie apsilankymus parengia dalyviai. Kai juos patvirtina komitetas, jie pateikiami Parlamento pirmininkui. | |
| Apsilankymų informacijos rinkimo tikslu ir pranešimų apie tokius apsilankymus vienintelis tikslas – pateikti komitetui atitinkamą informaciją, kad jis galėtų toliau svarstyti peticiją. Tokie pranešimai rengiami išskirtinai apsilankymo dalyvių iniciatyva, jiems siekiant rasti bendrą sutarimą. Neradus bendro sutarimo, pranešime turi būti pateikti besiskiriantys informacijos rinkimai ar vertinimai. Pranešimas pateikiamas komitetui pritarti balsuojant vieną kartą be diskusijų, nebent komiteto pirmininkas paskelbia, kai taikoma, kad galima teikti dalinius pakeitimus pranešimo dalims. 56 straipsnis tiems pranešimams ir tiesiogiai, ir mutatis mutantis netaikomas. Komitetui nepritarus, pranešimai Pirmininkui neperduodami. | |
| 6.   Komitetas gali paprašyti Komisijos jam padėti, t. y. pateikti informaciją dėl Sąjungos teisės taikymo ir jos normų laikymosi, taip pat pateikti visus dokumentus ir informaciją, susijusią su peticija. Komisijos atstovai kviečiami dalyvauti komiteto posėdžiuose. | 6.   Komitetas gali paprašyti Komisijos jam padėti, t. y. pateikti informaciją dėl Sąjungos teisės taikymo ir jos normų laikymosi, taip pat pateikti visus dokumentus ir informaciją, susijusią su peticija. Komisijos atstovai kviečiami dalyvauti komiteto posėdžiuose. |
| 7.   Komitetas gali paprašyti Parlamento pirmininko persiųsti jo nuomonę ar rekomendaciją Komisijai, Tarybai ar atsakingai valstybės narės institucijai, kad jos imtųsi veiksmų ar atsakomųjų priemonių. | 7.   Komitetas gali paprašyti Parlamento pirmininko persiųsti jo nuomonę ar rekomendaciją Komisijai, Tarybai ar atsakingai valstybės narės institucijai, kad jos imtųsi veiksmų ar atsakomųjų priemonių. |
| 8.   
  Kas pusę metų
  komitetas
  informuoja Parlamentą
  apie savo svarstymų rezultatus. | 8.   Komitetas
  kasmet Parlamentui teikia ataskaitą
  apie savo svarstymų rezultatus
  ir, kai tinkama, apie tai, kokių priemonių ėmėsi Taryba ar Komisija dėl peticijų, kurias jiems perdavė Parlamentas
  . |
| Komitetas informuoja Parlamentą, kokių priemonių ėmėsi Taryba ar Komisija dėl peticijų, kurias jiems perdavė Parlamentas. | |
| Peticijų teikėjas informuojamas apie komiteto priimtus sprendimus, jam pateikiamos sprendimą pagrindžiančios priežastys. | |
| Kai baigiama svarstyti priimtina peticija, paskelbiama, kad
  svarstymas baigtas, ir apie tai informuojamas peticijos teikėjas
  . | Kai baigiama svarstyti priimtina peticija, paskelbiama, kad
  komiteto sprendimu nagrinėjimas baigtas
  . |
| | 9a.
     
  Peticijos pateikėjas informuojamas apie visus atitinkamus komiteto priimtus sprendimus ir jų priežastis. |
| | 9b.
     
  Komiteto sprendimu peticija gali būti nagrinėjama iš naujo, jei jam pateikiama naujų faktų, susijusių su peticija, ir to prašo peticijos pateikėjas. |
| | 9c.
     
  Komitetas savo narių balsų dauguma priima peticijų nagrinėjimo pagal šias Darbo tvarkos taisykles gaires. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

216 straipsnis

216 straipsnis

Peticijų nagrinėjimas

Peticijų nagrinėjimas

1.   Priimtinos peticijos svarstomos atsakingame komitete vykstant įprastai jo veiklai – arba eiliniame posėdyje, arba taikant rašytinę procedūrą. Peticijų teikėjai gali būti kviečiami dalyvauti komiteto posėdžiuose, jei jų peticija bus aptariama, arba jie gali paprašyti leisti juose dalyvauti. Komiteto pirmininkas sprendžia, ar suteikti peticijų teikėjams teisę kalbėti.

1.   Priimtinos peticijos svarstomos atsakingame komitete vykstant įprastai jo veiklai – arba eiliniame posėdyje, arba taikant rašytinę procedūrą. Peticijų teikėjai gali būti kviečiami dalyvauti komiteto posėdžiuose, jei jų peticija bus aptariama, arba jie gali paprašyti leisti juose dalyvauti. Komiteto pirmininkas sprendžia, ar suteikti peticijų teikėjams teisę kalbėti.

2.   Komitetas dėl priimtinos peticijos gali nuspręsti
  parengti pranešimą savo iniciatyva, vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 1 dalimi, arba pateikti Parlamentui
  trumpą pasiūlymą dėl rezoliucijos, jei tam neprieštarauja Pirmininkų sueiga. Tokie pasiūlymai dėl rezoliucijų įtraukiami į plenarinio posėdžio, vyksiančio ne vėliau kaip praėjus aštuonioms savaitėms nuo jų priėmimo komitete datos, darbotvarkės projektą. Už juos balsuojama vieną kartą
  be diskusijų, nebent
  Pirmininkų sueiga
  išimties tvarka nuspręstų taikyti Darbo tvarkos taisyklių
  151 straipsnį.

2.   Komitetas dėl priimtinos peticijos gali nuspręsti
  pateikti Parlamentui
  trumpą pasiūlymą dėl rezoliucijos, jei
  jis iš anksto informuoja Komitetų pirmininkų sueigą ir
  tam neprieštarauja Pirmininkų sueiga. Tokie pasiūlymai dėl rezoliucijų įtraukiami į plenarinio posėdžio, vyksiančio ne vėliau kaip praėjus aštuonioms savaitėms nuo jų priėmimo komitete datos, darbotvarkės projektą. Už juos balsuojama vieną kartą. Pirmininkų sueiga
  gali pasiūlyti taikyti
  151 straipsnį
  ; jei ji to nepadaro, pasiūlymai dėl rezoliucijų priimami be diskusijų
  .

Komitetas, remdamasis 53 straipsniu ir VI priedu, gali paprašyti kitų komitetų, kurie atsako už šiuos svarstomus klausimus, pateikti savo nuomonę.

3.   Kai
  pranešimas
  visų pirma susijęs su Sąjungos teisės taikymu arba aiškinimu arba su siūlomais galiojančių teisės aktų pakeitimais, už tą sritį atsakingas komitetas bendradarbiauja pagal 53 straipsnio
  1 dalies nuostatas
  ir 54 straipsnio pirmos ir antros įtraukų nuostatas. Atsakingas komitetas turi be balsavimo pritarti komiteto, atsakingo už tą sritį, pasiūlymų dėl rezoliucijos dalims, kurios yra susijusios su Sąjungos teisės taikymu ar aiškinimu arba su galiojančių teisės aktų pakeitimais. Jei atsakingas komitetas atmeta tokius pasiūlymus, susijęs komitetas gali juos pateikti tiesiogiai Parlamentui.

3.   Kai
  komitetas ketina dėl priimtinos peticijos parengti pranešimą savo iniciatyva pagal 52 straipsnio 1 dalį, kuris
  visų pirma
  yra
  susijęs su Sąjungos teisės taikymu arba aiškinimu arba su siūlomais galiojančių teisės aktų pakeitimais, už tą sritį atsakingas komitetas bendradarbiauja pagal 53 straipsnio ir 54 straipsnio pirmos ir antros įtraukų nuostatas. Atsakingas komitetas turi be balsavimo pritarti komiteto, atsakingo už tą sritį, pasiūlymų dėl rezoliucijos dalims, kurios yra susijusios su Sąjungos teisės taikymu ar aiškinimu arba su galiojančių teisės aktų pakeitimais. Jei atsakingas komitetas atmeta tokius pasiūlymus, susijęs komitetas gali juos pateikti tiesiogiai Parlamentui.

4.   
  Turi būti sukurtas elektroninis registras, kuriame piliečiai galėtų prisijungti prie peticijos teikėjų
  arba atsiimti savo
  parašą, padėdami elektroninius parašus prie priimtinomis paskelbtų ir į registrą įtrauktų peticijų
  .

4.   
  Asmenys priimtiną peticiją gali paremti
  arba atsiimti savo
  paramą Parlamento interneto svetainėje esančiame peticijų portale
  .

5.   
  Tirdamas peticijas, nustatydamas faktus ar ieškodamas sprendimų, komitetas gali lankytis informacijos rinkimo tikslu valstybėse narėse ar regione, kuris susijęs su pateikta peticija.

Pranešimus apie apsilankymus parengia dalyviai. Kai juos patvirtina komitetas, jie pateikiami Parlamento pirmininkui.

Apsilankymų informacijos rinkimo tikslu ir pranešimų apie tokius apsilankymus vienintelis tikslas – pateikti komitetui atitinkamą informaciją, kad jis galėtų toliau svarstyti peticiją. Tokie pranešimai rengiami išskirtinai apsilankymo dalyvių iniciatyva, jiems siekiant rasti bendrą sutarimą. Neradus bendro sutarimo, pranešime turi būti pateikti besiskiriantys informacijos rinkimai ar vertinimai. Pranešimas pateikiamas komitetui pritarti balsuojant vieną kartą be diskusijų, nebent komiteto pirmininkas paskelbia, kai taikoma, kad galima teikti dalinius pakeitimus pranešimo dalims. 56 straipsnis tiems pranešimams ir tiesiogiai, ir mutatis mutantis netaikomas. Komitetui nepritarus, pranešimai Pirmininkui neperduodami.

6.   Komitetas gali paprašyti Komisijos jam padėti, t. y. pateikti informaciją dėl Sąjungos teisės taikymo ir jos normų laikymosi, taip pat pateikti visus dokumentus ir informaciją, susijusią su peticija. Komisijos atstovai kviečiami dalyvauti komiteto posėdžiuose.

6.   Komitetas gali paprašyti Komisijos jam padėti, t. y. pateikti informaciją dėl Sąjungos teisės taikymo ir jos normų laikymosi, taip pat pateikti visus dokumentus ir informaciją, susijusią su peticija. Komisijos atstovai kviečiami dalyvauti komiteto posėdžiuose.

7.   Komitetas gali paprašyti Parlamento pirmininko persiųsti jo nuomonę ar rekomendaciją Komisijai, Tarybai ar atsakingai valstybės narės institucijai, kad jos imtųsi veiksmų ar atsakomųjų priemonių.

7.   Komitetas gali paprašyti Parlamento pirmininko persiųsti jo nuomonę ar rekomendaciją Komisijai, Tarybai ar atsakingai valstybės narės institucijai, kad jos imtųsi veiksmų ar atsakomųjų priemonių.

8.   
  Kas pusę metų
  komitetas
  informuoja Parlamentą
  apie savo svarstymų rezultatus.

8.   Komitetas
  kasmet Parlamentui teikia ataskaitą
  apie savo svarstymų rezultatus
  ir, kai tinkama, apie tai, kokių priemonių ėmėsi Taryba ar Komisija dėl peticijų, kurias jiems perdavė Parlamentas
  .

Komitetas informuoja Parlamentą, kokių priemonių ėmėsi Taryba ar Komisija dėl peticijų, kurias jiems perdavė Parlamentas.

Peticijų teikėjas informuojamas apie komiteto priimtus sprendimus, jam pateikiamos sprendimą pagrindžiančios priežastys.

Kai baigiama svarstyti priimtina peticija, paskelbiama, kad
  svarstymas baigtas, ir apie tai informuojamas peticijos teikėjas
  .

Kai baigiama svarstyti priimtina peticija, paskelbiama, kad
  komiteto sprendimu nagrinėjimas baigtas
  .

9a.
     
  Peticijos pateikėjas informuojamas apie visus atitinkamus komiteto priimtus sprendimus ir jų priežastis.

9b.
     
  Komiteto sprendimu peticija gali būti nagrinėjama iš naujo, jei jam pateikiama naujų faktų, susijusių su peticija, ir to prašo peticijos pateikėjas.

9c.
     
  Komitetas savo narių balsų dauguma priima peticijų nagrinėjimo pagal šias Darbo tvarkos taisykles gaires.

Pakeitimas 243

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

216 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 216a straipsnis |
| | Apsilankymai informacijos rinkimo tikslu |
| | 1.   
  Nagrinėdamas peticijas, nustatydamas faktus ar ieškodamas sprendimų, komitetas gali lankytis informacijos rinkimo tikslu valstybėse narėse ar regionuose, kurie susiję su priimtinomis peticijomis, dėl kurių jau vyko diskusijos komitete. Paprastai apsilankymai informacijos rinkimo tikslu apima klausimus, iškeltus keliose peticijose. Apsilankymams taikomos Biuro taisyklės dėl komitetų narių komandiruočių Europos Sąjungos teritorijoje. |
| | 2.   
  Delegacijoje negali būti valstybėje narėje, į kurią vykstama, išrinktų narių. Jiems gali būti leidžiama ex officio lydėti apsilankymo informacijos rinkimo tikslu vykstančią delegaciją. |
| | 3.   
  Po kiekvieno apsilankymo oficialūs delegacijos nariai parengia apsilankymo ataskaitą. Delegacijos vadovas koordinuoja ataskaitos rengimą ir stengiasi pasiekti bendrą oficialių delegacijos narių sutarimą dėl ataskaitos, turinio vienodai atsižvelgdamas į jų nuomones. Neradus bendro sutarimo, apsilankymo ataskaitoje turi būti pateikti skirtingi vertinimai. |
| | Su delegacija ex officio vykę nariai nedalyvauja rengiant ataskaitą. |
| | 4.   
  Apsilankymo ataskaita ir galimos rekomendacijos pateikiamos komitetui. Nariai gali pateikti rekomendacijų pakeitimus, tačiau jie negali keisti ataskaitos dalių, kuriose pateikiami delegacijos nustatyti faktai. |
| | Komitetas pirmiausia balsuoja dėl rekomendacijų pakeitimų, jei jų pateikiama, o po to – už visą apsilankymo ataskaitą. |
| | Jei apsilankymo ataskaita patvirtinama, ji perduodama Parlamento pirmininkui susipažinti. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

216a straipsnis

Apsilankymai informacijos rinkimo tikslu

1.   
  Nagrinėdamas peticijas, nustatydamas faktus ar ieškodamas sprendimų, komitetas gali lankytis informacijos rinkimo tikslu valstybėse narėse ar regionuose, kurie susiję su priimtinomis peticijomis, dėl kurių jau vyko diskusijos komitete. Paprastai apsilankymai informacijos rinkimo tikslu apima klausimus, iškeltus keliose peticijose. Apsilankymams taikomos Biuro taisyklės dėl komitetų narių komandiruočių Europos Sąjungos teritorijoje.

2.   
  Delegacijoje negali būti valstybėje narėje, į kurią vykstama, išrinktų narių. Jiems gali būti leidžiama ex officio lydėti apsilankymo informacijos rinkimo tikslu vykstančią delegaciją.

3.   
  Po kiekvieno apsilankymo oficialūs delegacijos nariai parengia apsilankymo ataskaitą. Delegacijos vadovas koordinuoja ataskaitos rengimą ir stengiasi pasiekti bendrą oficialių delegacijos narių sutarimą dėl ataskaitos, turinio vienodai atsižvelgdamas į jų nuomones. Neradus bendro sutarimo, apsilankymo ataskaitoje turi būti pateikti skirtingi vertinimai.

Su delegacija ex officio vykę nariai nedalyvauja rengiant ataskaitą.

4.   
  Apsilankymo ataskaita ir galimos rekomendacijos pateikiamos komitetui. Nariai gali pateikti rekomendacijų pakeitimus, tačiau jie negali keisti ataskaitos dalių, kuriose pateikiami delegacijos nustatyti faktai.

Komitetas pirmiausia balsuoja dėl rekomendacijų pakeitimų, jei jų pateikiama, o po to – už visą apsilankymo ataskaitą.

Jei apsilankymo ataskaita patvirtinama, ji perduodama Parlamento pirmininkui susipažinti.

Pakeitimas 244

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

217 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 217 straipsnis | 217 straipsnis |
| Peticijų viešumas | Peticijų viešumas |
| 1.   Parlamentui pranešama apie peticijas, įtrauktas į 215 straipsnio 6 dalyje minimą registrą, ir svarbiausius sprendimus dėl konkrečioms peticijoms taikytinos procedūros. Šie pranešimai įtraukiami į protokolą. | 1.   Parlamentui pranešama apie peticijas, įtrauktas į 215 straipsnio 6 dalyje minimą registrą, ir svarbiausius sprendimus dėl konkrečioms peticijoms taikytinos procedūros. Šie pranešimai įtraukiami į protokolą. |
| 2.   Jei į registrą įtrauktų peticijų teikėjai sutinka, peticijų pavadinimai, jų teksto santraukos, taip pat nuomonės ir patys svarbiausi peticijas nagrinėjant priimti sprendimai paskelbiami
  viešoje duomenų bazėje. Konfidencialios peticijos įtraukiamos į
  Parlamento
  archyvus ir su jomis gali susipažinti Parlamento nariai
  . | 2.   Jei į registrą įtrauktų peticijų teikėjai sutinka, peticijų pavadinimai, jų teksto santraukos, taip pat nuomonės ir patys svarbiausi peticijas nagrinėjant priimti sprendimai paskelbiami
  peticijų portale, esančiame
  Parlamento
  interneto svetainėje
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

217 straipsnis

217 straipsnis

Peticijų viešumas

Peticijų viešumas

1.   Parlamentui pranešama apie peticijas, įtrauktas į 215 straipsnio 6 dalyje minimą registrą, ir svarbiausius sprendimus dėl konkrečioms peticijoms taikytinos procedūros. Šie pranešimai įtraukiami į protokolą.

1.   Parlamentui pranešama apie peticijas, įtrauktas į 215 straipsnio 6 dalyje minimą registrą, ir svarbiausius sprendimus dėl konkrečioms peticijoms taikytinos procedūros. Šie pranešimai įtraukiami į protokolą.

2.   Jei į registrą įtrauktų peticijų teikėjai sutinka, peticijų pavadinimai, jų teksto santraukos, taip pat nuomonės ir patys svarbiausi peticijas nagrinėjant priimti sprendimai paskelbiami
  viešoje duomenų bazėje. Konfidencialios peticijos įtraukiamos į
  Parlamento
  archyvus ir su jomis gali susipažinti Parlamento nariai
  .

2.   Jei į registrą įtrauktų peticijų teikėjai sutinka, peticijų pavadinimai, jų teksto santraukos, taip pat nuomonės ir patys svarbiausi peticijas nagrinėjant priimti sprendimai paskelbiami
  peticijų portale, esančiame
  Parlamento
  interneto svetainėje
  .

Pakeitimas 245

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

218 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 218 straipsnis | 218 straipsnis |
| Piliečių iniciatyva | Piliečių iniciatyva |
| Jei Parlamentui pranešama, kad Komisijos buvo paprašyta pateikti pasiūlymą dėl teisės akto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 4 dalimi ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 211/2011, už peticijas atsakingas komitetas nustato, ar tai turės įtakos jo darbui ir, jei būtina, apie tai praneša peticijų, susijusių su minėtais klausimais, teikėjams. | 1.   Jei Parlamentui pranešama, kad Komisijos buvo paprašyta pateikti pasiūlymą dėl teisės akto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 4 dalimi ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 211/2011, už peticijas atsakingas komitetas nustato, ar tai turės įtakos jo darbui ir, jei būtina, apie tai praneša peticijų, susijusių su minėtais klausimais, teikėjams. |
| Piliečių iniciatyvų pasiūlymai, kurie buvo užregistruoti pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 4 straipsnį, bet negalėjo būti pateikti Komisijai pagal to reglamento 9 straipsnį, nes nebuvo laikomasi visų nustatytų atitinkamų procedūrų ir reikalavimų, gali būti nagrinėjami už peticijas atsakingame komitete, jeigu šis nusprendžia, kad tai tinkama. Mutatis mutandis taikomi 215, 216 ir 217 straipsniai. | 2.   Piliečių iniciatyvų pasiūlymai, kurie buvo užregistruoti pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 4 straipsnį, bet negalėjo būti pateikti Komisijai pagal to reglamento 9 straipsnį, nes nebuvo laikomasi visų nustatytų atitinkamų procedūrų ir reikalavimų, gali būti nagrinėjami už peticijas atsakingame komitete, jeigu šis nusprendžia, kad tai tinkama. Mutatis mutandis taikomi 215, 216
  , 216a
  ir 217 straipsniai. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

218 straipsnis

218 straipsnis

Piliečių iniciatyva

Piliečių iniciatyva

Jei Parlamentui pranešama, kad Komisijos buvo paprašyta pateikti pasiūlymą dėl teisės akto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 4 dalimi ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 211/2011, už peticijas atsakingas komitetas nustato, ar tai turės įtakos jo darbui ir, jei būtina, apie tai praneša peticijų, susijusių su minėtais klausimais, teikėjams.

1.   Jei Parlamentui pranešama, kad Komisijos buvo paprašyta pateikti pasiūlymą dėl teisės akto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 4 dalimi ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 211/2011, už peticijas atsakingas komitetas nustato, ar tai turės įtakos jo darbui ir, jei būtina, apie tai praneša peticijų, susijusių su minėtais klausimais, teikėjams.

Piliečių iniciatyvų pasiūlymai, kurie buvo užregistruoti pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 4 straipsnį, bet negalėjo būti pateikti Komisijai pagal to reglamento 9 straipsnį, nes nebuvo laikomasi visų nustatytų atitinkamų procedūrų ir reikalavimų, gali būti nagrinėjami už peticijas atsakingame komitete, jeigu šis nusprendžia, kad tai tinkama. Mutatis mutandis taikomi 215, 216 ir 217 straipsniai.

2.   Piliečių iniciatyvų pasiūlymai, kurie buvo užregistruoti pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 4 straipsnį, bet negalėjo būti pateikti Komisijai pagal to reglamento 9 straipsnį, nes nebuvo laikomasi visų nustatytų atitinkamų procedūrų ir reikalavimų, gali būti nagrinėjami už peticijas atsakingame komitete, jeigu šis nusprendžia, kad tai tinkama. Mutatis mutandis taikomi 215, 216
  , 216a
  ir 217 straipsniai.

Pakeitimas 246

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

219 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 219 straipsnis | 219 straipsnis |
| Ombudsmeno rinkimai | Ombudsmeno rinkimai |
| 1.   Kiekvienos Parlamento kadencijos pradžioje
  Parlamento pirmininkas, iškart po jo išrinkimo
  arba
  šio straipsnio 8 dalyje numatytais atvejais,
  kviečia pateikti kandidatūras ombudsmeno pareigybei ir nustato jų pateikimo terminus. Pranešimas dėl kvietimo teikti kandidatūras skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. | 1.   Kiekvienos Parlamento kadencijos pradžioje
  arba ombudsmeno mirties, atsistatydinimo
  arba
  atleidimo iš pareigų atveju Parlamento pirmininkas
  kviečia pateikti kandidatūras ombudsmeno pareigybei ir nustato jų pateikimo terminus. Pranešimas dėl kvietimo teikti kandidatūras skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| 2.   Kandidatūras turi remti ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, kurie yra ne mažiau kaip dviejų valstybių narių piliečiai. | 2.   Kandidatūras turi remti ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, kurie yra ne mažiau kaip dviejų valstybių narių piliečiai. |
| Vienas Parlamento narys gali remti tik vieną kandidatūrą. | Vienas Parlamento narys gali remti tik vieną kandidatūrą. |
| Kartu su kandidatūromis pateikiami visi patvirtinantys dokumentai, aiškiai parodantys, kad kandidatas atitinka ombudsmeno
  statute išdėstytus
  reikalavimus. | Kartu su kandidatūromis pateikiami visi patvirtinantys dokumentai, aiškiai parodantys, kad kandidatas atitinka
  Europos Parlamento sprendimo 94/262/EAPB, EB Euratomas dėl
  ombudsmeno
  pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų 6 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas
  . |
| 3.   Siūlomos kandidatūros perduodamos atsakingam komitetui
  , kuris gali paprašyti išklausyti
  kandidatus. | 3.   Siūlomos kandidatūros perduodamos atsakingam komitetui
  . Visas Parlamento narių, kurie parėmė
  kandidatus
  , sąrašas laiku paskelbiamas viešai
  . |
| Klausymuose gali dalyvauti visi Parlamento nariai. | |
| | 3a.
     
