# Uradni list C 204/13.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 204 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6113. junij 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 204

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6113. junij 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2016–2017Seje: 12.–15. september 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 304, 14.9.2017 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2016–2017Seje: 12.–15. september 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 304, 14.9.2017 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v

UL C 304, 14.9.2017

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 13. september 2016 |
| 2018/C 204/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o kohezijski politiki ter raziskovalnih in inovacijskih strategijah za pametno specializacijo (RIS3) (2015/2278(INI)) | 2 |
| 2018/C 204/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o evropskem teritorialnem sodelovanju – najboljša praksa in inovativni ukrepi (2015/2280(INI)) | 11 |
| 2018/C 204/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o preiskavi glede merjenja emisij v avtomobilskem sektorju (2016/2090(INI)) | 21 |
| 2018/C 204/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o poročilu Na poti k novi zasnovi energetskega trga (2015/2322(INI)) | 23 |
| 2018/C 204/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o strategiji EU za ogrevanje in hlajenje (2016/2058(INI)) | 35 |
| 2018/C 204/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o izvajanju tematskega cilja za povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij (člen 9(3) uredbe o skupnih določbah) (2015/2282(INI)) | 49 |
| 2018/C 204/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o strategiji EU za alpsko regijo (2015/2324(INI)) | 57 |
| 2018/C 204/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o skrbniškem skladu EU za Afriko: posledice za razvojno in humanitarno pomoč (2015/2341(INI)) | 68 |
| 2018/C 204/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (2016/2017(INI)) | 76 |
| | Sreda, 14. september 2016 |
| 2018/C 204/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o predlogu direktive Sveta o izvajanju Sporazuma med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) z dne 21. maja 2012, kakor je bil spremenjen 8. maja 2013, o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (2016/2794(RSP)) | 93 |
| 2018/C 204/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o najnovejših dogodkih na Poljskem in njihovem vplivu na temeljne pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (2016/2774(RSP)) | 95 |
| 2018/C 204/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o odnosih med EU in Tunizijo v aktualnem regionalnem kontekstu (2015/2273(INI)) | 100 |
| 2018/C 204/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o socialnem dampingu v Evropski uniji (2015/2255(INI)) | 111 |
| | Četrtek, 15. september 2016 |
| 2018/C 204/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o Filipinih (2016/2880(RSP)) | 123 |
| 2018/C 204/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o Somaliji (2016/2881(RSP)) | 127 |
| 2018/C 204/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o Zimbabveju (2016/2882(RSP)) | 132 |
| 2018/C 204/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o strateških ciljih EU za 17. konferenco pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki bo potekala od 24. septembra do 5. oktobra 2016 v Johannesburgu v Južni Afriki (2016/2664(RSP)) | 136 |
| 2018/C 204/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o uporabi direktive o poštnih storitvah (2016/2010(INI)) | 145 |
| 2018/C 204/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja in povečanju raznolikosti financiranja teh podjetij v uniji kapitalskih trgov (2016/2032(INI)) | 153 |
| 2018/C 204/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o tem, kako najbolje izkoristiti potencial ustvarjanja novih delovnih mest v malih in srednjih podjetjih (MSP) (2015/2320(INI)) | 165 |
| 2018/C 204/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o uporabi Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (2015/2116(INI)) | 179 |
| 2018/C 204/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o dejavnostih, učinku in dodani vrednosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji med letoma 2007 in 2014 (2015/2284(INI)) | 195 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 13. september 2016

2018/C 204/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o kohezijski politiki ter raziskovalnih in inovacijskih strategijah za pametno specializacijo (RIS3) (2015/2278(INI))

2

2018/C 204/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o evropskem teritorialnem sodelovanju – najboljša praksa in inovativni ukrepi (2015/2280(INI))

11

2018/C 204/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o preiskavi glede merjenja emisij v avtomobilskem sektorju (2016/2090(INI))

21

2018/C 204/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o poročilu Na poti k novi zasnovi energetskega trga (2015/2322(INI))

23

2018/C 204/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o strategiji EU za ogrevanje in hlajenje (2016/2058(INI))

35

2018/C 204/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o izvajanju tematskega cilja za povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij (člen 9(3) uredbe o skupnih določbah) (2015/2282(INI))

49

2018/C 204/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o strategiji EU za alpsko regijo (2015/2324(INI))

57

2018/C 204/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o skrbniškem skladu EU za Afriko: posledice za razvojno in humanitarno pomoč (2015/2341(INI))

68

2018/C 204/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (2016/2017(INI))

76

Sreda, 14. september 2016

2018/C 204/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o predlogu direktive Sveta o izvajanju Sporazuma med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) z dne 21. maja 2012, kakor je bil spremenjen 8. maja 2013, o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (2016/2794(RSP))

93

2018/C 204/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o najnovejših dogodkih na Poljskem in njihovem vplivu na temeljne pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (2016/2774(RSP))

95

2018/C 204/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o odnosih med EU in Tunizijo v aktualnem regionalnem kontekstu (2015/2273(INI))

100

2018/C 204/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o socialnem dampingu v Evropski uniji (2015/2255(INI))

111

Četrtek, 15. september 2016

2018/C 204/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o Filipinih (2016/2880(RSP))

123

2018/C 204/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o Somaliji (2016/2881(RSP))

127

2018/C 204/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o Zimbabveju (2016/2882(RSP))

132

2018/C 204/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o strateških ciljih EU za 17. konferenco pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki bo potekala od 24. septembra do 5. oktobra 2016 v Johannesburgu v Južni Afriki (2016/2664(RSP))

136

2018/C 204/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o uporabi direktive o poštnih storitvah (2016/2010(INI))

145

2018/C 204/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja in povečanju raznolikosti financiranja teh podjetij v uniji kapitalskih trgov (2016/2032(INI))

153

2018/C 204/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o tem, kako najbolje izkoristiti potencial ustvarjanja novih delovnih mest v malih in srednjih podjetjih (MSP) (2015/2320(INI))

165

2018/C 204/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o uporabi Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (2015/2116(INI))

179

2018/C 204/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o dejavnostih, učinku in dodani vrednosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji med letoma 2007 in 2014 (2015/2284(INI))

195

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 13. september 2016 |
| 2018/C 204/23 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Istvánu Ujhelyiju (2015/2237(IMM)) | 205 |
| 2018/C 204/24 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o zahtevi za zaščito privilegijev in imunitete Rosaria Crocette (2016/2015(IMM)) | 207 |
| 2018/C 204/25 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Sotirios Zarianopoulosu (2016/2083(IMM)) | 209 |
| | Četrtek, 15. september 2016 |
| 2018/C 204/26 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o sprejetju sprememb k predlogu Komisije (razlaga člena 61(2) Poslovnika (2016/2218(REG)) | 211 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 13. september 2016

2018/C 204/23

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Istvánu Ujhelyiju (2015/2237(IMM))

205

2018/C 204/24

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o zahtevi za zaščito privilegijev in imunitete Rosaria Crocette (2016/2015(IMM))

207

2018/C 204/25

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Sotirios Zarianopoulosu (2016/2083(IMM))

209

Četrtek, 15. september 2016

2018/C 204/26

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o sprejetju sprememb k predlogu Komisije (razlaga člena 61(2) Poslovnika (2016/2218(REG))

211

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 13. september 2016 |
| 2018/C 204/27 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (15561/2015 – C8-0158/2016 – 2015/0298(NLE)) | 212 |
| 2018/C 204/28 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Vzhodno republiko Urugvaj v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (06870/2016 – C8-0235/2016 – 2016/0058(NLE)) | 213 |
| 2018/C 204/29 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o imenovanju Lazarosa Stavrouja Lazarouja za člana Računskega sodišča (C8-0190/2016 – 2016/0807(NLE)) | 214 |
| 2018/C 204/30 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o imenovanju Joãa Alexandra Tavaresa Gonçalvesa de Figueireda za člana Računskega sodišča (C8-0260/2016 – 2016/0809(NLE)) | 215 |
| 2018/C 204/31 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o imenovanju Lea Brincata za člana Računskega sodišča (C8-0185/2016 – 2016/0806(NLE)) | 216 |
| 2018/C 204/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 471/2009 o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s podelitvijo delegiranih in izvedbenih pooblastil Komisiji za sprejetje nekaterih ukrepov (08536/1/2016 – C8-0226/2016 – 2013/0279(COD)) | 217 |
| 2018/C 204/33 | P8_TA(2016)0332Statistika cen zemeljskega plina in električne energije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki cen zemeljskega plina in električne energije in o razveljavitvi Direktive 2008/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku Skupnosti za večjo preglednost cen plina in električne energije, ki se zaračunavajo industrijskim končnim uporabnikom (COM(2015)0496 – C8-0357/2015 – 2015/0239(COD))P8_TC1-COD(2015)0239Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki cen zemeljskega plina in električne energije in o razveljavitvi Direktive 2008/92/ES | 218 |
| | Sreda, 14. september 2016 |
| 2018/C 204/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb glede sodelovanja Republike Hrvaške kot pogodbenice Sporazuma po njenem pristopu k Evropski uniji (14381/2013 – C8-0120/2016 – 2013/0321(NLE)) | 219 |
| 2018/C 204/35 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o Tristranskem socialnem vrhu za rast in zaposlovanje in razveljavitvi Sklepa 2003/174/ES (05820/2014 – C8-0164/2016 – 2013/0361(APP)) | 220 |
| 2018/C 204/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, spremembi Direktive 2009/100/ES in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES (07532/2/2016 – C8-0227/2016 – 2013/0302(COD)) | 221 |
| 2018/C 204/37 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC), ki izvajajo SGP, na drugi strani (10107/2016 – C8-0243/2016 – 2016/0005(NLE)) | 222 |
| 2018/C 204/38 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o delegirani uredbi Komisije z dne 30. junija 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1286/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih (PRIIP) z določitvijo regulativnih tehničnih standardov glede prikaza, vsebine, pregleda in revizije dokumentov s ključnimi informacijami ter pogojev za izpolnitev zahteve po posredovanju takih dokumentov (C(2016)03999 – 2016/2816(DEA)) | 223 |
| | Četrtek, 15. september 2016 |
| 2018/C 204/39 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o potrditvi imenovanja Juliana Kinga za člana Komisije (C8-0339/2016 – 2016/0812(NLE)) | 225 |
| 2018/C 204/40 | P8_TA(2016)0352Potna listina za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski potni listini za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (COM(2015)0668 – C8-0405/2015 – 2015/0306(COD))P8_TC1-COD(2015)03060210Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. septembra 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi evropske potne listine za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav in razveljavitvi Priporočila Sveta z dne 30. novembra 1994 | 226 |
| 2018/C 204/41 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 15. septembra 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (COM(2015)0583 – C8-0375/2015 – 2015/0268(COD))[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno] | 227 |
| 2018/C 204/42 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (COM(2016)0171 – C8-0133/2016 – 2016/0089(NLE)) | 296 |
| 2018/C 204/43 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2016)0071 – C8-0098/2016 – 2016/0043(NLE)) | 308 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 13. september 2016

2018/C 204/27

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (15561/2015 – C8-0158/2016 – 2015/0298(NLE))

212

2018/C 204/28

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Vzhodno republiko Urugvaj v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (06870/2016 – C8-0235/2016 – 2016/0058(NLE))

213

2018/C 204/29

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o imenovanju Lazarosa Stavrouja Lazarouja za člana Računskega sodišča (C8-0190/2016 – 2016/0807(NLE))

214

2018/C 204/30

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o imenovanju Joãa Alexandra Tavaresa Gonçalvesa de Figueireda za člana Računskega sodišča (C8-0260/2016 – 2016/0809(NLE))

215

2018/C 204/31

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o imenovanju Lea Brincata za člana Računskega sodišča (C8-0185/2016 – 2016/0806(NLE))

216

2018/C 204/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 471/2009 o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s podelitvijo delegiranih in izvedbenih pooblastil Komisiji za sprejetje nekaterih ukrepov (08536/1/2016 – C8-0226/2016 – 2013/0279(COD))

217

2018/C 204/33

P8_TA(2016)0332Statistika cen zemeljskega plina in električne energije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki cen zemeljskega plina in električne energije in o razveljavitvi Direktive 2008/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku Skupnosti za večjo preglednost cen plina in električne energije, ki se zaračunavajo industrijskim končnim uporabnikom (COM(2015)0496 – C8-0357/2015 – 2015/0239(COD))P8_TC1-COD(2015)0239Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki cen zemeljskega plina in električne energije in o razveljavitvi Direktive 2008/92/ES

218

Sreda, 14. september 2016

2018/C 204/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb glede sodelovanja Republike Hrvaške kot pogodbenice Sporazuma po njenem pristopu k Evropski uniji (14381/2013 – C8-0120/2016 – 2013/0321(NLE))

219

2018/C 204/35

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o Tristranskem socialnem vrhu za rast in zaposlovanje in razveljavitvi Sklepa 2003/174/ES (05820/2014 – C8-0164/2016 – 2013/0361(APP))

220

2018/C 204/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, spremembi Direktive 2009/100/ES in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES (07532/2/2016 – C8-0227/2016 – 2013/0302(COD))

221

2018/C 204/37

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC), ki izvajajo SGP, na drugi strani (10107/2016 – C8-0243/2016 – 2016/0005(NLE))

222

2018/C 204/38

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o delegirani uredbi Komisije z dne 30. junija 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1286/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih (PRIIP) z določitvijo regulativnih tehničnih standardov glede prikaza, vsebine, pregleda in revizije dokumentov s ključnimi informacijami ter pogojev za izpolnitev zahteve po posredovanju takih dokumentov (C(2016)03999 – 2016/2816(DEA))

223

Četrtek, 15. september 2016

2018/C 204/39

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o potrditvi imenovanja Juliana Kinga za člana Komisije (C8-0339/2016 – 2016/0812(NLE))

225

2018/C 204/40

P8_TA(2016)0352Potna listina za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski potni listini za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (COM(2015)0668 – C8-0405/2015 – 2015/0306(COD))P8_TC1-COD(2015)03060210Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. septembra 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi evropske potne listine za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav in razveljavitvi Priporočila Sveta z dne 30. novembra 1994

226

2018/C 204/41

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 15. septembra 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (COM(2015)0583 – C8-0375/2015 – 2015/0268(COD))[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

227

2018/C 204/42

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (COM(2016)0171 – C8-0133/2016 – 2016/0089(NLE))

296

2018/C 204/43

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2016)0071 – C8-0098/2016 – 2016/0043(NLE))

308

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

13.6.2018

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2016–2017

Seje: 12.–15. september 2016

Zapisnik sej je bil objavljen v

  UL C 304, 14.9.2017
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 13. september 2016

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/2

---

P8_TA(2016)0320

Kohezijska politika ter raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo (RIS3)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o kohezijski politiki ter raziskovalnih in inovacijskih strategijah za pametno specializacijo (RIS3) (2015/2278(INI))

(2018/C 204/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 4 in 162 ter 174–178, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 4 in 162 ter 174–178,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pametni specializaciji: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pametni specializaciji: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (9),

| — | ob upoštevanju brošure Komisije z dne 22. februarja 2016 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo: nove smernice o skupni uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju brošure Komisije z dne 22. februarja 2016 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo: nove smernice o skupni uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2014 z naslovom Raziskave in inovacije kot vir ponovne rasti (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2014 z naslovom Raziskave in inovacije kot vir ponovne rasti (COM(2014)0339),

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije z dne 23. julija 2014 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom Naložbe za delovna mesta in rast, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije z dne 23. julija 2014 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom Naložbe za delovna mesta in rast,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 o vlaganju v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 o vlaganju v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639),

| — | ob upoštevanju navodil o omogočanju sinergij med Evropskim strukturnim in investicijskim skladom, programom Obzorje 2020 in drugimi programi Unije na področju raziskav, inovacij in konkurenčnosti, ki jih je Komisija objavila leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju navodil o omogočanju sinergij med Evropskim strukturnim in investicijskim skladom, programom Obzorje 2020 in drugimi programi Unije na področju raziskav, inovacij in konkurenčnosti, ki jih je Komisija objavila leta 2014,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (COM(2010)0553),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2013 z naslovom Merjenje rezultatov inovacij v Evropi: novemu kazalniku naproti (COM(2013)0624), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2013 z naslovom Merjenje rezultatov inovacij v Evropi: novemu kazalniku naproti (COM(2013)0624),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 z naslovom „Aktivno staranje: inovativnost – pametno zdravje – boljše življenje“ (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 z naslovom „Aktivno staranje: inovativnost – pametno zdravje – boljše življenje“ (10),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. maja 2013 z naslovom „Premoščanje inovacijskega prepada“ (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. maja 2013 z naslovom „Premoščanje inovacijskega prepada“ (11),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2014 z naslovom „Ukrepi za podporo oblikovanju visokotehnoloških zagonskih ekosistemov“ (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2014 z naslovom „Ukrepi za podporo oblikovanju visokotehnoloških zagonskih ekosistemov“ (12),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije iz leta 2014, ki vsebuje smernice za oblikovalce politik in izvajalske organe o omogočanju sinergij med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, programom Obzorje 2020 in drugimi programi Unije na področju raziskav, inovacij in konkurenčnosti (SWD(2014)0205), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije iz leta 2014, ki vsebuje smernice za oblikovalce politik in izvajalske organe o omogočanju sinergij med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, programom Obzorje 2020 in drugimi programi Unije na področju raziskav, inovacij in konkurenčnosti (SWD(2014)0205),

| — | ob upoštevanju pilotnega projekta z naslovom „Kohezijska politika in sinergije z raziskovalnimi in razvojnimi sredstvi: pot do odličnosti“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pilotnega projekta z naslovom „Kohezijska politika in sinergije z raziskovalnimi in razvojnimi sredstvi: pot do odličnosti“,

| — | ob upoštevanju pripravljalnih ukrepov Evropskega parlamenta v regiji Vzhodna Makedonija in Trakija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripravljalnih ukrepov Evropskega parlamenta v regiji Vzhodna Makedonija in Trakija,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0159/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0159/2016),

| A. | ker mora Evropska unija v teh časih gospodarske, finančne in socialne krize okrepiti svoja prizadevanja za pametno, trajnostno in vključujočo gospodarsko rast; |
| --- | --- |

A.

ker mora Evropska unija v teh časih gospodarske, finančne in socialne krize okrepiti svoja prizadevanja za pametno, trajnostno in vključujočo gospodarsko rast;

| B. | ker je krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij ena od prednostnih naložb v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj v obdobju 2014–2020; ker se podpora inovacijam v EU in v posameznih državah članicah precej razlikuje, zlasti glede izkoriščanja znanja in tehnologij pri spodbujanju inovacij; |
| --- | --- |

B.

ker je krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij ena od prednostnih naložb v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj v obdobju 2014–2020; ker se podpora inovacijam v EU in v posameznih državah članicah precej razlikuje, zlasti glede izkoriščanja znanja in tehnologij pri spodbujanju inovacij;

| C. | ker morajo države članice v programskem obdobju 2014–2020 prvič oblikovati nacionalne in/ali regionalne strategije za pametno specializacijo ter v proces odkrivanja podjetništva vključiti nacionalne in regionalne organe upravljanja in deležnike, kot so visokošolske institucije, industrija in socialni partnerji; |
| --- | --- |

C.

ker morajo države članice v programskem obdobju 2014–2020 prvič oblikovati nacionalne in/ali regionalne strategije za pametno specializacijo ter v proces odkrivanja podjetništva vključiti nacionalne in regionalne organe upravljanja in deležnike, kot so visokošolske institucije, industrija in socialni partnerji;

| D. | ker pametna specializacija združuje in povezuje politike na različnih področjih, vključno na področjih podjetništva, izobraževanja in inovacij, da lahko regije opredelijo in izberejo prednostna področja za svoj razvoj in s tem povezane naložbe ter se pri tem osredotočajo na svoje močne točke in primerjalne prednosti; |
| --- | --- |

D.

ker pametna specializacija združuje in povezuje politike na različnih področjih, vključno na področjih podjetništva, izobraževanja in inovacij, da lahko regije opredelijo in izberejo prednostna področja za svoj razvoj in s tem povezane naložbe ter se pri tem osredotočajo na svoje močne točke in primerjalne prednosti;

| E. | ker bi morale raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo (RIS3) doprinesti k večji konkurenčnosti evropskega gospodarstva, razvoju evropske dodane vrednosti v inovacijah, ustvarjanju večjega števila visokokakovostnih delovnih mest in pridobivanju širokega spektra novih izkušenj; te strategije bi morale prispevati tudi k širitvi dobre prakse in razvoju novega podjetniškega duha v povezavi z učinkovitim digitalnim enotnim trgom in pametno specializacijo, kar bi lahko privedlo do novih spretnosti, znanja, inovacij in zaposlovanja, s čimer bi bolje izrabili raziskovalne rezultate in izkoristili vse oblike inovacij; |
| --- | --- |

E.

ker bi morale raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo (RIS3) doprinesti k večji konkurenčnosti evropskega gospodarstva, razvoju evropske dodane vrednosti v inovacijah, ustvarjanju večjega števila visokokakovostnih delovnih mest in pridobivanju širokega spektra novih izkušenj; te strategije bi morale prispevati tudi k širitvi dobre prakse in razvoju novega podjetniškega duha v povezavi z učinkovitim digitalnim enotnim trgom in pametno specializacijo, kar bi lahko privedlo do novih spretnosti, znanja, inovacij in zaposlovanja, s čimer bi bolje izrabili raziskovalne rezultate in izkoristili vse oblike inovacij;

| F. | ker razvoj strategije RIS3 vključuje proces oblikovanja mehanizmov za upravljanje več deležnikov, s katerimi se opredeljujejo področja največjega strateškega potenciala po krajih, določajo strateške prednostne naloge in vzpostavljajo učinkovite podporne storitve za podjetja, da bi čim bolj povečali na znanju temelječ razvojni potencial regije; |
| --- | --- |

F.

ker razvoj strategije RIS3 vključuje proces oblikovanja mehanizmov za upravljanje več deležnikov, s katerimi se opredeljujejo področja največjega strateškega potenciala po krajih, določajo strateške prednostne naloge in vzpostavljajo učinkovite podporne storitve za podjetja, da bi čim bolj povečali na znanju temelječ razvojni potencial regije;

| G. | ker RIS3 prispevajo k učinkoviti rabi sredstev EU, zadevajo vse države članice in regije Unije ter sproščajo potencial vseh regij, s čimer pomagajo EU v boju proti notranjim in zunanjim inovacijskim vrzelim, da bi postala bolj konkurenčna na svetovni ravni; |
| --- | --- |

G.

ker RIS3 prispevajo k učinkoviti rabi sredstev EU, zadevajo vse države članice in regije Unije ter sproščajo potencial vseh regij, s čimer pomagajo EU v boju proti notranjim in zunanjim inovacijskim vrzelim, da bi postala bolj konkurenčna na svetovni ravni;

| H. | ker je pravočasen in uspešen razvoj strategij RIS3 v državah članicah v veliki meri odvisen od njihove vse večje upravne zmogljivosti za načrtovanje, pripravo proračuna, izvajanje in ocenjevanje v okviru politike, s ciljem krepitve zasebnih naložb v raziskave, razvoj in inovacije; ker je treba pri tem razvoju upoštevati, da so začetne ocene strategij pametne specializacije doslej pokazale mešano sliko, predvsem glede izbire prednostnih nalog, ki pogosto veljajo za preveč splošne ali nezadostno povezane z regionalnimi gospodarskimi in inovacijskimi strukturami, kar pomeni, da se morajo omenjene strategije na tem področju izboljšati; |
| --- | --- |

H.

ker je pravočasen in uspešen razvoj strategij RIS3 v državah članicah v veliki meri odvisen od njihove vse večje upravne zmogljivosti za načrtovanje, pripravo proračuna, izvajanje in ocenjevanje v okviru politike, s ciljem krepitve zasebnih naložb v raziskave, razvoj in inovacije; ker je treba pri tem razvoju upoštevati, da so začetne ocene strategij pametne specializacije doslej pokazale mešano sliko, predvsem glede izbire prednostnih nalog, ki pogosto veljajo za preveč splošne ali nezadostno povezane z regionalnimi gospodarskimi in inovacijskimi strukturami, kar pomeni, da se morajo omenjene strategije na tem področju izboljšati;

| I. | ker platforma RIS3 podpira izmenjave od spodaj navzgor in medsebojne izmenjave ter prenos znanja med sodelujočimi regijami; ker je treba dati temu procesu prednost pri bodočem oblikovanju in izvajanju pobud za pametno specializacijo; |
| --- | --- |

I.

ker platforma RIS3 podpira izmenjave od spodaj navzgor in medsebojne izmenjave ter prenos znanja med sodelujočimi regijami; ker je treba dati temu procesu prednost pri bodočem oblikovanju in izvajanju pobud za pametno specializacijo;

Osrednja vloga RIS3 pri prispevanju kohezijske politike k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020

| 1. | poudarja, da strategije pametne specializacije podpirajo tematsko koncentracijo in strateško načrtovanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter vodijo k večji usmerjenosti v uspešnost na terenu, s čimer prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; poudarja, da je cilj teh strategij ustvariti na znanju temelječo in trajnostno rast, uravnotežen razvoj in visokokakovostna delovna mesta v vseh regijah ne le na dobro razvitih območjih, temveč tudi v regijah v prehodu in v manj razvitih, podeželskih in otoških regijah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zahteva, da se pri dodeljevanju sredstev iz strukturnih in investicijskih skladov v celoti spoštujejo nove določbe o predhodnem pogojevanju, da bi strategije pametne specializacije dejansko delovale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vse sodelujoče akterje, naj RIS3 pripravijo na podlagi analiz obstoječih zmogljivosti, sredstev in kompetenc vsake regije in naj se osredotočijo na odkrivanje podjetništva, da bi opredelili nastajajoče niše ali primerjalne prednosti za pametno specializacijo, preprečili vsiljeno in umetno prekomerno specializacijo ter spodbudili okrepljeno partnerstvo med javnim in zasebnim sektorjem, pri čemer se je treba vselej izogniti morebitnim konfliktom interesov med javnim in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podpira široko opredelitev inovacij kot preoblikovanja zamisli v nov ali izboljšan proizvod ali storitev, dano na trg, nov ali izboljšan operativni postopek, ki se uporablja v industriji ali trgovini, ali nov pristop k družbeni storitvi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva regije, naj oblikujejo inovativne sheme podpornih storitev, ki bodo dopolnjevale ali nadomeščale obstoječe storitve, da bi posameznim regijam omogočile doseganje vsega konkurenčnega potenciala, podjetjem pomagale pri usvajanju novega znanja in tehnologije, da bi ohranila konkurenčnost, in zagotovijo, da bodo sredstva za raziskave in inovacije dosegla kritično maso; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj uskladi uredbo o splošnih skupinskih izjemah, da bodo lahko evropski strukturni in investicijski skladi zagotovili pogoje za podelitev pečata odličnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva nacionalne organe, naj vlagajo v zbiranje regionalnih informacij in rudarjenje masovnih podatkov, da se pokaže njihova edinstvena konkurenčna prednost in poveča razumevanje trendov regionalnih podjetij v globalni vrednostni verigi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da ima platforma S3, ki jo je vzpostavil generalni direktorat Komisije za regionalno in urbano politiko in se nahaja v Skupnem raziskovalnem središču v Sevilli, osrednjo vlogo pri svetovanju regijam in njihovem primerjanju glede inovacijskih strategij, podpiranju regij v zaostanku ter krepitvi upravljanja na več ravneh ter sinergije med regijami, tako da nacionalnim in regionalnim oblikovalcem politik zagotavlja informacije, metodologije, strokovno znanje in svetovanje; poudarja, da bi se bilo treba v okviru te platforme nenehno prizadevati za posodabljanje njene zbirke podatkov, pri čemer je treba upoštevati lokalne potrebe, posebnosti in prednostne naloge regij in mest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi morala platforma S3 v Sevilli posebno pozornost nameniti regijam v zaostanku ter jim zlasti pomagati pri oblikovanju in usmerjanju njihovih strategij; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da imajo manjše regije več težav pri oblikovanju in izvajanju strategij, ter poziva k oblikovanju predlogov za povečanje podpore tem regijam, da bi okrepili izvajanje strategij S3 in izmenjavo najboljše prakse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja, da se Komisija v okviru nedavnega pilotnega projekta v zvezi z pripravljalnimi ukrepi Evropskega parlamenta v regiji Vzhodna Makedonija in Trakija zdaj osredotoča na regije v zaostanku, kar se bo do konca leta 2017 razširilo na regije iz osmih držav članic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja nadaljevanje platforme RIM Plus za spremljanje regionalnih inovacij, ki jo je vzpostavil generalni direktorat (GD) Komisije za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja, oblikovanje evropskega observatorija za raziskave in inovacije, ki ga je vzpostavil GD za raziskave in inovacije, ter različne centre znanja, povezane s to politiko, v sklopu GD Skupno raziskovalno središče (Evropska komisija), ki zagotavljajo celovite podatke, kazalnike in smernice za nacionalne in regionalne deležnike S3; |
| --- | --- |

12.

| 13. | z zanimanjem pričakuje nadaljnje podrobnosti v zvezi z evropskim svetom za inovacije, katerega cilj je vzpostaviti sistem „vse na enem mestu“ za inovatorje in tako povezati znanstvene dosežke in potrebe podjetij ter javnih organov v Evropi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | želi spomniti, da je javno financiranje pomembno gonilo inovacij; poziva zadevne organe, naj bodo pozorne pri večjem osredotočanju na finančne instrumente, saj pri inovacijah poudarek ne bi smel biti zgolj na nepovratnih sredstvih, ampak tudi na zmožnosti iskanja alternativnih sredstev financiranja, kot so posojila in jamstva, kot tudi na zmožnosti ohranjanja uravnoteženosti med nepovratnimi sredstvi in alternativnimi sredstvi (javno in zasebno financiranje); |
| --- | --- |

14.

Upravljanje na več ravneh in njegove zmogljivosti

| 15. | obžaluje, da so se nekatere države članice odločile za nacionalno strategijo RIS3, ne da dale bi lokalnim in regionalnim organom možnost, da oblikujejo lastna stališča, kar ogroža proces odkrivanja podjetništva od spodaj navzgor, ki bi moral biti vključen v strategije RIS3; poudarja pomen regionalnega pristopa, saj je lahko izvajanje teh strategij uspešno le, če temelji na lokalnih in regionalnih sredstvih; poziva zadevne države članice, naj ponovno proučijo možnost, da bi nacionalne strategije RIS3 nadomestile z regionalnimi, da ne bi zamudile priložnosti za rast, ter poziva k boljšemu usklajevanju nacionalnih in regionalnih strategij S3, če je to primerno, da bi jih po možnosti prilagodili prihodnjim potrebam in zahtevam za trajnostni razvoj, zlasti v živilskem in energetskem sektorju; obžaluje nedosledno upoštevanje načela partnerstva iz člena 5 uredbe o skupnih določbah; poziva države članice, naj načelo partnerstva upoštevajo v vseh fazah priprave in izvajanja sporazuma o partnerstvu in operativnih programov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da bo imela kakovost sodelovanja med vlado in ustreznimi regionalnimi akterji odločilen vpliv na strategijo RIS3 in bo bistveno zmanjšala tveganje napačne izbire prednostnih nalog; v zvezi s tem poudarja, da se je pomembno posvetovati s podjetji, zlasti z malimi in srednjimi podjetji, saj bo „vizija inovativnosti“ uspešna le, če bodo imela podjetja ustrezen potencial, da jo prenesejo v prakso; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja pomen boljšega usklajevanja med vsemi ravnmi upravljanja, s čimer bi spodbudili vizijo regionalnih strategij od spodaj navzgor, skupaj z vsemi organi in deležniki za pametno specializacijo, ter strokovnjaki, civilno družbo in končnimi uporabniki, da bi odpravili omejeno razmišljanje; opozarja, da ustrezni predpisi držav članic niso bili prilagojeni, kar ovira izvajanje naložb v raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da ima civilna družba v strategijah RIS3 omejeno vlogo, ter poziva k okrepitvi njenega sodelovanja prek platform in partnerstev za sodelovanje, saj to lahko prispeva k boljšemu oblikovanju strategij, krepitvi sodelovanja z družbo in spodbujanju boljšega upravljanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja pomen tesnega usklajevanja med operativnimi programi in strategijo RIS3 v celotni fazi izvajanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k tesnejšemu dialogu in sodelovanju med institucijami EU (Evropskim parlamentom in Svetom), kot tudi na izvršni ravni (Komisija in nacionalni organi izvajanja), da bi vzpostavili ustrezen okvir za inovacije in raziskave ter okrepili izvajanje RIS3 v okviru prihodnjega pregleda večletnega finančnega okvira iz leta 2014; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in druge zadevne organe, naj pri izvajanju strategije RIS3 zagotovijo dodatno pomoč državam članicam, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva k nenehnim prizadevanjem za spodbujanje drugačne miselnosti in inovativnih pristopov k politiki, s čimer bi izboljšali sodelovanje v posameznih regijah ter medregionalno, zunajregionalno, čezmejno in nadnacionalno sodelovanje na podlagi obstoječih orodij, kot je INTERREG, in tako v strategijah še naprej krepili evropsko dodano vrednost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | želi opomniti, da je pomembno poudarjati socialne inovacije, ki lahko prispevajo k vzpostavitvi novih poslovnih modelov in kultur ter tako ustvarjajo ustrezno okolje za izvajanje krožnega gospodarstva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj vzpostavi celostno komunikacijo o dodani vrednosti strategij RIS3 in njihovemu izvajanju v operativnih programih, čemur naj sledijo predlogi za nadaljnje ukrepe v sedmem kohezijskem poročilu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | obžaluje pomanjkanje medregionalnega sodelovanja na področju pametne specializacije; ugotavlja, da skupni strateški okvir ponuja možnost za porabo 15 % sredstev v okviru uredbe o skupnih določbah (Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo) za to sodelovanje zunaj lastne regije; poudarja, da poročilo iz člena 16(3) z naslovom Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov kaže na to, da so bile te možnosti doslej premalo izkoriščene; poziva države članice in regionalne organe, naj bolje izkoristijo ponujene možnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva k oblikovanju mehanizmov za prožnost in usklajevanje, ki bi povezovali rezultate procesa RIS3 ter izvajanje programa Obzorje 2020 in drugih programov; spodbuja regije, naj se vključijo v različne oblike nadnacionalnega sodelovanja, kot so pobuda Vanguard, pečat odličnosti, platforma za izmenjavo znanja, platforme S3, stopnice do odličnosti in regionalne inovacijske sheme za kolokacije Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT); poziva k spodbujanju razvoja strateških partnerstev v grozdih, da bi spodbudili naložbe, okrepili usklajevanje, ustvarili sinergije in spodbujali izmenjavo mnenj ter se tako izognili podvajanju in neučinkoviti porabi javnih sredstev; |
| --- | --- |

26.

| 27. | spodbuja nacionalne in evropske institucije, naj še naprej spremljajo t. i. inovacijski prepad, ne le med državami članicami EU in v regijah NUTS 2, ampak tudi in čedalje bolj znotraj držav članic; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi bilo treba poenostaviti postopke in zmanjšati ozka grla v upravnem procesu strategij; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva zadevne organe na vseh ravneh, naj poenostavijo postopke in zmanjšajo ozka grla v upravnem procesu strategij; spodbuja naložbe v človeški kapital, tudi prek medregionalnih partnerstev EU, da bi okrepili upravne zmogljivosti ter uspešno upravljali, izvajali in spremljali proces RIS3 ter se obenem izogibali ustvarjanju dodatnih upravnih ravni; spodbuja organe, naj dajo prednost raziskavam in inovacijam v regijah, ki imajo ustrezen potencial, vendar v to področje ne vlagajo veliko; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva regije in države članice, naj povečajo uporabo razpoložljivih proračunskih sredstev za tehnično pomoč, da bi zagotovili uspešno in učinkovito izvajanje RIS3; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da bi morale biti strategije pametne specializacije tudi učinkovit instrument za spopadanje s socialnimi, okoljskimi, podnebnimi in energetskimi izzivi ter za spodbujanje prelivanja znanja in novih tehnologij; |
| --- | --- |

31.

Boljša sinergija za rast in ustvarjanje delovnih mest

| 32. | izraža nezadovoljstvo zaradi pomanjkanja sinergije med strukturnimi in investicijskimi skladi ter drugimi finančnimi instrumenti EU, kar ovira usklajevanje, skladnost in vključevanje v financiranje EU ter zmanjšuje njegove rezultate in učinek; poziva, naj se več pozornosti in raziskav nameni načinom za izboljšanje strateškega pristopa k doseganju sinergije in naj se upošteva kombiniranje, dopolnjevanje in potencial instrumentov financiranja, da bi v celoti izkoristili jamstva EU za financiranje naložbenih platform; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je treba nadaljevati in poglobiti pristope trojne in četverne vijačnice k pametni specializaciji na regionalni ravni, ki vključujejo javne uprave, podjetja, univerze in državljane; poudarja, da bi bilo treba v novih programih in vrstah financiranja EU okrepiti vlogo univerz in državljanov (tj. visokošolskih/raziskovalnih institucij in organizacij državljanov); |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k večji podpori za mala in srednja ter zagonska podjetja, saj jih je velika večina na čelu inovacij ter pomembno prispevajo k prepoznavanju lokalnega talenta na različnih področjih in k zaposlovanju mladih; |
| --- | --- |

34.

| 35. | spodbuja k nenehnemu iskanju zanesljivih kazalnikov za spremljanje uspešnosti inovacij na vseh ravneh upravljanja, in sicer z boljšim izkoriščanjem in usklajevanjem sredstev Eurostata in drugih ustreznih generalnih direktoratov Komisije, ter ob upoštevanju dosežkov organizacije OECD, omrežja ESPON in drugih akterjev na tem področju, kot so nacionalni statistični uradi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da usklajena in dopolnilna uporaba strukturnih in investicijskih skladov (ESI), programa Obzorje 2020 ter Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) v skladu s smernicami o medsebojnem dopolnjevanju skladov ESI in EFSI, ki jih je Komisija izdala februarja 2016, ponuja odlične možnosti za spodbujanje inovacij na regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU, saj krepi privlačnost naložb v raziskave in inovacije, da bi na tem področju privabili zasebni kapital, ki bi dopolnjeval javno financiranje; poziva lokalne in regionalne oblasti, naj čim bolje izkoristijo možnosti za skupno uporabo ter instrumentov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva k prizadevanjem za pridobivanje ustreznih informacij, na podlagi katerih bi dosegli sinergijo med različnimi politikami in instrumenti, ki so na voljo v okviru RIS3, kot so kohezijska politika za obdobje 2014–2020, platforma pametne specializacije, evropski observatorij grozdov, evropsko partnerstvo za inovacije, evropski strateški forum, ključne omogočitvene tehnologije in raziskovalna infrastruktura; |
| --- | --- |

37.

| 38. | spodbuja regije, naj pri izvajanju strategij RIS3 krepijo odprto inovacijsko miselnost in ekosisteme na podlagi modela četverne vijačnice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba izobraževanje in raziskave prilagajati dejanskim potrebam na trgu zaradi zagotavljanja, da bodo inovacije ustrezale povpraševanju in spodbujale gospodarsko rast; |
| --- | --- |

39.