  Atsakingas komitetas gali paprašyti išklausyti kandidatus. Tokiuose
  klausymuose gali dalyvauti visi Parlamento nariai. |
| 4.   Abėcėlės tvarka sudarytas priimtinų kandidatūrų sąrašas pateikiamas Parlamentui balsuoti. | 4.   Abėcėlės tvarka sudarytas priimtinų kandidatūrų sąrašas pateikiamas Parlamentui balsuoti. |
| 5.   
  Balsuojama slaptai ir pagal balsavusiųjų daugumos principą
  . | 5.   
  Ombudsmenas išrenkamas, jei surenka balsavusių Parlamento narių balsų daugumą
  . |
| Jei joks kandidatas neišrenkamas per pirmus du balsavimus, toliau kandidatuoti gali tik du per antrąjį balsavimą daugiausiai balsų surinkę kandidatai. | Jei joks kandidatas neišrenkamas per pirmus du balsavimus, toliau kandidatuoti gali tik du per antrąjį balsavimą daugiausiai balsų surinkę kandidatai. |
| Balsams pasidalijus po lygiai, laimi vyresnis pagal amžių kandidatas. | Balsams pasidalijus po lygiai, laimi vyresnis pagal amžių kandidatas. |
| 6.   Prieš pradedant balsavimą, Parlamento pirmininkas įsitikina, kad dalyvauja bent pusė visų Parlamento narių. | 6.   Prieš pradedant balsavimą, Parlamento pirmininkas įsitikina, kad dalyvauja bent pusė visų Parlamento narių. |
| 7.   
  Išrinktasis asmuo nedelsiant kviečiamas prisiekti Teisingumo Teisme. | |
| 8.   Ombudsmenas eina savo pareigas tol, kol jas perima naujai paskirtas ombudsmenas, išskyrus mirties ir atleidimo iš pareigų atvejus. | 8.   Ombudsmenas eina savo pareigas tol, kol jas perima naujai paskirtas ombudsmenas, išskyrus mirties ir atleidimo iš pareigų atvejus. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

219 straipsnis

219 straipsnis

Ombudsmeno rinkimai

Ombudsmeno rinkimai

1.   Kiekvienos Parlamento kadencijos pradžioje
  Parlamento pirmininkas, iškart po jo išrinkimo
  arba
  šio straipsnio 8 dalyje numatytais atvejais,
  kviečia pateikti kandidatūras ombudsmeno pareigybei ir nustato jų pateikimo terminus. Pranešimas dėl kvietimo teikti kandidatūras skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1.   Kiekvienos Parlamento kadencijos pradžioje
  arba ombudsmeno mirties, atsistatydinimo
  arba
  atleidimo iš pareigų atveju Parlamento pirmininkas
  kviečia pateikti kandidatūras ombudsmeno pareigybei ir nustato jų pateikimo terminus. Pranešimas dėl kvietimo teikti kandidatūras skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Kandidatūras turi remti ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, kurie yra ne mažiau kaip dviejų valstybių narių piliečiai.

2.   Kandidatūras turi remti ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, kurie yra ne mažiau kaip dviejų valstybių narių piliečiai.

Vienas Parlamento narys gali remti tik vieną kandidatūrą.

Vienas Parlamento narys gali remti tik vieną kandidatūrą.

Kartu su kandidatūromis pateikiami visi patvirtinantys dokumentai, aiškiai parodantys, kad kandidatas atitinka ombudsmeno
  statute išdėstytus
  reikalavimus.

Kartu su kandidatūromis pateikiami visi patvirtinantys dokumentai, aiškiai parodantys, kad kandidatas atitinka
  Europos Parlamento sprendimo 94/262/EAPB, EB Euratomas dėl
  ombudsmeno
  pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų 6 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas
  .

3.   Siūlomos kandidatūros perduodamos atsakingam komitetui
  , kuris gali paprašyti išklausyti
  kandidatus.

3.   Siūlomos kandidatūros perduodamos atsakingam komitetui
  . Visas Parlamento narių, kurie parėmė
  kandidatus
  , sąrašas laiku paskelbiamas viešai
  .

Klausymuose gali dalyvauti visi Parlamento nariai.

3a.
     
  Atsakingas komitetas gali paprašyti išklausyti kandidatus. Tokiuose
  klausymuose gali dalyvauti visi Parlamento nariai.

4.   Abėcėlės tvarka sudarytas priimtinų kandidatūrų sąrašas pateikiamas Parlamentui balsuoti.

4.   Abėcėlės tvarka sudarytas priimtinų kandidatūrų sąrašas pateikiamas Parlamentui balsuoti.

5.   
  Balsuojama slaptai ir pagal balsavusiųjų daugumos principą
  .

5.   
  Ombudsmenas išrenkamas, jei surenka balsavusių Parlamento narių balsų daugumą
  .

Jei joks kandidatas neišrenkamas per pirmus du balsavimus, toliau kandidatuoti gali tik du per antrąjį balsavimą daugiausiai balsų surinkę kandidatai.

Jei joks kandidatas neišrenkamas per pirmus du balsavimus, toliau kandidatuoti gali tik du per antrąjį balsavimą daugiausiai balsų surinkę kandidatai.

Balsams pasidalijus po lygiai, laimi vyresnis pagal amžių kandidatas.

Balsams pasidalijus po lygiai, laimi vyresnis pagal amžių kandidatas.

6.   Prieš pradedant balsavimą, Parlamento pirmininkas įsitikina, kad dalyvauja bent pusė visų Parlamento narių.

6.   Prieš pradedant balsavimą, Parlamento pirmininkas įsitikina, kad dalyvauja bent pusė visų Parlamento narių.

7.   
  Išrinktasis asmuo nedelsiant kviečiamas prisiekti Teisingumo Teisme.

8.   Ombudsmenas eina savo pareigas tol, kol jas perima naujai paskirtas ombudsmenas, išskyrus mirties ir atleidimo iš pareigų atvejus.

8.   Ombudsmenas eina savo pareigas tol, kol jas perima naujai paskirtas ombudsmenas, išskyrus mirties ir atleidimo iš pareigų atvejus.

Pakeitimas 247

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

220 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 220 straipsnis | 220 straipsnis |
| Ombudsmeno veikla | Ombudsmeno veikla |
| 1.   
  Sprendimas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų bei ombudsmeno patvirtintos šio sprendimo įgyvendinimo nuostatos pridedamos susipažinti prie šių Darbo tvarkos taisyklių

   (25)

  . | |
| 2.   
  Vadovaudamasis pirmiau minėto sprendimo 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, ombudsmenas informuoja Parlamentą apie
  netinkamo administravimo atvejus,
  dėl kurių atsakingas komitetas gali parengti pranešimą. Taip pat, kiekvienos metinės sesijos pabaigoje
  ,
  remdamasis to paties sprendimo 3 straipsnio 8 dalimi
  ,
  jis pateikia Parlamentui
  pranešimą
  apie savo tyrimų rezultatus
  . | 2.   
  Atsakingas komitetas nagrinėja
  netinkamo administravimo atvejus,
  apie kuriuos jį informuoja ombudsmenas pagal Europos Parlamento sprendimo 94/262/EAPB
  ,
  EB Euratomas 3 straipsnio 6 ir 7 dalis
  ,
  ir gali parengti
  pranešimą
  pagal 52 straipsnį
  . |
| | Atsakingas komitetas išnagrinėja ombudsmeno pateiktą ataskaitą apie savo tyrimų rezultatus, kurią jis pagal Sprendimo 94/262/EAPB, EB Euratomas 3 straipsnio 8 dalį pateikia kiekvienos metinės sesijos pabaigoje ir gali pateikti Parlamentui pasiūlymą dėl rezoliucijos, jei mano, kad Parlamentui reikia patvirtinti poziciją kuriuo nors tos ataskaitos aspektu. |
| 3.   Ombudsmenas taip pat gali teikti informaciją atsakingam komitetui šiam paprašius, arba būti komiteto išklausytam savo paties iniciatyva. | 3.   Ombudsmenas taip pat gali teikti informaciją atsakingam komitetui šiam paprašius, arba būti komiteto išklausytam savo paties iniciatyva. |
| |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

220 straipsnis

220 straipsnis

Ombudsmeno veikla

Ombudsmeno veikla

1.   
  Sprendimas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų bei ombudsmeno patvirtintos šio sprendimo įgyvendinimo nuostatos pridedamos susipažinti prie šių Darbo tvarkos taisyklių

   (25)

  .

2.   
  Vadovaudamasis pirmiau minėto sprendimo 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, ombudsmenas informuoja Parlamentą apie
  netinkamo administravimo atvejus,
  dėl kurių atsakingas komitetas gali parengti pranešimą. Taip pat, kiekvienos metinės sesijos pabaigoje
  ,
  remdamasis to paties sprendimo 3 straipsnio 8 dalimi
  ,
  jis pateikia Parlamentui
  pranešimą
  apie savo tyrimų rezultatus
  .

2.   
  Atsakingas komitetas nagrinėja
  netinkamo administravimo atvejus,
  apie kuriuos jį informuoja ombudsmenas pagal Europos Parlamento sprendimo 94/262/EAPB
  ,
  EB Euratomas 3 straipsnio 6 ir 7 dalis
  ,
  ir gali parengti
  pranešimą
  pagal 52 straipsnį
  .

Atsakingas komitetas išnagrinėja ombudsmeno pateiktą ataskaitą apie savo tyrimų rezultatus, kurią jis pagal Sprendimo 94/262/EAPB, EB Euratomas 3 straipsnio 8 dalį pateikia kiekvienos metinės sesijos pabaigoje ir gali pateikti Parlamentui pasiūlymą dėl rezoliucijos, jei mano, kad Parlamentui reikia patvirtinti poziciją kuriuo nors tos ataskaitos aspektu.

3.   Ombudsmenas taip pat gali teikti informaciją atsakingam komitetui šiam paprašius, arba būti komiteto išklausytam savo paties iniciatyva.

3.   Ombudsmenas taip pat gali teikti informaciją atsakingam komitetui šiam paprašius, arba būti komiteto išklausytam savo paties iniciatyva.

Pakeitimas 248

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

221 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 221 straipsnis | 221 straipsnis |
| Ombudsmeno atleidimas iš pareigų | Ombudsmeno atleidimas iš pareigų |
| 1.   Viena dešimtoji Parlamento narių gali
  pareikalauti atleisti
  ombudsmeną, jei
  šis
  nebeatitinka jo pareigoms keliamų reikalavimų arba
  yra kaltas
  padaręs sunkų nusižengimą. | 1.   Viena dešimtoji Parlamento narių gali
  paprašyti
  ombudsmeną
  atleisti
  , jei
  jis
  nebeatitinka jo pareigoms keliamų reikalavimų arba
  prasikalsta
  padaręs sunkų nusižengimą.
  Kai dėl tokio prašymo ombudsmeną atleisti buvo balsuota per pastaruosius du mėnesius, naują siūlymą pareikšti nepasitikėjimą gali pateikti ne mažiau kaip viena penktoji visų Parlamento narių. |
| 2.   Reikalavimas perduodamas ombudsmenui ir atsakingam komitetui, kuris, savo narių dauguma nusprendęs, kad prašymo motyvai yra pakankamai pagrįsti, parengia pranešimą Parlamentui. Ombudsmeno prašymu, jis yra išklausomas prieš teikiant pranešimą balsuoti. Parlamentas, pasibaigus diskusijoms, priima sprendimą slaptu balsavimu. | 2.   Reikalavimas perduodamas ombudsmenui ir atsakingam komitetui, kuris, savo narių dauguma nusprendęs, kad prašymo motyvai yra pakankamai pagrįsti, parengia pranešimą Parlamentui. Ombudsmeno prašymu, jis yra išklausomas prieš teikiant pranešimą balsuoti. Parlamentas, pasibaigus diskusijoms, priima sprendimą slaptu balsavimu. |
| 3.   Prieš pradedant balsavimą, Parlamento pirmininkas įsitikina, kad posėdyje dalyvauja pusė visų Parlamento narių. | 3.   Prieš pradedant balsavimą, Parlamento pirmininkas įsitikina, kad posėdyje dalyvauja pusė visų Parlamento narių. |
| 4.   Jei balsavimu patvirtinamas ombudsmeno atleidimas, bet jis neatsistatydina, ne vėliau kaip kitos mėnesinės sesijos metu po balsavimo, Parlamento pirmininkas kreipiasi į Teisingumo Teismą su prašymu nedelsiant priimti nutarimą atleisti ombudsmeną iš pareigų. | 4.   Jei balsavimu patvirtinamas ombudsmeno atleidimas, bet jis neatsistatydina, ne vėliau kaip kitos mėnesinės sesijos metu po balsavimo, Parlamento pirmininkas kreipiasi į Teisingumo Teismą su prašymu nedelsiant priimti nutarimą atleisti ombudsmeną iš pareigų. |
| Procedūra nutraukiama ombudsmenui savanoriškai atsistatydinus. | Procedūra nutraukiama ombudsmenui savanoriškai atsistatydinus. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

221 straipsnis

221 straipsnis

Ombudsmeno atleidimas iš pareigų

Ombudsmeno atleidimas iš pareigų

1.   Viena dešimtoji Parlamento narių gali
  pareikalauti atleisti
  ombudsmeną, jei
  šis
  nebeatitinka jo pareigoms keliamų reikalavimų arba
  yra kaltas
  padaręs sunkų nusižengimą.

1.   Viena dešimtoji Parlamento narių gali
  paprašyti
  ombudsmeną
  atleisti
  , jei
  jis
  nebeatitinka jo pareigoms keliamų reikalavimų arba
  prasikalsta
  padaręs sunkų nusižengimą.
  Kai dėl tokio prašymo ombudsmeną atleisti buvo balsuota per pastaruosius du mėnesius, naują siūlymą pareikšti nepasitikėjimą gali pateikti ne mažiau kaip viena penktoji visų Parlamento narių.

2.   Reikalavimas perduodamas ombudsmenui ir atsakingam komitetui, kuris, savo narių dauguma nusprendęs, kad prašymo motyvai yra pakankamai pagrįsti, parengia pranešimą Parlamentui. Ombudsmeno prašymu, jis yra išklausomas prieš teikiant pranešimą balsuoti. Parlamentas, pasibaigus diskusijoms, priima sprendimą slaptu balsavimu.

2.   Reikalavimas perduodamas ombudsmenui ir atsakingam komitetui, kuris, savo narių dauguma nusprendęs, kad prašymo motyvai yra pakankamai pagrįsti, parengia pranešimą Parlamentui. Ombudsmeno prašymu, jis yra išklausomas prieš teikiant pranešimą balsuoti. Parlamentas, pasibaigus diskusijoms, priima sprendimą slaptu balsavimu.

3.   Prieš pradedant balsavimą, Parlamento pirmininkas įsitikina, kad posėdyje dalyvauja pusė visų Parlamento narių.

3.   Prieš pradedant balsavimą, Parlamento pirmininkas įsitikina, kad posėdyje dalyvauja pusė visų Parlamento narių.

4.   Jei balsavimu patvirtinamas ombudsmeno atleidimas, bet jis neatsistatydina, ne vėliau kaip kitos mėnesinės sesijos metu po balsavimo, Parlamento pirmininkas kreipiasi į Teisingumo Teismą su prašymu nedelsiant priimti nutarimą atleisti ombudsmeną iš pareigų.

4.   Jei balsavimu patvirtinamas ombudsmeno atleidimas, bet jis neatsistatydina, ne vėliau kaip kitos mėnesinės sesijos metu po balsavimo, Parlamento pirmininkas kreipiasi į Teisingumo Teismą su prašymu nedelsiant priimti nutarimą atleisti ombudsmeną iš pareigų.

Procedūra nutraukiama ombudsmenui savanoriškai atsistatydinus.

Procedūra nutraukiama ombudsmenui savanoriškai atsistatydinus.

Pakeitimas 249

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

222 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 222 straipsnis | 222 straipsnis |
| Generalinis sekretoriatas | Generalinis sekretoriatas |
| 1.   Parlamentui padeda generalinis sekretorius, kurį paskiria Biuras. | 1.   Parlamentui padeda generalinis sekretorius, kurį paskiria Biuras. |
| Generalinis sekretorius Biure iškilmingai prisiekia sąžiningai ir visiškai nešališkai eiti savo pareigas. | Generalinis sekretorius Biure iškilmingai prisiekia sąžiningai ir visiškai nešališkai eiti savo pareigas. |
| 2.   Generalinis sekretorius vadovauja Generaliniam sekretoriatui, kurio sudėtį ir organizacinę struktūrą tvirtina Biuras. | 2.   Generalinis sekretorius vadovauja Generaliniam sekretoriatui, kurio sudėtį ir organizacinę struktūrą tvirtina Biuras. |
| 3.   Biuras parengia Generalinio sekretoriato personalo planą ir tvirtina pareigūnų ir kitų tarnautojų pareigybių administracines ir finansines nuostatas. | 3.   Biuras parengia Generalinio sekretoriato personalo planą ir tvirtina pareigūnų ir kitų tarnautojų pareigybių administracines ir finansines nuostatas. |
| Biuras taip pat nustato, kokios kategorijos pareigūnams ir tarnautojams, pilnai ar iš dalies, taikomi Protokolo dėl Europos Sąjungos imunitetų ir privilegijų 11–13 straipsniai. | |
| Parlamento pirmininkas apie tai informuoja atitinkamas Europos Sąjungos institucijas. | Parlamento pirmininkas apie tai informuoja atitinkamas Europos Sąjungos institucijas. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

222 straipsnis

222 straipsnis

Generalinis sekretoriatas

Generalinis sekretoriatas

1.   Parlamentui padeda generalinis sekretorius, kurį paskiria Biuras.

1.   Parlamentui padeda generalinis sekretorius, kurį paskiria Biuras.

Generalinis sekretorius Biure iškilmingai prisiekia sąžiningai ir visiškai nešališkai eiti savo pareigas.

Generalinis sekretorius Biure iškilmingai prisiekia sąžiningai ir visiškai nešališkai eiti savo pareigas.

2.   Generalinis sekretorius vadovauja Generaliniam sekretoriatui, kurio sudėtį ir organizacinę struktūrą tvirtina Biuras.

2.   Generalinis sekretorius vadovauja Generaliniam sekretoriatui, kurio sudėtį ir organizacinę struktūrą tvirtina Biuras.

3.   Biuras parengia Generalinio sekretoriato personalo planą ir tvirtina pareigūnų ir kitų tarnautojų pareigybių administracines ir finansines nuostatas.

3.   Biuras parengia Generalinio sekretoriato personalo planą ir tvirtina pareigūnų ir kitų tarnautojų pareigybių administracines ir finansines nuostatas.

Biuras taip pat nustato, kokios kategorijos pareigūnams ir tarnautojams, pilnai ar iš dalies, taikomi Protokolo dėl Europos Sąjungos imunitetų ir privilegijų 11–13 straipsniai.

Parlamento pirmininkas apie tai informuoja atitinkamas Europos Sąjungos institucijas.

Parlamento pirmininkas apie tai informuoja atitinkamas Europos Sąjungos institucijas.

Pakeitimas 250

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

12 antraštinės dalies antraštė

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| XII antraštinės dalis | XII antraštinės dalis |
| SU EUROPOS POLITINĖMIS PARTIJOMIS SUSIJĘ ĮGALIOJIMAI | SU EUROPOS POLITINĖMIS PARTIJOMIS
  IR EUROPOS POLITINIAIS FONDAIS
  SUSIJĘ ĮGALIOJIMAI |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

XII antraštinės dalis

XII antraštinės dalis

SU EUROPOS POLITINĖMIS PARTIJOMIS SUSIJĘ ĮGALIOJIMAI

SU EUROPOS POLITINĖMIS PARTIJOMIS
  IR EUROPOS POLITINIAIS FONDAIS
  SUSIJĘ ĮGALIOJIMAI

Pakeitimas 251

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

223 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 223 straipsnis | Išbraukta. |
| Parlamento pirmininko įgaliojimai | |
| Remiantis 22 straipsnio 4 dalimi, santykiuose su Europos politinėmis partijomis Parlamentui atstovauja Parlamento pirmininkas. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

223 straipsnis

Išbraukta.

Parlamento pirmininko įgaliojimai

Remiantis 22 straipsnio 4 dalimi, santykiuose su Europos politinėmis partijomis Parlamentui atstovauja Parlamento pirmininkas.

Pakeitimas 252

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

223 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 223a straipsnis

   (1a) |
| Su Europos politinėmis partijomis ir Europos politiniais fondais susiję įgaliojimai | 1.   
  Kai Parlamentas pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių 65 straipsnio 1 dalį nusprendžia pasilikti teisę suteikti leidimą išlaidoms, jis veikia per savo Biurą. |
| | Šiuo pagrindu Biuras yra kompetentingas priimti sprendimus pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo 17, 18, 24 straipsnius, 27 straipsnio 3 dalį ir 30 straipsnį. |
| | Laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio pagal šią dalį priimtus atskirus Biuro sprendimus jo vardu pasirašo Pirmininkas ir apie juos praneša prašymo teikėjui arba finansavimo gavėjui. Laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 296 straipsnio antros pastraipos atskiruose sprendimuose nurodomi juos priimti paskatinę motyvai. |
| | Biuras gali bet kuriuo metu konsultuotis su Pirmininkų sueiga. |
| | 2.   
  Vienos ketvirtosios visų Parlamento narių, atstovaujančių bent trims frakcijoms, prašymu Parlamentas balsuoja dėl sprendimo pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 10 straipsnio 3 dalį pateikti Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijai prašymą patikrinti, ar registruota Europos politinė partija ar registruotas Europos politinis fondas atitinka sąlygas, nustatytas Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 3 straipsnio 1 dalies c punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte. |
| | 3.   
  Vienos ketvirtosios visų Parlamento narių, atstovaujančių bent trims frakcijoms, prašymu Parlamentas balsuoja dėl pasiūlymo dėl pagrįsto sprendimo pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 10 straipsnio 4 dalį pareikšti prieštaravimą dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijos sprendimo nutraukti Europos politinės partijos ar fondo registraciją per tris mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos. |
| | Atsakingas komitetas pateikia pasiūlymą dėl pagrįsto sprendimo. Jei šis pasiūlymas atmetamas, laikoma kad priimtas priešingas sprendimas. |
| | 4.   
  Remdamasi atsakingo komiteto pasiūlymu Pirmininkų sueiga pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 11 straipsnio 1 dalį paskiria du nepriklausomų žymių asmenų komiteto narius. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

223a straipsnis

   (1a)

Su Europos politinėmis partijomis ir Europos politiniais fondais susiję įgaliojimai

1.   
  Kai Parlamentas pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių 65 straipsnio 1 dalį nusprendžia pasilikti teisę suteikti leidimą išlaidoms, jis veikia per savo Biurą.

Šiuo pagrindu Biuras yra kompetentingas priimti sprendimus pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo 17, 18, 24 straipsnius, 27 straipsnio 3 dalį ir 30 straipsnį.

Laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio pagal šią dalį priimtus atskirus Biuro sprendimus jo vardu pasirašo Pirmininkas ir apie juos praneša prašymo teikėjui arba finansavimo gavėjui. Laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 296 straipsnio antros pastraipos atskiruose sprendimuose nurodomi juos priimti paskatinę motyvai.

Biuras gali bet kuriuo metu konsultuotis su Pirmininkų sueiga.

2.   
  Vienos ketvirtosios visų Parlamento narių, atstovaujančių bent trims frakcijoms, prašymu Parlamentas balsuoja dėl sprendimo pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 10 straipsnio 3 dalį pateikti Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijai prašymą patikrinti, ar registruota Europos politinė partija ar registruotas Europos politinis fondas atitinka sąlygas, nustatytas Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 3 straipsnio 1 dalies c punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte.

3.   
  Vienos ketvirtosios visų Parlamento narių, atstovaujančių bent trims frakcijoms, prašymu Parlamentas balsuoja dėl pasiūlymo dėl pagrįsto sprendimo pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 10 straipsnio 4 dalį pareikšti prieštaravimą dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijos sprendimo nutraukti Europos politinės partijos ar fondo registraciją per tris mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos.

Atsakingas komitetas pateikia pasiūlymą dėl pagrįsto sprendimo. Jei šis pasiūlymas atmetamas, laikoma kad priimtas priešingas sprendimas.