Pametna mesta kot gonilna sila za RIS3

| 40. | želi spomniti, da morajo imeti mestna območja EU ključno vlogo pri gospodarskem in socialnem razvoju Unije s tem, da delujejo kot središča za različne akterje in sektorje ter združujejo izzive in priložnosti za pametno, trajnostno in vključujočo rast, hkrati pa imajo vodilno vlogo v integriranem in lokalno usmerjenem pristopu politike; poudarja, da so mestna območja izrednega pomena za spodbujanje človeških virov, infrastrukture in naložbenega potenciala za razvoj inovacijskih grozdov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj pri oblikovanju evropske agende za mesta upošteva strategije RIS3 in druge programe za inovacije, zlasti celostne teritorialne naložbe, da bi ustvarila sinergijo in vzpostavila tesne povezave za učinkovito uporabo virov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da pomembno spodbujati inovativno medsektorsko in čezmejno sodelovanje trojne vijačnice v zvezi z evropskimi izzivi za pametnejše in bolj zelene regije in mesta, v katerih je bolj prijetno živeti in delati; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da sta potrebna nadaljnji razvoj in razširitev koncepta „pametnih in povezanih mest“ po vsej Evropi; pozdravlja namero nizozemskega predsedstva EU, da vzpostavi pristop od spodaj navzgor in okrepi vlogo mest v usklajevanju z regionalnimi organi, da bi pripravili agendo EU za mesta in se iz pametnih mest razvili v odlična mesta; v zvezi s tem podpira pripravo amsterdamskega pakta s poudarkom na trajnostni rasti in ustvarjanju delovnih mest, spodbujanju povezav med vsemi stranmi, državljani in družbenimi organizacijami ter na spodbujanju trajnostnega in socialno vključujočega razvoja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja na spodbujanje različnih shem sodelovanja in izmenjave znanja med mesti na področju pametne specializacije in inovacij, kot je pobuda „Open and Agile Smart Cities“, ki jo podpira Komisija; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podpira pobude Komisije in Sveta za agendo EU za mesta v okviru amsterdamskega pakta; poziva Komisijo, naj spodbuja skladnost mestnih in regionalnih politik; poziva Komisijo, naj v sedmem kohezijskem poročilu pripravi predloge za uskladitev pobud in metodologije za pametna mesta ter RIS3; |
| --- | --- |

45.

Spremljanje in ocenjevanje

| 46. | ugotavlja, da mora precej regij, čeprav jih je večina že sprejela strategije RIS3, nadaljevati delo, da bi izpolnile zahteve glede izpolnjevanja predhodne pogojenosti, glavni izzivi pa so mehanizem za spremljanje, proračunski okvir in ukrepi za spodbujanje zasebnih naložb v raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opozarja lokalne in regionalne nosilce odločanja na pomembnost njihove zavezanosti uporabi strategije RIS3 kot instrumenta za prenovo gospodarstva njihovih regij, kar vpliva tudi na politiko EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja poudarek v teh regionalnih strategijah na energiji, zdravstvu, informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, sodobnih materialih, živilih, storitvah, turizmu, trajnostnih inovacijah in prometu, gospodarstvu, ki temelji na rabi biomase, proizvodnih sistemih ter kulturnih in kreativnih industrijah, pa tudi drugih specializacijah, zlasti konkurenčnih sektorjih posamezne regije; obžaluje pa pomanjkanje podrobnosti v številnih strategijah ter poziva k izpopolnitvi postopka določanja prednostnih nalog, s čimer bi preprečili tveganje za osredotočanje vseh strategij na iste teme; poziva, naj se strategije ne oblikujejo le na visokotehnološkem, temveč tudi nizkotehnološkem področju in na področju socialnih inovacij, ter spodbuja vse deležnike, naj si prizadevajo za medsektorsko povezovanje, ki lahko spodbuja inovacije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da lahko spodbujanje nacionalnih observatorijev strategij pametne specializacije prispeva k vzpostavitvi učinkovitejših sistemov kazalnikov za spremljanje RIS3, zlasti glede metodologije in usposabljanja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da so nekatere strategije RIS3 slabo dokumentirane pri prikazu edinstvenih konkurenčnih prednosti zadevne regije, druge pa ne zagotavljajo dokazov o zmogljivostih deležnikov za podpiranje podjetij na področju inovacij ali raziskovalcev pri zagotavljanju uporabnih raziskav ali idej o uporabi rezultatov v komercialne namene; poleg tega ugotavlja, da imajo nekatere regije široke strategije in poenostavljene kazalnike spremljanja; zato poziva h krepitvi zmogljivosti javnih organov za zbiranje in ocenjevanje ustreznih prejetih informacij ter za krepitev usklajenih prizadevanj regij in osrednjih organov, da bi opredelili in standardizirali obstoječe zbirke podatkov ter omogočili deležnikom dostop do njih; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva EU in države članice k uporabi obstoječih orodij, kot je anketa Skupnosti o inovacijah, pri izvajanju rednega (letnega in vmesnega) spremljanja izvajanja strategij tako v kvantitativnem in kvalitativnem smislu, ter naj v ta proces vključijo vse deležnike, tudi civilno družbo; ugotavlja, da se regije in države članice soočajo s podobnimi problemi pri vrednotenju spremljanja, ter regije poziva, naj redno objavljajo poročila o uresničevanju zastavljenih ciljev, da bi lahko bolje analizirale učinek strategije RIS3 ter zagotovile transparentnost in javni dostop do informacij o spremljanju; zaveda pa se, da bo potrebnih še veliko let, preden bodo te strategije obrodile sadove, zato bi moralo biti zgodnje spremljanje skladno z razumnimi pričakovanji; |
| --- | --- |

51.

| 52. | spodbuja regije in države članice, naj bodo glede na ciljni datum december 2016 proaktivne, tako da pravočasno izvajajo akcijske načrte za zagotavljanje skladnosti z zahtevami glede predhodne pogojenosti; jih poziva, naj uvedejo in uporabljajo svoje mehanizme spremljanja za stalne preglede RIS3, s poudarkom na opredelitvi naložbenih niš, kjer lahko regionalni inovacijski akterji pridobijo ali ohranijo konkurenčno prednost; |
| --- | --- |

52.

| 53. | je mnenja, da je lahko skupno sodelovanje pri spremljanju in ocenjevanju ustreznih instrumentov v okviru RIS3 ter uskladitev spremljanja in ocenjevanja za poročanje o različnih instrumentih na tem področju v veliko pomoč; zato poziva vse deležnike in nosilce odločanja, naj ustvarijo sinergijo in opredelijo sistem za zbiranje in združevanje podatkov iz politik in instrumentov, ki so vključeni v posamezne strategije RIS3; |
| --- | --- |

53.

| 54. | želi spomniti, da dobra „strategija na papirju“ ne bo zagotovila pričakovanih rezultatov brez izvajanja podpornih storitev za podjetja; |
| --- | --- |

54.

Poglavitna spoznanja in prihodnost RIS3

| 55. | obžaluje, da se pri RIS3 pogosto priznava, da je treba podjetjem pomagati pri izkoriščanju vseh oblik inovacij, vendar se nato podpirajo le inovacije na podlagi tehnološkega znanja; zato predlaga, naj se v okviru RIS3 upoštevajo tudi inovacije na drugih področjih, kot so storitve in ustvarjalni sektor, in opozarja na pomembnost vseh vrst inovacijskih sistemov in institucij, ne glede na njihovo velikost ter povezanost z lokalnimi in regionalnimi grozdi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da je treba strategijo RIS3 dobro izvajati, če želimo, da bi odpravila inovacijsko vrzel in spodbudila zaposlovanje in rast v Evropi; zato poudarja, da je nujno treba spodbujati strategije pristopa od spodaj navzgor ter okrepiti nadzor nad potencialom RIS3 na vseh ravneh upravljanja; pri tem ugotavlja, da bi morale države članice vključiti svoje državne statistične urade, da bi regijam pomagali pri razvoju mehanizmov ocenjevanja in spremljanja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | meni, da mora biti participativni pristop k strategijam vključen v vse procese, tudi v proces spremljanja in ocenjevanja, saj se bodo tako povečale možnosti za sodelovanje pri doseganju ciljev iz strategij RIS3; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva EU in države članice, naj ne pozabijo, da mora biti ta instrument izvedljiv, operativen in učinkovit, da upravičencev ne bi obremenjeval z birokracijo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za pregled strategij leta 2017, da bi povečali njihovo učinkovitost in uspešnost ter obveščali o njihovem prispevku k prihodnji kohezijski politiki ter politiki na področju raziskav in inovacij po letu 2020, pri čemer je treba upoštevati izkušnje, pridobljene v prvih letih izvajanja; poziva jo tudi, naj pred sedmim kohezijskim poročilom začne javno posvetovanje in priredi evropsko konferenco skupaj s Parlamentom, Odborom regij in drugimi deležniki; |
| --- | --- |

59.

| 60. | priznava, da bi bile lahko strategije pametne specializacije učinkovit instrument za soočanje z energetskimi izzivi, zagotavljanje učinkovite rabe virov in energetske varnosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Evropsko komisijo, naj še naprej podpira vlogo platforme S3, da bi spodbudila natančnost strategij, in naj bo še naprej osredotočena na pomembnost pridobivanja zasebnih vlagateljev; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva generalni direktorat Komisije za regionalno in mestno politiko ter platformo S3, naj pripravita in obsežno razširita kratek dokument o preteklih izkušnjah z RIS3, in sicer s poudarkom na naslednjih področjih: (1) analizi izkušenj glede na prednosti, pomanjkljivosti, priložnosti in groženj (SWOT); (2) izkušnjah, ki so jih pridobile regije, in največjih pasteh pri vsakem od šestih korakov iz vodnika za strategije RIS3; (3) priporočilih in standardiziranih predlogah za nadaljnje izboljšanje strategij RIS3, da bi zagotovili boljšo zasnovo teh strategij po letu 2020; (4) človeških zmogljivostih, potrebnih za uspešno načrtovanje in izvajanje strategij RIS3; meni, da bi morali regionalna omrežja, ki jih zadevajo raziskave in inovacije, spodbujati in podpirati pri spodbujanju uspehov in pridobljenih spoznanj, da bi ustrezno razmišljanje pronicalo na vse ravni v teh regij; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 303.

(6)  UL L 347, 20.12.2013, str. 281.

(7)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0002.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0308.

(10)  UL C 225, 27.7.2012, str. 46.

(11)  UL C 218, 30.7.2013, str. 12.

(12)  UL C 415, 20.11.2014, str. 5.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/11

---

P8_TA(2016)0321

Evropsko teritorialno sodelovanje – najboljša praksa in inovativni ukrepi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o evropskem teritorialnem sodelovanju – najboljša praksa in inovativni ukrepi (2015/2280(INI))

(2018/C 204/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti naslova XVIII Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti naslova XVIII Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi evropskega instrumenta sosedstva (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi evropskega instrumenta sosedstva (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (9),

| — | ob upoštevanju Teritorialne agende Evropske unije 2020 – Za vključujočo, pametno in trajnostno Evropo raznolikih regij, sprejete na neformalnem srečanju ministrov, pristojnih za prostorsko načrtovanje in prostorski razvoj, 19. maja 2011 v mestu Gödöllő na Madžarskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Teritorialne agende Evropske unije 2020 – Za vključujočo, pametno in trajnostno Evropo raznolikih regij, sprejete na neformalnem srečanju ministrov, pristojnih za prostorsko načrtovanje in prostorski razvoj, 19. maja 2011 v mestu Gödöllő na Madžarskem,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pripravljenosti držav članic EU za učinkovit in pravočasen začetek novega programskega obdobja kohezijske politike (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pripravljenosti držav članic EU za učinkovit in pravočasen začetek novega programskega obdobja kohezijske politike (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o zamudah pri začetku izvajanja kohezijske politike za obdobje 2014–2020 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o zamudah pri začetku izvajanja kohezijske politike za obdobje 2014–2020 (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju šestega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (COM(2014)0473),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o kohezijski politiki in pregledu strategije Evropa 2020 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o kohezijski politiki in pregledu strategije Evropa 2020 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Na poti k poenostavljeni in v uspešnost usmerjeni kohezijski politiki za obdobje 2014–2020 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Na poti k poenostavljeni in v uspešnost usmerjeni kohezijski politiki za obdobje 2014–2020 (14),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (15),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dodani vrednosti makroregionalnih strategij (COM(2013)0468) in ustreznih sklepov Sveta z dne 22. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dodani vrednosti makroregionalnih strategij (COM(2013)0468) in ustreznih sklepov Sveta z dne 22. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je januarja 2015 pripravil Generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko (tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika), z naslovom Nova vloga makroregij pri evropskem teritorialnem sodelovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je januarja 2015 pripravil Generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko (tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika), z naslovom Nova vloga makroregij pri evropskem teritorialnem sodelovanju,

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je julija 2015 pripravil Generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko (tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika) z naslovom European Grouping of Territorial Cooperation as an instrument for promotion and improvement of territorial cooperation in Europe (Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje kot instrument za spodbujanje in izboljšanje teritorialnega sodelovanja v Evropi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je julija 2015 pripravil Generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko (tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika) z naslovom European Grouping of Territorial Cooperation as an instrument for promotion and improvement of territorial cooperation in Europe (Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje kot instrument za spodbujanje in izboljšanje teritorialnega sodelovanja v Evropi),

| — | ob upoštevanju brošure Komisije z dne 22. februarja 2016 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo: nove smernice o skupni uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju brošure Komisije z dne 22. februarja 2016 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo: nove smernice o skupni uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe“,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij iz maja 2015 z naslovom Finančni instrumenti v podporo teritorialnemu razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij iz maja 2015 z naslovom Finančni instrumenti v podporo teritorialnemu razvoju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 z naslovom Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 z naslovom Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639),

| — | ob upoštevanju izjave Odbora regij z dne 2. septembra 2015 z naslovom „25 let Interreg-a: nova spodbuda za čezmejno sodelovanje“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Odbora regij z dne 2. septembra 2015 z naslovom „25 let Interreg-a: nova spodbuda za čezmejno sodelovanje“,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij iz maja 2015 z naslovom „Kakšna bo prihodnja teritorialna vizija do leta 2050?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij iz maja 2015 z naslovom „Kakšna bo prihodnja teritorialna vizija do leta 2050?“,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 17. decembra 2015 z naslovom „Krepitev čezmejnega sodelovanja: obstaja potreba po boljšem zakonodajnem okviru?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 17. decembra 2015 z naslovom „Krepitev čezmejnega sodelovanja: obstaja potreba po boljšem zakonodajnem okviru?“,

| — | ob upoštevanju informativnega dokumenta, ki ga je pripravilo luksemburško predsedstvo Svetu, z naslovom Looking back on 25 years of Interreg and preparing the future of territorial cooperation (Razmišljanje ob petindvajsetletnici pobude Interreg in priprave na prihodnje teritorialno sodelovanje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega dokumenta, ki ga je pripravilo luksemburško predsedstvo Svetu, z naslovom Looking back on 25 years of Interreg and preparing the future of territorial cooperation (Razmišljanje ob petindvajsetletnici pobude Interreg in priprave na prihodnje teritorialno sodelovanje),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o petindvajsetletnici pobude Interreg: njen prispevek k ciljem kohezijske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o petindvajsetletnici pobude Interreg: njen prispevek k ciljem kohezijske politike,

| — | ob upoštevanju pobude luksemburškega predsedstva za posebne pravne določbe za obmejne regije, s katerimi bi se odzvali na potrebe in izzive na teh območjih, z naslovom „A tool for the attribution and application of specific provisions for the improvement of cross-border cooperation“ (Instrument za dodelitev in uporabo posebnih določb za izboljšanje čezmejnega sodelovanja) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude luksemburškega predsedstva za posebne pravne določbe za obmejne regije, s katerimi bi se odzvali na potrebe in izzive na teh območjih, z naslovom „A tool for the attribution and application of specific provisions for the improvement of cross-border cooperation“ (Instrument za dodelitev in uporabo posebnih določb za izboljšanje čezmejnega sodelovanja) (16),

| — | ob upoštevanju vseevropskega javnega posvetovanja o preostalih ovirah pri čezmejnem sodelovanju, ki ga je Komisija začela 21. septembra 2015 ob dnevu evropskega sodelovanja (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseevropskega javnega posvetovanja o preostalih ovirah pri čezmejnem sodelovanju, ki ga je Komisija začela 21. septembra 2015 ob dnevu evropskega sodelovanja (17),

| — | ob upoštevanju rezultatov prve tovrstne raziskave Eurobarometer v letu 2015, s katero je Komisija želela ugotoviti, kakšen odnos imajo državljani v posameznih obmejnih območjih do čezmejnega sodelovanja, da bi lahko uvedli bolj ciljno usmerjene ukrepe EU (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov prve tovrstne raziskave Eurobarometer v letu 2015, s katero je Komisija želela ugotoviti, kakšen odnos imajo državljani v posameznih obmejnih območjih do čezmejnega sodelovanja, da bi lahko uvedli bolj ciljno usmerjene ukrepe EU (18),

| — | ob upoštevanju poročila OECD iz leta 2013 z naslovom „Regions and Innovation: collaborating across borders“ (Regije in inovacije: čezmejno sodelovanje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD iz leta 2013 z naslovom „Regions and Innovation: collaborating across borders“ (Regije in inovacije: čezmejno sodelovanje),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora regij z naslovom „Poročilo o spremljanju EZTS za leto 2014 – Izvajanje strategije Evropa 2020“ (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora regij z naslovom „Poročilo o spremljanju EZTS za leto 2014 – Izvajanje strategije Evropa 2020“ (19),

| — | ob upoštevanju člena 52 poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0202/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0202/2016),

| A. | ker v obmejnih regijah živi približno 38 % evropskega prebivalstva in ker se EU sooča z veliko gospodarsko, finančno in družbeno krizo, ki še posebej prizadene ženske, in to na vseh področjih; ker mora EU enakost spolov upoštevati kot glavni element v vseh politikah in praksah evropskega teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

A.

ker v obmejnih regijah živi približno 38 % evropskega prebivalstva in ker se EU sooča z veliko gospodarsko, finančno in družbeno krizo, ki še posebej prizadene ženske, in to na vseh področjih; ker mora EU enakost spolov upoštevati kot glavni element v vseh politikah in praksah evropskega teritorialnega sodelovanja;

| B. | ker je splošni cilj evropskega teritorialnega sodelovanja zmanjšati vpliv nacionalnih meja, da bi zmanjšali razlike med regijami, odstranili preostale ovire za naložbe in zadruge, ki bi delovale čez meje, okrepili kohezijo in spodbujali skladen gospodarski, socialni, kulturni in teritorialni razvoj Unije kot celote; |
| --- | --- |

B.

ker je splošni cilj evropskega teritorialnega sodelovanja zmanjšati vpliv nacionalnih meja, da bi zmanjšali razlike med regijami, odstranili preostale ovire za naložbe in zadruge, ki bi delovale čez meje, okrepili kohezijo in spodbujali skladen gospodarski, socialni, kulturni in teritorialni razvoj Unije kot celote;

| C. | ker je evropsko teritorialno sodelovanje sestavni del kohezijske politike, saj krepi teritorialno kohezijo v EU; |
| --- | --- |

C.

ker je evropsko teritorialno sodelovanje sestavni del kohezijske politike, saj krepi teritorialno kohezijo v EU;

| D. | ker imajo vse države članice možnost, da uporabijo evropsko teritorialno sodelovanje za odzivanje na izzive, ki jih prinaša migracijska kriza; |
| --- | --- |

D.

ker imajo vse države članice možnost, da uporabijo evropsko teritorialno sodelovanje za odzivanje na izzive, ki jih prinaša migracijska kriza;

| E. | ker še vedno zelo malo evropskih državljanov izkorišča vse možnosti notranjega trga EU in svobodo gibanja; |
| --- | --- |

E.

ker še vedno zelo malo evropskih državljanov izkorišča vse možnosti notranjega trga EU in svobodo gibanja;

| F. | ker so bili na podlagi načel deljenega upravljanja, upravljanja na več ravneh in partnerstva programi evropskega teritorialnega sodelovanja oblikovani v kolektivnem procesu, v katerem so sodelovali zelo različni evropski, nacionalni in regionalni akterji, da bi obravnavali skupne čezmejne izzive in olajšali izmenjavo dobrih praks; |
| --- | --- |

F.

ker so bili na podlagi načel deljenega upravljanja, upravljanja na več ravneh in partnerstva programi evropskega teritorialnega sodelovanja oblikovani v kolektivnem procesu, v katerem so sodelovali zelo različni evropski, nacionalni in regionalni akterji, da bi obravnavali skupne čezmejne izzive in olajšali izmenjavo dobrih praks;

| G. | ker je potreben skupen razmislek o strukturi evropskega teritorialnega sodelovanja po letu 2020; |
| --- | --- |

G.

ker je potreben skupen razmislek o strukturi evropskega teritorialnega sodelovanja po letu 2020;

Evropska dodana vrednost evropskega teritorialnega sodelovanja, najboljša praksa in prispevek k ciljem strategije Evropa 2020

| 1. | ugotavlja, da je postalo evropsko teritorialno sodelovanje eden od dveh enako pomembnih ciljev kohezijske politike za obdobje 2014–2020, ki ima lastno uredbo; poudarja pa, da proračun evropskega teritorialnega sodelovanja v višini 10,1 milijarde EUR predstavlja 2,8 % proračuna kohezijske politike, da ne zadostuje za velike cilje, ki naj bi jih z evropskim teritorialnim sodelovanjem dosegli in ne odraža visoke ravni njegove evropske dodane vrednosti; v zvezi s tem ponovno izraža razočaranje Parlamenta zaradi izida pogajanj o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, zlasti kar zadeva zmanjšanje odobrenih sredstev za evropsko teritorialno sodelovanje; meni, da bo povečanje proračuna evropskega teritorialnega sodelovanja v prihodnjem programskem obdobju povečalo dodano vrednost kohezijske politike; poziva, naj se bolj spoštuje člen 174 PDEU o teritorialni koheziji, zlasti na podeželju ter območjih, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in v regijah, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najbolj oddaljene regije, najsevernejše regije z nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne in gorske regije; poziva Komisijo in države članice, naj se pri izvajanju kohezijske politike posebej osredotočijo na regije, ki so geografsko in demografsko v najbolj neugodnem položaju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je bilo evropsko teritorialno sodelovanje v skladu s cilji strategije Evropa 2020 preoblikovano, da bi imelo večji učinek zaradi poudarka na tematski osredotočenosti in usmerjenosti v rezultate, brez poseganja v teritorialno naravnan pristop, ki omogoča nadaljnje izvajanje regionalnih prednostnih nalog; meni, da bi lahko še večjo pozornost namenili posebnostim evropskega teritorialnega sodelovanja; zato poziva boljši oceni programov evropskega teritorialnega sodelovanja, da bi pokazali njihov učinek in dodano vrednost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da je čezmejno sodelovanje ključno orodje za razvoj obmejnih regij, ki so pravi laboratoriji evropskega povezovanja; priznava, da je bilo čezmejno sodelovanje v obdobjih 2000–2006 in 2007–2013 jasno usmerjeno v bolj strateške prednostne naloge ter je oblikovalo dobre prakse na področjih boljše povezljivosti in dostopnosti, prenosa znanja in inovacij, krepitve regionalne identitete, obravnavanja okoljskih izzivov, krepitve institucionalne zmogljivosti, zdravstvenega varstva, izobraževanja, zaposlovanja in mobilnosti delovne sile, civilne zaščite, ustvarjanja novih partnerstev in utrditve obstoječih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznava, da je nadnacionalno sodelovanje prispevalo k podpiranju raziskav, inovacij in gospodarstva, temelječega na znanju, prilagajanju podnebnim spremembam ter spodbujanju trajnostnega prometa in mobilnosti z nadnacionalnimi pristopi, pa tudi h krepitvi institucionalne zmogljivosti; poudarja, da sta celostni teritorialni pristop in mednarodno sodelovanje pomembna zlasti pri varstvu okolja, posebej na področju vode, biotske raznovrstnosti in energetike; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznava, da je medregionalno sodelovanje mestom in regijam omogočilo, da sodelujejo pri vrsti vprašanj in vsebin, tudi izmenjavi izkušenj in dobre prakse, zaradi česar se je povečala učinkovitost mnogih regionalnih in lokalnih politik; meni, da bi bilo treba obravnavati znatne razvojne vrzeli med podeželskimi in mestnimi območij ter probleme metropolitanskih regij; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da postane posamezno geografsko območje z učinkovitim čezmejnim in nadnacionalnim sodelovanjem privlačnejše za trgovske družbe, saj karseda učinkovito izkorišča lokalne, regionalne in čezmejne možnosti ter človeški kapital, tako da bolje upošteva potrebe in pričakovanja trgovskih družb, obenem pa tudi preprečuje selitev podjetij v tretje države ter s tem demografsko praznjenje območij EU in povečano brezposelnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je prepričan, da evropsko teritorialno sodelovanje zagotavlja znatno evropsko dodano vrednost, saj prispeva k miru, stabilnosti in regionalnemu povezovanju v okviru politike širitve in sosedske politike ter po vsem svetu z razširjanjem primerov dobre prakse; meni, da lahko čezmejno sodelovanje prinese dodano vrednost obvladovanju migracijske krize; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bo v obdobju 2014–2020 približno 41 % proračuna (20) za evropsko teritorialno sodelovanje v okviru ESRR namenjenih za ukrepe za izboljšanje okolja, 27 % za krepitev pametne rasti, vključno z raziskavami in inovacijami ter 13 % za spodbujanje vključujoče rasti prek dejavnosti, povezanih z zaposlovanjem, izobraževanjem in usposabljanjem, 33 programov pa bo namenjenih za izboljšanje splošne čezmejne povezljivosti; poleg tega ugotavlja, da bo 790 milijonov EUR dodeljenih za krepitev institucionalne zmogljivosti z vzpostavitvijo ali krepitvijo struktur sodelovanja in povečanjem učinkovitosti javnih služb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da koncept usmerjenosti v rezultate pomeni, da morajo programi Interreg zagotavljati visokokakovostno sodelovanje na ravni projektov in uporabljati nov način vrednotenja, ki bo upošteval specifični značaj vsakega programa in prispeval k zmanjšanju upravnih bremen za upravičence in organe upravljanja; poziva Komisijo, države članice in organe upravljanja, naj sodelujejo in izmenjujejo informacije ter primere dobre prakse za izdelavo ocen in objavo smernic, kako usmerjenost v rezultate prilagoditi posebnostim evropskega teritorialnega sodelovanja; priznava, da celotne dodane vrednosti programov evropskega teritorialnega sodelovanja ni mogoče oceniti le s količinskimi kazalniki, in poziva Komisijo, naj pripravi več kakovostnih kazalnikov, ki bodo bolje odražali rezultate, dosežene s teritorialnim sodelovanjem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | z obžalovanjem ugotavlja, da so bili programi Interreg pozno sprejeti, ter poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za njihovo učinkovito in uspešno izvajanje ter odstranitev preprek za čezmejno sodelovanje, da bi se izognili kritičnim vprašanjem, ki so že bila poudarjena v programskem obdobju 2007–2013; poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe za pospešeno izvajanje programov evropskega teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da pri poročanju o okviru uspešnosti ni na voljo dovolj zanesljivih čezmejnih podatkov in dokazov o učinkovitosti čezmejnega sodelovanja; zato poziva Komisijo, Eurostat in organe upravljanja, naj sodelujejo pri vzpostavljanju skupnih meril vrednotenja in naj skupno usklajujejo enotno podatkovno zbirko ter določijo metodologije za čezmejno zagotavljanje in uporabo zanesljivih podatkov; ugotavlja, da obstoječi izzivi pri izvajanju celostnih teritorialnih pristopov izhajajo iz močno različnih ravni pristojnosti regionalnih in lokalnih organov držav članic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, države članice in organe upravljanja, naj vzpostavijo ustrezno strukturirane sisteme spremljanja in načrte vrednotenja, da bi zagotovile boljše vrednotenje doseganja rezultatov v smislu ciljev strategije Evropa 2020 in teritorialnega povezovanja; |
| --- | --- |

12.

Prispevek k teritorialni koheziji

| 13. | poudarja, da evropsko teritorialno sodelovanje pomembno prispeva h krepitvi cilja EU v zvezi s teritorialno kohezijo, ker povezuje različne sektorske politike na teritorialni ravni; pozdravlja študijo Evropske opazovalne mreže za teritorialni razvoj in kohezijo z naslovom ET2050: Territorial Scenarios and Visions for Europe (Teritorialni scenariji in vizije za Evropo), ki se lahko uporabi kot referenčni okvir za nadaljnje razprave o pripravah na kohezijsko politiko po letu 2020; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarjana na pomen celostne teritorialne naložbe in lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ki se ne izvajajo dovolj široko v programih Interreg za obdobje 2014–2020 in spodbuja države članice k njihovi večji uporabi ter poudarja, da bo za to treba povečati udeležbo regij in lokalnih organov; poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo programe obveščanja in usposabljanja za upravičence; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da se lahko razvoj novih instrumentov teritorialnega razvoja, kot so celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, odraža kot naložbe v socialno, zdravstveno in izobraževalno infrastrukturo, regeneracijo prikrajšanih mestnih območij, ustvarjanje delovnih mest in druge ukrepe, katerih namen je zmanjšati izoliranost migrantov in podpreti njihovo vključevanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priporoča, naj se posebna pozornost nameni projektom, ki skušajo prilagoditi kraje in regije novim demografskim razmeram in odpravljati neenakosti, ki nastajajo zaradi tega, in sicer s: 1) prilagoditvijo družbene in mobilnostne infrastrukture demografskim spremembam in migracijskim tokovom; 2) oblikovanjem posebnega blago in storitev za starajoče se prebivalstvo; 3) podporo zaposlitvenim priložnostim za starejše, ženske in migrante, kar prispeva k vključevanju v družbo; 4) zmogljivejšimi digitalnimi povezavami in oblikovanjem platform, ki omogočajo in spodbujajo sodelovanje in stike državljanov iz odročnejših regij z različnimi upravnimi, socialnimi in političnimi službami organov na vseh ravneh (lokalni, regionalni, nacionalni in evropski); |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja vlogo evropskega teritorialnega sodelovanja v otoških, najbolj oddaljenih in redko poseljenih regijah, gorskih regijah in podeželju kot pomembnega orodja za krepitev njihovega regionalnega sodelovanja in povezovanja; poziva Komisijo in države članice, naj bodo še posebej pozorne pri uporabi sredstev iz skladov v teh regijah, tudi tistih, ki mejijo na tretje držav, da bi izboljšale izvajanje čezmejnih projektov, ki se financirajo iz naslova evropskega teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da se evropsko teritorialno sodelovanje in makroregionalne strategije dopolnjujejo pri obravnavanju skupnih izzivov na večjih funkcionalnih območjih ter da lahko makroregionalne strategije pozitivno prispevajo k obravnavanju skupnih izzivov, s katerimi se srečujejo makroregije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da si je treba prizadevati za boljšo usklajenost, sinergijo in dopolnjevanje med čezmejnimi in nadnacionalnimi usmeritvami, da se izboljšata sodelovanje in povezovanje širših strateških območij; poziva k boljši usklajenosti organov upravljanja in akterjev makroregionalnih strategij; poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje ter povezave in skladnost programov evropskega teritorialnega sodelovanja z nacionalnimi in regionalnimi programi med razvojno fazo, da bi spodbudili dopolnjevanje in se izognili prekrivanju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da se nekatere regije srečujejo z velikimi migracijskimi izzivi, in spodbuja uporabo programov Interreg ter njihovo nujno izvajanje, med drugim v odziv na izziv reševanja begunske krize, ter izmenjavo primerov dobre prakse med lokalnimi in regionalnimi organi na obmejnih območjih, tudi organi tretjih držav, še zlasti preko makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

20.

Podpiranje raziskav in inovacij

| 21. | poudarja dosežke na področju raziskav in inovacij, kot so skupni raziskovalni projekti, sodelovanje med raziskovalnimi inštituti in podjetji, ustanovitev mednarodnih obmejnih univerz, čezmejnih raziskovalnih središč in čezmejnih izobraževalnih inštitutov, vzpostavitev čezmejnih podjetniških grozdov in mrež ter čezmejnih inkubatorjev in svetovalnih služb za MSP, „visokotehnološko“ znamčenje za privabljanje tujih vlagateljev itd.; ugotavlja, da imajo programi Interreg pomembno vlogo pri krepitvi konkurenčnih in inovacijskih možnosti regij, saj podpirajo sinergije med strategijami pametne specializacije, sodelovanje med grozdi in razvoj inovacijskih mrež; poziva Komisijo, naj pripravi obsežen pregled teritorialnega sodelovanja v okviru Evropskega sklada za razvoj podeželja in Evropskega socialnega sklada na podlagi skupnega strateškega okvira, ki je Priloga I k uredbi o skupnih določbah (Uredba (EU) št. 1303/2013); |
| --- | --- |

21.

| 22. | se zaveda, da naložbe za krepitev pametne rasti, vključno z raziskavami in inovacijami zajemajo 27 % sredstev ESRR za programe čezmejnega sodelovanja za obdobje 2014–2020 (21); ugotavlja tudi, da je 35 % proračuna nadnacionalnih programov namenjenih podpori pametne rasti s krepitvijo raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je treba oblikovati pristope čezmejne inovacijske politike, kot so skupni raziskovalni programi in mobilnost, skupna raziskovalna infrastruktura, partnerstva in omrežja sodelovanja; želi opozoriti, da so zaradi različne zakonodaje v državah članicah otežena skupna prizadevanja za razširitev raziskav in inovacij čez meje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva, naj bo cilj sinergij in dopolnjevanja med programi in skladi, vključno z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladih, pobudo Obzorje 2020, Evropskim skladom za strateške naložbe itd. ter drugimi EU skladi, povečati obseg, kakovost in vpliv naložb v raziskave in inovacije; priporoča, naj lokalni in regionalni organi dodobra izkoristijo možnosti kombiniranja teh skladov za podpiranje malih in srednjih podjetij, raziskovalnih in inovacijskih projektov, po možnosti vključno s čezmejnimi projekti; poziva mala in srednja podjetja, naj čim bolj izkoristijo priložnosti, ki jih ponujajo ti skladi, da bi prispevala k izvajanju teh programov evropskega teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva k sprejetju čezmejnih inovacijskih strategij, ki bodo dopolnjevale že obstoječe strategije pametne specializacije ter druge obstoječe programe in strategije; spodbuja, da se ocenijo možnosti za čezmejne sinergije in zagotovijo različni viri financiranja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da morajo biti finančni instrumenti, ki bodo dopolnjevali nepovratna sredstva, sestavni del programov evropskega teritorialnega sodelovanja, da se zagotovi podpora za mala in srednja podjetja pri dostopu do financiranja, raziskav in inovacij; meni, da bi z večjo uporabo finančnih instrumentov lahko pritegnili več naložb v projekte Interreg, ustvarili nova delovna mesta in omogočili doseganje boljših rezultatov; opozarja na temeljni pomen tehnične podpore in ustreznega usposabljanja za polno izkoriščanje prednosti uporabe finančnih instrumentov, tudi v manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

26.

Upravljanje in usklajevanje politike

| 27. | želi opomniti, da v šestem poročilu o koheziji ni bilo namenjene dovolj pozornosti evropskemu teritorialnemu sodelovanju, saj je to že od programskega obdobja 2007–2013 samostojen cilj kohezijske politike; opozarja na možnosti, ki jih nudi evropsko združenje za teritorialno sodelovanje, ne le kot instrument za podporo in spodbujanje evropskega čezmejnega sodelovanja in čezmejnega upravljanja projektov, marveč tudi kot sredstvo za prispevanje k celostno povezanemu teritorialnemu razvoju in prožno platformo za upravljanje na več ravneh; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja poenostavljeno uredba o evropskem združenju za teritorialno sodelovanje (Uredba (EU) št. 1302/2013) in poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za lažjo ustanovitev evropskega združenja za teritorialno sodelovanje; vseeno poudarja, da ta uredba ne zadostuje za premostitev vseh obstoječih pravnih ovir za čezmejno sodelovanje; zato pozdravlja pobudo luksemburškega predsedstva, ki je predlagalo posebno pravno orodje za obmejne regije, ki bi državam članicam omogočilo, da se dogovorijo o posebnih pravnih določbah; pozdravlja pobudo Komisije, da se do konca leta 2016 izvede analiza o ovirah pri čezmejnem sodelovanju, s katero se bodo iskale rešitve in primeri dobre prakse; poziva Komisijo, naj v to analizo vključi študijo o obmejnih regijah; z zanimanjem pričakuje rezultate javnega posvetovanja o preostalih ovirah pri čezmejnem sodelovanju, ki ga je Komisija začela 21. septembra 2015 po celotni Uniji; poziva Komisijo, naj v svojih analizah upošteva priporočila Parlamenta in izide javnega posvetovanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da bi morali programi Interreg, ob spoštovanju dogovorjenih programskih prednostnih nalog in dogovorjene logike ukrepov ter dopolnjevanju z drugim ustreznimi oblikami financiranja, podpirati odzive na področju migracij in azila ter spodbujati učinkovite politike vključevanja; poziva, da je treba izkoristiti pripravljenost Komisije, da bo hitro preučila in odobrila spremembe v operativnih programih za obdobje 2014–2020, ki jih zaprosijo ustrezne države članice in samo s ciljem obravnavne prioritet, povezanih z begunsko krizo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | razmišlja o širši uporabo finančnih instrumentov kot prožnih mehanizmov, ki se lahko uporabljajo skupaj z nepovratnimi sredstvi; poudarja, da lahko finančni instrumenti, če se učinkovito izvajajo, znatno povečajo učinek financiranja; glede tega poudarja, da so potrebna jasna, dosledna in usmerjena pravila o finančnih instrumentih, da bodo v pomoč pri poenostavljanju procesa priprave in izvajanja za upravitelje skladov in prejemnike; opozarja na možnost, da bi s finančnim inženiringom in tehnično pomočjo EIB pridobiti posebno strokovno znanje in izkušnje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da morebitno dopolnjevanje med programi Interreg in drugimi programi, ki jih financira EU, v programskem obdobju 2007–2013 ni bilo zadostno ocenjeno; poziva k vzpostavitvi ustreznih mehanizmov usklajevanja, da se zagotovijo učinkovito usklajevanje, dopolnjevanje in sinergija med skladi ESI in drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja, kot je na primer Obzorje 2020, ter z Evropskim skladom za strateške naložbe in EIB; |
| --- | --- |

31.

| 32. | spodbuja, da se v načrte vrednotenja, ki jih pripravijo organi upravljanja, vključijo tekoča vrednotenja, ki se osredotočajo na posebno oceno učinkovitosti sinergij med programi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da postajajo vse pomembnejši čezmejni trgi dela z veliko dinamiko za ustvarjanje blaginje in delovnih mest; poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih programi Interreg zagotavljajo za olajšanje čezmejne mobilnosti delovne sile, tudi s spodbujanjem čezmejne mobilnosti delovne sile, pri čemer lahko po potrebi prilagodijo upravni in socialni regulativni okvir ter tudi okrepijo dialog med vsemi ravnmi upravljanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da je bistvenega pomena povečati sinergijo in dopolnjevanje med programi evropskega teritorialnega sodelovanja in storitvam mreže EURES, saj imajo še posebej pomembno vlogo v čezmejnih regijah, kjer veliko ljudi prečka mejo pri prevozu na delo; poziva države članice in regije, naj dodobra izkoristijo priložnosti storitev mreže EURES za zaposlitev in zaposlitveno mobilnost po vsej EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je prepričan, da so načelo upravljanja na več ravneh in dejansko izvajanje pravil ravnanja posebno pomembna za oblikovanje programov evropskega teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

35.