4.   
  Remdamasi atsakingo komiteto pasiūlymu Pirmininkų sueiga pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 11 straipsnio 1 dalį paskiria du nepriklausomų žymių asmenų komiteto narius.

Pakeitimas 253

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

224 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 224 straipsnis | Išbraukta. |
| Biuro įgaliojimai | |
| 1.   
  Biuras sprendžia dėl visų Europos politinių partijų pateiktų prašymų gauti finansavimą, taip pat dėl asignavimų paskirstymo juos gaunančioms partijoms. Jis sudaro asignavimų gavėjų ir paskirstytų sumų sąrašą. | |
| 2.   
  Biuras sprendžia dėl finansavimo sustabdymo ar sumažinimo bei dėl netinkamai išmokėtų sumų grąžinimo. | |
| 3.   
  Pasibaigus biudžetiniams metams, Biuras patvirtina politinės partijos, kuriai skirtas finansavimas, galutines veiklos bei finansines ataskaitas. | |
| 4.   
  Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2004/2003 nustatytas sąlygas, Europos politinėms partijoms Biuras gali suteikti techninę paramą, remdamasis jų pasiūlymais. Kai kurių rūšių sprendimų suteikti techninę paramą priėmimą Biuras gali deleguoti generaliniam sekretoriui. | |
| 5.   
  Visais ankstesnėse šio straipsnio dalyse minėtais atvejais, Biuras veikia remdamasis generalinio sekretoriaus pasiūlymu. Išskyrus 1 ir 4 dalyse numatytus atvejus, Biuras, prieš priimdamas sprendimą, išklauso atitinkamos politinės partijos atstovus. Biuras visuomet gali konsultuotis su Pirmininkų sueiga. | |
| 6.   
  Kai, po patikrinimo, Parlamentas nustato, kad Europos politinė partija nebesilaiko laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principų, Biuras nusprendžia nebeskirti finansavimo šiai politinei partijai. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

224 straipsnis

Išbraukta.

Biuro įgaliojimai

1.   
  Biuras sprendžia dėl visų Europos politinių partijų pateiktų prašymų gauti finansavimą, taip pat dėl asignavimų paskirstymo juos gaunančioms partijoms. Jis sudaro asignavimų gavėjų ir paskirstytų sumų sąrašą.

2.   
  Biuras sprendžia dėl finansavimo sustabdymo ar sumažinimo bei dėl netinkamai išmokėtų sumų grąžinimo.

3.   
  Pasibaigus biudžetiniams metams, Biuras patvirtina politinės partijos, kuriai skirtas finansavimas, galutines veiklos bei finansines ataskaitas.

4.   
  Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2004/2003 nustatytas sąlygas, Europos politinėms partijoms Biuras gali suteikti techninę paramą, remdamasis jų pasiūlymais. Kai kurių rūšių sprendimų suteikti techninę paramą priėmimą Biuras gali deleguoti generaliniam sekretoriui.

5.   
  Visais ankstesnėse šio straipsnio dalyse minėtais atvejais, Biuras veikia remdamasis generalinio sekretoriaus pasiūlymu. Išskyrus 1 ir 4 dalyse numatytus atvejus, Biuras, prieš priimdamas sprendimą, išklauso atitinkamos politinės partijos atstovus. Biuras visuomet gali konsultuotis su Pirmininkų sueiga.

6.   
  Kai, po patikrinimo, Parlamentas nustato, kad Europos politinė partija nebesilaiko laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principų, Biuras nusprendžia nebeskirti finansavimo šiai politinei partijai.

Pakeitimas 254

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

225 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 225 straipsnis | Išbraukta. |
| Atsakingo komiteto įgaliojimai ir Parlamento įgaliojimai plenarinės sesijos metu | |
| 1.   
  Ketvirtadalio Parlamento narių, atstovaujančių ne mažiau kaip trims frakcijoms, prašymu, Parlamento pirmininkas, pasitaręs su Pirmininkų sueiga, paprašo atsakingo komiteto patikrinti, ar Europos politinė partija laikosi (ypač savo programoje ir veikloje) principų, kuriais remiantis sukurta Europos Sąjunga, t. y. laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principų. | |
| 2.   
  Prieš pateikdamas pasiūlymą dėl sprendimo, atsakingas komitetas išklauso atitinkamos politinės partijos atstovų ir, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 2004/2003, prašo nepriklausomų žymių asmenų komiteto pateikti tuo klausimu nuomonę bei ją išnagrinėja. | |
| 3.   
  Parlamentas sprendžia (balsavusiųjų dauguma) dėl pasiūlymo dėl sprendimo, nustatančio, kad atitinkama politinė partija laikosi ar nesilaiko 1 dalyje išvardytų principų. Negalima teikti jokių pakeitimų. Bet kuriuo atveju, jei pasiūlymas dėl sprendimo nesurenka balsų daugumos, laikomas priimtu priešingas sprendimas. | |
| 4.   
  Parlamento sprendimas taikomas nuo dienos, kada pateiktas 1 dalyje minėtas prašymas. | |
| 5.   
  Parlamento pirmininkas atstovauja Parlamentui nepriklausomų žymių asmenų komitete. | |
| 6.   
  Atsakingas komitetas parengia Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2004/2003 numatytą ataskaitą apie šio reglamento taikymą ir finansuotą veiklą bei pristato ją plenarinės sesijos metu. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

225 straipsnis

Išbraukta.

Atsakingo komiteto įgaliojimai ir Parlamento įgaliojimai plenarinės sesijos metu

1.   
  Ketvirtadalio Parlamento narių, atstovaujančių ne mažiau kaip trims frakcijoms, prašymu, Parlamento pirmininkas, pasitaręs su Pirmininkų sueiga, paprašo atsakingo komiteto patikrinti, ar Europos politinė partija laikosi (ypač savo programoje ir veikloje) principų, kuriais remiantis sukurta Europos Sąjunga, t. y. laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principų.

2.   
  Prieš pateikdamas pasiūlymą dėl sprendimo, atsakingas komitetas išklauso atitinkamos politinės partijos atstovų ir, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 2004/2003, prašo nepriklausomų žymių asmenų komiteto pateikti tuo klausimu nuomonę bei ją išnagrinėja.

3.   
  Parlamentas sprendžia (balsavusiųjų dauguma) dėl pasiūlymo dėl sprendimo, nustatančio, kad atitinkama politinė partija laikosi ar nesilaiko 1 dalyje išvardytų principų. Negalima teikti jokių pakeitimų. Bet kuriuo atveju, jei pasiūlymas dėl sprendimo nesurenka balsų daugumos, laikomas priimtu priešingas sprendimas.

4.   
  Parlamento sprendimas taikomas nuo dienos, kada pateiktas 1 dalyje minėtas prašymas.

5.   
  Parlamento pirmininkas atstovauja Parlamentui nepriklausomų žymių asmenų komitete.

6.   
  Atsakingas komitetas parengia Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2004/2003 numatytą ataskaitą apie šio reglamento taikymą ir finansuotą veiklą bei pristato ją plenarinės sesijos metu.

Pakeitimas 255

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

226 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 226 straipsnis | 226 straipsnis |
| Darbo tvarkos taisyklių taikymas | Darbo tvarkos taisyklių taikymas |
| 1.   Kilus abejonėms dėl šių Darbo tvarkos taisyklių taikymo ar aiškinimo, Parlamento pirmininkas gali perduoti šį klausimą nagrinėti atsakingam komitetui. | 1.   Kilus abejonėms dėl šių Darbo tvarkos taisyklių taikymo ar aiškinimo, Parlamento pirmininkas gali perduoti šį klausimą nagrinėti atsakingam komitetui. |
| Tai gali daryti ir komitetų pirmininkai, jei tokių abejonių kyla atliekant komiteto darbą ir jei jos su šiuo darbu susijusios. | Tai gali daryti ir komitetų pirmininkai, jei tokių abejonių kyla atliekant komiteto darbą ir jei jos su šiuo darbu susijusios. |
| 2.   Komitetas nusprendžia, ar būtina pasiūlyti Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą. Jei taip, jis veikia pagal 227 straipsnį. | 2.   Komitetas nusprendžia, ar būtina pasiūlyti Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą. Jei taip, jis veikia pagal 227 straipsnį. |
| 3.   Jei komitetas nusprendžia, kad pakanka pateikti galiojančių Darbo tvarkos taisyklių išaiškinimą, savo išaiškinimą jis perduoda Parlamento pirmininkui ir šis apie tai praneša Parlamentui kitos mėnesinės sesijos metu. | 3.   Jei komitetas nusprendžia, kad pakanka pateikti galiojančių Darbo tvarkos taisyklių išaiškinimą, savo išaiškinimą jis perduoda Parlamento pirmininkui ir šis apie tai praneša Parlamentui kitos mėnesinės sesijos metu. |
| 4.   Jei frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių
  prieštarauja
  atsakingo komiteto pateiktam išaiškinimui, klausimas teikiamas balsuoti Parlamentui. Parlamentas tekstą patvirtina balsavusiųjų dauguma, dalyvaujant bent vienai trečiajai Parlamento narių. Jei siūlomas tekstas atmetamas, klausimo svarstymas grąžinamas komitetui. | 4.   Jei frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių
  paprieštarauja
  atsakingo komiteto pateiktam išaiškinimui
  per 24 valandas nuo jo paskelbimo
  , klausimas teikiamas balsuoti Parlamentui. Parlamentas tekstą patvirtina balsavusiųjų dauguma, dalyvaujant bent vienai trečiajai Parlamento narių. Jei siūlomas tekstas atmetamas, klausimo svarstymas grąžinamas komitetui. |
| 5.   Išaiškinimai, dėl kurių nepareikšti prieštaravimai, taip pat Parlamento patvirtinti išaiškinimai parašomi kursyvu ir pateikiami kaip pastabos prie Darbo tvarkos taisyklių atitinkamo straipsnio ar straipsnių. | 5.   Išaiškinimai, dėl kurių nepareikšti prieštaravimai, taip pat Parlamento patvirtinti išaiškinimai parašomi kursyvu ir pateikiami kaip pastabos prie Darbo tvarkos taisyklių atitinkamo straipsnio ar straipsnių. |
| 6.   Šie išaiškinimai yra atitinkamų straipsnių taikymo ir aiškinimo ateityje precedentas. | 6.   Šie išaiškinimai yra atitinkamų straipsnių taikymo ir aiškinimo ateityje precedentas. |
| 7.   Darbo tvarkos taisykles ir jų išaiškinimus reguliariai peržiūri atsakingas komitetas. | 7.   Darbo tvarkos taisykles ir jų išaiškinimus reguliariai peržiūri atsakingas komitetas. |
| 8.   
  Jeigu
  Parlamento narių skaičius
  padidėja
  dėl Europos Sąjungos plėtros, tai konkretus Parlamento narių skaičius, kuriam šiomis Darbo tvarkos taisyklėmis suteikiamos tam tikros teisės, automatiškai pakeičiamas kitu sveikuoju skaičiumi, atspindinčiu tą patį visų Parlamento narių procentą. | 8.   
  Kai
  Parlamento narių skaičius
  pasikeičia, visų pirma
  dėl Europos Sąjungos plėtros, tai konkretus Parlamento narių skaičius, kuriam šiomis Darbo tvarkos taisyklėmis suteikiamos tam tikros teisės, automatiškai pakeičiamas kitu sveikuoju skaičiumi, atspindinčiu tą patį visų Parlamento narių procentą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

226 straipsnis

226 straipsnis

Darbo tvarkos taisyklių taikymas

Darbo tvarkos taisyklių taikymas

1.   Kilus abejonėms dėl šių Darbo tvarkos taisyklių taikymo ar aiškinimo, Parlamento pirmininkas gali perduoti šį klausimą nagrinėti atsakingam komitetui.

1.   Kilus abejonėms dėl šių Darbo tvarkos taisyklių taikymo ar aiškinimo, Parlamento pirmininkas gali perduoti šį klausimą nagrinėti atsakingam komitetui.

Tai gali daryti ir komitetų pirmininkai, jei tokių abejonių kyla atliekant komiteto darbą ir jei jos su šiuo darbu susijusios.

Tai gali daryti ir komitetų pirmininkai, jei tokių abejonių kyla atliekant komiteto darbą ir jei jos su šiuo darbu susijusios.

2.   Komitetas nusprendžia, ar būtina pasiūlyti Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą. Jei taip, jis veikia pagal 227 straipsnį.

2.   Komitetas nusprendžia, ar būtina pasiūlyti Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą. Jei taip, jis veikia pagal 227 straipsnį.

3.   Jei komitetas nusprendžia, kad pakanka pateikti galiojančių Darbo tvarkos taisyklių išaiškinimą, savo išaiškinimą jis perduoda Parlamento pirmininkui ir šis apie tai praneša Parlamentui kitos mėnesinės sesijos metu.

3.   Jei komitetas nusprendžia, kad pakanka pateikti galiojančių Darbo tvarkos taisyklių išaiškinimą, savo išaiškinimą jis perduoda Parlamento pirmininkui ir šis apie tai praneša Parlamentui kitos mėnesinės sesijos metu.

4.   Jei frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių
  prieštarauja
  atsakingo komiteto pateiktam išaiškinimui, klausimas teikiamas balsuoti Parlamentui. Parlamentas tekstą patvirtina balsavusiųjų dauguma, dalyvaujant bent vienai trečiajai Parlamento narių. Jei siūlomas tekstas atmetamas, klausimo svarstymas grąžinamas komitetui.

4.   Jei frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių
  paprieštarauja
  atsakingo komiteto pateiktam išaiškinimui
  per 24 valandas nuo jo paskelbimo
  , klausimas teikiamas balsuoti Parlamentui. Parlamentas tekstą patvirtina balsavusiųjų dauguma, dalyvaujant bent vienai trečiajai Parlamento narių. Jei siūlomas tekstas atmetamas, klausimo svarstymas grąžinamas komitetui.

5.   Išaiškinimai, dėl kurių nepareikšti prieštaravimai, taip pat Parlamento patvirtinti išaiškinimai parašomi kursyvu ir pateikiami kaip pastabos prie Darbo tvarkos taisyklių atitinkamo straipsnio ar straipsnių.

5.   Išaiškinimai, dėl kurių nepareikšti prieštaravimai, taip pat Parlamento patvirtinti išaiškinimai parašomi kursyvu ir pateikiami kaip pastabos prie Darbo tvarkos taisyklių atitinkamo straipsnio ar straipsnių.

6.   Šie išaiškinimai yra atitinkamų straipsnių taikymo ir aiškinimo ateityje precedentas.

6.   Šie išaiškinimai yra atitinkamų straipsnių taikymo ir aiškinimo ateityje precedentas.

7.   Darbo tvarkos taisykles ir jų išaiškinimus reguliariai peržiūri atsakingas komitetas.

7.   Darbo tvarkos taisykles ir jų išaiškinimus reguliariai peržiūri atsakingas komitetas.

8.   
  Jeigu
  Parlamento narių skaičius
  padidėja
  dėl Europos Sąjungos plėtros, tai konkretus Parlamento narių skaičius, kuriam šiomis Darbo tvarkos taisyklėmis suteikiamos tam tikros teisės, automatiškai pakeičiamas kitu sveikuoju skaičiumi, atspindinčiu tą patį visų Parlamento narių procentą.

8.   
  Kai
  Parlamento narių skaičius
  pasikeičia, visų pirma
  dėl Europos Sąjungos plėtros, tai konkretus Parlamento narių skaičius, kuriam šiomis Darbo tvarkos taisyklėmis suteikiamos tam tikros teisės, automatiškai pakeičiamas kitu sveikuoju skaičiumi, atspindinčiu tą patį visų Parlamento narių procentą.

Pakeitimas 256

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

227 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 227 straipsnis | 227 straipsnis |
| Darbo tvarkos taisyklių keitimas | Darbo tvarkos taisyklių keitimas |
| 1.   Kiekvienas narys gali siūlyti pakeitimus šioms Darbo tvarkos taisyklėms ir jų priedams, jei reikia, pateikdamas trumpą pagrindimą. | 1.   Kiekvienas narys gali siūlyti pakeitimus šioms Darbo tvarkos taisyklėms ir jų priedams, jei reikia, pateikdamas trumpą pagrindimą. |
| Siūlomi pakeitimai išverčiami, atspausdinami, išdalijami ir perduodami atsakingam komitetui, kuris
  juos išnagrinėja ir nusprendžia, ar pateikti juos Parlamentui. | Atsakingas komitetas
  juos išnagrinėja ir nusprendžia, ar pateikti juos Parlamentui. |
| 169, 170 ir 174 straipsnių taikymo tikslais, svarstant tokius siūlomus pakeitimus Parlamente, laikoma, kad nuorodos į „pradinį tekstą“ ar „pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto“ šiuose straipsniuose nurodo tuo metu galiojančią nuostatą. | 169, 170 ir 174 straipsnių taikymo tikslais, svarstant tokius siūlomus pakeitimus Parlamente, laikoma, kad nuorodos į „pradinį tekstą“ ar „pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto“ šiuose straipsniuose nurodo tuo metu galiojančią nuostatą. |
| 2.   Šių Darbo tvarkos taisyklių pakeitimai priimami, jei už juos balsavo visų Parlamento narių dauguma. | 2.   
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 232 straipsnį
  šių Darbo tvarkos taisyklių pakeitimai priimami, jei už juos balsavo visų Parlamento narių dauguma. |
| 3.   Šių Darbo tvarkos taisyklių ir jų priedų pakeitimai įsigalioja kitos mėnesinės sesijos pirmąją dieną, nebent būtų kitaip nuspręsta balsavimo metu. | 3.   Šių Darbo tvarkos taisyklių ir jų priedų pakeitimai įsigalioja kitos mėnesinės sesijos pirmąją dieną, nebent būtų kitaip nuspręsta balsavimo metu. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

227 straipsnis

227 straipsnis

Darbo tvarkos taisyklių keitimas

Darbo tvarkos taisyklių keitimas

1.   Kiekvienas narys gali siūlyti pakeitimus šioms Darbo tvarkos taisyklėms ir jų priedams, jei reikia, pateikdamas trumpą pagrindimą.

1.   Kiekvienas narys gali siūlyti pakeitimus šioms Darbo tvarkos taisyklėms ir jų priedams, jei reikia, pateikdamas trumpą pagrindimą.

Siūlomi pakeitimai išverčiami, atspausdinami, išdalijami ir perduodami atsakingam komitetui, kuris
  juos išnagrinėja ir nusprendžia, ar pateikti juos Parlamentui.

Atsakingas komitetas
  juos išnagrinėja ir nusprendžia, ar pateikti juos Parlamentui.

169, 170 ir 174 straipsnių taikymo tikslais, svarstant tokius siūlomus pakeitimus Parlamente, laikoma, kad nuorodos į „pradinį tekstą“ ar „pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto“ šiuose straipsniuose nurodo tuo metu galiojančią nuostatą.

169, 170 ir 174 straipsnių taikymo tikslais, svarstant tokius siūlomus pakeitimus Parlamente, laikoma, kad nuorodos į „pradinį tekstą“ ar „pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto“ šiuose straipsniuose nurodo tuo metu galiojančią nuostatą.

2.   Šių Darbo tvarkos taisyklių pakeitimai priimami, jei už juos balsavo visų Parlamento narių dauguma.

2.   
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 232 straipsnį
  šių Darbo tvarkos taisyklių pakeitimai priimami, jei už juos balsavo visų Parlamento narių dauguma.

3.   Šių Darbo tvarkos taisyklių ir jų priedų pakeitimai įsigalioja kitos mėnesinės sesijos pirmąją dieną, nebent būtų kitaip nuspręsta balsavimo metu.

3.   Šių Darbo tvarkos taisyklių ir jų priedų pakeitimai įsigalioja kitos mėnesinės sesijos pirmąją dieną, nebent būtų kitaip nuspręsta balsavimo metu.

Pakeitimas 257

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

230 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 230 straipsnis | Išbraukta. |
| Priedų struktūra | |
| Šių Darbo tvarkos taisyklių priedai skirstomi į keturias kategorijas: | |
| a) | Darbo tvarkos taisyklių procedūrų įgyvendinimo nuostatos, patvirtintos balsavusiųjų dauguma (VI priedas); |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

230 straipsnis

Išbraukta.

Priedų struktūra

Šių Darbo tvarkos taisyklių priedai skirstomi į keturias kategorijas:

a)

Darbo tvarkos taisyklių procedūrų įgyvendinimo nuostatos, patvirtintos balsavusiųjų dauguma (VI priedas);

| b) | nuostatos, priimtos įgyvendinant tam tikras Darbo tvarkos taisyklių nuostatas ir pagal jose nustatytas balsavimo procedūras bei daugumos reikalavimus (I, II, III, IV, V priedai, VII priedo A, C, E ir F dalys bei IX priedo A dalis); |
| --- | --- |

b)

nuostatos, priimtos įgyvendinant tam tikras Darbo tvarkos taisyklių nuostatas ir pagal jose nustatytas balsavimo procedūras bei daugumos reikalavimus (I, II, III, IV, V priedai, VII priedo A, C, E ir F dalys bei IX priedo A dalis);

| c) | tarpinstituciniai susitarimai ar kitos nuostatos, priimtos vadovaujantis Sutartimis ir taikomos Parlamente arba turinčios įtakos jo veiklai. Sprendimą pridėti šias nuostatas prie Darbo tvarkos taisyklių balsavusiųjų dauguma priima Parlamentas, atsakingo komiteto siūlymu (VII priedo B ir D dalys, VIII priedas, IX priedo B dalis bei X, XI, XII, XIII, XIV, XVIII, XIX ir XXI priedai); |
| --- | --- |

c)

tarpinstituciniai susitarimai ar kitos nuostatos, priimtos vadovaujantis Sutartimis ir taikomos Parlamente arba turinčios įtakos jo veiklai. Sprendimą pridėti šias nuostatas prie Darbo tvarkos taisyklių balsavusiųjų dauguma priima Parlamentas, atsakingo komiteto siūlymu (VII priedo B ir D dalys, VIII priedas, IX priedo B dalis bei X, XI, XII, XIII, XIV, XVIII, XIX ir XXI priedai);

| d) | atitinkamų Parlamento organų patvirtintos gairės ir elgesio kodeksai (XV, XVI, XVII ir XX priedai). |
| --- | --- |

d)

atitinkamų Parlamento organų patvirtintos gairės ir elgesio kodeksai (XV, XVI, XVII ir XX priedai).

Pakeitimas 258

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

231 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 231 straipsnis | 231 straipsnis |
| Klaidų ištaisymas | Klaidų ištaisymas |
| 1.   Jei Parlamento priimtame tekste nustatoma klaida, prireikus Parlamento pirmininkas perduoda klaidų ištaisymo projektą atsakingam komitetui. | 1.   Jei Parlamento priimtame tekste nustatoma klaida, prireikus Parlamento pirmininkas perduoda klaidų ištaisymo projektą atsakingam komitetui. |
| 2.   Jei Parlamento priimtame tekste, dėl kurio susitarta su kitomis institucijomis, nustatoma klaida, prieš imdamasis veiksmų pagal 1 dalį Parlamento pirmininkas siekia susitarti su tomis institucijomis dėl būtino klaidų ištaisymo. | 2.   Jei Parlamento priimtame tekste, dėl kurio susitarta su kitomis institucijomis, nustatoma klaida, prieš imdamasis veiksmų pagal 1 dalį Parlamento pirmininkas siekia susitarti su tomis institucijomis dėl būtino klaidų ištaisymo. |
| 3.   Atsakingas komitetas išnagrinėja klaidų ištaisymo projektą ir, jei komitetą tenkina tai, kad atsiradusią klaidą galima ištaisyti siūlomu būdu, teikia jį Parlamentui. | 3.   Atsakingas komitetas išnagrinėja klaidų ištaisymo projektą ir, jei komitetą tenkina tai, kad atsiradusią klaidą galima ištaisyti siūlomu būdu, teikia jį Parlamentui. |
| 4.   Klaidų ištaisymas skelbiamas per kitą mėnesinę sesiją. Jis laikomas patvirtintu, išskyrus atvejus, kai ne vėliau kaip per dvidešimt keturias valandas po jo paskelbimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt narių paprašo balsuoti dėl jo. Jei klaidų ištaisymas nepatvirtinamas, jis grąžinamas atsakingam komitetui, kuris gali pasiūlyti iš dalies pakeistą klaidų ištaisymą arba baigti procedūrą. | 4.   Klaidų ištaisymas skelbiamas per kitą mėnesinę sesiją. Jis laikomas patvirtintu, išskyrus atvejus, kai ne vėliau kaip per dvidešimt keturias valandas po jo paskelbimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt narių paprašo balsuoti dėl jo. Jei klaidų ištaisymas nepatvirtinamas, jis grąžinamas atsakingam komitetui, kuris gali pasiūlyti iš dalies pakeistą klaidų ištaisymą arba baigti procedūrą. |
| 5.   Patvirtintas klaidų ištaisymas skelbiamas taip pat, kaip ir su juo susijęs tekstas. Mutatis mutandis

  taikomi 76, 77 ir
  78
  straipsniai
  . | 5.   Patvirtintas klaidų ištaisymas skelbiamas taip pat, kaip ir su juo susijęs tekstas. Mutatis mutandis

  taikomas
  78
  straipsnis
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

231 straipsnis

231 straipsnis

Klaidų ištaisymas

Klaidų ištaisymas

1.   Jei Parlamento priimtame tekste nustatoma klaida, prireikus Parlamento pirmininkas perduoda klaidų ištaisymo projektą atsakingam komitetui.