Poenostavitev

| 36. | poudarja, da je kljub samostojni uredbi o evropskem teritorialnem sodelovanju izvajanje programov teritorialnega to sodelovanja še dodatno zapleteno, ter poziva skupino na visoki ravni za poenostavitev, naj preuči ukrepe za poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena za upravičence, in sicer še pred zakonodajnem predlogu o evropskem čezmejnem sodelovanju in programskem načrtovanju programov Interreg za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj predlaga posebne ukrepe za poenostavitev pravil o poročanju, reviziji in državni pomoči ter za uskladitev postopkov; poziva k oblikovanju standardnih zahtev za vse programe Interreg, in sicer za posamezne usmeritve; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice, naj poenostavijo nacionalne določbe in se izogibajo „čezmernemu prenašanju“; poziva k izvajanju e-kohezije in poenostavitvi upravnih postopkov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba razširiti in poenostaviti postopke za vključevanje civilne družbe in zasebnih deležnikov, pri tem pa vedno upoštevati potrebo po preglednosti in odgovornosti; priporoča, da bi lahko vzpostavitev javno-zasebnih partnerstev prinesla številne potencialne koristi, pa tudi tveganje navzkrižja interesov, kar bi bilo treba odpraviti z obveznimi in nezavezujočimi pravnimi ukrepi; poziva Komisijo, naj zagotovi pravočasne, skladne in jasne smernice za uporabo finančnih instrumentov v programih evropskega teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da morajo vse poenostavitve v programih za rast in delovna mesta veljati tudi za programe Interreg; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je pomembno oblikovati mehanizme za spremljanje upravičencev v okviru ukrepov za poenostavitev; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da bi bilo treba dati prednost združevanju sil na terenu in spodbujanju vzajemnega zaupanja med akterji prek meja, finančni instrumenti pa so lahko dragocena pomoč pri teh prizadevanjih; |
| --- | --- |

42.

Priporočila za prihodnost

| 43. | meni, da je evropsko teritorialno sodelovanje pokazalo svojo učinkovitost ter da je treba njegov potencial še nadalje razviti; poudarja njegove možnosti, ki presegajo regionalno politiko, na področjih, kot so enotni trg, digitalna agenda, zaposlovanje, mobilnost, energetika, raziskave, izobraževanje, kultura, zdravstvo in okolje, ter zato poziva Komisijo in države članice, naj ohranijo evropsko teritorialno sodelovanje kot pomemben instrument ter zanj določijo bolj izrazito vlogo znotraj kohezijske politike po letu 2020 in občutno povečajo proračun; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da je treba ohraniti osnovna načela sodelovanja in sedanjo strukturo evropskega teritorialnega sodelovanja, tudi načelo skladnosti z glavnim upravičencem, ter še naprej poudarjati njegov čezmejni vidik; poziva Komisijo, naj na podlagi svoji 25-letnih izkušenj preuči možnosti za razvoj sklopa usklajenih meril na podlagi izkušenj, in sicer ne le na podlagi števila prebivalcev, ampak tudi glede na socialno-ekonomske in teritorialne posebnosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja pomen čezmejnega sodelovanja na zunanjih mejah EU v okviru instrumenta za predpristopno pomoč in evropskega sosedskega instrumenta; poziva države članice, naj zagotovijo, da se bodo lahko dobre prakse, s katerimi se zmanjša upravno breme za upravičence programov Interreg, uporabile tudi pri programih, ki se izvajajo na zunanjih mejah EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opozarja na potencial za neposredno sodelovanje državljanov, ki jih nudi t.i. sklad za male projekte v zvezi z zneski za mala in mikro projekte za spodbujanje civilnega udejstvovanja, pri čemer zlasti upošteva male projekte čezmejnega sodelovanja med sosednjimi obmejnimi območji; poziva, naj se spodbuja financiranje teh projektov, ob upoštevanju, da bodo za to potrebna dodatna prizadevanja za poenostavitev in večjo prožnost; |
| --- | --- |

46.

| 47. | spodbuja skupno uvedbo strategij za obmejna območja, da bi pospešili celostni in trajnostni teritorialni razvoj, vključno s čezmejnim izvajanjem in razširjanjem celostnih pristopov ter usklajevanjem upravnih postopkov in pravnih določb; meni, da je pomembno spodbujati uravnotežen teritorialni razvoj v regijah; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da je treba večjo pozornost nameniti spodbujanju čezmejnega sodelovanja med obmejnimi gorskimi območji, poseben pomen pa pripisati podeželju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da mora biti kulturno sodelovanje eden od ciljev evropskega teritorialnega sodelovanja; v zvezi s tem meni, da je treba bolj spodbujati kulturno in izobraževalno sodelovanje med obmejnimi območji, ki imajo skupno kulturno in jezikovno dediščino; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vztraja, da morajo imeti regije in regionalni organi večjo vlogo in da morajo biti tesneje udeleženi pri snovanju, upravljanju in vrednotenju evropskega teritorialnega sodelovanja, zlasti čezmejnega, pri čemer je treba upoštevati pristojnosti, ki jih imajo nekatere regije že takšna pooblastila; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo, naj preuči vlogo finančnih instrumentov kot dopolnil za nepovratna sredstva; meni, da mora pri tem nujno tesneje sodelovati z EIB ter naj uporabi finančno in tehnično strokovno znanje Komisije in EIB kot katalizator za naložbe; poziva Komisijo in EIB, naj poskrbita za večjo skladnost finančnih instrumentov s cilji teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, države članice in organe upravljanja, naj na podlagi rezultatov naknadnih vrednotenj, izvajanja programov v obdobju 2014–2020 in ustrezne ocene učinka preučijo predlog luksemburškega predsedstva za uvedbo novega pravnega instrumenta za kohezijsko politiko po letu 2020; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo in države članice, naj leta 2016 začnejo strukturirano razpravo z več deležniki na ravni EU o prihodnosti evropskega teritorialnega sodelovanja po letu 2020, da se pripravi kohezijska politika po letu 2020; poudarja, da bi morala razprava v prvi vrsti zajemati zadeve, ki se nanašajo na strukturo evropskega teritorialnega sodelovanja in postopek dodeljevanja programskega proračuna ter oblikovanje novih mehanizmov, da bi se širše uporabljal koncept usmerjenosti v rezultate; poziva Komisijo k sodelovanju z Odborom regij in Združenjem evropskih obmejnih regij in ustreznimi deležniki civilne družbe in regionalnimi deležniki; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva, naj se teritorialna vizija EU opira na zeleno knjigo o teritorialni koheziji (COM(2008)0616), in ugotavlja, da bi mogla biti prihodnja bela knjiga o teritorialni koheziji pomembna tudi za naslednje programsko obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

54.

Ozaveščanje javnosti in prepoznavnost

| 55. | obžaluje slabo ozaveščenost javnosti o programih evropskega teritorialnega sodelovanja in nezadostno prepoznavnost teh programov ter poziva k učinkovitejšemu obveščanju o zastavljenih ciljih, možnostih, ki jih ponuja, ter načinih za izvedbo projektov, pa tudi dosežkih pri dokončanih projektih; poziva Komisijo, države članice in organe upravljanja, naj vzpostavijo mehanizme in široko institucionalizirane platforme za sodelovanje, da se zagotovita večja prepoznavnost in ozaveščenost; poziva Komisijo, naj evidentira ter v velikem obsegu širi dosedanje dosežke programov evropskega teritorialnega sodelovanja in projektov; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo vlogo evropskih združenj za teritorialno sodelovanje, saj lahko pomagajo učinkoviteje zadovoljevati lokalne potrebe v čezmejnih regijah; |
| --- | --- |

56.

| 57. | se zaveda, kako pomembni sta vloga akterjev na terenu in podpora za pripravo projektov, in spodbuja organe upravljanja, naj izboljšajo obstoječe promocijske instrumente, kot so regionalne kontaktne točke; |
| --- | --- |

57.

| 58. | se zaveda, da je dobro sodelovanje med Komisijo, EIB ter lokalnimi in regionalnimi organi bistveno za uspešno uporabo finančnih instrumentov pri teritorialnem razvoju in v vsej kohezijski politiki; v zvezi s tem poudarja, da je treba okrepiti izmenjavo izkušenj in znanja med Komisijo in EIB na eni strani ter lokalnimi in regionalnimi organi na drugi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | priznava, da imajo teritorialno spodbujanje (na terenu), razširjanje informacij, ozaveščanje na lokalni ravni in projektna podpora pomembno vlogo, zato spodbuja organe upravljanja, naj okrepijo koristna orodja za to, na primer lokalne kontaktne točke; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva k boljši usklajenosti med Komisijo, organi upravljanja in vsemi deležniki, da se omogoči kritična analiza tematskih dosežkov projektov, pri kateri naj se poudarijo doseženi uspeh in pomanjkljivosti, ter da se pripravijo priporočila za obdobje po letu 2020, hkrati pa naj se zagotovita preglednost in približevanje državljanom; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 303.

(5)  UL L 77, 15.3.2014, str. 95.

(6)  UL L 77, 15.3.2014, str. 11.

(7)  UL L 77, 15.3.2014, str. 27.

(8)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(9)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0015.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0068.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0308.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0384.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0419.

(15)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

(16)  http://www.dat.public.lu/eu-presidency/Events/Informal-Ministerial-Meetings-on-Territorial-Cohesion-and-Urban-Policy-_26-27-November-2015_-Luxembourg-City_/Material/IMM-Territorial-_LU-Presidency_---Input-Paper-Action-3.pdf

(17)  Sporočilo Komisije IP/15/5686.

(18)  Flash Eurobarometer 422 – Čezmejno sodelovanje v EU.

(19)  http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/EGTC_MonitoringReport_2014.pdf

(20)  Priloga I (Evropsko teritorialno sodelovanje/Interreg) k sporočilu Komisije z naslovom Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

(21)  Priloga I (Evropsko teritorialno sodelovanje/Interreg) k sporočilu Komisije z naslovom Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/21

---

P8_TA(2016)0322

Preiskava glede merjenja emisij v avtomobilskem sektorju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o preiskavi glede merjenja emisij v avtomobilskem sektorju (2016/2090(INI))

(2018/C 204/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 226 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 226 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o določbah, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o določbah, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta (1),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa(EU) 2016/34 z dne 17. decembra 2015 o vzpostavitvi preiskovalnega odbora glede merjenja emisij v avtomobilskem sektorju ter njegovih pristojnostih, številčni sestavi in mandatu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa(EU) 2016/34 z dne 17. decembra 2015 o vzpostavitvi preiskovalnega odbora glede merjenja emisij v avtomobilskem sektorju ter njegovih pristojnostih, številčni sestavi in mandatu (2),

| — | ob upoštevanju člena 198 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 198 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Preiskovalnega odbora Evropskega parlamenta za meritve emisij v avtomobilskem sektorju (A8-0246/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Preiskovalnega odbora Evropskega parlamenta za meritve emisij v avtomobilskem sektorju (A8-0246/2016),

| A. | ker člen 226 PDEU določa pravno podlago za to, da lahko Evropski parlament brez poseganja v pristojnost nacionalnih sodišč ali sodišč Unije ustanovi začasni preiskovalni odbor zaradi preverjanja domnevnih kršitev ali nepravilnosti pri izvajanju zakonodaje Unije, in ker je to pomemben sestavni del nadzornih pristojnosti Parlamenta; |
| --- | --- |

A.

ker člen 226 PDEU določa pravno podlago za to, da lahko Evropski parlament brez poseganja v pristojnost nacionalnih sodišč ali sodišč Unije ustanovi začasni preiskovalni odbor zaradi preverjanja domnevnih kršitev ali nepravilnosti pri izvajanju zakonodaje Unije, in ker je to pomemben sestavni del nadzornih pristojnosti Parlamenta;

| B. | ker se je Parlament na podlagi predloga konference predsednikov na plenarnem zasedanju 17. decembra 2015 odločil ustanoviti preiskovalni odbor, ki bi preučil domnevno neustrezno uporabo zakonodaje Unije v zvezi z meritvami emisij v avtomobilskem sektorju in podal morebitna priporočila, ki bi bila po njegovem mnenju v tej zadevi potrebna; |
| --- | --- |

B.

ker se je Parlament na podlagi predloga konference predsednikov na plenarnem zasedanju 17. decembra 2015 odločil ustanoviti preiskovalni odbor, ki bi preučil domnevno neustrezno uporabo zakonodaje Unije v zvezi z meritvami emisij v avtomobilskem sektorju in podal morebitna priporočila, ki bi bila po njegovem mnenju v tej zadevi potrebna;

| C. | ker preiskovalni odbor deluje v skladu z delovnim načrtom, ki vključuje:






  — | program zaslišanj povabljenih prič in strokovnjakov, ki so namenjena zbiranju ustreznih ustnih dokazov; |
| --- | --- | --- |

C.

ker preiskovalni odbor deluje v skladu z delovnim načrtom, ki vključuje:

—

program zaslišanj povabljenih prič in strokovnjakov, ki so namenjena zbiranju ustreznih ustnih dokazov;

| — | zahtevke za pisne dokaze prič in strokovnjakov, povabljenih na zaslišanja; |
| --- | --- |

—

zahtevke za pisne dokaze prič in strokovnjakov, povabljenih na zaslišanja;

| — | zahtevke za dokumente z namenom zbiranja ustreznih pisnih dokazov Komisije, organov držav članic in drugih ustreznih akterjev; |
| --- | --- |

—

zahtevke za dokumente z namenom zbiranja ustreznih pisnih dokazov Komisije, organov držav članic in drugih ustreznih akterjev;

| — | dve misiji za zbiranje informacij na kraju samem; |
| --- | --- |

—

dve misiji za zbiranje informacij na kraju samem;

| — | povzetke in študije, naročene v okviru proračuna za strokovno pomoč; |
| --- | --- |

—

povzetke in študije, naročene v okviru proračuna za strokovno pomoč;

| — | uradno pisno mnenje pravne službe Parlamenta v zvezi z vabljenjem oseb, ki bi lahko bile udeležene v sodnih postopkih, na pričanje; |
| --- | --- |

—

uradno pisno mnenje pravne službe Parlamenta v zvezi z vabljenjem oseb, ki bi lahko bile udeležene v sodnih postopkih, na pričanje;

| D. | ker je preiskovalni odbor državam članicam, institucijam Unije in drugim organom poslal več vprašalnikov, na svojem spletišču pa je objavil javni poziv k predložitvi dokazov; |
| --- | --- |

D.

ker je preiskovalni odbor državam članicam, institucijam Unije in drugim organom poslal več vprašalnikov, na svojem spletišču pa je objavil javni poziv k predložitvi dokazov;

| E. | ker bi ugotovitve potekajoče preiskave lahko prinesle dodano vrednost za okvir Unije za homologacijo; |
| --- | --- |

E.

ker bi ugotovitve potekajoče preiskave lahko prinesle dodano vrednost za okvir Unije za homologacijo;

| F. | ker je Parlament s sklepom z dne 17. decembra 2015 zahteval, da preiskovalni odbor v šestih mesecih po začetku svojega dela pripravi vmesno poročilo; |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament s sklepom z dne 17. decembra 2015 zahteval, da preiskovalni odbor v šestih mesecih po začetku svojega dela pripravi vmesno poročilo;

| G. | ker preiskovalni odbor zaradi narave svojega dela ne more podati nobenih končnih ugotovitev svojih preiskav, preden ne bo menil, da je izpolnil mandat; ker bi bilo zato prenagljeno, da bi preiskovalni odbor v vmesnem poročilu predstavil opažanja v zvezi z različnimi vidiki svojega mandata; |
| --- | --- |

G.

ker preiskovalni odbor zaradi narave svojega dela ne more podati nobenih končnih ugotovitev svojih preiskav, preden ne bo menil, da je izpolnil mandat; ker bi bilo zato prenagljeno, da bi preiskovalni odbor v vmesnem poročilu predstavil opažanja v zvezi z različnimi vidiki svojega mandata;

| H. | ker dosedanji ustni in pisni dokazi, ki jih je odbor prejel in preučil, potrjujejo, da bo moral nadalje raziskati vse zadeve v okviru svojega mandata; |
| --- | --- |

H.

ker dosedanji ustni in pisni dokazi, ki jih je odbor prejel in preučil, potrjujejo, da bo moral nadalje raziskati vse zadeve v okviru svojega mandata;

| 1. | spodbuja preiskovalni odbor, naj nadaljuje delo in v celoti izpolni mandat, ki mu ga je Parlament podelil v sklepu z dne 17. decembra 2015, in podpira vse ukrepe ter pobude, ki vodijo k izpolnitvi mandata; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prosi konferenco predsednikov in predsedstvo, naj podpreta vse potrebne ukrepe, da bi preiskovalni odbor izpolnil svoj mandat, zlasti v zvezi z dovoljenji za zaslišanja in izredne seje, povračilo stroškov strokovnjakov in prič, misije in vsa druga upravičena tehnična sredstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj pri podpori dela preiskovalnega odbora zagotovi takojšnjo pomoč in popolno preglednost, pri čemer naj v celoti spoštuje načelo lojalnega sodelovanja in poskrbi za vso možno tehnično in politično podporo, zlasti s hitrejšo predložitvijo zahtevane dokumentacije; pričakuje polno sodelovanje tako sedanjih kot nekdanjih komisarjev in generalnih direktoratov, ki jih to področje zadeva; poziva države članice, naj ob popolnem spoštovanju načela lojalnega sodelovanja preiskovalnemu odboru zagotovijo potrebno tehnično in politično podporo, zlasti naj Komisiji omogočijo hitrejšo predložitev zahtevanih dokumentov, če pa je za predložitev dokumentov potrebno soglasje držav članic, naj pospešijo svoje interne postopke za izdajo soglasja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zahteva, da vlade, parlamenti in pristojni organi držav članic ob polnem spoštovanju načela lojalnega sodelovanja, ki je določeno v pravu Unije, preiskovalnemu odboru pomagajo pri njegovih nalogah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL L 113, 19.5.1995, str. 2.