1.   Jei Parlamento priimtame tekste nustatoma klaida, prireikus Parlamento pirmininkas perduoda klaidų ištaisymo projektą atsakingam komitetui.

2.   Jei Parlamento priimtame tekste, dėl kurio susitarta su kitomis institucijomis, nustatoma klaida, prieš imdamasis veiksmų pagal 1 dalį Parlamento pirmininkas siekia susitarti su tomis institucijomis dėl būtino klaidų ištaisymo.

2.   Jei Parlamento priimtame tekste, dėl kurio susitarta su kitomis institucijomis, nustatoma klaida, prieš imdamasis veiksmų pagal 1 dalį Parlamento pirmininkas siekia susitarti su tomis institucijomis dėl būtino klaidų ištaisymo.

3.   Atsakingas komitetas išnagrinėja klaidų ištaisymo projektą ir, jei komitetą tenkina tai, kad atsiradusią klaidą galima ištaisyti siūlomu būdu, teikia jį Parlamentui.

3.   Atsakingas komitetas išnagrinėja klaidų ištaisymo projektą ir, jei komitetą tenkina tai, kad atsiradusią klaidą galima ištaisyti siūlomu būdu, teikia jį Parlamentui.

4.   Klaidų ištaisymas skelbiamas per kitą mėnesinę sesiją. Jis laikomas patvirtintu, išskyrus atvejus, kai ne vėliau kaip per dvidešimt keturias valandas po jo paskelbimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt narių paprašo balsuoti dėl jo. Jei klaidų ištaisymas nepatvirtinamas, jis grąžinamas atsakingam komitetui, kuris gali pasiūlyti iš dalies pakeistą klaidų ištaisymą arba baigti procedūrą.

4.   Klaidų ištaisymas skelbiamas per kitą mėnesinę sesiją. Jis laikomas patvirtintu, išskyrus atvejus, kai ne vėliau kaip per dvidešimt keturias valandas po jo paskelbimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt narių paprašo balsuoti dėl jo. Jei klaidų ištaisymas nepatvirtinamas, jis grąžinamas atsakingam komitetui, kuris gali pasiūlyti iš dalies pakeistą klaidų ištaisymą arba baigti procedūrą.

5.   Patvirtintas klaidų ištaisymas skelbiamas taip pat, kaip ir su juo susijęs tekstas. Mutatis mutandis

  taikomi 76, 77 ir
  78
  straipsniai
  .

5.   Patvirtintas klaidų ištaisymas skelbiamas taip pat, kaip ir su juo susijęs tekstas. Mutatis mutandis

  taikomas
  78
  straipsnis
  .

Pakeitimas 259

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

I priedo 2 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| Pagrindinės Parlamento narių pareigos | Pagrindinės Parlamento narių pareigos |
| Europos Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus: | Europos Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus: |
| a) | nesudaro jokios sutarties, pagal kurią jie turėtų veikti arba balsuoti kito juridinio ar fizinio asmens naudai ir dėl kurios galėtų būti suvaržyta jų balsavimo laisvė, įtvirtinta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnyje ir Europos Parlamento narių statuto 2 straipsnyje, |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

2 straipsnis

2 straipsnis

Pagrindinės Parlamento narių pareigos

Pagrindinės Parlamento narių pareigos

Europos Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus:

Europos Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus:

a)

nesudaro jokios sutarties, pagal kurią jie turėtų veikti arba balsuoti kito juridinio ar fizinio asmens naudai ir dėl kurios galėtų būti suvaržyta jų balsavimo laisvė, įtvirtinta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnyje ir Europos Parlamento narių statuto 2 straipsnyje,

| a) | nesudaro jokios sutarties, pagal kurią jie turėtų veikti arba balsuoti kito juridinio ar fizinio asmens naudai ir dėl kurios galėtų būti suvaržyta jų balsavimo laisvė, įtvirtinta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnyje ir Europos Parlamento narių statuto 2 straipsnyje, |
| --- | --- |

a)

nesudaro jokios sutarties, pagal kurią jie turėtų veikti arba balsuoti kito juridinio ar fizinio asmens naudai ir dėl kurios galėtų būti suvaržyta jų balsavimo laisvė, įtvirtinta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnyje ir Europos Parlamento narių statuto 2 straipsnyje,

| b) | neprašo, nepriima
  ar
  negauna jokios tiesioginės arba netiesioginės
  finansinės
  naudos ar
  bet kurio kito
  atlygio už
  įtakos darymą arba už balsavimą dėl teisės aktų, pasiūlymų dėl rezoliucijų, rašytinių pareiškimų arba Parlamente ar viename iš komitetų teikiamų klausimų
  ir ypač kruopščiai stengiasi, kad nesusiklostytų situacija, kai
  galima
  korupcija. |
| --- | --- |

b)

neprašo, nepriima
  ar
  negauna jokios tiesioginės arba netiesioginės
  finansinės
  naudos ar
  bet kurio kito
  atlygio už
  įtakos darymą arba už balsavimą dėl teisės aktų, pasiūlymų dėl rezoliucijų, rašytinių pareiškimų arba Parlamente ar viename iš komitetų teikiamų klausimų
  ir ypač kruopščiai stengiasi, kad nesusiklostytų situacija, kai
  galima
  korupcija.

| b) | neprašo, nepriima
  ir
  negauna jokios tiesioginės arba netiesioginės naudos ar
  kitokio piniginio ar nepiniginio
  atlygio už
  tam tikrą elgesį vykdant Parlamento nario parlamentinę veiklą
  ir ypač kruopščiai stengiasi, kad nesusiklostytų situacija, kai
  galimas kyšininkavimas,
  korupcija
  ar nederamas poveikis
  . |
| --- | --- |

b)

neprašo, nepriima
  ir
  negauna jokios tiesioginės arba netiesioginės naudos ar
  kitokio piniginio ar nepiniginio
  atlygio už
  tam tikrą elgesį vykdant Parlamento nario parlamentinę veiklą
  ir ypač kruopščiai stengiasi, kad nesusiklostytų situacija, kai
  galimas kyšininkavimas,
  korupcija
  ar nederamas poveikis
  .

| ba) | neužsiima apmokama profesionalia lobistine veikla, tiesiogiai susijusia su Sąjungos sprendimų priėmimo procesu. |
| --- | --- |

ba)

neužsiima apmokama profesionalia lobistine veikla, tiesiogiai susijusia su Sąjungos sprendimų priėmimo procesu.

Pakeitimas 260

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

I priedo 4 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| Europos Parlamento narių deklaracija | Europos Parlamento narių deklaracija |
| 1.   Dėl skaidrumo Europos Parlamento nariai asmeniškai pateikia Parlamento pirmininkui finansinių interesų deklaraciją iki pirmosios mėnesinės sesijos, einančios po Europos Parlamento rinkimų, pabaigos (arba Parlamento kadencijos metu – per 30 dienų nuo tos dienos, kai pradeda eiti pareigas Parlamente) naudodami Biuro formą, patvirtintą pagal 9 straipsnį. Jie praneša Parlamento pirmininkui apie bet kokius pasikeitimus, darančius poveikį jų deklaracijai,
  per 30 dienų
  po tokio pasikeitimo dienos. | 1.   Dėl skaidrumo Europos Parlamento nariai asmeniškai pateikia Parlamento pirmininkui finansinių interesų deklaraciją iki pirmosios mėnesinės sesijos, einančios po Europos Parlamento rinkimų, pabaigos (arba Parlamento kadencijos metu – per 30 dienų nuo tos dienos, kai pradeda eiti pareigas Parlamente) naudodami Biuro formą, patvirtintą pagal 9 straipsnį. Jie praneša Parlamento pirmininkui apie bet kokius pasikeitimus, darančius poveikį jų deklaracijai,
  iki mėnesio, einančio
  po tokio pasikeitimo dienos
  , pabaigos
  . |
| 2.   Finansinių interesų deklaracijoje tiksliai nurodoma ši informacija: | 2.   Finansinių interesų deklaracijoje tiksliai nurodoma ši informacija: |
| a) | Parlamento nario profesinė veikla per paskutinius trejus metus iki pareigų ėjimo Parlamente pradžios, ir jo pareigos tuo pačiu laikotarpiu įmonių, nevyriausybinių organizacijų, asociacijų ar kitų įstaigų, turinčių juridinio asmens statusą, valdybose ar tarybose, |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

4 straipsnis

4 straipsnis

Europos Parlamento narių deklaracija

Europos Parlamento narių deklaracija

1.   Dėl skaidrumo Europos Parlamento nariai asmeniškai pateikia Parlamento pirmininkui finansinių interesų deklaraciją iki pirmosios mėnesinės sesijos, einančios po Europos Parlamento rinkimų, pabaigos (arba Parlamento kadencijos metu – per 30 dienų nuo tos dienos, kai pradeda eiti pareigas Parlamente) naudodami Biuro formą, patvirtintą pagal 9 straipsnį. Jie praneša Parlamento pirmininkui apie bet kokius pasikeitimus, darančius poveikį jų deklaracijai,
  per 30 dienų
  po tokio pasikeitimo dienos.

1.   Dėl skaidrumo Europos Parlamento nariai asmeniškai pateikia Parlamento pirmininkui finansinių interesų deklaraciją iki pirmosios mėnesinės sesijos, einančios po Europos Parlamento rinkimų, pabaigos (arba Parlamento kadencijos metu – per 30 dienų nuo tos dienos, kai pradeda eiti pareigas Parlamente) naudodami Biuro formą, patvirtintą pagal 9 straipsnį. Jie praneša Parlamento pirmininkui apie bet kokius pasikeitimus, darančius poveikį jų deklaracijai,
  iki mėnesio, einančio
  po tokio pasikeitimo dienos
  , pabaigos
  .

2.   Finansinių interesų deklaracijoje tiksliai nurodoma ši informacija:

2.   Finansinių interesų deklaracijoje tiksliai nurodoma ši informacija:

a)

Parlamento nario profesinė veikla per paskutinius trejus metus iki pareigų ėjimo Parlamente pradžios, ir jo pareigos tuo pačiu laikotarpiu įmonių, nevyriausybinių organizacijų, asociacijų ar kitų įstaigų, turinčių juridinio asmens statusą, valdybose ar tarybose,

| a) | Parlamento nario profesinė veikla per paskutinius trejus metus iki pareigų ėjimo Parlamente pradžios, ir jo pareigos tuo pačiu laikotarpiu įmonių, nevyriausybinių organizacijų, asociacijų ar kitų įstaigų, turinčių juridinio asmens statusą, valdybose ar tarybose, |
| --- | --- |

a)

Parlamento nario profesinė veikla per paskutinius trejus metus iki pareigų ėjimo Parlamente pradžios, ir jo pareigos tuo pačiu laikotarpiu įmonių, nevyriausybinių organizacijų, asociacijų ar kitų įstaigų, turinčių juridinio asmens statusą, valdybose ar tarybose,

| b) | bet kokį atlyginimą, kurį Parlamento narys gauna už įgaliojimų vykdymą kitame parlamente, |
| --- | --- |

b)

bet kokį atlyginimą, kurį Parlamento narys gauna už įgaliojimų vykdymą kitame parlamente,

| b) | bet kokį atlyginimą, kurį Parlamento narys gauna už įgaliojimų vykdymą kitame parlamente, |
| --- | --- |

b)

bet kokį atlyginimą, kurį Parlamento narys gauna už įgaliojimų vykdymą kitame parlamente,

| c) | bet kokia kita nuolatinė atlyginama veikla, kurią Parlamento narys vykdo kartu vykdydamas savo pareigas, nesvarbu, ar dirbdamas pagal darbo sutartį, ar kaip savarankiškai dirbantis asmuo, |
| --- | --- |

c)

bet kokia kita nuolatinė atlyginama veikla, kurią Parlamento narys vykdo kartu vykdydamas savo pareigas, nesvarbu, ar dirbdamas pagal darbo sutartį, ar kaip savarankiškai dirbantis asmuo,

| c) | bet kokia kita nuolatinė atlyginama veikla, kurią Parlamento narys vykdo kartu vykdydamas savo pareigas, nesvarbu, ar dirbdamas pagal darbo sutartį, ar kaip savarankiškai dirbantis asmuo, |
| --- | --- |

c)

bet kokia kita nuolatinė atlyginama veikla, kurią Parlamento narys vykdo kartu vykdydamas savo pareigas, nesvarbu, ar dirbdamas pagal darbo sutartį, ar kaip savarankiškai dirbantis asmuo,

| d) | pareigos įmonių, nevyriausybinių organizacijų, asociacijų ar kitų įstaigų, turinčių juridinio asmens statusą, valdybose ar tarybose arba bet kokia kita atlyginama ar neatlyginama išorės veikla, kurią vykdo Parlamento narys, |
| --- | --- |

d)

pareigos įmonių, nevyriausybinių organizacijų, asociacijų ar kitų įstaigų, turinčių juridinio asmens statusą, valdybose ar tarybose arba bet kokia kita atlyginama ar neatlyginama išorės veikla, kurią vykdo Parlamento narys,

| d) | pareigos įmonių, nevyriausybinių organizacijų, asociacijų ar kitų įstaigų, turinčių juridinio asmens statusą, valdybose ar tarybose arba bet kokia kita atlyginama ar neatlyginama išorės veikla, kurią vykdo Parlamento narys, |
| --- | --- |

d)

pareigos įmonių, nevyriausybinių organizacijų, asociacijų ar kitų įstaigų, turinčių juridinio asmens statusą, valdybose ar tarybose arba bet kokia kita atlyginama ar neatlyginama išorės veikla, kurią vykdo Parlamento narys,

| e) | bet kokia atlyginama nenuolatinė išorės veikla (įskaitant rašymą, dalyvavimą konferencijose ar ekspertų konsultacijų teikimą), jei bendras atlyginimas viršija 5 000 EUR per kalendorinius metus, |
| --- | --- |

e)

bet kokia atlyginama nenuolatinė išorės veikla (įskaitant rašymą, dalyvavimą konferencijose ar ekspertų konsultacijų teikimą), jei bendras atlyginimas viršija 5 000 EUR per kalendorinius metus,

| e) | bet kokia atlyginama nenuolatinė išorės veikla (įskaitant rašymą, dalyvavimą konferencijose ar ekspertų konsultacijų teikimą), jei bendras atlyginimas
  už visą Parlamento nario nereguliarią išorės veiklą
  viršija 5 000 EUR per kalendorinius metus, |
| --- | --- |

e)

bet kokia atlyginama nenuolatinė išorės veikla (įskaitant rašymą, dalyvavimą konferencijose ar ekspertų konsultacijų teikimą), jei bendras atlyginimas
  už visą Parlamento nario nereguliarią išorės veiklą
  viršija 5 000 EUR per kalendorinius metus,

| f) | dalyvavimas įmonėje arba partnerystėje, kai galimas poveikis viešajai politikai arba kai dėl šio dalyvavimo Parlamento narys gali daryti didelę įtaką atitinkamos įstaigos veiklai, |
| --- | --- |

f)

dalyvavimas įmonėje arba partnerystėje, kai galimas poveikis viešajai politikai arba kai dėl šio dalyvavimo Parlamento narys gali daryti didelę įtaką atitinkamos įstaigos veiklai,

| f) | dalyvavimas įmonėje arba partnerystėje, kai galimas poveikis viešajai politikai arba kai dėl šio dalyvavimo Parlamento narys gali daryti didelę įtaką atitinkamos įstaigos veiklai, |
| --- | --- |

f)

dalyvavimas įmonėje arba partnerystėje, kai galimas poveikis viešajai politikai arba kai dėl šio dalyvavimo Parlamento narys gali daryti didelę įtaką atitinkamos įstaigos veiklai,

| g) | bet kokia finansinė parama, teikiant materialinę pagalbą ar personalą, kurį greta Parlamento skirtų išteklių Parlamento narys gauna savo politinei veiklai iš trečiųjų asmenų, nurodant pastarųjų tapatybę, |
| --- | --- |

g)

bet kokia finansinė parama, teikiant materialinę pagalbą ar personalą, kurį greta Parlamento skirtų išteklių Parlamento narys gauna savo politinei veiklai iš trečiųjų asmenų, nurodant pastarųjų tapatybę,

| g) | bet kokia finansinė parama, teikiant materialinę pagalbą ar personalą, kurį greta Parlamento skirtų išteklių Parlamento narys gauna savo politinei veiklai iš trečiųjų asmenų, nurodant pastarųjų tapatybę, |
| --- | --- |

g)

bet kokia finansinė parama, teikiant materialinę pagalbą ar personalą, kurį greta Parlamento skirtų išteklių Parlamento narys gauna savo politinei veiklai iš trečiųjų asmenų, nurodant pastarųjų tapatybę,

| h) | bet kokie kiti finansiniai interesai, kurie galėtų daryti poveikį Parlamento nario pareigų vykdymui. |
| --- | --- |

h)

bet kokie kiti finansiniai interesai, kurie galėtų daryti poveikį Parlamento nario pareigų vykdymui.

| h) | bet kokie kiti finansiniai interesai, kurie galėtų daryti poveikį Parlamento nario pareigų vykdymui. |
| --- | --- |

h)

bet kokie kiti finansiniai interesai, kurie galėtų daryti poveikį Parlamento nario pareigų vykdymui.

Nuolatinės
  Parlamento
  nario pajamos
  ,
  gautos
  pagal
  kiekvieną iš punktų
  ir
  deklaruotos, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, priskiriamos vienai
  iš šių kategorijų:

Prie kiekvieno pagal pirmą pastraipą deklaruojamos informacijos punkto
  Parlamento
  nariai, kai tinkama
  ,
  nurodo, ar ta veikla yra atlyginama, ar ne; prie
  pagal
  a, c, d, e,
  ir
  f punktus deklaruojamos informacijos Parlamento nariai taip pat nurodo vieną
  iš šių
  pajamų
  kategorijų:

| — | neatlyginama veikla; |
| --- | --- |

—

neatlyginama veikla;

| — | 1–499 EUR per mėnesį; |
| --- | --- |

—

1–499 EUR per mėnesį;

| — | 500–1 000 EUR per mėnesį; |
| --- | --- |

—

500–1 000 EUR per mėnesį;

| — | 500–1 000 EUR per mėnesį; |
| --- | --- |

—

500–1 000 EUR per mėnesį;

| — | 1 001 –5 000 EUR per mėnesį; |
| --- | --- |

—

1 001 –5 000 EUR per mėnesį;

| — | 1 001 –5 000 EUR per mėnesį; |
| --- | --- |

—

1 001 –5 000 EUR per mėnesį;

| — | 5 001 –10 000 EUR per mėnesį; |
| --- | --- |

—

5 001 –10 000 EUR per mėnesį;

| — | 5 001 –10 000 EUR per mėnesį; |
| --- | --- |

—

5 001 –10 000 EUR per mėnesį;

| — | daugiau kaip 10 000 EUR per mėnesį. |
| --- | --- |

—

daugiau kaip 10 000 EUR per mėnesį.

| — | daugiau kaip 10 000  EUR per mėnesį
  , nurodant sumą, suapvalintą iki artimiausių dešimčių tūkstančių EUR; |
| --- | --- |

—

daugiau kaip 10 000  EUR per mėnesį
  , nurodant sumą, suapvalintą iki artimiausių dešimčių tūkstančių EUR;

Bet kokios
  kitos
  Parlamento nario pajamos, gautos pagal kiekvieną iš punktų ir deklaruotos, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, skaičiuojamos metams, padalijamos iš dvylikos ir priskiriamos vienai iš antroje pastraipoje nurodytų kategorijų.

Bet kokios Parlamento nario pajamos, gautos pagal kiekvieną iš punktų ir deklaruotos, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje
  , tačiau kurios yra gautos nereguliariai
  , skaičiuojamos metams, padalijamos iš dvylikos ir priskiriamos vienai iš antroje pastraipoje nurodytų kategorijų.

3.   Pagal šį straipsnį Parlamento pirmininkui pateikta informacija skelbiama Parlamento interneto svetainėje ir yra lengvai prieinama.

3.   Pagal šį straipsnį Parlamento pirmininkui pateikta informacija skelbiama Parlamento interneto svetainėje ir yra lengvai prieinama.

4.   Parlamento narys negali būti renkamas į jokias pareigas Parlamente ar jo
  organuose
  , skiriamas pranešėju
  arba
  oficialios delegacijos nariu, jei jis nėra pateikęs finansinių interesų deklaracijos.

4.   Parlamento narys negali būti renkamas į jokias pareigas Parlamente ar
  viename iš
  jo
  organų
  , skiriamas pranešėju
  ar
  oficialios delegacijos nariu
  ar dalyvauti tarpinstitucinėse derybose
  , jei jis nėra pateikęs finansinių interesų deklaracijos.

4a.
     
  Jei Parlamento pirmininkas gauna informacijos, dėl kurios jis gali manyti, kad Parlamento nario finansinių interesų deklaracija yra iš esmės neteisinga arba pasenusi, jis gali konsultuotis su 7 straipsnyje nurodytu Patariamuoju komitetu ir, kai tinkama, prašyti Parlamento nario per 10 dienų ištaisyti savo deklaraciją. Biuras gali priimti sprendimą taikyti 4 straipsnio 4 dalį nariams, kurie neįvykdo Parlamento pirmininko prašymo ištaisyti deklaraciją.

4b.
     
  Pranešėjai savo pranešimo aiškinamojoje dalyje gali savanoriškai išvardyti išorės interesų grupes, su kuriomis buvo konsultuojamasi klausimais, susijusiais su pranešimo tema

   (1a)

  .

Pakeitimas 261

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

I priedo 6 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis | 6 straipsnis |
| Buvusių Parlamento narių veikla | Buvusių Parlamento narių veikla |
| Buvę Europos Parlamento nariai, besiverčiantys profesionalia lobistine arba atstovavimo veikla, kuri tiesiogiai susijusi su Sąjungos sprendimų priėmimo procesu, visu tokios veiklos vykdymo laikotarpiu negali naudotis patalpomis, kurios suteikiamos buvusiems Parlamento nariams pagal šiuo klausimu Biuro patvirtintas taisykles (26). | Buvę Europos Parlamento nariai, besiverčiantys profesionalia lobistine arba atstovavimo veikla, kuri tiesiogiai susijusi su Sąjungos sprendimų priėmimo procesu,
  turi apie ją informuoti Europos Parlamentą ir
  visu tokios veiklos vykdymo laikotarpiu negali naudotis patalpomis, kurios suteikiamos buvusiems Parlamento nariams pagal šiuo klausimu Biuro patvirtintas taisykles (26). |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

6 straipsnis

6 straipsnis

Buvusių Parlamento narių veikla

Buvusių Parlamento narių veikla

Buvę Europos Parlamento nariai, besiverčiantys profesionalia lobistine arba atstovavimo veikla, kuri tiesiogiai susijusi su Sąjungos sprendimų priėmimo procesu, visu tokios veiklos vykdymo laikotarpiu negali naudotis patalpomis, kurios suteikiamos buvusiems Parlamento nariams pagal šiuo klausimu Biuro patvirtintas taisykles (26).

Buvę Europos Parlamento nariai, besiverčiantys profesionalia lobistine arba atstovavimo veikla, kuri tiesiogiai susijusi su Sąjungos sprendimų priėmimo procesu,
  turi apie ją informuoti Europos Parlamentą ir
  visu tokios veiklos vykdymo laikotarpiu negali naudotis patalpomis, kurios suteikiamos buvusiems Parlamento nariams pagal šiuo klausimu Biuro patvirtintas taisykles (26).