(2)  UL L 10, 15.1.2016, str. 13.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/23

---

P8_TA(2016)0333

Na poti k novi zasnovi energetskega trga

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o poročilu Na poti k novi zasnovi energetskega trga (2015/2322(INI))

(2018/C 204/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti členov 114 in 194 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti členov 114 in 194 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma z decembra 2015, sklenjenega na 21. konferenci pogodbenic (COP 21) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma z decembra 2015, sklenjenega na 21. konferenci pogodbenic (COP 21) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom Energetski načrt za leto 2050 (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom Energetski načrt za leto 2050 (COM(2011)0885),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. novembra 2013 z naslovom „Vzpostavitev notranjega trga z električno energijo in čim boljši izkoristek javnega posredovanja“ (C(2013)7243) in delovnega dokument služb Komisije z naslovom „Zadostnost proizvodnje na notranjem trgu z električno energijo – navodila za javna posredovanja“ (Generation Adequacy in the internal electricity market – guidance on public interventions) (SWD(2013)0438), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. novembra 2013 z naslovom „Vzpostavitev notranjega trga z električno energijo in čim boljši izkoristek javnega posredovanja“ (C(2013)7243) in delovnega dokument služb Komisije z naslovom „Zadostnost proizvodnje na notranjem trgu z električno energijo – navodila za javna posredovanja“ (Generation Adequacy in the internal electricity market – guidance on public interventions) (SWD(2013)0438),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. aprila 2014 z naslovom „Smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020“ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. aprila 2014 z naslovom „Smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020“ (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2014 z naslovom „Delovni program Komisije za leto 2015 – Nov začetek“ (COM(2014)0910), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2014 z naslovom „Delovni program Komisije za leto 2015 – Nov začetek“ (COM(2014)0910),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2015 z naslovom „Nov dogovor za odjemalce energije“ (COM(2015)0339), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2015 z naslovom „Nov dogovor za odjemalce energije“ (COM(2015)0339),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2015 z naslovom Sveženj za energetsko unijo – Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2015 z naslovom Sveženj za energetsko unijo – Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost (COM(2015)0080),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2015 z naslovom „Doseganje cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti – priprava evropskega elektroenergetskega omrežja na leto 2020“ (COM(2015)0082), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2015 z naslovom „Doseganje cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti – priprava evropskega elektroenergetskega omrežja na leto 2020“ (COM(2015)0082),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2015 z naslovom „Začetek javnega posvetovanja o novi zasnovi energetskega trga“ (COM(2015)0340), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2015 z naslovom „Začetek javnega posvetovanja o novi zasnovi energetskega trga“ (COM(2015)0340),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. marca 2015 o energetski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. marca 2015 o energetski uniji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. novembra 2015 o sistemu upravljanja energetske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. novembra 2015 o sistemu upravljanja energetske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 256/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji, nadomestitvi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 256/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji, nadomestitvi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96 (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/89/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. januarja 2006 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo in naložb v infrastrukturo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/89/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. januarja 2006 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo in naložb v infrastrukturo (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8),

| — | ob upoštevanju tretjega energetskega svežnja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega energetskega svežnja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2008 o sporočilu Evropski listini o pravicah odjemalcev energije naproti (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2008 o sporočilu Evropski listini o pravicah odjemalcev energije naproti (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o energetskem načrtu za leto 2050, prihodnosti z energijo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o energetskem načrtu za leto 2050, prihodnosti z energijo (10),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o lokalnih in regionalnih posledicah razvoja pametnih omrežij (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o lokalnih in regionalnih posledicah razvoja pametnih omrežij (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom „Na poti k novemu mednarodnemu podnebnemu sporazumu v Parizu“ (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom „Na poti k novemu mednarodnemu podnebnemu sporazumu v Parizu“ (12),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov energije, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov energije, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (13),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2013 o boljšem delovanju notranjega energetskega trga (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2013 o boljšem delovanju notranjega energetskega trga (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2015 z naslovom „Evropski energetski uniji naproti“ (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2015 z naslovom „Evropski energetski uniji naproti“ (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2015 o doseganju cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti – priprava evropskega elektroenergetskega omrežja na leto 2020 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2015 o doseganju cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti – priprava evropskega elektroenergetskega omrežja na leto 2020 (17),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0214/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0214/2016),

| A. | ker morajo načrti Komisije glede trgov z električno energijo voditi v resnično spremembo trga, prispevati k učinkovitosti, zanesljivosti oskrbe, razvoju obnovljivih virov energije in povezovalnih vodov, ter zagotoviti dokončanje evropskega notranjega trga z električno energijo; |
| --- | --- |

A.

ker morajo načrti Komisije glede trgov z električno energijo voditi v resnično spremembo trga, prispevati k učinkovitosti, zanesljivosti oskrbe, razvoju obnovljivih virov energije in povezovalnih vodov, ter zagotoviti dokončanje evropskega notranjega trga z električno energijo;

| B. | ker bo povezovanje trgov z električno energijo skupaj z vključitvijo vseh udeležencev na trgu, tudi proizvajalcev – odjemalcev, prispevalo k doseganju cilja Pogodbe o zanesljivi, dostopni, učinkoviti in trajnostni energiji; |
| --- | --- |

B.

ker bo povezovanje trgov z električno energijo skupaj z vključitvijo vseh udeležencev na trgu, tudi proizvajalcev – odjemalcev, prispevalo k doseganju cilja Pogodbe o zanesljivi, dostopni, učinkoviti in trajnostni energiji;

| C. | ker bo moral biti energetski sistem prihodnosti, da bi lahko dosegli podnebne in energetske cilje, prožnejši, zato so potrebne naložbe v vse štiri prožne rešitve – prožno proizvodnjo, razvoj omrežij, prožno povpraševanje in skladiščenje; |
| --- | --- |

C.

ker bo moral biti energetski sistem prihodnosti, da bi lahko dosegli podnebne in energetske cilje, prožnejši, zato so potrebne naložbe v vse štiri prožne rešitve – prožno proizvodnjo, razvoj omrežij, prožno povpraševanje in skladiščenje;

| D. | ker je skoraj polovica električne energije v EU proizvedena brez emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

D.

ker je skoraj polovica električne energije v EU proizvedena brez emisij toplogrednih plinov;

| E. | ker mora biti povezovanje trgov z električno energijo v skladu s členom 194 PDEU, ki pravi, da mora evropska energetska politika zagotavljati delovanje trga z energijo in zanesljivost oskrbe z energijo ter spodbujati prihranek zaradi energetske učinkovitosti, razvoj obnovljivih virov energije in medsebojno povezovanje energetskih omrežij; ker ostajajo določanje mešanice energijskih virov držav članic ter pogoji za uporabo njihovih energijskih virov v nacionalni pristojnosti; |
| --- | --- |

E.

ker mora biti povezovanje trgov z električno energijo v skladu s členom 194 PDEU, ki pravi, da mora evropska energetska politika zagotavljati delovanje trga z energijo in zanesljivost oskrbe z energijo ter spodbujati prihranek zaradi energetske učinkovitosti, razvoj obnovljivih virov energije in medsebojno povezovanje energetskih omrežij; ker ostajajo določanje mešanice energijskih virov držav članic ter pogoji za uporabo njihovih energijskih virov v nacionalni pristojnosti;

| F. | ker pozitivne izkušnje večstranskega sodelovanja služijo kot model za večjo regionalno odgovornost na trgu (npr. regionalne pobude za usklajevanje glede zanesljivosti, kot so Coreso in pobuda Sodelovanje upravljavcev prenosnega sistema za zanesljivost oskrbe (Transmission System Operator Security Cooperation), petstranski energetski forum, skupina na visoki ravni za povezovanje za jugozahodno Evropo, načrt povezovanja baltskega energetskega trga, skupni multinacionalni nordijski trgi rezervne električne energije in izravnave, združevanje trgov v Srednji in Vzhodni Evropi); ker so te pobude oblikovane tako, da vključujejo pravila, ki zagotavljajo, da se zmogljivosti dodelijo dovolj vnaprej, da zagotavljajo naložbene signale glede manj onesnažujočih obratov; |
| --- | --- |

F.

ker pozitivne izkušnje večstranskega sodelovanja služijo kot model za večjo regionalno odgovornost na trgu (npr. regionalne pobude za usklajevanje glede zanesljivosti, kot so Coreso in pobuda Sodelovanje upravljavcev prenosnega sistema za zanesljivost oskrbe (Transmission System Operator Security Cooperation), petstranski energetski forum, skupina na visoki ravni za povezovanje za jugozahodno Evropo, načrt povezovanja baltskega energetskega trga, skupni multinacionalni nordijski trgi rezervne električne energije in izravnave, združevanje trgov v Srednji in Vzhodni Evropi); ker so te pobude oblikovane tako, da vključujejo pravila, ki zagotavljajo, da se zmogljivosti dodelijo dovolj vnaprej, da zagotavljajo naložbene signale glede manj onesnažujočih obratov;

| G. | ker številne države članice napovedujejo neustrezno zmogljivost proizvodnje, zaradi katere bo v bližnji prihodnosti prihajalo do nevarnosti zatemnitve, če ne bodo vzpostavljeni potrebni nadomestni mehanizmi; |
| --- | --- |

G.

ker številne države članice napovedujejo neustrezno zmogljivost proizvodnje, zaradi katere bo v bližnji prihodnosti prihajalo do nevarnosti zatemnitve, če ne bodo vzpostavljeni potrebni nadomestni mehanizmi;

| H. | ker nacionalni trgi zmogljivosti otežujejo povezovanje trgov z energijo in so v nasprotju s cilji skupne energetske politike, zato bi jih bilo treba uporabljati le v skrajni sili po upoštevanju vseh ostalih možnosti, vključno z večjim povezovanjem s sosednjimi državami, ukrepi za odzivanje na strani povpraševanja in drugimi oblikami povezovanja regionalnih trgov; |
| --- | --- |

H.

ker nacionalni trgi zmogljivosti otežujejo povezovanje trgov z energijo in so v nasprotju s cilji skupne energetske politike, zato bi jih bilo treba uporabljati le v skrajni sili po upoštevanju vseh ostalih možnosti, vključno z večjim povezovanjem s sosednjimi državami, ukrepi za odzivanje na strani povpraševanja in drugimi oblikami povezovanja regionalnih trgov;

| I. | ker je Evropa zavezana uspešnemu uresničevanju energetskega prehoda in zlasti omogočanju vključevanja obnovljivih virov energije, kar prinaša nove potrebe po prožnosti in izvajanju tržnih načrtov za zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- |

I.

ker je Evropa zavezana uspešnemu uresničevanju energetskega prehoda in zlasti omogočanju vključevanja obnovljivih virov energije, kar prinaša nove potrebe po prožnosti in izvajanju tržnih načrtov za zanesljivost oskrbe;

| J. | ker bo cilj zanesljive oskrbe z energijo, določen v Pogodbah, ključnega pomena za utrditev Evropske unije, in ker je zato treba ustrezne instrumente za njegovo doseganje ohranjati in/ali uporabljati; |
| --- | --- |

J.

ker bo cilj zanesljive oskrbe z energijo, določen v Pogodbah, ključnega pomena za utrditev Evropske unije, in ker je zato treba ustrezne instrumente za njegovo doseganje ohranjati in/ali uporabljati;

| K. | ker je treba za čim večjo učinkovitosti javnih naložb sprejeti ukrepe za vzpostavitev zanesljivega, trajnostnega in konkurenčnega trga z energijo, zato je ključnega pomena združiti Evropski sklad za strateške naložbe z drugimi posebnimi viri financiranja na področju energije, kot je instrument za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

K.

ker je treba za čim večjo učinkovitosti javnih naložb sprejeti ukrepe za vzpostavitev zanesljivega, trajnostnega in konkurenčnega trga z energijo, zato je ključnega pomena združiti Evropski sklad za strateške naložbe z drugimi posebnimi viri financiranja na področju energije, kot je instrument za povezovanje Evrope;

| L. | ker je potrebno večje sodelovanje na regionalni ravni, ki bi moralo delovati kot katalizator za globlje povezovanje trgov na evropski ravni; |
| --- | --- |

L.

ker je potrebno večje sodelovanje na regionalni ravni, ki bi moralo delovati kot katalizator za globlje povezovanje trgov na evropski ravni;

| M. | ker davki na energijo, visoki davčni stroški, nediskriminirana regulacija cen, visoka koncentracija na trgu, upravno breme, subvencije, pomanjkanje čezmejnega sodelovanja in povezovalnih vodov v nekaterih regijah ter premalo izkoriščeno upravljanje povpraševanja ovirajo delovanje notranjega trga z električno energijo in zato odlagajo popolno vključitev obnovljivih virov energije na trg; |
| --- | --- |

M.

ker davki na energijo, visoki davčni stroški, nediskriminirana regulacija cen, visoka koncentracija na trgu, upravno breme, subvencije, pomanjkanje čezmejnega sodelovanja in povezovalnih vodov v nekaterih regijah ter premalo izkoriščeno upravljanje povpraševanja ovirajo delovanje notranjega trga z električno energijo in zato odlagajo popolno vključitev obnovljivih virov energije na trg;

| N. | ker bi morali vsi udeleženci na trgu prispevati k sistemu izravnave odstopanj, da bi zagotovili največjo zanesljivost oskrbe z električno energijo po razumni ceni za družbo in gospodarstvo; |
| --- | --- |

N.

ker bi morali vsi udeleženci na trgu prispevati k sistemu izravnave odstopanj, da bi zagotovili največjo zanesljivost oskrbe z električno energijo po razumni ceni za družbo in gospodarstvo;

| O. | ker bi srednjeročno povečanje stopnje povezanosti med nekaterimi državami članicami– na 15 % ob upoštevanju analize stroškov in koristi –, s katerim bi ciljno obravnavali ozka grla, lahko izboljšalo zanesljivost oskrbe in odpravilo energetske otoke; poudarja, da sta za odpravo preostalih ovir za delovanje evropskega trga z električno energijo poleg kvantitativnega cilja nujna tudi prost dostop do povezovalnih vodov in njihova razpoložljivost; |
| --- | --- |

O.

ker bi srednjeročno povečanje stopnje povezanosti med nekaterimi državami članicami– na 15 % ob upoštevanju analize stroškov in koristi –, s katerim bi ciljno obravnavali ozka grla, lahko izboljšalo zanesljivost oskrbe in odpravilo energetske otoke; poudarja, da sta za odpravo preostalih ovir za delovanje evropskega trga z električno energijo poleg kvantitativnega cilja nujna tudi prost dostop do povezovalnih vodov in njihova razpoložljivost;

| P. | ker vse večji delež spremenljivih obnovljivih virov energije v mešanici energijskih virov zahteva stabilno rezervo iz prilagodljivih in trajnostnih virov energije, pa tudi prilagodljive tehnologije, kot sta prilagajanje skladiščenja in odjema; |
| --- | --- |

P.

ker vse večji delež spremenljivih obnovljivih virov energije v mešanici energijskih virov zahteva stabilno rezervo iz prilagodljivih in trajnostnih virov energije, pa tudi prilagodljive tehnologije, kot sta prilagajanje skladiščenja in odjema;

| Q. | ker je skladiščenje energije ključno orodje za vnašanje večje prilagodljivosti in učinkovitosti na trge z energijo in ker žal še niso vzpostavljeni regulativni mehanizmi, ki bi omogočali izkoriščanje prednosti učinkovitega sistema skladiščenja; |
| --- | --- |

Q.

ker je skladiščenje energije ključno orodje za vnašanje večje prilagodljivosti in učinkovitosti na trge z energijo in ker žal še niso vzpostavljeni regulativni mehanizmi, ki bi omogočali izkoriščanje prednosti učinkovitega sistema skladiščenja;

| R. | ker je Mednarodna agencija za energijo v novejši študiji z naslovom Obnova trgov (Re-Powering Markets) predstavila pomembna priporočila (18); |
| --- | --- |

R.

ker je Mednarodna agencija za energijo v novejši študiji z naslovom Obnova trgov (Re-Powering Markets) predstavila pomembna priporočila (18);

| S. | ker ima evropski trg z energijo, če bi ga ustrezno oblikovali in izvajali, potencial, da bistveno izboljša evropsko energetsko varnost in neodvisnost, zlasti v odnosu do večjih dobaviteljev, od katerih je Unija odvisna; |
| --- | --- |

S.

ker ima evropski trg z energijo, če bi ga ustrezno oblikovali in izvajali, potencial, da bistveno izboljša evropsko energetsko varnost in neodvisnost, zlasti v odnosu do večjih dobaviteljev, od katerih je Unija odvisna;

| T. | ker je treba preostale energetske otoke v EU nujno odpraviti, če želimo ustvariti pravi trg z energijo; |
| --- | --- |

T.

ker je treba preostale energetske otoke v EU nujno odpraviti, če želimo ustvariti pravi trg z energijo;

| 1. | pozdravlja omenjeno sporočilo Komisije z dne 15. julija 2015 o novi zasnovi energetskega trga in podpira stališče, da bi moral novo zasnovani trg električne energije v povezavi z izvajanjem veljavne zakonodaje okrepiti regionalno sodelovanje na vseh ravneh povpraševanje po energiji in njene ponudbe, ter da bi se morali osredotočiti na boljše, bolj decentralizirane in prilagodljivejše trge, da bi vzpostavili dobro reguliran tržni sistem, s katerim bi lahko uresničili vse zastavljene cilje EU v zvezi z energijo in podnebjem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je preoblikovanje trga z energijo potrebno zaradi naslednjih inovativnih elementov:






  — | večja prisotnost obnovljivih virov energije z osebnimi prejemki, ki so odvisni od trga; |
| --- | --- | --- |

2.

—

večja prisotnost obnovljivih virov energije z osebnimi prejemki, ki so odvisni od trga;

| — | večje povezovanje nacionalnih trgov zaradi razvoja povezovalnih vodov; |
| --- | --- |

—

večje povezovanje nacionalnih trgov zaradi razvoja povezovalnih vodov;

| — | razvoj pametnih omrežij in novih decentraliziranih tehnologij za proizvajanje energije, ki bodo potrošnikom omogočale bolj aktivno vlogo potrošnika in obenem proizvajalca, ter bodo spodbujale boljše upravljanje povpraševanja; |
| --- | --- |

—

razvoj pametnih omrežij in novih decentraliziranih tehnologij za proizvajanje energije, ki bodo potrošnikom omogočale bolj aktivno vlogo potrošnika in obenem proizvajalca, ter bodo spodbujale boljše upravljanje povpraševanja;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da je nova strategija energetske unije oblikovana tako, da bo EU postala vodilna na področju energije iz obnovljivih virov, ter ugotavlja, da je za doseganje tega cilja potreben temeljni premik v evropskem elektroenergetskem sistem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odobrava, da nova strategija energetske unije prinaša koristi za potrošnike energije, jim ponuja precej več možnosti izbire glede udeležbe na trgih z energijo in zagotavlja večjo varnost potrošnikov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k prilagoditvi obstoječega regulativnega okvira evropskih trgov, da bi omogočili večji delež obnovljivih virov energije in premostili obstoječe čezmejne regulativne vrzeli; poudarja, da mora nova zasnova trga z energijo kot sestavnega dela vse bolj decentraliziranega energetskega sistema temeljiti na tržnih načelih, ki bodo spodbujala naložbe, zagotavljala dostop malih in srednjih podjetij do trga z energijo in sprostila trajnostno in učinkovito oskrbo z električno energijo prek stabilnega, povezanega in naprednega energetskega sistema; meni, da bi moral ta okvir spodbujati in nagrajevati prilagodljive rešitve skladiščenja, tehnologije prilagajanja odjema, prožno proizvodnjo, večje število povezovalnih vodov in nadaljnje povezovanje trgov, vse to pa bo spodbujalo rast deleža obnovljivih virov energije in njihovo vključevanje na trg; poudarja, da bosta zanesljivost oskrbe in razogljičenje zahtevala kombinacijo likvidnih kratkoročnih (za dan vnaprej in znotraj dneva) trgov in dolgoročnih cenovnih signalov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bo izvajanje tretjega energetskega svežnja v vseh državah članicah eden od najpomembnejših korakov na poti k evropskemu trgu z energijo; zato poziva Komisijo, naj zagotovi izvajanje veljavnega regulativnega okvira; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva, da je treba pri novi zasnovi trga z električno energijo sprejeti celosten, v prihodnost usmerjen pristop, ter priznati vse večji pomen tako imenovanih proizvajalcev – odjemalcev v decentralizirani proizvodnji električne energije prek obnovljivih virov energije; poziva Komisijo, da se pri tem postavi na čelo participativnega procesa, katerega namen je doseganje skupne praktične opredelitve proizvajalcev – odjemalcev na ravni EU; Komisijo zaproša, naj vključi novo poglavje o proizvajalcih – odjemalcih v spremenjeni direktivi o uporabi energije iz obnovljivih virov, da bi obravnavali glavne ovire in spodbudili naložbe v lastno proizvodnjo in odjem obnovljive energije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da je najboljši način za premik v smeri povezanega trga z električno energijo na ravni Unije ta, da se strateško določi potrebna raven povezovanja, ki bi jo bilo treba doseči, da bi ponovno vzpostavili zaupanje med udeleženci na trgu, zlasti pa zagotovili ustrezno izvajanje veljavne zakonodaje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj se proaktivneje vključijo v oblikovanje prožnega in decentraliziranega evropskega notranjega trga z električno energijo, da bi spodbudili usklajevanje nacionalnih prehodnih strategij in preprečili spodkopavanje ciljev iz členov 114 in 194 PDEU s stalnimi trgi in mehanizmi zmogljivosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je okrepljeni evropski notranji trg z električno energijo mogoč, in sicer na osnovi močnejših cenovnih signalov na veleprodajnem trgu z uporabo cen, ki dejansko odražajo pomanjkanje ali presežek ponudbe, vključno s skoki cen, ki, imajo skupaj z drugimi ukrepi vlogo naložbenih signalov za nove storitve glede zmogljivosti in prilagodljivosti; želi spomniti, da prehod v oblikovanje cen na podlagi pomanjkanja pomeni boljšo uporabo prilagajanja odjema in skladiščenja skupaj z učinkovitim spremljanjem trga in nadzorom, da bi ukrepali proti nevarnosti zlorabe moči, zlasti ko gre za zaščito potrošnikov; meni, da je vključevanje potrošnikov eden od pomembnejših ciljev pri doseganju energetske učinkovitosti, ter da je treba redno preverjati, ali cene, ki odražajo pomanjkanje ponudbe, dejansko vodijo v ustrezne naložbe v zmogljivost proizvodnje električne energije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da na notranji trg z električno energijo EU vpliva tudi uvoz iz tretjih držav s popolnoma različnimi pravnimi in regulativnimi sistemi, vključno glede jedrske varnosti in zanesljivosti ter zahtevami glede okoljskih in podnebnih sprememb; poziva Komisijo, naj to ustrezno upošteva pri svojem delu glede priprave nove zasnove energetskega trga, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za proizvajalce energije v EU in državah zunaj EU ter zagotovili evropskim potrošnikom varno, trajnostno in cenovno dostopno energijo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da naložbe na energetskem področju zahtevajo stabilen in predvidljiv dolgoročni okvir, ter bo morala EU rešiti izziv glede tega, kako vzbuditi zaupanje v učinek novih pravil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k ustreznemu prehodnemu obdobju in natančni analizi stroškov in koristi za vse obravnavane predloge; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja pomen skupne analize ustreznosti sistema na regionalni ravni, ki jo omogočata Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) in Evropska mrežo operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E), in poziva, naj operaterji prenosnih sistemov na sosednjih trgih v ta namen oblikujejo skupno metodologijo, ki naj jo odobri Komisija; poudarja ogromni potencial okrepljenega regionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja pomen usklajenega dolgoročnega načrtovanja za učinkovit razvoj prenosne infrastrukture in trgov z električno energijo v Evropi; glede tega opozarja na potrebo po boljšem regionalnem sodelovanju in ugotavlja uspešnost sedanjih pristopov na regionalnih trgih, kot je borza z električno energijo Nord Pool; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja pravico držav članic, da določijo pogoje za uporabo energijskih virov v nacionalni mešanici, ob upoštevanju določb Pogodbe, v skladu s katerimi evropska energetska politika zagotavlja delovanje trga z energijo in zanesljivost oskrbe z energijo in spodbuja energetsko učinkovitost, prihranke, razvoj obnovljivih virov energije ter medsebojno povezovanje energetskih omrežij; poudarja, da bi regionalno sodelovanje omogočilo prihranek stroškov in koristilo evropskemu energetskemu sistemu, pri čemer bi moralo biti zasnovano na standardni in pregledni metodologiji, s katero bi ocenjevali dolgoročno ustreznost regionalnih sistemov in se dogovarjali o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru krize oskrbe z električno energijo, zlasti kadar ima taka kriza čezmejni vpliv; zato poziva Komisijo, naj v ta namen predloži spremenjen okvir; poziva jo tudi, naj to upošteva v zakonodajnem predlogu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | želi spomniti, da bi morale države, ki so se odločile za uporabo jedrske energije, to početi v skladu z varnostnimi standardi EU, pravili notranjega trga z energijo in pravili o državni pomoči; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da so prihranki zaradi večje učinkovitosti, prilagajanje odjema, zmogljivost skladiščenja energije in širitev omrežja, zlasti z naprednimi omrežji, učinkovita raba povezovalnih vodov ter nadaljnja širitev in razvoj nacionalnih omrežij nujni, če želimo dopolniti notranji trg z električno energijo z vse večjim deležem obnovljivih virov, ter opozarja na načelo „učinkovitost na prvem mestu“, v skladu s katerim je treba najprej upoštevati naložbe na strani povpraševanja in šele nato naložbe v omrežja in na strani ponudbe; obžaluje, da so pri povezavah med nekaterimi državami članicami še vedno velike vrzeli, ki povzročajo ozka grla v omrežjih in znatno ovirajo operativno varnost in čezmejno trgovanje z energijo; prav tako obžaluje prakso omejevanja zmogljivosti prenosa zaradi uravnotežanja nacionalne proizvodnje in kot načina reševanja notranjih ozkih grl; poziva k diferenciaciji ciljev elektroenergetske povezanosti po regijah, da bi odražali dejanske tržne tokove, ter k temu, da bi bilo treba v zvezi z njimi opraviti ustrezno analizo koristi in stroškov ter slediti 10-letnemu načrtu ENTSO-E, če so le minimalni cilji, določeni za EU, izpolnjeni; meni, da je zato zelo pomembno nevtralizirati neusklajene zančne pretoke, zlasti v srednje- in vzhodnoevropski regiji; poudarja, da je razpoložljivost čezmejne zmogljivosti, ko je enkrat vzpostavljena, prav tako pomembna, saj države članice vse pogosteje omejujejo zmogljivosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da bi bilo treba nove pristope oblikovati s ciljem, da se odpravijo ozka grla in vzpostavi napredno distribucijsko omrežje, ki omogoča nemoteno vključevanje in zagotavljanje storitev decentraliziranih proizvajalcev, proizvajalcev – odjemalcev in potrošnikov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | potrjuje svojo podporo ciljem EU glede regionalne interoperabilnosti; vseeno priznava, da neoptimalna uporaba obstoječe infrastrukture ogroža možnost ohranitve teh ciljev; poudarja, da je optimalna uporaba obstoječe infrastrukture ključna za evropski trg z energijo, zato poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava v morebitnem zakonodajnem predlogu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva k najboljšemu možnemu izvajanju in izvrševanju zakonodajnega okvira za notranji trg z električno energijo, Komisijo in agencijo ACER pa, naj še naprej obravnavata vprašanja na veleprodajnih trgih, saj prakse, ki jih tam uporabljajo, niso v skladu z Uredbo (ES) št. 714/2009; poziva agencijo ACER, naj poveča regulativni nadzor nad omejitvami obstoječih zmogljivosti povezovalnih vodov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da sta ciljna in ambiciozna nadgraditev omrežja in odprava strukturnih ozkih grl v omrežju pomembna pogoja za uresničitev notranjega trga z energijo ter doseganje večje konkurenčnosti; meni, da bi se morali pogovarjati o razvrstitvi cenovnih območij, pri čemer bi morali sodelovati vsi pomembni deležniki in bi bilo treba upoštevati pristojnost agencije ACER in pregled trgovalnih območij v okviru ENTSO-E; poudarja, da bi lahko bila razdelitev trgovalnih območij kot zadnji izhodi smiseln in tržno naravnan pristop, ki bi odražal dejansko pomanjkanje električne energije v določenih regijah; meni, da bi bilo treba v tesno povezanih elektroenergetskih omrežjih razdelitev cenovnih območij določiti skupaj z vsemi sosednjimi državami, da bi preprečili neučinkovito uporabo omrežij in zmanjšanje čezmejnih zmogljivosti, ki nista združljivi z notranjim trgom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | razume, da so nekatere države članice zaradi nizke cene energije na veleprodajnem trgu in njenem vplivu na naložbe ter zaradi potrebe po razvoju mehanizmov za prilagajanje proizvodne zmogljivosti prožnosti, ki jo zahteva prilagajanje odjema, zaradi pomanjkanja evropskega pristopa in zaradi posebnih sestavin svojega potrošniškega trga morale razviti mehanizme zmogljivosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | izraža dvom v izključno nacionalne in netržne mehanizme in trge zmogljivosti, ki niso združljivi z načeli notranjega trga z energijo in ki vodijo v izkrivljanje trga, posredne subvencije za zrele tehnologije in visoke stroške za končne porabnike; zato poudarja, da morajo biti vsi mehanizmi zmogljivosti v EU oblikovani z vidika čezmejnega sodelovanja in po opravljenih poglobljenih študijah o njihovi potrebnosti, obenem pa morajo biti v skladu s pravili EU o konkurenci in državni pomoči; meni, da bi boljše vključevanje nacionalne proizvodnje energije v energetski sistem EU in okrepitev povezovalnih vodov lahko zmanjšala potrebo po mehanizmih zmogljivosti in njihove stroške; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva, naj se mehanizmi zmogljivosti odobrijo le v primerih, ko so izpolnjena naslednja merila:






  (a) | njihovo potrebnost potrdi natančna analiza ustreznosti regionalnih razmer glede proizvodnje in ponudbe, vključno z povezovalnimi vodi, skladiščenjem, prilagajanje odjema in čezmejnimi viri proizvodnje, na podlagi homogene, standardizirane in pregledne metodologije EU, s katero se ugotovi jasno tveganje glede nepretrgane dobave; |
| --- | --- | --- |

25.

(a)

njihovo potrebnost potrdi natančna analiza ustreznosti regionalnih razmer glede proizvodnje in ponudbe, vključno z povezovalnimi vodi, skladiščenjem, prilagajanje odjema in čezmejnimi viri proizvodnje, na podlagi homogene, standardizirane in pregledne metodologije EU, s katero se ugotovi jasno tveganje glede nepretrgane dobave;

| (b) | pomanjkanje morebitnega alternativnega ukrepa, ki bi bil manj drag in manj moteč za trg, na primer popolna vključitev regionalnega trga brez omejitev čezmejne izmenjave, združena s ciljnimi omrežnimi/strateškimi rezervami; |
| --- | --- |

(b)

pomanjkanje morebitnega alternativnega ukrepa, ki bi bil manj drag in manj moteč za trg, na primer popolna vključitev regionalnega trga brez omejitev čezmejne izmenjave, združena s ciljnimi omrežnimi/strateškimi rezervami;

| (c) | njihova zasnova je tržna in ni diskriminatorna glede uporabe tehnologij shranjevanja električne energije, skupnega prilagajanja odjema, stabilnih obnovljivih virov energije in sodelovanja podjetij v drugih državah članicah, tako da ne pride do čezmejnega navzkrižnega subvencioniranja ali diskriminacije v odnosu do industrije ali drugih strank in da se zagotovi, da bodo te plačevale le za zmogljivosti, ki so nujno potrebne za zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- |

(c)

njihova zasnova je tržna in ni diskriminatorna glede uporabe tehnologij shranjevanja električne energije, skupnega prilagajanja odjema, stabilnih obnovljivih virov energije in sodelovanja podjetij v drugih državah članicah, tako da ne pride do čezmejnega navzkrižnega subvencioniranja ali diskriminacije v odnosu do industrije ali drugih strank in da se zagotovi, da bodo te plačevale le za zmogljivosti, ki so nujno potrebne za zanesljivost oskrbe;

| (d) | njihova zasnova vključuje pravila, ki zagotavljajo, da se zmogljivosti dodelijo dovolj vnaprej, da zagotavljajo ustrezne naložbene signale glede manj onesnažujočih obratov; |
| --- | --- |

(d)

njihova zasnova vključuje pravila, ki zagotavljajo, da se zmogljivosti dodelijo dovolj vnaprej, da zagotavljajo ustrezne naložbene signale glede manj onesnažujočih obratov;

| (e) | vključeni so trajnost in pravila o kakovosti zraka, da bi odpravili najbolj onesnažujoče tehnologije (glede tega bi lahko razmislili o emisijskem standardu); |
| --- | --- |

(e)

vključeni so trajnost in pravila o kakovosti zraka, da bi odpravili najbolj onesnažujoče tehnologije (glede tega bi lahko razmislili o emisijskem standardu);

| 26. | poudarja, da sta poleg nove zasnove energetskega trga ključnega pomena skorajšnja pregleda direktive o uporabi energije iz obnovljivih virov in direktive o energetski učinkovitosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bodo obstoječe rešitve za skladiščenje električne energije in razvoj novih nepogrešljiv element v energetskem prehodu in da bi morala nova pravila zasnove trga prispevati k vzpostavitvi podpornega okvira za različne uporabljene tehnologije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da ima skladiščenje energije številne koristi, saj med drugim omogoča prilagajanje odjema, pripomore k bolj uravnoteženem omrežju in zagotavlja način skladiščenja presežka proizvedene energije iz obnovljivih virov; poziva k pregledu obstoječega regulativnega okvira, da bi spodbudili uporabo sistemov skladiščenja energije in drugih možnosti za prilagajanje, ki omogočajo vključevanje večjega deleža nestalnih obnovljivih virov energije z manjšimi mejnimi stroški, centraliziranih ali razpršenih, v energetski sistem; poudarja, da bi bilo treba v obstoječem regulativnem okviru zaradi dvojne narave sistemov skladiščenja energije (proizvodnja in povpraševanje) vzpostaviti ločeno kategorijo sredstev za električno energijo in sisteme skladiščenja energije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zato poziva k novi zasnovi trga, da bi se spopadli s tehničnimi ovirami in diskriminatornimi praksami v kodeksih omrežij za skladiščenje energije, ter k pravični uporabi pristojbin in dajatev, da bi se izognili dvojnim stroškom za sprejemanje in oddajanje energije, s čimer bi nastal trg, ki nagrajuje hitro odzivanje in prilagodljive vire; meni, da bodo razlogi za trge zmogljivosti hitro odpravljeni, če se bodo pomnožile možnosti skladiščenja in če bodo postale cenovno dostopnejše; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je treba spodbujati uporabo sistemov skladiščenja energije in ustvariti enake konkurenčne pogoje, da bo skladiščenje energije lahko tekmovalo z drugimi možnostmi za prilagajanje na podlagi tehnološko nevtralne zasnove trga z energijo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zato poziva k tehnološko nevtralni zasnovi trga z energijo, da bi dali različnim rešitvam za skladiščenje energije, ki temeljijo na obnovljivih virih, kot so litij-ionske baterije, toplotne črpalke in vodikove gorivne celice možnost, da dopolnijo proizvodno zmogljivost obnovljivih virov energije; poziva tudi k vzpostavitvi jasno določenih mehanizmov za izkoriščanje presežne proizvodnje in omejevanja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj pojasni položaj skladiščenja v različnih členih elektroenergetske verige in omogoči operaterjem prenosnih in distribucijskih omrežij, da vlagajo v storitve skladiščenja energije ter jih uporabljajo in izkoriščajo z namenom uravnotežanja omrežja in drugih pomožnih storitev; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da bi skladiščenje energije v prihodnosti lahko zagotavljalo vse večji razpon energetskih in pomožnih storitev; zato poziva k opredelitvi skladiščenja električne energije, ki bi zajemala njeno dvojno naravo (sprejemanje in oddajanje električne energije), ter k odpravi regulativnih ovir za skladiščenje električne energije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k reviziji obstoječega regulativnega okvira, da bi spodbudili uporabo sistemov skladiščenja energije in drugih možnosti za prilagajanje, za namen vključevanja večjega deleža nestalnih obnovljivih virov energije z nizkimi mejnimi stroški, centraliziranih ali razpršenih, v energetski sistem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva k vključitvi opredelitve naprave za skladiščenje energije v elektroenergetskem sistemu v regulativni okvir; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva, da se v veljavnem regulativnem okviru poleg ločene kategorije za proizvodnjo, delovanje omrežja in potrošnjo, vzpostavi še ločena kategorija za sisteme skladiščenja energije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da gre pri povezovalnih plinovodih in usklajevanju nacionalnih nujnih ukrepov za metode, s katerimi države članice lahko sodelujejo v primeru hudih motenj v oskrbi s plinom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da čezmejno sodelovanje zaradi prisotnosti več dobaviteljev energije na decentraliziranem trgu lahko koristi potrošnikom ter vodi in spodbudi nastanek inovativnih novih podjetij za energetske storitve; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva k nadaljnjemu razvoju trga samo za energijo („energy-only“), na katerem si stroške in koristi pravično delijo vsi porabniki in proizvajalci energije in ki temelji na doslednem izvajanju obstoječe zakonodaje, ciljni nadgradnji infrastrukture za prenos in distribucijo, okrepljenem regionalnem sodelovanju, boljših povezavah, energetski učinkovitosti, sistemih prilagajanja odjema in skladiščenja, ki lahko pošiljajo pravilne dolgoročne signale za vzdrževanje varnosti elektroenergetskega sistema in razvoj obnovljivih virov energije, obenem pa upoštevajo posebnosti trga z električno energijo v regijah, ki so odmaknjene od nacionalnega elektroenergetskega sistema, ter tako spodbujajo diverzifikacijo energije in večjo konkurenčnost, da bi povečali zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je energetska učinkovitost eno od temeljnih načel strategije energetske unije, saj predstavlja učinkovit način zmanjševanja emisij, ustvarja prihranke za potrošnike in zmanjšuje odvisnost EU od uvoza fosilnih goriv; |
| --- | --- |

40.

| 41. | priznava, da sta v sedanjem času zmogljivost in prilagodljivost na energetskem področju ključni, zato bi ju bilo treba ustrezno oceniti kot del tržne zasnove, ki je primerna za prihodnost, saj se ta dva elementa dopolnjujeta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da mora biti evropski trg z električno energijo tržno naravnan; pri tem izpostavlja, da ima dinamično oblikovanje cen opozorilno in usmerjevalno vlogo ter je nedvomno pomemben dejavnik pri učinkovitosti, torej tudi pri zagotavljanju dobro delujočega trga z električno energijo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja, da časovno spremenljive cene električne energije lahko spodbudijo prožnost na strani povpraševanja, kar lahko pripomore k uravnotežanju povpraševanja in ponudbe in izravna spremenljive vzorce proizvodnje iz obnovljivih virov; glede tega poudarja, da morajo cene električne energije odražati njene dejanske stroške; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da lahko pričakovanja prihodnje skokovite rasti cen spodbudijo proizvajalce in vlagatelje k naložbam v prožne rešitve, kot so skladiščenje energije, energetska učinkovitost, upravljanje povpraševanja, zmogljivost proizvodnje iz obnovljivih virov, zelo učinkovite in sodobne plinske elektrarne in črpalne hidroelektrarne; poziva k zadržanosti, ko gre za posege v veleprodajni trg, tudi v primeru večjih dvigov cen; poziva, da je treba pri vsakem načrtovanem opuščanju reguliranih cen za potrošnike, ki ne dosegajo cene proizvodnje, upoštevati potrebe ranljivih potrošnikov, ki tvegajo energijsko revščino; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je popolna vključitev obnovljivih virov energije na trg ključnega pomena; poziva k prizadevanjem za spodbujanje njihove čim večje udeležbe pri uravnotežanju storitev in meni, da bi s skrajšanjem časa zaprtja okenc, uskladitvijo časovnih presledkov pri trgovanju z obdobjem izravnave neravnovesij, predložitvijo skupnih ponudb proizvajalcev, ki imajo sedež v različnih državah članicah, znatno prispevali k doseganju tega cilja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva k dokončanju povezovanja notranjega trga in storitev za izravnavo odstopanj in rezervnih storitev s spodbujanjem likvidnosti in čezmejnega trgovanja v vseh tržnih časovnih razporedih; poziva k povečanju prizadevanj za doseganje ambicioznih ciljev „ciljnega modela“ glede trgov za trgovanje znotraj dneva in trgov storitev izravnave, začenši z harmonizacijo časa zaprtja okenc in urevnotežanjem energetskih proizvodov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge, da bi omogočila instrumente, namenjene blaženju tveganja izgube prihodka v obdobju 20 do 30 let, tako da bi o naložbah v novo nizkoogljično proizvodnjo dejansko odločal trg, na primer o sovlaganju z delitvijo tveganj na podlagi pogodbe med velikimi porabniki in proizvajalci električne energije, ali o trgu za dolgoročne pogodbe, ki bi temeljil na povprečnih stroških cenitev; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva, da bi bilo treba naročila za dobavo električne energije in pomožne storitvah dodeljevati na podlagi pravil prostega trga; izjavlja, da bi tak odprt razpisni postopek, ki bi bil organiziran na nacionalni ali čezmejni ravni, moral biti tehnološko nevtralen, pri njem pa bi lahko sodelovali operaterji shranjevanja energije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podpira vse večji delež obnovljivih virov energije v EU; poudarja pomen trdnih in stroškovno učinkovitih programov podpore za dolgoročne naložbe, ki so odzivni in prilagodljivi na kratek rok ter prilagojeni nacionalnim potrebam in okoliščinam ter omogočajo postopno odpravo subvencij za zrele tehnologije obnovljivih virov energije; odobrava, da številne tehnologije obnovljivih virov energije hitro postajajo stroškovno konkurenčne s konvencionalnimi oblikami proizvodnje; ugotavlja, da bi bilo treba pri oblikovanju dobrih podpornih sistemov ravnati z veliko skrbnostjo, ter da bi bilo treba čim bolj zmanjšati vse vplive na energetsko intenzivne panoge, pri katerih je tveganje selitve virov CO2; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja pomen digitalnih tehnologij pri pošiljanju cenovnih signalov, ki omogočajo, da prilagajanje odjema deluje kot vir prožnosti; zato poziva k ambiciozni strategiji v zvezi z digitalizacijo elektroenergetskega sektorja, vse od vzpostavitve naprednih energetskih omrežij in naprednih števcev do vzpostavitve mobilnih aplikacij, spletnih platform in podatkovnih vozlišč; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ugotavlja, da morajo države članice v skladu s strateškim okvirom Evropa 2020 doseči posebne kvantitativne cilje glede deleža obnovljivih virov energije v končni porabi energije, neodvisno od razmer na trgu, zato poudarja pomen spodbujanja obnovljivih virov energije s politikami, usmerjenimi na konkurenčnost in stroškovno učinkovitost, ob sočasnem priznanju, da je na voljo veliko različnih obnovljivih virov energije, ki so na različnih stopnjah razvitosti in imajo različne lastnosti, zato pristop „enaka rešitev za vse“ ni primeren; glede tega opozarja na pomembno vlogo sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS) in meni, da je spodbujanje naložb bolj združljivo s trgom kot zagotovljene odkupne cene in splošna prednostna obravnava; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vztraja, da je treba zaradi vse večje tehnične dovršenosti in razširjene uporabe obnovljivih virov energije pravila o subvencijah uskladiti s pogoji na trgu, na primer premije za dovajanje, da bi stroške za odjemalce energije ohranili v razumnih mejah; |
| --- | --- |