Pakeitimas 262

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

I priedo 7 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| Patariamasis Parlamento narių elgesio klausimais komitetas | Patariamasis Parlamento narių elgesio klausimais komitetas |
| 1.   Įsteigiamas Patariamasis Parlamento narių elgesio klausimais komitetas (toliau – Patariamasis komitetas). | 1.   Įsteigiamas Patariamasis Parlamento narių elgesio klausimais komitetas (toliau – Patariamasis komitetas). |
| 2.   Patariamąjį komitetą sudaro penki nariai, kuriuos skiria Parlamento pirmininkas savo kadencijos pradžioje iš Konstitucinių reikalų komiteto ir Teisės reikalų komiteto
  biurų
  narių
  ir koordinatorių
  , atsižvelgdamas į Parlamento narių patirtį ir politinę pusiausvyrą. | 2.   Patariamąjį komitetą sudaro penki nariai, kuriuos skiria Parlamento pirmininkas savo kadencijos pradžioje iš Konstitucinių reikalų komiteto ir Teisės reikalų komiteto narių, atsižvelgdamas į Parlamento narių patirtį ir politinę pusiausvyrą. |
| Kiekvienas Patariamojo komiteto narys eina pirmininko pareigas šešis mėnesius rotacijos tvarka. | Kiekvienas Patariamojo komiteto narys eina pirmininko pareigas šešis mėnesius rotacijos tvarka. |
| 3.   Parlamento pirmininkas savo kadencijos pradžioje taip pat paskiria atsarginius Patariamojo komiteto narius, t. y. po vieną narį kiekvienai frakcijai, kuriai neatstovaujama Patariamajame komitete. | 3.   Parlamento pirmininkas savo kadencijos pradžioje taip pat paskiria atsarginius Patariamojo komiteto narius, t. y. po vieną narį kiekvienai frakcijai, kuriai neatstovaujama Patariamajame komitete. |
| Jei įtariama, kad kurios nors frakcijos, kuriai neatstovaujama Patariamajame komitete, narys pažeidė šio elgesio kodekso nuostatas, atitinkamas atsarginis narys tampa šeštuoju Patariamojo komiteto nariu svarstant galimą pažeidimo atvejį. | Jei įtariama, kad kurios nors frakcijos, kuriai neatstovaujama Patariamajame komitete, narys pažeidė šio elgesio kodekso nuostatas, atitinkamas atsarginis narys tampa šeštuoju Patariamojo komiteto nariu svarstant galimą pažeidimo atvejį. |
| 4.   Parlamento nario prašymu Patariamasis komitetas konfidencialiai per trisdešimt kalendorinių dienų pateikia Parlamento nariui šio elgesio kodekso aiškinimo ir taikymo gaires. Parlamento narys turi teisę šiomis gairėmis pasikliauti. | 4.   Parlamento nario prašymu Patariamasis komitetas konfidencialiai per trisdešimt kalendorinių dienų pateikia Parlamento nariui šio elgesio kodekso aiškinimo ir taikymo gaires. Parlamento narys turi teisę šiomis gairėmis pasikliauti. |
| Parlamento pirmininko prašymu Patariamasis komitetas taip pat vertina tuos atvejus, kai įtariama, jog pažeistos šio elgesio kodekso nuostatos, ir pataria Parlamento pirmininkui, kokių priemonių imtis. | Parlamento pirmininko prašymu Patariamasis komitetas taip pat vertina tuos atvejus, kai įtariama, jog pažeistos šio elgesio kodekso nuostatos, ir pataria Parlamento pirmininkui, kokių priemonių imtis. |
| 5.   Patariamasis komitetas, pasikonsultavęs su Parlamento pirmininku, gali prašyti išorės ekspertų patarimų. | 5.   Patariamasis komitetas, pasikonsultavęs su Parlamento pirmininku, gali prašyti išorės ekspertų patarimų. |
| 6.   Patariamasis komitetas skelbia metinę darbo ataskaitą. | 6.   Patariamasis komitetas skelbia metinę darbo ataskaitą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

7 straipsnis

7 straipsnis

Patariamasis Parlamento narių elgesio klausimais komitetas

Patariamasis Parlamento narių elgesio klausimais komitetas

1.   Įsteigiamas Patariamasis Parlamento narių elgesio klausimais komitetas (toliau – Patariamasis komitetas).

1.   Įsteigiamas Patariamasis Parlamento narių elgesio klausimais komitetas (toliau – Patariamasis komitetas).

2.   Patariamąjį komitetą sudaro penki nariai, kuriuos skiria Parlamento pirmininkas savo kadencijos pradžioje iš Konstitucinių reikalų komiteto ir Teisės reikalų komiteto
  biurų
  narių
  ir koordinatorių
  , atsižvelgdamas į Parlamento narių patirtį ir politinę pusiausvyrą.

2.   Patariamąjį komitetą sudaro penki nariai, kuriuos skiria Parlamento pirmininkas savo kadencijos pradžioje iš Konstitucinių reikalų komiteto ir Teisės reikalų komiteto narių, atsižvelgdamas į Parlamento narių patirtį ir politinę pusiausvyrą.

Kiekvienas Patariamojo komiteto narys eina pirmininko pareigas šešis mėnesius rotacijos tvarka.

Kiekvienas Patariamojo komiteto narys eina pirmininko pareigas šešis mėnesius rotacijos tvarka.

3.   Parlamento pirmininkas savo kadencijos pradžioje taip pat paskiria atsarginius Patariamojo komiteto narius, t. y. po vieną narį kiekvienai frakcijai, kuriai neatstovaujama Patariamajame komitete.

3.   Parlamento pirmininkas savo kadencijos pradžioje taip pat paskiria atsarginius Patariamojo komiteto narius, t. y. po vieną narį kiekvienai frakcijai, kuriai neatstovaujama Patariamajame komitete.

Jei įtariama, kad kurios nors frakcijos, kuriai neatstovaujama Patariamajame komitete, narys pažeidė šio elgesio kodekso nuostatas, atitinkamas atsarginis narys tampa šeštuoju Patariamojo komiteto nariu svarstant galimą pažeidimo atvejį.

Jei įtariama, kad kurios nors frakcijos, kuriai neatstovaujama Patariamajame komitete, narys pažeidė šio elgesio kodekso nuostatas, atitinkamas atsarginis narys tampa šeštuoju Patariamojo komiteto nariu svarstant galimą pažeidimo atvejį.

4.   Parlamento nario prašymu Patariamasis komitetas konfidencialiai per trisdešimt kalendorinių dienų pateikia Parlamento nariui šio elgesio kodekso aiškinimo ir taikymo gaires. Parlamento narys turi teisę šiomis gairėmis pasikliauti.

4.   Parlamento nario prašymu Patariamasis komitetas konfidencialiai per trisdešimt kalendorinių dienų pateikia Parlamento nariui šio elgesio kodekso aiškinimo ir taikymo gaires. Parlamento narys turi teisę šiomis gairėmis pasikliauti.

Parlamento pirmininko prašymu Patariamasis komitetas taip pat vertina tuos atvejus, kai įtariama, jog pažeistos šio elgesio kodekso nuostatos, ir pataria Parlamento pirmininkui, kokių priemonių imtis.

Parlamento pirmininko prašymu Patariamasis komitetas taip pat vertina tuos atvejus, kai įtariama, jog pažeistos šio elgesio kodekso nuostatos, ir pataria Parlamento pirmininkui, kokių priemonių imtis.

5.   Patariamasis komitetas, pasikonsultavęs su Parlamento pirmininku, gali prašyti išorės ekspertų patarimų.

5.   Patariamasis komitetas, pasikonsultavęs su Parlamento pirmininku, gali prašyti išorės ekspertų patarimų.

6.   Patariamasis komitetas skelbia metinę darbo ataskaitą.

6.   Patariamasis komitetas skelbia metinę darbo ataskaitą.

Pakeitimas 263

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

I priedo 8 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8 straipsnis | 8 straipsnis |
| Procedūra, taikoma įtarus, kad pažeistas elgesio kodeksas | Procedūra, taikoma įtarus, kad pažeistas elgesio kodeksas |
| 1.   Kai yra pagrindo manyti, kad Europos Parlamento narys galbūt pažeidė šį elgesio kodeksą, Parlamento pirmininkas
  gali
  apie tai informuoti Patariamąjį komitetą. | 1.   Kai yra pagrindo manyti, kad Europos Parlamento narys galbūt pažeidė šį elgesio kodeksą, Parlamento pirmininkas
  turi
  apie tai informuoti Patariamąjį komitetą
  , išskyrus akivaizdžiai nepagrįstus atvejus
  . |
| 2.   Patariamasis komitetas nagrinėja galimo pažeidimo aplinkybes ir gali išklausyti atitinkamą Parlamento narį. Atsižvelgdamas į savo išvadas, jis Parlamento pirmininkui pateikia rekomendaciją dėl galimo sprendimo. | 2.   Patariamasis komitetas nagrinėja galimo pažeidimo aplinkybes ir gali išklausyti atitinkamą Parlamento narį. Atsižvelgdamas į savo išvadas, jis Parlamento pirmininkui pateikia rekomendaciją dėl galimo sprendimo. |
| | Jei įtariama, kad patariamojo komiteto nuolatinis ar atsarginis narys pažeidė elgesio kodeksą, atitinkamas narys susilaiko nuo dalyvavimo patariamojo komiteto darbe, kai svarstomas tas tariamas pažeidimas. |
| 3.   Jei Parlamento pirmininkas, atsižvelgęs į šią rekomendaciją, padaro išvadą, kad atitinkamas Parlamento narys pažeidė elgesio kodeksą, jis
  , išklausęs Parlamento narį,
  priima motyvuotą sprendimą, kuriuo skiriama nuobauda, ir apie tai praneša Parlamento nariui. | 3.   Jei Parlamento pirmininkas, atsižvelgęs į šią rekomendaciją
  ir paprašęs atitinkamo Parlamento nario raštu pateikti pastabas
  , padaro išvadą, kad atitinkamas Parlamento narys pažeidė elgesio kodeksą, jis priima motyvuotą sprendimą, kuriuo skiriama nuobauda, ir apie tai praneša Parlamento nariui. |
| Nuobauda gali apimti vieną ar
  kelias
  166 straipsnio 3
  dalyje
  išvardytas priemones. | Nuobauda gali apimti vieną ar
  daugiau Darbo tvarkos taisyklių
  166 straipsnio 3
  –3b dalyse
  išvardytas priemones. |
| 4.   Parlamento narys gali pasinaudoti vidaus skundų pateikimo tvarka, numatyta Darbo tvarkos taisyklių 167 straipsnyje. | 4.   Parlamento narys gali pasinaudoti vidaus skundų pateikimo tvarka, numatyta Darbo tvarkos taisyklių 167 straipsnyje. |
| 5.   
  Praėjus Darbo tvarkos 167 straipsnyje numatytiems terminams, apie bet kurią nuobaudą, skirtą Parlamento nariui, Parlamento pirmininkas praneša plenariniame posėdyje ir ji skelbiama matomoje Parlamento interneto svetainės vietoje likusią kadencijos dalį. | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

8 straipsnis

8 straipsnis

Procedūra, taikoma įtarus, kad pažeistas elgesio kodeksas

Procedūra, taikoma įtarus, kad pažeistas elgesio kodeksas

1.   Kai yra pagrindo manyti, kad Europos Parlamento narys galbūt pažeidė šį elgesio kodeksą, Parlamento pirmininkas
  gali
  apie tai informuoti Patariamąjį komitetą.

1.   Kai yra pagrindo manyti, kad Europos Parlamento narys galbūt pažeidė šį elgesio kodeksą, Parlamento pirmininkas
  turi
  apie tai informuoti Patariamąjį komitetą
  , išskyrus akivaizdžiai nepagrįstus atvejus
  .

2.   Patariamasis komitetas nagrinėja galimo pažeidimo aplinkybes ir gali išklausyti atitinkamą Parlamento narį. Atsižvelgdamas į savo išvadas, jis Parlamento pirmininkui pateikia rekomendaciją dėl galimo sprendimo.

2.   Patariamasis komitetas nagrinėja galimo pažeidimo aplinkybes ir gali išklausyti atitinkamą Parlamento narį. Atsižvelgdamas į savo išvadas, jis Parlamento pirmininkui pateikia rekomendaciją dėl galimo sprendimo.

Jei įtariama, kad patariamojo komiteto nuolatinis ar atsarginis narys pažeidė elgesio kodeksą, atitinkamas narys susilaiko nuo dalyvavimo patariamojo komiteto darbe, kai svarstomas tas tariamas pažeidimas.

3.   Jei Parlamento pirmininkas, atsižvelgęs į šią rekomendaciją, padaro išvadą, kad atitinkamas Parlamento narys pažeidė elgesio kodeksą, jis
  , išklausęs Parlamento narį,
  priima motyvuotą sprendimą, kuriuo skiriama nuobauda, ir apie tai praneša Parlamento nariui.

3.   Jei Parlamento pirmininkas, atsižvelgęs į šią rekomendaciją
  ir paprašęs atitinkamo Parlamento nario raštu pateikti pastabas
  , padaro išvadą, kad atitinkamas Parlamento narys pažeidė elgesio kodeksą, jis priima motyvuotą sprendimą, kuriuo skiriama nuobauda, ir apie tai praneša Parlamento nariui.

Nuobauda gali apimti vieną ar
  kelias
  166 straipsnio 3
  dalyje
  išvardytas priemones.

Nuobauda gali apimti vieną ar
  daugiau Darbo tvarkos taisyklių
  166 straipsnio 3
  –3b dalyse
  išvardytas priemones.

4.   Parlamento narys gali pasinaudoti vidaus skundų pateikimo tvarka, numatyta Darbo tvarkos taisyklių 167 straipsnyje.

4.   Parlamento narys gali pasinaudoti vidaus skundų pateikimo tvarka, numatyta Darbo tvarkos taisyklių 167 straipsnyje.

5.   
  Praėjus Darbo tvarkos 167 straipsnyje numatytiems terminams, apie bet kurią nuobaudą, skirtą Parlamento nariui, Parlamento pirmininkas praneša plenariniame posėdyje ir ji skelbiama matomoje Parlamento interneto svetainės vietoje likusią kadencijos dalį.

Pakeitimas 264

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimai 265 ir 297

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

III priedo pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal 130
  ir
  131 straipsnius teikiamiems klausimams, į kuriuos atsakoma raštu, taikomi kriterijai | Pagal 130
  , 130a, 130b,
  131 ir
  131a
   straipsnius teikiamiems klausimams, į kuriuos atsakoma raštu, taikomi kriterijai |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pagal 130
  ir
  131 straipsnius teikiamiems klausimams, į kuriuos atsakoma raštu, taikomi kriterijai

Pagal 130
  , 130a, 130b,
  131 ir
  131a
   straipsnius teikiamiems klausimams, į kuriuos atsakoma raštu, taikomi kriterijai

Pakeitimas 266

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

III priedo 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

1.

Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu:

| 1. | Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu: |
| --- | --- |

1.

Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu:

| — | aiškiai nurodo adresatą, kuriam jie turi būti perduodami įprastais instituciniais kanalais |
| --- | --- |

—

aiškiai nurodo adresatą, kuriam jie turi būti perduodami įprastais instituciniais kanalais

| — | aiškiai nurodo adresatą, kuriam jie turi būti perduodami įprastais instituciniais kanalais |
| --- | --- |

—

aiškiai nurodo adresatą, kuriam jie turi būti perduodami įprastais instituciniais kanalais

| — | išimtinai priklauso
  institucijų
  kompetencijos sritims, nustatytoms pagal atitinkamas Sutartis
  , adresato atsakomybės sričiai ir yra visuotinės svarbos
  ; |
| --- | --- |

—

išimtinai priklauso
  institucijų
  kompetencijos sritims, nustatytoms pagal atitinkamas Sutartis
  , adresato atsakomybės sričiai ir yra visuotinės svarbos
  ;

| — | išimtinai priklauso
  adresato
  kompetencijos sritims, nustatytoms pagal atitinkamas Sutartis
  ar Sąjungos teisės aktus, arba adresato atsakomybės sričiai
  ; |
| --- | --- |

—

išimtinai priklauso
  adresato
  kompetencijos sritims, nustatytoms pagal atitinkamas Sutartis
  ar Sąjungos teisės aktus, arba adresato atsakomybės sričiai
  ;

| — | yra visuotinės svarbos; |
| --- | --- |

—

yra visuotinės svarbos;

| — | yra glausti ir juose pateikiamas suprantamas paklausimas; |
| --- | --- |

—

yra glausti ir juose pateikiamas suprantamas paklausimas;

| — | yra glausti ir juose pateikiamas suprantamas paklausimas; |
| --- | --- |

—

yra glausti ir juose pateikiamas suprantamas paklausimas;

| — | neviršija 200 žodžių; |
| --- | --- |

—

neviršija 200 žodžių;

| — | neviršija 200 žodžių; |
| --- | --- |

—

neviršija 200 žodžių;

| — | parašyti neužgaulia kalba; |
| --- | --- |

—

parašyti neužgaulia kalba;

| — | parašyti neužgaulia kalba; |
| --- | --- |

—

parašyti neužgaulia kalba;

| — | nėra susiję su išimtinai asmeniniais reikalais; |
| --- | --- |

—

nėra susiję su išimtinai asmeniniais reikalais;

| — | nėra susiję su išimtinai asmeniniais reikalais; |
| --- | --- |

—

nėra susiję su išimtinai asmeniniais reikalais;

| — | neapima daugiau nei trijų smulkesnių klausimų. |
| --- | --- |

—

neapima daugiau nei trijų smulkesnių klausimų.

| — | neapima daugiau nei trijų smulkesnių klausimų. |
| --- | --- |

—

neapima daugiau nei trijų smulkesnių klausimų.

Pakeitimas 267

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

III priedo 1 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Klausimai Tarybai negali būti susiję su vykstančia įprasta teisėkūros procedūra arba Tarybos biudžetinėmis funkcijomis. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

1a.

Pakeitimas 268

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

III priedo 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Jei per paskutinius šešis mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas arba jeigu jį pateikus paprasčiausiai siekiama gauti informacijos apie tai, kaip įgyvendinama konkreti Parlamento rezoliucija, ir jeigu Komisija jau yra pateikusi raštišką pranešimą apie jos įgyvendinimą, sekretoriatas perduoda klausimo teikėjui ankstesnio klausimo ir atsakymo kopiją. Atnaujintas klausimas adresatui perduodamas tik tuo atveju, kai taip nusprendžia Parlamento pirmininkas, atsižvelgdamas į svarbius naujus pokyčius ir atsakydamas į pagrįstą klausimo teikėjo prašymą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

3.

Jei per paskutinius šešis mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas arba jeigu jį pateikus paprasčiausiai siekiama gauti informacijos apie tai, kaip įgyvendinama konkreti Parlamento rezoliucija, ir jeigu Komisija jau yra pateikusi raštišką pranešimą apie jos įgyvendinimą, sekretoriatas perduoda klausimo teikėjui ankstesnio klausimo ir atsakymo kopiją. Atnaujintas klausimas adresatui perduodamas tik tuo atveju, kai taip nusprendžia Parlamento pirmininkas, atsižvelgdamas į svarbius naujus pokyčius ir atsakydamas į pagrįstą klausimo teikėjo prašymą.

| 3. | Jei per paskutinius šešis mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas arba jeigu jį pateikus paprasčiausiai siekiama gauti informacijos apie tai, kaip įgyvendinama konkreti Parlamento rezoliucija, ir jeigu Komisija jau yra
  per paskutinius šešis mėnesius
  pateikusi raštišką pranešimą apie jos įgyvendinimą, sekretoriatas perduoda klausimo teikėjui ankstesnio klausimo ir atsakymo
  arba pranešimo apie įgyvendinimą
  kopiją. Atnaujintas klausimas adresatui perduodamas tik tuo atveju, kai taip nusprendžia Parlamento pirmininkas, atsižvelgdamas į svarbius naujus pokyčius ir atsakydamas į pagrįstą klausimo teikėjo prašymą. |
| --- | --- |

3.

Jei per paskutinius šešis mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas arba jeigu jį pateikus paprasčiausiai siekiama gauti informacijos apie tai, kaip įgyvendinama konkreti Parlamento rezoliucija, ir jeigu Komisija jau yra
  per paskutinius šešis mėnesius
  pateikusi raštišką pranešimą apie jos įgyvendinimą, sekretoriatas perduoda klausimo teikėjui ankstesnio klausimo ir atsakymo
  arba pranešimo apie įgyvendinimą
  kopiją. Atnaujintas klausimas adresatui perduodamas tik tuo atveju, kai taip nusprendžia Parlamento pirmininkas, atsižvelgdamas į svarbius naujus pokyčius ir atsakydamas į pagrįstą klausimo teikėjo prašymą.

Pakeitimas 269

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

VII priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimas 270

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

VIII priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimas 271

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

IX priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimas 272

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

X priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimas 273

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

XI priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimas 274

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

XII priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimas 275

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

XIII priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimas 276

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

XIV priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimas 277

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

XV priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimas 278

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

XVI priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijos
  tvirtinimo gairės | Komisijos
  tvirtinimas ir per klausymus prisiimtų įsipareigojimų stebėsena |
| 1. | Parlamentui balsuojant dėl pritarimo visai Komisijos sudėčiai, taikomi šie principai, kriterijai ir nuostatos: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Komisijos
  tvirtinimo gairės

Komisijos
  tvirtinimas ir per klausymus prisiimtų įsipareigojimų stebėsena

1.

I dalis. Parlamento pritarimas visai Komisijos sudėčiai

1 straipsnis

| a) | Vertinimo pagrindas |
| --- | --- |

a)

Vertinimo pagrindas

Vertinimo pagrindas

Parlamentas įvertina paskirtuosius Komisijos narius, atsižvelgdamas į jų bendrą kompetenciją, įsipareigojimus Europai ir asmeninį nepriklausomumą. Jis vertina su atitinkamu postu susijusias žinias ir komunikacijos įgūdžius.

1.   Parlamentas įvertina paskirtuosius Komisijos narius, atsižvelgdamas į jų bendrą kompetenciją, įsipareigojimus Europai ir asmeninį nepriklausomumą. Jis vertina su atitinkamu postu susijusias žinias ir komunikacijos įgūdžius.

Parlamentas ypatingai atsižvelgia į lyčių pusiausvyrą. Jis gali pareikšti nuomonę dėl išrinktojo Komisijos pirmininko siūlomo pareigų pagal postus padalijimo.

2.   Parlamentas ypatingai atsižvelgia į lyčių pusiausvyrą. Jis gali pareikšti nuomonę dėl išrinktojo Komisijos pirmininko siūlomo pareigų pagal postus padalijimo.

Parlamentas gali paprašyti bet kokios informacijos, kurios reikia siekiant priimti sprendimą dėl paskirtųjų Komisijos narių tinkamumo. Jis tikisi, kad bus atskleista visa su jų finansiniais interesais susijusi informacija. Paskirtųjų Komisijos narių interesų deklaracijos teikiamos nagrinėti už teisės reikalus atsakingam komitetui.

3.   Parlamentas gali paprašyti bet kokios informacijos, kurios reikia siekiant priimti sprendimą dėl paskirtųjų Komisijos narių tinkamumo. Jis tikisi, kad bus atskleista visa su jų finansiniais interesais susijusi informacija. Paskirtųjų Komisijos narių interesų deklaracijos teikiamos nagrinėti už teisės reikalus atsakingam komitetui.

Už teisės reikalus atsakingam komitetui nagrinėjant paskirtojo Komisijos nario finansinių interesų deklaraciją ne tik patikrinama, ar deklaracija tinkamai užpildyta, bet ir vertinama, ar remiantis deklaracijos turiniu galima įžvelgti interesų konfliktą. Tuomet už klausymą atsakingas komitetas sprendžia, ar jam reikia papildomos informacijos iš paskirtojo Komisijos nario.

1 a straipsnis

Finansinių interesų deklaracijos nagrinėjimas

1.   
  Už teisės reikalus atsakingas komitetas išnagrinėja finansinių interesų deklaracijas ir įvertina, ar paskirtojo Komisijos nario finansinių interesų deklaracija yra tiksli ir išsami bei ar įmanoma įžvelgti interesų konfliktą.

2.   
  Už teisės reikalus atsakingo komiteto patvirtinimas, kad interesų konflikto nėra, yra pagrindinė išankstinė sąlyga, kad atsakingas komitetas galėtų rengti klausymą. Jei tokio patvirtinimo nėra, paskirtojo Komisijos nario skyrimo procedūra sustabdoma, kol vykdoma 3 dalies c punkte nustatyta procedūra.

3.   
  Nagrinėdamas finansinių interesų deklaracijas už teisės reikalus atsakingas komitetas vadovaujasi šiomis gairėmis:

| a) | jeigu, išnagrinėjęs finansinių interesų deklaraciją, už teisės reikalus atsakingas komitetas laikosi nuomonės, kad, remiantis pateiktais dokumentais, ji tiksli ir išsami bei nėra informacijos, dėl kurios būtų galima įžvelgti su skiriamojo Komisijos nario atsakomybės sritimi susijusį esamą ar galimą interesų konfliktą, komiteto pirmininkas išsiunčia interesų konflikto nebuvimo patvirtinimo laišką už klausymą atsakingiems komitetams arba, jeigu procedūra vyksta Komisijos nario kadencijos metu, – atsakingiems komitetams; |
| --- | --- |

a)

jeigu, išnagrinėjęs finansinių interesų deklaraciją, už teisės reikalus atsakingas komitetas laikosi nuomonės, kad, remiantis pateiktais dokumentais, ji tiksli ir išsami bei nėra informacijos, dėl kurios būtų galima įžvelgti su skiriamojo Komisijos nario atsakomybės sritimi susijusį esamą ar galimą interesų konfliktą, komiteto pirmininkas išsiunčia interesų konflikto nebuvimo patvirtinimo laišką už klausymą atsakingiems komitetams arba, jeigu procedūra vyksta Komisijos nario kadencijos metu, – atsakingiems komitetams;

| b) | jeigu už teisės reikalus atsakingas komitetas mano, kad skiriamojo Komisijos nario interesų deklaracijoje pateikta informacija yra neišsami ar prieštaringa arba kad būtini pateikti papildomų paaiškinimų, remdamasis Pagrindų susitarimu dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, jis paprašo paskirtojo Komisijos nario nepagrįstai nedelsiant pateikti papildomus paaiškinimus ir sprendimą priima tik juos apsvarstęs ir tinkamai išanalizavęs; už teisės reikalus atsakingas komitetas gali nuspręsti prireikus pakviesti paskirtąjį Komisijos narį padiskutuoti; |
| --- | --- |

b)

jeigu už teisės reikalus atsakingas komitetas mano, kad skiriamojo Komisijos nario interesų deklaracijoje pateikta informacija yra neišsami ar prieštaringa arba kad būtini pateikti papildomų paaiškinimų, remdamasis Pagrindų susitarimu dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, jis paprašo paskirtojo Komisijos nario nepagrįstai nedelsiant pateikti papildomus paaiškinimus ir sprendimą priima tik juos apsvarstęs ir tinkamai išanalizavęs; už teisės reikalus atsakingas komitetas gali nuspręsti prireikus pakviesti paskirtąjį Komisijos narį padiskutuoti;

| c) | jeigu už teisės reikalus atsakingas komitetas nustato, kad, remiantis finansinių interesų deklaracija arba paskirtojo Komisijos nario pateiktais papildomais paaiškinimais, yra interesų konfliktas, jis parengia rekomendacijas, kuriomis siekiama panaikinti interesų konfliktą; gali būti rekomenduojama atsisakyti tų finansinių interesų arba kad Komisijos pirmininkas pakeistų paskirtojo Komisijos nario atsakomybės sritį; sunkesniais atvejais, jei joks kitas sprendimas nepadeda panaikinti interesų konflikto, kraštutiniu atveju už teisės reikalus atsakingas komitetas gali padaryti išvadą, kad, remiantis Sutartimis ir elgesio kodeksu, paskirtasis Komisijos narys negali eiti savo pareigų; tuo atveju Parlamento pirmininkas klausia Komisijos pirmininko, kokių tolesnių veiksmų šis ketina imtis. |
| --- | --- |

c)

jeigu už teisės reikalus atsakingas komitetas nustato, kad, remiantis finansinių interesų deklaracija arba paskirtojo Komisijos nario pateiktais papildomais paaiškinimais, yra interesų konfliktas, jis parengia rekomendacijas, kuriomis siekiama panaikinti interesų konfliktą; gali būti rekomenduojama atsisakyti tų finansinių interesų arba kad Komisijos pirmininkas pakeistų paskirtojo Komisijos nario atsakomybės sritį; sunkesniais atvejais, jei joks kitas sprendimas nepadeda panaikinti interesų konflikto, kraštutiniu atveju už teisės reikalus atsakingas komitetas gali padaryti išvadą, kad, remiantis Sutartimis ir elgesio kodeksu, paskirtasis Komisijos narys negali eiti savo pareigų; tuo atveju Parlamento pirmininkas klausia Komisijos pirmininko, kokių tolesnių veiksmų šis ketina imtis.

2 straipsnis

| b) | Klausymai |
| --- | --- |

b)

Klausymai

Klausymai

Kiekvienas paskirtasis Komisijos narys kviečiamas dalyvauti atitinkamo komiteto arba komitetų posėdžiuose viename klausyme.
  Klausymai yra vieši.

1.   Kiekvienas paskirtasis Komisijos narys kviečiamas dalyvauti atitinkamo komiteto arba komitetų posėdžiuose viename klausyme.

Klausymus organizuoja Pirmininkų sueiga pagal Komitetų pirmininkų sueigos rekomendaciją. Už išsamią tvarką atsakingas kiekvieno komiteto pirmininkas ir koordinatoriai. Gali būti skiriami pranešėjai.

2.   Klausymus organizuoja Pirmininkų sueiga pagal Komitetų pirmininkų sueigos rekomendaciją. Už išsamią tvarką atsakingas kiekvieno komiteto pirmininkas ir koordinatoriai. Gali būti skiriami pranešėjai.

Mišrių kompetencijų postų atveju suderinama, kad klausymams būtų paskirti tinkami komitetai. Yra trys galimybės:

3.   Mišrių kompetencijų postų atveju suderinama, kad klausymams būtų paskirti tinkami komitetai. Yra trys galimybės:

| a) | jeigu paskirtojo Komisijos nario postas susijęs tik su vieno Parlamento komiteto kompetencijos sritimi, paskirtąjį Komisijos narį išklauso tik tas komitetas (atsakingas komitetas), |
| --- | --- |

a)

jeigu paskirtojo Komisijos nario postas susijęs tik su vieno Parlamento komiteto kompetencijos sritimi, paskirtąjį Komisijos narį išklauso tik tas komitetas (atsakingas komitetas),

| a) | jeigu paskirtojo Komisijos nario postas susijęs tik su vieno Parlamento komiteto kompetencijos sritimi, paskirtąjį Komisijos narį išklauso tik tas komitetas (atsakingas komitetas), |
| --- | --- |

a)

jeigu paskirtojo Komisijos nario postas susijęs tik su vieno Parlamento komiteto kompetencijos sritimi, paskirtąjį Komisijos narį išklauso tik tas komitetas (atsakingas komitetas),

| b) | jeigu paskirtojo Komisijos nario postas daugiau ar mažiau vienodai susijęs su kelių Parlamento komitetų kompetencijos sritimis, paskirtąjį Komisijos narį bendrai išklauso tie keli komitetai, (jungtiniai komitetai) ir |
| --- | --- |

b)

jeigu paskirtojo Komisijos nario postas daugiau ar mažiau vienodai susijęs su kelių Parlamento komitetų kompetencijos sritimis, paskirtąjį Komisijos narį bendrai išklauso tie keli komitetai, (jungtiniai komitetai) ir

| b) | jeigu paskirtojo Komisijos nario postas daugiau ar mažiau vienodai susijęs su kelių Parlamento komitetų kompetencijos sritimis, paskirtąjį Komisijos narį bendrai išklauso tie keli komitetai, (jungtiniai komitetai) ir |
| --- | --- |

b)

jeigu paskirtojo Komisijos nario postas daugiau ar mažiau vienodai susijęs su kelių Parlamento komitetų kompetencijos sritimis, paskirtąjį Komisijos narį bendrai išklauso tie keli komitetai, (jungtiniai komitetai) ir

| c) | jeigu paskirtojo Komisijos nario postas iš esmės susijęs su vieno komiteto kompetencijos sritimi ir tik nedideliu mastu su bent dar vieno Parlamento komiteto kompetencijos sritimi, paskirtąjį Komisijos narį išklauso pagrindinio atsakingo komiteto nariai, dalyvaujant kito komiteto ar kitų komitetų (susijusių komitetų) nariams. |
| --- | --- |

c)

jeigu paskirtojo Komisijos nario postas iš esmės susijęs su vieno komiteto kompetencijos sritimi ir tik nedideliu mastu su bent dar vieno Parlamento komiteto kompetencijos sritimi, paskirtąjį Komisijos narį išklauso pagrindinio atsakingo komiteto nariai, dalyvaujant kito komiteto ar kitų komitetų (susijusių komitetų) nariams.

| c) | jeigu paskirtojo Komisijos nario postas iš esmės susijęs su vieno komiteto kompetencijos sritimi ir tik nedideliu mastu su bent dar vieno Parlamento komiteto kompetencijos sritimi, paskirtąjį Komisijos narį išklauso pagrindinio atsakingo komiteto nariai, dalyvaujant kito komiteto ar kitų komitetų (susijusių komitetų) nariams. |
| --- | --- |

c)

jeigu paskirtojo Komisijos nario postas iš esmės susijęs su vieno komiteto kompetencijos sritimi ir tik nedideliu mastu su bent dar vieno Parlamento komiteto kompetencijos sritimi, paskirtąjį Komisijos narį išklauso pagrindinio atsakingo komiteto nariai, dalyvaujant kito komiteto ar kitų komitetų (susijusių komitetų) nariams.

Derinant šiuos dalykus, visapusiškai konsultuojamasi su išrinktuoju Komisijos pirmininku.

4.   Derinant šiuos dalykus, visapusiškai konsultuojamasi su išrinktuoju Komisijos pirmininku.

Komitetai, likus pakankamai laiko iki klausymų pradžios, raštu pateikia klausimus paskirtiesiems Komisijos nariams. Kiekvienam paskirtajam Komisijos nariui pateikiami du bendri Komitetų pirmininkų sueigos parengti klausimai: pirmas susijęs su bendros kompetencijos, įsipareigojimų Europai ir asmeninio nepriklausomumo aspektais, o antras – su skiriamomis pareigomis ir bendradarbiavimu su Parlamentu. Atsakingas komitetas
  parengia
  kitus
  tris
  klausimus. Jungtinių komitetų atveju kiekvienam iš komitetų suteikiama teisė
  parengti du
  klausimus.

5.   Komitetai, likus pakankamai laiko iki klausymų pradžios, raštu pateikia klausimus paskirtiesiems Komisijos nariams. Kiekvienam paskirtajam Komisijos nariui pateikiami du bendri Komitetų pirmininkų sueigos parengti klausimai: pirmas susijęs su bendros kompetencijos, įsipareigojimų Europai ir asmeninio nepriklausomumo aspektais, o antras – su skiriamomis pareigomis ir bendradarbiavimu su Parlamentu. Atsakingas komitetas
  pateikia
  kitus
  penkis
  klausimus;
  smulkesnių klausimų pateikti negalima
  . Jungtinių komitetų atveju kiekvienam iš komitetų suteikiama teisė
  pateikti po tris
  klausimus.

Paskirtųjų Komisijos narių biografijos ir jų atsakymai į klausimus raštu skelbiami Parlamento interneto svetainėje prieš klausymą.

Numatoma, kad kiekvienas klausymas trunka tris valandas. Klausymai vyksta tokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis, kuriomis paskirtieji Komisijos nariai turi vienodą ir nešališkai suteikiamą galimybę prisistatyti ir išreikšti savo nuomonę.

6.   Numatoma, kad kiekvienas klausymas trunka tris valandas. Klausymai vyksta tokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis, kuriomis paskirtieji Komisijos nariai turi vienodą ir nešališkai suteikiamą galimybę prisistatyti ir išreikšti savo nuomonę.

Paskirtieji Komisijos nariai pakviečiami padaryti ne ilgesnį kaip penkiolikos minučių įžanginį pranešimą žodžiu.
  Jei
  įmanoma
  , vykstant klausymui pateikiami klausimai sugrupuojami
  pagal temas. Didžioji dalis kalbėjimo laiko skiriama frakcijoms, mutatis mutandis taikant 162 straipsnį. Rengiant klausymus siekiama, kad užsimegztų pliuralistinis politinis paskirtųjų Komisijos narių ir Parlamento narių dialogas. Prieš klausymo pabaigą paskirtiesiems Komisijos nariams suteikiama galimybė padaryti glaustą baigiamąjį pranešimą.

7.   Paskirtieji Komisijos nariai pakviečiami padaryti ne ilgesnį kaip penkiolikos minučių įžanginį pranešimą žodžiu.
  Vykstant klausymui pateikiama ne daugiau kaip 25 klausimų, jei
  įmanoma
  sugrupuotų
  pagal temas.
  Per skirtą laiką galima nedelsiant pateikti vieną papildomą klausimą.
  Didžioji dalis kalbėjimo laiko skiriama frakcijoms, mutatis mutandis taikant 162 straipsnį. Rengiant klausymus siekiama, kad užsimegztų pliuralistinis politinis paskirtųjų Komisijos narių ir Parlamento narių dialogas. Prieš klausymo pabaigą paskirtiesiems Komisijos nariams suteikiama galimybė padaryti glaustą baigiamąjį pranešimą.

Rengiamos tiesioginės
  klausymų garso ir vaizdo
  transliacijos
  . Indeksuotas klausymų įrašas pateikiamas visuomenei per 24 valandas.

8.   
  Visuomenei ir žiniasklaidai suteikiama galimybė nemokamai stebėti tiesiogines
  klausymų garso ir vaizdo
  transliacijas
  . Indeksuotas klausymų įrašas pateikiamas visuomenei per 24 valandas.

3 straipsnis

| c) | Įvertinimas |
| --- | --- |

c)

Įvertinimas

Įvertinimas

Pasibaigus klausymams, komiteto pirmininkas ir koordinatoriai nedelsdami susirenka ir įvertina kiekvieną paskirtąjį Komisijos narį. Šie posėdžiai yra uždari. Koordinatorių prašoma pateikti savo nuomonę dėl to, ar paskirtieji Komisijos nariai turi tinkamą kvalifikaciją būti Komisijos nariais ir eiti tam tikras pareigas, į kurias jie paskirti. Komitetų pirmininkų sueiga nustato standartinę formą, kad būtų galima lengviau atlikti vertinimą.

1.   Pasibaigus klausymams, komiteto pirmininkas ir koordinatoriai nedelsdami susirenka ir įvertina kiekvieną paskirtąjį Komisijos narį. Šie posėdžiai yra uždari. Koordinatorių prašoma pateikti savo nuomonę dėl to, ar paskirtieji Komisijos nariai turi tinkamą kvalifikaciją būti Komisijos nariais ir eiti tam tikras pareigas, į kurias jie paskirti. Komitetų pirmininkų sueiga nustato standartinę formą, kad būtų galima lengviau atlikti vertinimą.

Jungtinių komitetų atveju atitinkamų komitetų pirmininkai ir koordinatoriai vykstant procedūrai veikia kartu.

2.   Jungtinių komitetų atveju atitinkamų komitetų pirmininkai ir koordinatoriai vykstant procedūrai veikia kartu.

Pateikiamas vienas bendras kiekvieno paskirtojo Komisijos nario
  vertinimas
  . Įtraukiamos visų su klausymu susijusių komitetų nuomonės.

3.   Pateikiamas vienas bendras kiekvieno paskirtojo Komisijos nario
  vertinimo raštas
  . Įtraukiamos visų su klausymu susijusių komitetų nuomonės.

Jei norint atlikti vertinimą komitetams reikia daugiau informacijos, Parlamento pirmininkas jų vardu raštu kreipiasi į išrinktąjį Komisijos pirmininką. Koordinatoriai atsižvelgia į jo pateiktą atsakymą.

Jeigu koordinatoriams nepavyksta pasiekti bendro sutarimo dėl vertinimo arba jei viena iš frakcijų pateikia prašymą, komiteto pirmininkas sukviečia visus komiteto narius į posėdį. Komiteto pirmininkas kaip paskutinę priemonę kviečia slaptai balsuoti dėl abiejų sprendimų.

3a.
     
  Koordinatorių vertinimui taikomi šie principai:

| a) | jei koordinatoriai vienbalsiai pritaria paskirtojo Komisijos nario kandidatūrai, komiteto pirmininkas jų vardu pateikia patvirtinimo raštą; |
| --- | --- |

a)

jei koordinatoriai vienbalsiai pritaria paskirtojo Komisijos nario kandidatūrai, komiteto pirmininkas jų vardu pateikia patvirtinimo raštą;

| b) | jei koordinatoriai vienbalsiai atmeta paskirtojo Komisijos nario kandidatūrą, komiteto pirmininkas jų vardu pateikia atmetimo raštą; |
| --- | --- |

b)

jei koordinatoriai vienbalsiai atmeta paskirtojo Komisijos nario kandidatūrą, komiteto pirmininkas jų vardu pateikia atmetimo raštą;

| c) | jei koordinatoriai bent dviejų trečdalių dauguma pritaria paskirtojo Komisijos nario kandidatūrai, komiteto pirmininkas jų vardu pateikia raštą, kuriame nurodoma, kad didele dauguma pritariama Komisijos nario kandidatūrai. Jei prašoma, nurodoma mažumos nuomonė; |
| --- | --- |

c)

jei koordinatoriai bent dviejų trečdalių dauguma pritaria paskirtojo Komisijos nario kandidatūrai, komiteto pirmininkas jų vardu pateikia raštą, kuriame nurodoma, kad didele dauguma pritariama Komisijos nario kandidatūrai. Jei prašoma, nurodoma mažumos nuomonė;

| d) | jei koordinatoriai negali pasiekti dviejų trečdalių balsų daugumos, kad kandidatūrai būtų pritarta, jie: |
| --- | --- |

d)

jei koordinatoriai negali pasiekti dviejų trečdalių balsų daugumos, kad kandidatūrai būtų pritarta, jie:

| | — | pirmiausia paprašo suteikti daugiau informacijos, pateikdami papildomų klausimų, į kuriuos atsakoma raštu; |
| --- | --- | --- |

—

pirmiausia paprašo suteikti daugiau informacijos, pateikdami papildomų klausimų, į kuriuos atsakoma raštu;

| | — | jei atsakymai koordinatorių vis dar netenkina, jie paprašo surengti papildomą 1,5  val. trukmės klausymą, kuriam turi pritarti Pirmininkų sueiga; |
| --- | --- | --- |

—

jei atsakymai koordinatorių vis dar netenkina, jie paprašo surengti papildomą 1,5  val. trukmės klausymą, kuriam turi pritarti Pirmininkų sueiga;

| e) | jei po to, kai buvo pritaikytas d punktas, koordinatoriai bent dviejų trečdalių dauguma pritaria paskirtojo Komisijos nario kandidatūrai, komiteto pirmininkas jų vardu pateikia raštą, kuriame nurodoma, kad didele dauguma pritariama Komisijos nario kandidatūrai. Jei prašoma, nurodoma mažumos nuomonė; |
| --- | --- |

e)

jei po to, kai buvo pritaikytas d punktas, koordinatoriai bent dviejų trečdalių dauguma pritaria paskirtojo Komisijos nario kandidatūrai, komiteto pirmininkas jų vardu pateikia raštą, kuriame nurodoma, kad didele dauguma pritariama Komisijos nario kandidatūrai. Jei prašoma, nurodoma mažumos nuomonė;

| f) | jei po to, kai buvo pritaikytas d punktas, koordinatoriai negali pasiekti dviejų trečdalių balsų daugumos, kad būtų pritarta paskirtojo Komisijos nario kandidatūrai, komiteto pirmininkas sušaukia komiteto posėdį ir surengia balsavimą dėl 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų dviejų klausimų. Komiteto pirmininkas pateikia raštą, kuriame nurodomas komiteto įvertinimas. |
| --- | --- |

f)

jei po to, kai buvo pritaikytas d punktas, koordinatoriai negali pasiekti dviejų trečdalių balsų daugumos, kad būtų pritarta paskirtojo Komisijos nario kandidatūrai, komiteto pirmininkas sušaukia komiteto posėdį ir surengia balsavimą dėl 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų dviejų klausimų. Komiteto pirmininkas pateikia raštą, kuriame nurodomas komiteto įvertinimas.

Komitetų vertinimo
  pranešimas patvirtinamas ir paskelbiamas viešai
  per 24 valandas
  po klausymo
  .
  Pranešimus
  išnagrinėja Komitetų pirmininkų sueiga, tuomet jie pateikiami Pirmininkų sueigai. Jei Pirmininkų sueiga nenusprendžia prašyti išsamesnės informacijos, ji, pasikeitusi nuomonėmis, paskelbia, jog klausymai baigti.

3b.
     Komitetų vertinimo
  raštai perduodami
  per 24 valandas
  nuo vertinimo proceso užbaigimo
  .
  Raštus
  išnagrinėja Komitetų pirmininkų sueiga, tuomet jie pateikiami Pirmininkų sueigai. Jei Pirmininkų sueiga nenusprendžia prašyti išsamesnės informacijos, ji, pasikeitusi nuomonėmis, paskelbia, jog klausymai baigti
  ir leidžia viešai paskelbti visus vertinimo raštus
  .

4 straipsnis

Komisijos sudėties pristatymas

Išrinktasis Komisijos pirmininkas per Parlamento posėdį, į kurį pakviečiamas Europos Vadovų Tarybos pirmininkas ir Tarybos pirmininkas,
  pristato
  visus paskirtuosius Komisijos narius ir jų programą. Po pristatymo vyksta diskusijos. Siekiant užbaigti diskusijas, bet kuri frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. Taikomos 123 straipsnio 3
  , 4 ir 5
  dalys.

1.   Išrinktasis Komisijos pirmininkas
  pakviečiamas
  per Parlamento posėdį, į kurį pakviečiamas Europos Vadovų Tarybos pirmininkas ir Tarybos pirmininkas,
  pristatyti
  visus paskirtuosius Komisijos narius ir jų programą. Po pristatymo vyksta diskusijos. Siekiant užbaigti diskusijas, bet kuri frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. Taikomos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 3
  –5b
  dalys.

Pasibaigus balsavimui dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos, Parlamentas balsuoja pritarti ar nepritarti išrinktojo Komisijos pirmininko ir paskirtųjų Komisijos narių kaip institucijos paskyrimui. Sprendimą Parlamentas priima remdamasis vardiniu būdu balsavusiųjų daugumos nuomone. Parlamentas gali balsavimą atidėti iki kito posėdžio.

2.   Pasibaigus balsavimui dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos, Parlamentas balsuoja pritarti ar nepritarti išrinktojo Komisijos pirmininko ir paskirtųjų Komisijos narių kaip institucijos paskyrimui. Sprendimą Parlamentas priima remdamasis vardiniu būdu balsavusiųjų daugumos nuomone. Parlamentas gali balsavimą atidėti iki kito posėdžio.

5 straipsnis

Per klausymus prisiimtų įsipareigojimų stebėsena

Paskirtųjų Komisijos narių per klausymus prisiimtus įsipareigojimus ir nurodytus prioritetus per visą jų kadenciją peržiūri atsakingas komitetas, vykdydamas metinį struktūrinį dialogą su Komisija pagal Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 4 priedo 1 dalį.

2.   
  Jeigu keičiasi Komisijos sudėtis arba įvyksta svarbių su postais susijusių pokyčių Komisijos kadencijos metu, taikomos šios nuostatos:

II dalis. Svarbūs su postais susiję pokyčiai arba Komisijos narių kolegijos sudėties pokyčiai jos kadencijos metu

6 straipsnis

Laisva vieta

| a) | kai reikia užpildyti dėl atsistatydinimo, dėl privalomo išėjimo į pensiją ar dėl mirties atsiradusią laisvą vietą, Parlamentas nedelsdamas kviečia paskirtąjį Komisijos narį dalyvauti klausyme tomis pačiomis sąlygomis, kokios nustatytos
  1 dalyje
  ; |
| --- | --- |

a)

kai reikia užpildyti dėl atsistatydinimo, dėl privalomo išėjimo į pensiją ar dėl mirties atsiradusią laisvą vietą, Parlamentas nedelsdamas kviečia paskirtąjį Komisijos narį dalyvauti klausyme tomis pačiomis sąlygomis, kokios nustatytos
  1 dalyje
  ;

kai reikia užpildyti dėl atsistatydinimo, dėl privalomo išėjimo į pensiją ar dėl mirties atsiradusią laisvą vietą, Parlamentas nedelsdamas kviečia paskirtąjį Komisijos narį dalyvauti klausyme tomis pačiomis sąlygomis, kokios nustatytos
  I dalyje
  ;

7 straipsnis

Naujų valstybių narių įstojimas

| b) | kai į ES įstoja nauja valstybė narė, Parlamentas kviečia paskirtąjį Komisijos narį dalyvauti klausyme tomis pačiomis sąlygomis, kokios nustatytos
  1 dalyje
  ; |
| --- | --- |

b)

kai į ES įstoja nauja valstybė narė, Parlamentas kviečia paskirtąjį Komisijos narį dalyvauti klausyme tomis pačiomis sąlygomis, kokios nustatytos
  1 dalyje
  ;

kai į ES įstoja nauja valstybė narė, Parlamentas kviečia paskirtąjį Komisijos narį dalyvauti klausyme tomis pačiomis sąlygomis, kokios nustatytos
  I dalyje
  ;

8 straipsnis

Svarbūs su postais susiję pokyčiai

| c) | įvykus svarbiems su postais susijusiems pokyčiams, susiję Komisijos nariai, prieš užimdami savo naujas pareigas, yra kviečiami dalyvauti
  atitinkamų komitetų posėdžiuose
  . |
| --- | --- |

c)

įvykus svarbiems su postais susijusiems pokyčiams, susiję Komisijos nariai, prieš užimdami savo naujas pareigas, yra kviečiami dalyvauti
  atitinkamų komitetų posėdžiuose
  .

per Komisijos kadenciją
  įvykus svarbiems su postais susijusiems pokyčiams, susiję Komisijos nariai, prieš užimdami savo naujas pareigas, yra kviečiami dalyvauti
  klausyme tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip I dalyje nustatytos sąlygos
  .

9 straipsnis

Balsavimas plenariniame posėdyje

Nukrypstant nuo
  1 dalies c punkto aštuntoje pastraipoje
  nustatytos procedūros, kai plenarinio posėdžio metu balsuojama tik dėl vieno Komisijos nario paskyrimo, balsuojama slaptai.

Nukrypstant nuo
  118 straipsnio 5a dalyje
  nustatytos procedūros, kai plenarinio posėdžio metu balsuojama tik dėl vieno Komisijos nario paskyrimo, balsuojama slaptai.

Pakeitimas 279

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

XVI a priedas (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | XVIA PRIEDAS |
| | Pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimamų aktų rengimo reikalavimai |
| | 1. | Aktuose nurodoma akto rūšis, numeris, abiejų ją priėmusių institucijų pavadinimai, pasirašymo data ir dalykas. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

XVIA PRIEDAS

Pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimamų aktų rengimo reikalavimai

1.

| 2. | Aktuose turi būti: |
| --- | --- |

2.

| a) | formuluotė „Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba“; |
| --- | --- |

a)

formuluotė „Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba“;

| b) | nuorodos į nuostatas, kuriomis remiantis buvo priimtas teisės aktas, pradedant žodžiais „atsižvelgdami į“; |
| --- | --- |

b)

nuorodos į nuostatas, kuriomis remiantis buvo priimtas teisės aktas, pradedant žodžiais „atsižvelgdami į“;

| c) | nuorodos į pateiktus pasiūlymus, gautas nuomones ir suteiktas konsultacijas; |
| --- | --- |

c)

nuorodos į pateiktus pasiūlymus, gautas nuomones ir suteiktas konsultacijas;

| d) | nurodomi teisės akto priėmimo motyvai, pradedant žodžiu „kadangi“; |
| --- | --- |

d)

nurodomi teisės akto priėmimo motyvai, pradedant žodžiu „kadangi“;

| e) | formuluotė „priėmė šį reglamentą“ ar „priėmė šią direktyvą“, arba „priėmė šį sprendimą“, po kurios išdėstoma pagrindinė teisės akto dalis. |
| --- | --- |

e)

formuluotė „priėmė šį reglamentą“ ar „priėmė šią direktyvą“, arba „priėmė šį sprendimą“, po kurios išdėstoma pagrindinė teisės akto dalis.

| 3. | Aktai yra padalyti į straipsnius, jei reikia, suskirstyti į dalis, antraštines dalis, skyrius ir skirsnius. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Paskutiniame akto straipsnyje nurodoma akto įsigaliojimo data tuo atveju, jei ji yra ankstesnė ar vėlesnė negu dvidešimtoji diena po akto paskelbimo. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Po paskutinio akto straipsnio pateikiama: |
| --- | --- |

5.

| — | atitinkama formuluotė dėl akto taikymo, remiantis atitinkamomis Sutarčių nuostatomis; |
| --- | --- |

—

atitinkama formuluotė dėl akto taikymo, remiantis atitinkamomis Sutarčių nuostatomis;

| — | formuluotė „Priimta ...“ nurodant datą, kada buvo pasirašytas aktas; |
| --- | --- |

—

formuluotė „Priimta ...“ nurodant datą, kada buvo pasirašytas aktas;

| — | formuluotė „Europos Parlamento vardu Pirmininkas“, „Tarybos vardu Pirmininkas“ su nurodytu Europos Parlamento pirmininko vardu ir pavarde ir tuo metu, kai buvo pasirašytas aktas, Tarybos pirmininko pareigas einančio asmens vardu ir pavarde. |
| --- | --- |

—

formuluotė „Europos Parlamento vardu Pirmininkas“, „Tarybos vardu Pirmininkas“ su nurodytu Europos Parlamento pirmininko vardu ir pavarde ir tuo metu, kai buvo pasirašytas aktas, Tarybos pirmininko pareigas einančio asmens vardu ir pavarde.

Pakeitimas 280

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

XVII priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimas 281

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

XVIII priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimas 282

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

XIX priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimas 283

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

XX priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Pakeitimas 284

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

XXI priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

---

(*1)  Žr. Parlamento darbo tvarkos taisyklių su pakeitimais konsoliduotą versiją: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+RULES-EP+20170116+TOC+DOC+XML+V0//LT

(1)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(1)  Žr. I priedą.

(1)  Žr. I priedą.

(1a)  
  Registras sudarytas Europos Parlamento ir Komisijos susitarimu dėl skaidrumo registro, skirto organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems kuriant ir įgyvendinant Europos Sąjungos politiką (OL L 277, 2014 9 19, p. 11).

(2)  
  Registras sudarytas Europos Parlamento ir Komisijos susitarimu dėl skaidrumo registro, skirto organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems kuriant ir įgyvendinant Europos Sąjungos politiką (žr. IX priedo B dalį).

(3)  
  Žr. IX priedo B dalį.

(4)  
  Žr. susitarimo 3 priedą, esantį IX priedo B dalyje.

(5)  
  Žr. IX priedo A dalį.

(6)  
  Žr. XI priedą.

(7)  
  Žr. IX priedo E dalį.

(8)  
  Žr. XIII priedą
  .

(8)  
  Pagrindų susitarimas dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (OL L 304, 2010 11 20, p. 47)
  .

(8a)  

  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(1a)  
  2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros, 25 dalis (OL L 123, 2016 5 12, p. 1).

(9)  
  Žr. Pirmininkų sueigos sprendimą šiuo klausimu, pateikiamą Darbo tvarkos taisyklių XVII priede.

(9a)  
  Žr. atitinkamą Pirmininkų sueigos sprendimą.

(10)  
  Žr. XX priedą
  .

(10)  
  Derybų įprastos teisėkūros procedūros metu elgesio kodeksas
  .

(1a)  

  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(11)  Žr. V priedą.

(11)  Žr. V priedą.

(12)  1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo 4 punktas (OL C 102, 1996 4 4, p. 2).

(12)  1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo 4 punktas (OL C 102, 1996 4 4, p. 2).

(13)  2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo 9 punktas (OL C 77, 2002 3 28, p. 1).

(13)  2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo 9 punktas (OL C 77, 2002 3 28, p. 1).

(14)  
  Taip pat žr. 141 straipsnio išaiškinimą.

(15)  
  Žr. XIV priedą.

(1a)  

  OL L 277, 2014 9 19, p. 11.

(16)  
  Žr. XVI priedą.

(17)  
  Žr. II priedą.

(18)  Žr. III priedą.

(18)  Žr. III priedą.

(1a)  
  Žr. III priedą.

(1a)  
  Žr. III priedą.

(19)  Žr. III priedą.

(19)  Žr. III priedą.

(20)  Pratęsta Parlamento 2014 m. vasario 26 d. sprendimu.

(20)  Pratęsta Parlamento 2014 m. vasario 26 d. sprendimu.

(21)  
  Žr. XV priedą.

(22)  Žr. VI priedą.

(22)  Žr. VI priedą.

(23)  
  Žr. VIII priedą.

(24)  
  Žr. XIII priedą.

(25)  
  Žr. X priedą.

(1a)  
  Įterptas 223a straipsnis taikomas tik Europos politinėms partijoms ir Europos politiniams fondams, kaip nustatyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 2 straipsnio 3 ir 4 dalyse. Dabartinis 224 straipsnio tekstas toliau taikomas aktams ir įsipareigojimams, susijusiems su Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų finansavimu 2014, 2015, 2016 ir 2017 biudžetiniais metais, kuriais pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 40 straipsnį ir toliau taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2004/2003 dėl reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas, ir šių partijų finansavimo taisyklių. Dabartinis 225 straipsnio tekstas toliau taikomas Europos politinėms partijoms ir Europos politiniams fondams, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 2004/2003 2 straipsnyje, kol jie gauna finansavimą už 2014, 2015, 2016 ir 2017 biudžetinius metus taikant tą reglamentą.

(1a)  
  2016 m. rugsėjo 12 d. Biuro sprendimas dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl Skaidrumo registro įgyvendinimo.

(26)  1999 m. balandžio 12 d. Biuro sprendimas.

(26)  1999 m. balandžio 12 d. Biuro sprendimas dėl patalpų skyrimo buvusiems Europos Parlamento nariams.

---

2016 m. gruodžio 14 d., trečiadienis

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/393 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/393

---

P8_TA(2016)0488

Nemokumo bylos ir nemokumo specialistai ***I

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo pakeičiami Reglamento (ES) 2015/848 dėl nemokumo bylų A ir B prieduose pateikti nemokumo bylų ir nemokumo specialistų sąrašai (COM(2016)0317 – C8-0196/2016 – 2016/0159(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 238/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0317), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0317),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 81 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0196/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 81 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0196/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0324/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0324/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0159

Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gruodžio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo pakeičiami Reglamento (ES) 2015/848 dėl nemokumo bylų A ir B priedai

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/353.)

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/394 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/394

---

P8_TA(2016)0489

EB ir Uzbekistano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas ir dvišalė prekyba tekstilės gaminiais ***

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas išplečiant jo nuostatų taikymą dvišalei prekybai tekstilės gaminiais, siekiant atsižvelgti į dvišalio susitarimo dėl tekstilės gaminių galiojimo pasibaigimą, sudarymo projekto (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 238/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16384/1/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16384/1/2010),

| — | atsižvelgdamas į Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas išplečiant jo nuostatų taikymą dvišalei prekybai tekstilės gaminiais, siekiant atsižvelgti į dvišalio susitarimo dėl tekstilės gaminių galiojimo pasibaigimą, projektą (16388/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas išplečiant jo nuostatų taikymą dvišalei prekybai tekstilės gaminiais, siekiant atsižvelgti į dvišalio susitarimo dėl tekstilės gaminių galiojimo pasibaigimą, projektą (16388/2010),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0097/2011),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. preliminarią rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo projekto (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. preliminarią rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo projekto (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 14 d. ne teisėkūros rezoliuciją (2) dėl Tarybos sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 14 d. ne teisėkūros rezoliuciją (2) dėl Tarybos sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0332/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0332/2016),

| 1. | pritaria Protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Uzbekistano Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 195.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0490.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/395 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/395

---

P8_TA(2016)0491

ES ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimas (Ekvadoro prisijungimas) ***

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Prisijungimo protokolo prie Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo, kuriuo atsižvelgiama į Ekvadoro prisijungimą, sudarymo Sąjungos vardu projekto (07620/2016 – C8-0463/2016 – 2016/0092(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 238/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07620/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07620/2016),

| — | atsižvelgdamas į Prisijungimo protokolo prie Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo, kuriuo atsižvelgiama į Ekvadoro prisijungimą, projektą (07621/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prisijungimo protokolo prie Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo, kuriuo atsižvelgiama į Ekvadoro prisijungimą, projektą (07621/2016),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0463/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0463/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą bei trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą bei trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir į Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0362/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir į Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0362/2016),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių ir Ekvadoro, Kolumbijos bei Peru vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/396 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/396

---

P8_TA(2016)0492

ES ir Norvegijos susitarimas dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako sąsiauryje ***

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako sąsiauryje laivams, plaukiojantiems su Danijos, Norvegijos ir Švedijos vėliava, sudarymo projekto (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 238/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10711/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10711/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako sąsiauryje laivams, plaukiojantiems su Danijos, Norvegijos ir Švedijos vėliava, projektą (11692/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako sąsiauryje laivams, plaukiojantiems su Danijos, Norvegijos ir Švedijos vėliava, projektą (11692/2014),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0332/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0332/2016),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 14 d. (1) ne teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 14 d. (1) ne teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį bei į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį bei į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A8-0321/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A8-0321/2016),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Norvegijos Karalystės parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0493.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/397 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/397

---

P8_TA(2016)0494

Gruzijos ir Europolo operatyvinio ir strateginio bendradarbiavimo susitarimas *

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos policijos biuras (Europolas) sudarytų Gruzijos ir Europolo operatyvinio ir strateginio bendradarbiavimo susitarimą, projekto (10343/2016 – C8-0266/2016 – 2016/0810(CNS))

(Konsultavimasis)

(2018/C 238/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10343/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10343/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0266/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0266/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (1), ypač į jo 23 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (1), ypač į jo 23 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/934/TVR dėl įgyvendinimo taisyklių, reglamentuojančių Europolo santykius su partneriais, įskaitant keitimąsi asmens duomenimis ir įslaptinta informacija, priėmimo (2), visų pirma į jo 5 ir 6 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/934/TVR dėl įgyvendinimo taisyklių, reglamentuojančių Europolo santykius su partneriais, įskaitant keitimąsi asmens duomenimis ir įslaptinta informacija, priėmimo (2), visų pirma į jo 5 ir 6 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/935/TVR, kuriuo nustatomas trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/935/TVR, kuriuo nustatomas trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašas (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8–0343/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8–0343/2016),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją nuo naujo reglamento dėl Europolo (4) taikymo pradžios datos įvertinti bendradarbiavimo susitarimo nuostatas; ragina Komisiją pranešti Parlamentui ir Tarybai to vertinimo rezultatus ir prireikus pateikti rekomendaciją dėl leidimo vėl pradėti tarptautines naujas derybas dėl susitarimo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir Europolui. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL L 121, 2009 5 15, p. 37.

(2)  OL L 325, 2009 12 11, p. 6.

(3)  OL L 325, 2009 12 11, p. 12.

(4)  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (OL L 135, 2016 5 24, p. 53).

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/398 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/398

---

P8_TA(2016)0495

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: paraiška „EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana, automobiliai“

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Ispanijos paraiška „EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automobiliai“) (COM(2016)0708 – C8-0454/2016 – 2016/2298(BUD))

(2018/C 238/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0708 – C8-0454/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0708 – C8-0454/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0379/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0379/2016),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones;

| B. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama;

| C. | kadangi priimtasis EGF reglamentas atspindi Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, padidinti Sąjungos finansinį įnašą iki 60 proc. bendrų numatomų išlaidų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti; |
| --- | --- |

C.

kadangi priimtasis EGF reglamentas atspindi Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, padidinti Sąjungos finansinį įnašą iki 60 proc. bendrų numatomų išlaidų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti;

| D. | kadangi Ispanija pateikė paraišką „EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive“ dėl finansinės EGF paramos po to, kai buvo atleisti darbuotojai ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 29 skyriui (Variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba), daugiausia NUTS 2 lygio Valensijos autonominiame regione (ES52), ir kadangi tikimasi, kad priemonėmis pasinaudos 250 atleistų darbuotojų, atitinkančių reikalavimus EGF paramai gauti; |
| --- | --- |

D.

kadangi Ispanija pateikė paraišką „EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive“ dėl finansinės EGF paramos po to, kai buvo atleisti darbuotojai ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 29 skyriui (Variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba), daugiausia NUTS 2 lygio Valensijos autonominiame regione (ES52), ir kadangi tikimasi, kad priemonėmis pasinaudos 250 atleistų darbuotojų, atitinkančių reikalavimus EGF paramai gauti;

| E. | kadangi paraiška pateikta laikantis EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytų intervencijos kriterijų, nukrypstant nuo to reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytų kriterijų, pagal kuriuos reikalaujama, kad per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš įmonių, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra viename valstybės narės NUTS 2 lygio regione arba dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose, būtų atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų; |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška pateikta laikantis EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytų intervencijos kriterijų, nukrypstant nuo to reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytų kriterijų, pagal kuriuos reikalaujama, kad per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš įmonių, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra viename valstybės narės NUTS 2 lygio regione arba dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose, būtų atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų;

| F. | kadangi 2015 m. ES 27 valstybėse narėse variklinių transporto priemonių gamyba sumažėjo 0,5 mln. vienetų, palyginti su 2006 m. (nuo 18,7 mln. vienetų 2006 m. iki 18,2 mln. vienetų 2015 m.), o pasaulinė gamyba padidėjo 31,1 proc. (nuo 69,2 mln. vienetų 2006 m. iki 90,9 mln. vienetų 2015 m.) (4), visų pirma Kinijoje ir kitose Pietryčių Azijos šalyse; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2015 m. ES 27 valstybėse narėse variklinių transporto priemonių gamyba sumažėjo 0,5 mln. vienetų, palyginti su 2006 m. (nuo 18,7 mln. vienetų 2006 m. iki 18,2 mln. vienetų 2015 m.), o pasaulinė gamyba padidėjo 31,1 proc. (nuo 69,2 mln. vienetų 2006 m. iki 90,9 mln. vienetų 2015 m.) (4), visų pirma Kinijoje ir kitose Pietryčių Azijos šalyse;

| 1. | pritaria Komisijai, kad įvykdytos EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos ir kad todėl Ispanija turi teisę pagal šį reglamentą gauti finansinę 856 800 EUR paramą, kuri sudaro 60 proc. bendrų išlaidų, siekiančių 1 428 000 EUR, tam, kad į darbo rinką vėl integruotų 250 atleistų darbuotojų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad taip pat pagrįsta patvirtini paraišką dėl mažiau nei 500 atleistų darbuotojų, nes parama teikiama buvusiems mažųjų ir vidutinių įmonių darbuotojams; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad Ispanija paraišką dėl EGF finansinės paramos pateikė 2016 m. birželio 21 d. ir kad 2016 m. lapkričio 8 d. Komisija baigė tos paraiškos vertinimą ir tą pačią dieną informavo Parlamentą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad iki šiol pateiktos 23 su variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba susijusios EGF paraiškos; 13 iš jų buvo pateiktos dėl globalizacijos sukeltų prekybos pokyčių (5), 10 – dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės (6); pažymi, kad 3 iš šių EGF paraiškų pateikė Ispanija (EGF/2008/002 ES Delphi, EGF/2008/004 ES Kastilija ir Leonas ir Aragonas ir EGF/2010/002 ES Cataluña automotive); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad Sąjungos automobilių pramonės rinkos dalies mažėjimas yra ilgalaikės tendencijos dalis, kaip nurodyta Komisijos atliktuose ankstesnių su automobiliais susijusių EGF paraiškų, pagrįstų globalizacijos sukeltais prekybos pokyčiais, vertinimuose, atsižvelgiant į tai, kad 2000–2015 m. laikotarpiu Sąjunga prarado beveik pusę savo rinkos dalies; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad Ispanijoje dėl sumažėjusios automobilių gamybos sumažėjo ir įmonių, ir darbo vietų skaičius, taip pat kad Valensijos autonominiame regione 2008–2014 m. iš visų 187 įmonių veiklą nutraukė 62 automobilių įmonės – šis sumažėjimas atitinka 33,16 proc.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad įmonė „Bosal S.A.“ savo veiklą pradėjo 1986 m., kai Sagunto teritorija buvo paskelbta lengvatine reindustrializacijos zona po to, kai buvo atleisti darbuotojai iš vietos aukštakrosnės įmonės; pažymi, kad dėl įmonės „Bosal S.A.“ bankroto ir uždarymo Sagunto mieste darbo neteko 250 darbuotojų – tai palyginti didelis darbo vietų skaičius tame mieste, ir tai daro didelį poveikį vietos ir regiono ekonomikai, ypač atsižvelgiant į kaimo vietovėje esančio miestelio, kuris stipriai nukentėjo nuo ekonomikos krizės ir globalizacijos proceso pasekmių automobilių sektoriuje, specifinius bruožus; primena, kad, nors užimtumas rodo atsigavimo ženklus, nedarbo lygis Valensijos autonominiame regione vis dar išlieka 20,17 proc. (7); |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja dėl to, kad Sagunto mieste išaugo bedarbių skaičius nuo 2 778 (2007 m.) iki 6 437 (2015 m.), ir dėl nedarbo lygio, kuris siekia 25,8 proc., dar labiau pablogėjo ir taip nestabili padėtis regione; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad iš visų su šia paraiška susijusių atleistų darbuotojų 71 proc. yra vyresni nei 45 m. amžiaus, 78 proc. nuolat dirbo toje pačioje įmonėje bent 15 metų, ir 50 proc. neturi jokio išsilavinimo; taip pat pažymi, kad pastaruoju metu vietovėje nepradėjo veikti nė viena nauja gamykla; pažymi, kad atleistieji darbuotojai dėl visų šių aplinkybių yra labai pažeidžiami atsižvelgiant į tai, kad nesukuriama pakankamai darbo vietų, todėl jiems dar sunkiau susirasti naują darbą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad Ispanija planuoja 12 skirtingų veiksmų, iš kurių 6 yra prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos, pvz., informaciniai susirinkimai, profesinis orientavimas, įdarbinimas ar verslumo skatinimas, o 6 yra į šią pašalpą įtrauktiems atleistiems darbuotojams skiriamos išmokos ir paskatos, pvz., su kelionėmis į mokymo vietą ir gyvenamosios vietos keitimu susijusių išlaidų padengimas ar įdarbinimo išmokos; pažymi, kad šie veiksmai yra aktyvios darbo rinkos priemonės; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teigiamai vertina Ispanijos sprendimą pasiūlyti mokymo priemonių, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama profesinės kvalifikacijos pažymėjimams, pvz., kurių reikalaujama keleiviams vežti, arba sektoriuose arba srityse, kuriuose yra arba gali atsirasti galimybių, kaip antai, maisto sektoriuje, kulinarijos, profesinės rizikos prevencijos ir kokybės kontrolės bei aplinkosaugos standartų srityse, šildymo, vėdinimo ir oro kondicionavimo projektuose ir pramoninės įrangos priežiūros srityje; pritaria tam, kad siūlomi mokymai, kuriais ugdomi darbo našumą gerinantys įgūdžiai, pvz., informacinių ir ryšių technologijų, užsienio kalbų ir verslo vadybos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teigiamai vertina „Bosal S.A.“ (įmonės, kuri atleido daugumą su šia paraiška susijusių darbuotojų) buvusių darbuotojų atstovų norą paremti paraišką dėl EGF paramos ir jų dalyvavimą rengiant priemones, kurios bus pasiūlytos atleistiems darbuotojams; atkreipia dėmesį į tai, kad socialiniai partneriai, atitinkama darbdavių asociacija ir Sagunto vietos valdžios institucijos taip pat dalyvavo šiame procese; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad pajamų rėmimo priemonės sudarys mažiau nei 25 proc. bendro prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo, o tai yra daug mažesnė nei didžiausia 35 proc. riba, nustatyta EGF reglamente, ir kad šie veiksmai vykdomi su sąlyga, kad tiksliniai paramos gavėjai patys aktyviai dalyvauja darbo paieškos ar mokymo veikloje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad, kaip nustatyta EGF reglamento 7 straipsnyje, rengiant EGF lėšomis remiamą suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų numatyti būsimos darbo rinkos perspektyvas ir reikiamus įgūdžius, be to, jis turėtų būti pritaikytas perėjimui prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad Ispanija patvirtino, jog tinkami finansuoti veiksmai neremiami taikant kitas Sąjungos finansines priemones; dar kartą ragina Komisiją į savo metines ataskaitas įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą, siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi esamų reglamentų ir kad Sąjungos finansuojamos paslaugos nesidubliuotų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad svarbu didinti visų darbuotojų įsidarbinimo galimybes rengiant pritaikytus mokymus ir pripažįstant įgūdžius ir gebėjimus, įgytus per darbuotojo profesinę karjerą; tikisi, kad pagal suderintą paketą siūlomi mokymai bus pritaikyti ne tik prie atleistų darbuotojų poreikių, bet ir prie dabartinės verslo aplinkos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | yra įsitikinęs, kad platesnis nukrypti leidžiančios nuostatos dėl priimtinumo ribų taikymas siekiant padėti MVĮ darbuotojams, ataskaitinių laikotarpių pratęsimas, taip pat galimybė įtraukti atleistus darbuotojus, kurie teikė susijusias paslaugas atitinkamai įmonei, turėtų būti vertinami atidžiai, įvertinant kiekvieną konkretų atvejį ir visais įmanomais būdais siekiant apriboti EGF biudžeto naudojimo iškraipymus; taigi pritaria Komisijos sprendimui suteikti pagalbą 250 darbuotojų iš 29 įmonių Valensijos autonominiame regione; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad EGF parama neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat bendrovių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prašo Komisijos užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su dokumentais, susijusiais su EGF bylomis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  OICA duomenų bazė: http://www.oica.net/category/production-statistics/

(5)  EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana, automobilių pramonė, COM(2016)0708; EGF/2007/001 FR PSA tiekėjai, COM(2007)0415; EGF/2007/010 PT Lisboa Alentejo, COM(2008)0094; EGF/2008/002 ES Delphi, COM(2008)0547; EGF/2008/004 ES Kastilija ir Leonas ir Aragonas, COM(2009)0150; EGF/2009/013 DE Karmann, COM(2010)0007; EGF/2012/005 SE Saab, COM(2012)0622; EGF/2012/008 IT De Tomaso, COM(2013)0469; EGF/2013/006 PL Fiat Auto Poland, COM(2014)0699; EGF/2013/012 BE Ford Genk, COM(2014)0532; EGF/2014/006 FR PSA, COM(2014)0560; EGF/2015/003 BE Ford Genk, COM(2015)0336 ir EGF/2015/009 SE Volvo Trucks, COM(2016)0061.

(6)  EGF/2009/007 SE Volvo, COM(2009)0602; EGF/2009/009 AT Steiermark, COM(2009)0602; EGF/2009/019 FR PSA, COM(2011)0420; EGF/2010/002 ES Cataluña automotive, COM(2010)0453; EGF/2010/004 PL Wielkopolskie, COM(2010)0616; EGF/2010/015 FR Peugeot, COM(2012)0461; EGF/2010/031 BE General Motors Belgium, COM(2011)0212; EGF/2011/003 DE Arnsbergas ir Diuseldorfas, automobilių pramonė, COM(2011)0447; EGF/2011/005 PT Norte-Centro Automotive, COM(2011)0664; EGF/2015/002 DE Adam Opel, COM(2015)0342.

(7)  EPA Q3 2016. http://www.ine.es/infografias/tasasepa/desktop/tasas.html?t=0&lang=es

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Ispanijos paraišką „EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana, automobiliai“

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2017/341.)

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/403 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/403

---

P8_TA(2016)0496

Geležinkelio įmonių apskaitos norminimas ***II

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 dėl geležinkelio įmonių bendrųjų apskaitos norminimo taisyklių (11197/1/2016 – C8-0424/2016 – 2013/0013(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2018/C 238/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (11197/1/2016 – C8-0424/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (11197/1/2016 – C8-0424/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0026) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0026) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0368/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0368/2016),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

(3)  2014 2 26 priimti tekstai, P7_TA(2014)0152.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/404 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/404

---

P8_TA(2016)0497

Vidaus keleivinio geležinkelių transporto paslaugos ***II

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007, kiek tai susiję su vidaus keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkos atvėrimu (11198/1/2016 – C8-0425/2016 – 2013/0028(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2018/C 238/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (11198/1/2016 – C8-0425/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (11198/1/2016 – C8-0425/2016),

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo, Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės Deputatų Rūmų, Nyderlandų Karalystės Pirmųjų Rūmų, Nyderlandų Karalystės Antrųjų Rūmų, Austrijos Respublikos Bundesrato ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo, Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės Deputatų Rūmų, Nyderlandų Karalystės Pirmųjų Rūmų, Nyderlandų Karalystės Antrųjų Rūmų, Austrijos Respublikos Bundesrato ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0028) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0028) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0373/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0373/2016),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | siūlo aktą nurodyti taip: „Camp-Dijksma reglamentas dėl vidaus keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkos atvėrimo (4), |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

(3)  2014 m. vasario 26 d. priimti tekstai, P7_TA(2014)0148.

(4)  Deryboms dėl akto atitinkamai Parlamento ir Tarybos vardu vadovavo Wim van de Camp ir Sharon Dijksma.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento pareiškimas dėl darbuotojų perdavimo

Pagal 14 konstatuojamąją dalį ir 4 straipsnio 4a, 4b ir 6 dalis valstybės narės turi visapusiškai laikytis Direktyvos 2001/23/EB dėl darbuotojų teisių apsaugos įmonių perdavimo atveju ir turi teisę, be šios direktyvos taikymo, imtis papildomų darbuotojų apsaugos priemonių laikantis Sąjungos teisės, kaip antai reikalauti privalomo darbuotojų perdavimo, net jei Direktyva 2001/23/EB nebūtų taikoma.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/406 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/406

---

P8_TA(2016)0498

Bendra Europos geležinkelių erdvė ***II

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/34/ES, kiek tai susiję su keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimu ir geležinkelių infrastruktūros valdymu (11199/1/2016 – C8-0426/2016 – 2013/0029(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2018/C 238/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (11199/1/2016 – C8-0426/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (11199/1/2016 – C8-0426/2016),

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Senato, Lietuvos Respublikos Seimo, Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės Deputatų Rūmų, Nyderlandų Karalystės Pirmųjų Rūmų, Nyderlandų Karalystės Antrųjų Rūmų ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Senato, Lietuvos Respublikos Seimo, Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės Deputatų Rūmų, Nyderlandų Karalystės Pirmųjų Rūmų, Nyderlandų Karalystės Antrųjų Rūmų ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0029) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0029) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0371/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0371/2016),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | siūlo aktą nurodyti taip: „Sassoli-Dijksma direktyva dėl keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir geležinkelių infrastruktūros valdymo (4), |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0147.

(4)  Deryboms dėl akto atitinkamai Parlamento ir Tarybos vardu vadovavo David-Maria Sassoli ir Sharon Dijksma.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/407 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/407

---

P8_TA(2016)0499

Patekimas į uosto paslaugų rinką ir finansinis uostų skaidrumas ***I

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 238/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0296), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0296),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0144/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0144/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ispanijos Karalystės Deputatų Rūmų ir Ispanijos Karalystės Senato, Prancūzijos Respublikos Nacionalinės Asamblėjos, Italijos Respublikos Senato, Latvijos Respublikos Seimo, Maltos Respublikos Atstovų Rūmų, Lenkijos Respublikos Seimo ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ispanijos Karalystės Deputatų Rūmų ir Ispanijos Karalystės Senato, Prancūzijos Respublikos Nacionalinės Asamblėjos, Italijos Respublikos Senato, Latvijos Respublikos Seimo, Maltos Respublikos Atstovų Rūmų, Lenkijos Respublikos Seimo ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 5 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 5 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0023/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0023/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | siūlo aktą nurodyti taip: „Fleckenstein-Schultz van Haegen reglamentas, kuriuo nustatoma uosto paslaugų teikimo sistema ir bendros finansinio uostų skaidrumo taisyklės“ (4), |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 111.

(2)  OL C 114, 2014 4 15, p. 57.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2016 m. kovo 8 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0069).

(4)  Deryboms dėl akto atitinkamai Parlamento ir Tarybos vardu vadovavo Knut Fleckenstein ir Melanie Schultz van Haegen.

---

P8_TC1-COD(2013)0157

Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gruodžio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatoma uosto paslaugų teikimo sistema ir bendros finansinio uostų skaidrumo taisyklės

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/352.)

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/409 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/409

---

P8_TA(2016)0500

Audito Rūmų nario skyrimas: Juhan Parts

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Juhaną Partsą Audito Rūmų nariu (C8-0445/2016 – 2016/0817(NLE))

(Konsultavimasis)

(2018/C 238/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0445/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0445/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8–0375/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8–0375/2016),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2016 m. gruodžio 5 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2016 m. gruodžio 5 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti Juhaną Partsą Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/410 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/410

---

P8_TA(2016)0501

Anglies ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programa *

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/376/EB dėl Anglies ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos ir tos programos daugiamečių techninių gairių priėmimo (COM(2016)0075 – C8-0099/2016 – 2016/0047(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 238/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0075), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0075),

| — | atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

| — | atsižvelgdamas į prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 37 dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo 2 straipsnio 2 dalį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0099/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 37 dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo 2 straipsnio 2 dalį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0099/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0358/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0358/2016),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | siekiant užtikrinti daugiau skaidrumo ir atitiktį Komisijos ekspertų grupes reglamentuojantiems teisės aktams ir suderinamumą su jais, taip pat kuo labiau prisidėti prie subalansuoto atstovavimo atitinkamoms ekspertinėms ir reikšmingoms sritims ir siekiant optimalios lyčių pusiausvyros, svarbu peržiūrėti taisykles dėl patariamųjų ir techninių grupių kompetencijos ir sudėties, visų pirma
  susijusias
  su Komisijos paskirtų ekspertų statusu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

siekiant užtikrinti daugiau skaidrumo ir atitiktį Komisijos ekspertų grupes reglamentuojantiems teisės aktams ir suderinamumą su jais, taip pat kuo labiau prisidėti prie subalansuoto atstovavimo atitinkamoms ekspertinėms ir reikšmingoms sritims ir siekiant optimalios lyčių pusiausvyros, svarbu peržiūrėti taisykles dėl patariamųjų ir techninių grupių kompetencijos ir sudėties, visų pirma
  susijusias
  su Komisijos paskirtų ekspertų statusu;

| (3) | siekiant užtikrinti daugiau skaidrumo ir atitiktį Komisijos ekspertų grupes reglamentuojantiems teisės aktams ir suderinamumą su jais, taip pat kuo labiau prisidėti prie subalansuoto atstovavimo atitinkamoms ekspertinėms ir reikšmingoms sritims ir siekiant optimalios lyčių pusiausvyros, svarbu peržiūrėti taisykles dėl patariamųjų ir techninių grupių kompetencijos ir sudėties,
  informuoti atitinkamus suinteresuotuosius subjektus apie šių grupių svarstymus,
  visų pirma
  susijusius
  su Komisijos paskirtų ekspertų statusu
  ir jų daroma įtaka. Vis dėlto būtina laikytis 2016 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimo, nustatančio Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos horizontaliąsias taisykles, ir Europos Parlamento rezoliucijos dėl registro kontrolės ir Komisijos ekspertų grupių sudėties nuostatų
  ; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti daugiau skaidrumo ir atitiktį Komisijos ekspertų grupes reglamentuojantiems teisės aktams ir suderinamumą su jais, taip pat kuo labiau prisidėti prie subalansuoto atstovavimo atitinkamoms ekspertinėms ir reikšmingoms sritims ir siekiant optimalios lyčių pusiausvyros, svarbu peržiūrėti taisykles dėl patariamųjų ir techninių grupių kompetencijos ir sudėties,
  informuoti atitinkamus suinteresuotuosius subjektus apie šių grupių svarstymus,
  visų pirma
  susijusius
  su Komisijos paskirtų ekspertų statusu
  ir jų daroma įtaka. Vis dėlto būtina laikytis 2016 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimo, nustatančio Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos horizontaliąsias taisykles, ir Europos Parlamento rezoliucijos dėl registro kontrolės ir Komisijos ekspertų grupių sudėties nuostatų
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | tikslinga
  apsvarstyti galimybę supaprastinti finansavimo
  taisykles, kad būtų palengvintas
  mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ)
  dalyvavimas APMTF programoje ir apskaičiuojant reikalavimus atitinkančias išlaidas personalui
  būtų leista
  MVĮ savininkams ir kitiems fiziniams asmenims, negaunantiems atlyginimo, taikyti vieneto įkainį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

tikslinga
  apsvarstyti galimybę supaprastinti finansavimo
  taisykles, kad būtų palengvintas
  mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ)
  dalyvavimas APMTF programoje ir apskaičiuojant reikalavimus atitinkančias išlaidas personalui
  būtų leista
  MVĮ savininkams ir kitiems fiziniams asmenims, negaunantiems atlyginimo, taikyti vieneto įkainį;

| (4) | tikslinga
  remti bendrą mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimą APMTF programoje, inter alia, supaprastinant
  taisykles ir
  leisti
  apskaičiuojant reikalavimus atitinkančias išlaidas personalui MVĮ savininkams ir kitiems fiziniams asmenims, negaunantiems atlyginimo, taikyti vieneto įkainį; |
| --- | --- |

(4)

tikslinga
  remti bendrą mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimą APMTF programoje, inter alia, supaprastinant
  taisykles ir
  leisti
  apskaičiuojant reikalavimus atitinkančias išlaidas personalui MVĮ savininkams ir kitiems fiziniams asmenims, negaunantiems atlyginimo, taikyti vieneto įkainį;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | anglies ir plieno sektoriai yra itin svarbūs vykstant Europos integracijos procesui ir atlieka esminį vaidmenį Sąjungos pramonėje apskritai. Tuo pačiu metu darbo sąlygos tuose sektoriuose yra labai sunkios ir dažnai turi žalingą poveikį darbuotojų ir piliečių sveikatai. Todėl įrenginiuose ir bendrovėse turėtų būti laikomasi visų teisinių reikalavimų, susijusių su socialine atsakomybe, siūlomi galutiniai sprendimai ir mažinamas gamyklų uždarymo arba pramonės perkėlimo poveikis visuomenei. Su socialine atsakomybe susijusiais klausimais turi būti kiek įmanoma konsultuojamasi su socialiniais partneriais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

anglies ir plieno sektoriai yra itin svarbūs vykstant Europos integracijos procesui ir atlieka esminį vaidmenį Sąjungos pramonėje apskritai. Tuo pačiu metu darbo sąlygos tuose sektoriuose yra labai sunkios ir dažnai turi žalingą poveikį darbuotojų ir piliečių sveikatai. Todėl įrenginiuose ir bendrovėse turėtų būti laikomasi visų teisinių reikalavimų, susijusių su socialine atsakomybe, siūlomi galutiniai sprendimai ir mažinamas gamyklų uždarymo arba pramonės perkėlimo poveikis visuomenei. Su socialine atsakomybe susijusiais klausimais turi būti kiek įmanoma konsultuojamasi su socialiniais partneriais;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio - 1 punktas (naujas)

Sprendimas 2008/376/EB

3 straipsnio 1 punkto g papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1) | 3 straipsnio 1 punkto g papunktis išbraukiamas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1)

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio - 1 a punktas (naujas)

Sprendimas 2008/376/EB

6 straipsnio 2 dalies g a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1a) | 6 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:









  „ga) | įvertinti kasybos operacijų poveikį darbuotojų užimtumui ir vietos bendruomenėms;“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1a)

„ga)

įvertinti kasybos operacijų poveikį darbuotojų užimtumui ir vietos bendruomenėms;“

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio - 1 b punktas (naujas)

Sprendimas 2008/376/EB

6 straipsnio 2 dalies g b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1b) | 6 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:









  „gb) | įvertinti kasybos operacijų poveikį darbuotojų sveikatai ir saugai ir vietos bendruomenėms;“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1b)

„gb)

įvertinti kasybos operacijų poveikį darbuotojų sveikatai ir saugai ir vietos bendruomenėms;“

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio - 1 c punktas (naujas)

Sprendimas 2008/376/EB

8 straipsnio įžanginė dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1c) | 8 straipsnio įžanginė dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

-1c)

„Mokslinių tyrimų ir technologijų plėtra (MTTP) siekiama tobulinti plieno gamybos procesą, kartu gerinant gaminių kokybę ir didinant produktyvumą. Neatsiejama šių tikslų dalis yra pastangos sumažinti išmetamų teršalų kiekį, energijos suvartojimą bei poveikį aplinkai, gerinti žaliavų ir išteklių panaudojimą. Mokslinių tyrimų projektų objektas turėtų būti
  viena
  arba
  kelios
  iš šių sričių:“

„Mokslinių tyrimų ir technologijų plėtra (MTTP) siekiama tobulinti plieno gamybos procesą, kartu gerinant gaminių kokybę ir didinant produktyvumą. Neatsiejama šių tikslų dalis yra pastangos sumažinti išmetamų teršalų kiekį, energijos suvartojimą bei poveikį aplinkai, gerinti žaliavų ir išteklių panaudojimą. Mokslinių tyrimų projektų objektas turėtų būti
  naujoviškos technologijos vienoje
  arba
  keliose
  iš šių sričių:“

Pakeitimas 6

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 punktas

1 straipsnio 1 punktas

Sprendimas 2008/376/EB

21 straipsnio i a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ia) | užbaigtų projektų anglių ir plieno gamybos gyvybingumui susijusiose srityse užtikrinti vertinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ia)

ia)

užbaigtų projektų anglių ir plieno gamybos gyvybingumui susijusiose srityse užtikrinti vertinimo;

užbaigtų projektų anglių ir plieno gamybos gyvybingumui susijusiose srityse užtikrinti vertinimo;

Pakeitimas 7

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 2 punktas

1 straipsnio 2 punktas

Sprendimas 2008/376/EB

22 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviena patariamoji grupė sudaroma pagal priede pateiktas lenteles. Patariamųjų grupių nariai yra asmenys, Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato generalinio direktoriaus paskirti atstovauti suinteresuotųjų šalių bendram interesui. Jie nėra atskirų suinteresuotųjų subjektų atstovai
  ir
  reiškia įvairių suinteresuotųjų subjektų organizacijų bendrą nuomonę. | Kiekviena patariamoji grupė sudaroma pagal priede pateiktas lenteles. Patariamųjų grupių nariai yra asmenys,
  Komisijos
  Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato generalinio direktoriaus paskirti atstovauti suinteresuotųjų šalių bendram interesui. Jie
  veikia atskirai ir
  nėra atskirų suinteresuotųjų subjektų atstovai
  , tačiau
  reiškia įvairių suinteresuotųjų subjektų organizacijų bendrą nuomonę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kiekviena patariamoji grupė sudaroma pagal priede pateiktas lenteles. Patariamųjų grupių nariai yra asmenys, Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato generalinio direktoriaus paskirti atstovauti suinteresuotųjų šalių bendram interesui. Jie nėra atskirų suinteresuotųjų subjektų atstovai
  ir
  reiškia įvairių suinteresuotųjų subjektų organizacijų bendrą nuomonę.

ir

Kiekviena patariamoji grupė sudaroma pagal priede pateiktas lenteles. Patariamųjų grupių nariai yra asmenys,
  Komisijos
  Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato generalinio direktoriaus paskirti atstovauti suinteresuotųjų šalių bendram interesui. Jie
  veikia atskirai ir
  nėra atskirų suinteresuotųjų subjektų atstovai
  , tačiau
  reiškia įvairių suinteresuotųjų subjektų organizacijų bendrą nuomonę.

Komisijos

veikia atskirai ir

, tačiau

Pakeitimas 8

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 2 punktas

1 straipsnio 2 punktas

Sprendimas 2008/376/EB

22 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jie turi aktyviai veikti atitinkamoje srityje ir išmanyti pramonės sektoriaus prioritetus. | Jie turi aktyviai veikti atitinkamoje srityje ir išmanyti pramonės
  ir
  sektoriaus prioritetus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jie turi aktyviai veikti atitinkamoje srityje ir išmanyti pramonės sektoriaus prioritetus.

Jie turi aktyviai veikti atitinkamoje srityje ir išmanyti pramonės
  ir
  sektoriaus prioritetus.

ir

Pakeitimas 9

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 3 punktas

1 straipsnio 3 punktas

Sprendimas 2008/376/EB

24 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Techninių grupių narius individualiai skiria Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato generalinis direktorius. | Techninių grupių narius individualiai skiria
  Komisijos
  Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato generalinis direktorius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Techninių grupių narius individualiai skiria Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato generalinis direktorius.

Techninių grupių narius individualiai skiria
  Komisijos
  Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato generalinis direktorius.

Komisijos

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 3 punktas

1 straipsnio 3 punktas

Sprendimas 2008/376/EB

24 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija primygtinai raginama užtikrinti kuo didesnį skaidrumą, be kita ko, skelbiant darbotvarkę, aiškinamuosius dokumentus, balsavimo duomenis ir išsamius protokolus, įskaitant atskiras nuomones, vadovaujantis Europos ombudsmeno rekomendacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Komisija primygtinai raginama užtikrinti kuo didesnį skaidrumą, be kita ko, skelbiant darbotvarkę, aiškinamuosius dokumentus, balsavimo duomenis ir išsamius protokolus, įskaitant atskiras nuomones, vadovaujantis Europos ombudsmeno rekomendacija.

3a.

Komisija primygtinai raginama užtikrinti kuo didesnį skaidrumą, be kita ko, skelbiant darbotvarkę, aiškinamuosius dokumentus, balsavimo duomenis ir išsamius protokolus, įskaitant atskiras nuomones, vadovaujantis Europos ombudsmeno rekomendacija.

Pakeitimas 10

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 9 punktas

1 straipsnio 9 punktas

Sprendimas 2008/376/EB

39 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nepriklausomų ir aukštos kvalifikacijos ekspertų, nurodytų 18 straipsnyje, 28 straipsnio 2 dalyje ir 38 straipsnyje,
  skyrimui pagal analogiją taikomos Reglamento (ES) Nr. 1290/2013

   (*1)

  40 straipsnio nuostatos
  . | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1290/2013

   (*2)

  40 straipsnio nuostatos pagal analogiją taikomos skyrimui
  nepriklausomų ir aukštos kvalifikacijos ekspertų, nurodytų 18 straipsnyje, 28 straipsnio 2 dalyje ir 38 straipsnyje,
  o kalbant apie ekspertų grupes apskritai, jos taikomos kartu su 2016 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimu, nustatančiu Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos horizontaliąsias taisykles, ir Parlamento rezoliucija dėl registro kontrolės ir Komisijos ekspertų grupių sudėties nuostatų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nepriklausomų ir aukštos kvalifikacijos ekspertų, nurodytų 18 straipsnyje, 28 straipsnio 2 dalyje ir 38 straipsnyje,
  skyrimui pagal analogiją taikomos Reglamento (ES) Nr. 1290/2013

   (*1)

  40 straipsnio nuostatos
  .

skyrimui pagal analogiją taikomos Reglamento (ES) Nr. 1290/2013

*1

40 straipsnio nuostatos

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1290/2013

   (*2)

  40 straipsnio nuostatos pagal analogiją taikomos skyrimui
  nepriklausomų ir aukštos kvalifikacijos ekspertų, nurodytų 18 straipsnyje, 28 straipsnio 2 dalyje ir 38 straipsnyje,
  o kalbant apie ekspertų grupes apskritai, jos taikomos kartu su 2016 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimu, nustatančiu Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos horizontaliąsias taisykles, ir Parlamento rezoliucija dėl registro kontrolės ir Komisijos ekspertų grupių sudėties nuostatų.

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1290/2013

*2

40 straipsnio nuostatos pagal analogiją taikomos skyrimui

o kalbant apie ekspertų grupes apskritai, jos taikomos kartu su 2016 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimu, nustatančiu Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos horizontaliąsias taisykles, ir Parlamento rezoliucija dėl registro kontrolės ir Komisijos ekspertų grupių sudėties nuostatų.

---

(*1)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 81).“;

*1

(*2)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 81).“;

*2

---

2016 m. gruodžio 15 d., ketvirtadienis

| 6.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 238/416 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 238/416

---

P8_TA(2016)0508

Trečiosios šalys, kurių piliečiai privalo turėti vizas arba kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas: sustabdymo mechanizmo peržiūra ***I

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (sustabdymo mechanizmo peržiūra) (COM(2016)0290 – C8-0176/2016 – 2016/0142(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 238/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0290), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0290),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0176/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0176/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 7 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 7 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0235/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0235/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0142

Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gruodžio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (sustabdymo mechanizmo peržiūra)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/371.)

---