52.

| 53. | svari pred mešanjem ciljev oskrbe z energijo in podnebne politike; zahteva dosledno okrepitev ETS in preureditev trga, da bo bolj prožen in da bi v prihodnje lahko s cenami ogljika in goriva dodatno podprli širitev obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opozarja, da smernice o državni pomoči iz leta 2014 zahtevajo, da proizvajalci obnovljivih virov energije od leta 2016 prevzemajo odgovornost za izravnavo odstopanj, ki so opredeljena kot obveznost proizvajalcev, da v primerih, ko obstaja likvidni trg znotraj dneva, nadomestijo kratkoročna odstopanja od njihovih prejšnjih obveznosti glede dobave; poudarja, da je treba v primeru odstopanja od načrta, ki ga je prijavil operater, zaračunati ustrezno izravnalno ceno energije; opozarja na veljavne določbe direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, ki zagotavljajo prednosten dostop in distribucijo za energijo iz obnovljivih virov; predlaga, da se po izvedeni novi zasnovi trga z električno energijo te določbe oceni in revidira, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje in bolje upoštevali značilnosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva, ob upoštevanju načela subsidiarnosti, k usklajenem delovanju držav članic na regionalni ravni pri nadaljnji širitvi obnovljivih virov energije, da bi povečali ekonomičnost trgov z energijo, dosegli skupne evropske cilje in okrepili stabilnost omrežja; meni, da države članice brez predhodne široke razprave in sodelovanja na regionalni ravni in ravni EU ne bi smele sprejemati enostranskih odločitev, ki bistveno vplivajo na sosednje države; opozarja, da imajo obnovljivi viri energije v večini primerov močno lokalno komponento; poziva Komisijo, naj si prizadeva za bolj usklajen evropski okvir za promocijo obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | državam članicam priporoča, naj razmislijo o regulativnem okviru, ki bo končne uporabnike spodbujal, da se bodo odločali za lastno proizvodnjo in lokalno skladiščenje energije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | je prepričan, da bodo poleg obnovljivih virov energije svoje mesto v proizvodnji električne energije ohranili vsi varni in trajnostni viri energije, ki prispevajo k cilju postopnega razogljičenja v skladu z globalnim sporazumom COP 21; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opozarja na pomen usklajevanja na ravni EU pri določanju ureditev s koncesijo za uporabo hidroelektrične energije in odpiranja tega sektorja za konkurenco, da bi preprečili izkrivljanje trga in spodbujali učinkovito rabo virov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ugotavlja, da bo reorganizacija trga z energijo odgovor na pričakovanja potrošnikov, saj bo zagotovila dejanske ugodnosti, ki izhajajo iz uporabe novih tehnologij, zlasti kar zadeva energijo iz obnovljivih virov z nizkimi emisijami ogljikovega dioksida, ter bo vodila v medsebojno odvisnost med državami članicami glede energetske varnosti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je ob odsotnosti popolnoma povezanega električnega omrežja z ustreznimi možnostmi skladiščenja konvencionalna proizvodnja z osnovno obremenitvijo še naprej bistvena za ohranjanje zanesljivosti oskrbe; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da je treba na lokalni in regionalni ravni več pozornosti nameniti odgovornosti operaterjev distribucijskega sistema za energetsko unijo, saj postaja področje energetike vse bolj decentralizirano, 90 % virov obnovljive energije je že povezanih z distribucijskim omrežjem, operaterji tega omrežja pa so vključeni na lokalni ravni; opozarja, da morajo države članice izvajati zahteve iz tretjega energetskega svežnja glede ločevanja sistemov za prenos in distribucijo, zlasti v luči vse večje vloge operaterjev distribucijskih sistemov pri dostopnosti podatkov in njihovemu upravljanju; poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti vmesniku med operaterji prenosnih sistemov in operaterji distribucijskih sistemov; meni, da izvajanje ustreznih poslovnih modelov, namenska infrastruktura in usklajena podpora lahko spodbudijo dejanski zagon prilagajanja odjema v posameznih državah članicah in čezmejno; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva države članice, naj vzpostavijo pravne in upravne mehanizme, ki so potrebni za spodbujanje vključenosti lokalnih skupnosti v proizvodnjo električne energije, in sicer tako, da postanejo deležniki v manjših projektih proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da se obnovljivi viri energije dovajajo v omrežje pretežno na ravni distribucijskih omrežij, kar je blizu ravni potrošnje, zato poziva k večji vlogi operaterjev kot povezovalcev in njihovi tesnejši vključitvi v oblikovanje evropskega regulativnega okvira ter v ustrezne organe, ko bo treba pripraviti smernice glede vprašanj, ki jih zadevajo, na primer glede upravljanja povpraševanja, prožnosti in skladiščenja, poziva pa tudi k tesnejšemu sodelovanju med operaterji prenosnih sistemov in operaterji distribucijskih sistemov na evropski ravni; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva k ukrepom za spodbujanje potrebnih naložb v tehnologije pametnih omrežij in distribucijske sisteme za namen boljšega vključevanja vse večje količine obnovljivih virov energije in boljše priprave na digitalizacijo; glede tega meni, da bi bili treba okrepiti vlogo operaterjev distribucijskih sistemov pri zbiranju in razširjanju podatkov ter zagotoviti varstvo podatkov v vseh primerih, pri tem pa upoštevati izkušnje iz držav, ki so že v celoti uvedle napredne števce; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja pomen regionalnega pristopa pri izgradnji manjkajoče energetske infrastrukture, ki je bistvenega pomena za zanesljivost dobave trajnostne električne energije, saj bi pripomogla k odpravi ozkih grl v (električnem) omrežju in dokončanju notranjega trga z energijo; |
| --- | --- |

65.

| 66. | meni, da so operaterji distribucijskih omrežij nevtralni izvajalci na trgu, ki sprejemajo podatke in jih zatem s soglasjem odjemalca nediskriminatorno dajo na voljo upravičenim tretjim subjektom; meni, da operaterji distribucijskih sistemov spodbujajo razvoj trga in imajo vse večjo vlogo kot aktivni upravljavci sistema, tehnološki omogočevalci, upravljavci podatkov in inovatorji; meni, da so potrebna jasna pravila, ki bi zagotovila delovanje operaterjev distribucijskih omrežij kot nevtralnih izvajalcev na trgu; opozarja, da operaterji distribucijskih omrežij poleg ostalih udeležencev lahko tudi podpirajo lokalne organe z zagotavljanjem podatkov, ki omogočajo energetski prehod na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da je treba pospešiti izdajo dovoljenj za projekte energetske infrastrukture na vseh ravneh odločanja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | meni, da je smiselno tesnejše sodelovanje med regijami in znotraj njih pod vodstvom agencije ACER in ob sodelovanju Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E), zlasti pri ocenjevanju čezmejnih vplivov, vendar se države članice ne smejo odpovedati odgovornosti za zanesljivost oskrbe; poudarja, da so čezmejno sodelovanje in povezovalni daljnovodi ključnega pomena za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja delo agencije ACER in poziva, naj se ji zagotovijo ustrezna zadostna finančna sredstva in človeški viri, da bo lahko opravljala svoje sedanje in prihodnje naloge ter da bo lahko strateško načrtovala v zanesljivem srednjeročnem okviru; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ugotavlja pomen učinkovitega, nepristranskega in stalnega tržnega spremljanja evropskih trgov z energijo kot ključnega orodja za zagotavljanje resničnega notranjega trga z energijo, ki se bo odlikoval po svobodni konkurenci, ustreznih cenovnih signalih in zanesljivosti oskrbe; glede tega poudarja pomen agencije ACER in z zanimanjem pričakuje stališče Komisije glede novih in okrepljenih pooblastil agencije v zvezi z čezmejnimi vprašani; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva agencijo ACER, naj podpira in usklajuje prizadevanja za večje regionalno sodelovanje glede zanesljivosti in ustreznosti sistema; meni, da bi bilo treba prenos pristojnosti za vprašanja zanesljivosti oskrbe prenesti na nadnacionalne organe le v primeru, če bi imel jasno korist električni sistem v celoti in če bi bila določena zadostna raven odgovornosti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva k podelitvi pristojnosti agenciji ACER, da sprejema odločitve glede usklajevanja okrepljenega regionalnega sodelovanja glede čezmejnih in medregionalnih vprašanj, zlasti v okviru regionalnih pobud za usklajevanje glede zanesljivosti, da bi optimizirali upravljanje energetskih virov, pri tem usklajevanju pa bi upoštevali nacionalne posebnosti, izhajali iz stroškov in uporabljali tržna merila, obenem pa razvijali ustrezna orodja za učinkovito spremljanje energetskega trga z namenom vzpostavitve energetske unije, ne da bi bilo treba ustanoviti novega večjega organa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ugotavlja, da so predlogi Komisija glede nove zasnove energetskega trga omejeni na energetski sektor; poziva Komisijo, naj preuči možnost pregleda trga za zemeljski plin, da bi se lotili reševanja izzivov v sektorju plina (npr. sprememba povpraševanja po plinu v EU, nasedle naložbe, sistemi obračunavanja, nadaljnje povezovanje trgov ter vloga agencije ACER in Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E); |
| --- | --- |

73.

| 74. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter državam članicam. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  UL C 200, 28.6.2014, str. 1.

(2)  UL L 211, 14.8.2009, str. 1.

(3)  UL L 211, 14.8.2009, str. 15.

(4)  UL L 115, 25.4.2013, str. 39.

(5)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(6)  UL L 84, 20.3.2014, str. 61.

(7)  UL L 33, 4.2.2006, str. 22.

(8)  UL L 304, 22.11.2011, str. 64.

(9)  UL C 286 E, 27.11.2009, str. 24.

(10)  UL C 36, 29.1.2016, str. 62.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0065.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0359.

(13)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

(14)  UL L 211, 14.8.2009, str. 55.

(15)  UL C 93, 9.3.2016, str. 8.

(16)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0444.

(17)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0445.

(18)  http://www.iea.org/publications/freepublications/publication/REPOWERINGMARKETS.pdf

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/35

---

P8_TA(2016)0334

Strategija EU za ogrevanje in hlajenje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o strategiji EU za ogrevanje in hlajenje (2016/2058(INI))

(2018/C 204/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 194, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 194,

| — | ob upoštevanju pariškega sporazuma z decembra 2015, sklenjenega na 21. konferenci pogodbenic (COP 21) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariškega sporazuma z decembra 2015, sklenjenega na 21. konferenci pogodbenic (COP 21) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ (COM(2011)0885),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Strategija EU za ogrevanje in hlajenje“ (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Strategija EU za ogrevanje in hlajenje“ (COM(2016)0051),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2015 z naslovom „Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost“ (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2015 z naslovom „Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost“ (COM(2015)0080),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030,

| — | ob upoštevanju tretjega energetskega svežnja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega energetskega svežnja,

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o učinkoviti rabi virov: prehod na krožno gospodarstvo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o učinkoviti rabi virov: prehod na krožno gospodarstvo (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2015 z naslovom „Evropski energetski uniji naproti“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2015 z naslovom „Evropski energetski uniji naproti“ (4),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0232/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0232/2016),

| A. | ker skoraj 50 % končne porabe energije v EU predstavlja ogrevanje in hlajenje, od tega gre 80 % za ogrevanje in hlajenje stavb; ker bi moral sektor ogrevanja in hlajenja odražati Pariški sporazum o podnebnih spremembah iz leta 2015 (COP 21); ker mora sektor ogrevanja in hlajenja, ki je skladen z energetskimi in podnebnimi cilji EU, temeljiti na 100 % obnovljivih virih energije najpozneje do leta 2050, kar je možno doseči le s temeljitim zmanjšanjem naše porabe energije in s polno uporabo načela, da je energetska učinkovitost na prvem mestu/najpomembnejše gorivo; |
| --- | --- |

A.

ker skoraj 50 % končne porabe energije v EU predstavlja ogrevanje in hlajenje, od tega gre 80 % za ogrevanje in hlajenje stavb; ker bi moral sektor ogrevanja in hlajenja odražati Pariški sporazum o podnebnih spremembah iz leta 2015 (COP 21); ker mora sektor ogrevanja in hlajenja, ki je skladen z energetskimi in podnebnimi cilji EU, temeljiti na 100 % obnovljivih virih energije najpozneje do leta 2050, kar je možno doseči le s temeljitim zmanjšanjem naše porabe energije in s polno uporabo načela, da je energetska učinkovitost na prvem mestu/najpomembnejše gorivo;

| B. | ker se z vsakim odstotkom izboljšanja prihranka energije uvoz plina v EU zmanjša za 2,6 % (5); |
| --- | --- |

B.

ker se z vsakim odstotkom izboljšanja prihranka energije uvoz plina v EU zmanjša za 2,6 % (5);

| C. | ker je treba storiti več, da bi zmanjšali povpraševanje po ogrevanju stavb in da bi preostalo povpraševanje preusmerili s kurjave na uvožena fosilna goriva v individualnih kotlih na trajnostne možnosti ogrevanja in hlajenja, skladne s cilji EU 2050, |
| --- | --- |

C.

ker je treba storiti več, da bi zmanjšali povpraševanje po ogrevanju stavb in da bi preostalo povpraševanje preusmerili s kurjave na uvožena fosilna goriva v individualnih kotlih na trajnostne možnosti ogrevanja in hlajenja, skladne s cilji EU 2050,

| D. | ker stavbe predstavljajo ogromen delež v skupni končni porabi energije in ker lahko imajo večja energetska učinkovitost stavb in programi za odziv na povpraševanje osrednjo vlogo pri uravnavanju povpraševanja po energiji in povečanju povpraševanja zunaj konic, kar bi zmanjšalo presežne zmogljivosti ter znižalo stroške proizvodnje, upravljanja in prenosa; |
| --- | --- |

D.

ker stavbe predstavljajo ogromen delež v skupni končni porabi energije in ker lahko imajo večja energetska učinkovitost stavb in programi za odziv na povpraševanje osrednjo vlogo pri uravnavanju povpraševanja po energiji in povečanju povpraševanja zunaj konic, kar bi zmanjšalo presežne zmogljivosti ter znižalo stroške proizvodnje, upravljanja in prenosa;

| E. | ker delež obnovljivih virov energije počasi raste (leta 2012 je predstavljal 18 % oskrbe s primarno energijo), vendar ostaja ogromno neizkoriščenega potenciala na vseh ravneh, poleg tega bi bilo treba v državah članicah povečati delež obnovljivih virov energije in energije iz ponovno uporabljene toplote pri ogrevanju in hlajenju; |
| --- | --- |

E.

ker delež obnovljivih virov energije počasi raste (leta 2012 je predstavljal 18 % oskrbe s primarno energijo), vendar ostaja ogromno neizkoriščenega potenciala na vseh ravneh, poleg tega bi bilo treba v državah članicah povečati delež obnovljivih virov energije in energije iz ponovno uporabljene toplote pri ogrevanju in hlajenju;

| F. | ker je trg EU za ogrevanje in hlajenje razdrobljen zaradi njegove lokalne narave ter različnih tehnologij in gospodarskih udeležencev; ker sta lokalna in regionalna razsežnost bistvenega pomena pri oblikovanju pravilnih politik za ogrevanje in hlajenje, pri načrtovanju in vzpostavitvi infrastrukture za ogrevanje in hlajenje ter pri svetovanju potrošnikom, da bi odpravili ovire ter ogrevanje in hlajenje naredili učinkovitejše in trajnostno; |
| --- | --- |

F.

ker je trg EU za ogrevanje in hlajenje razdrobljen zaradi njegove lokalne narave ter različnih tehnologij in gospodarskih udeležencev; ker sta lokalna in regionalna razsežnost bistvenega pomena pri oblikovanju pravilnih politik za ogrevanje in hlajenje, pri načrtovanju in vzpostavitvi infrastrukture za ogrevanje in hlajenje ter pri svetovanju potrošnikom, da bi odpravili ovire ter ogrevanje in hlajenje naredili učinkovitejše in trajnostno;

| G. | ker uporaba biomase predstavlja 89 % skupne porabe toplote iz obnovljivih virov in 15 % skupne porabe toplote v EU ter ima veliko neizkoriščenega potenciala za zagotavljanje nadaljnjih pomembnih in stroškovno učinkovitih rešitev za vse večje povpraševanje po toploti; |
| --- | --- |

G.

ker uporaba biomase predstavlja 89 % skupne porabe toplote iz obnovljivih virov in 15 % skupne porabe toplote v EU ter ima veliko neizkoriščenega potenciala za zagotavljanje nadaljnjih pomembnih in stroškovno učinkovitih rešitev za vse večje povpraševanje po toploti;

| H. | ker je ogrevanje in hlajenje zelo nazoren primer potrebe po celovitem in povezanem sistemskem pristopu k energetskim rešitvam, ki združuje horizontalne pristope k oblikovanju energetskih sistemov in širšem gospodarstvu; |
| --- | --- |

H.

ker je ogrevanje in hlajenje zelo nazoren primer potrebe po celovitem in povezanem sistemskem pristopu k energetskim rešitvam, ki združuje horizontalne pristope k oblikovanju energetskih sistemov in širšem gospodarstvu;

| I. | ker je delež primarne energije iz fosilnih goriv pri ogrevanju in hlajenju še vedno visok in znaša 75 % ter predstavlja veliko oviro za dekarbonizacijo, tako da še prispeva k podnebnim spremembam in povzroča veliko škodo okolju; ker bi moral sektor ogrevanja in hlajenja v celoti prispevati k podnebnim in energetskim ciljem EU, subvencije za uporabo fosilnih goriv v tem sektorju pa bi bilo treba postopoma odpraviti, v skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 22. maja 2013, v skladu z lokalnimi pogoji; |
| --- | --- |

I.

ker je delež primarne energije iz fosilnih goriv pri ogrevanju in hlajenju še vedno visok in znaša 75 % ter predstavlja veliko oviro za dekarbonizacijo, tako da še prispeva k podnebnim spremembam in povzroča veliko škodo okolju; ker bi moral sektor ogrevanja in hlajenja v celoti prispevati k podnebnim in energetskim ciljem EU, subvencije za uporabo fosilnih goriv v tem sektorju pa bi bilo treba postopoma odpraviti, v skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 22. maja 2013, v skladu z lokalnimi pogoji;

| J. | ker glede na ocene količina toplote, ki nastane pri industrijskih in drugih komercialnih procesih in se nato izgubi v ozračje ali vodo, namesto da bi se produktivno uporabila, zadostuje za celotne potrebe EU po ogrevanju v stanovanjskih in terciarnih stavbah; |
| --- | --- |

J.

ker glede na ocene količina toplote, ki nastane pri industrijskih in drugih komercialnih procesih in se nato izgubi v ozračje ali vodo, namesto da bi se produktivno uporabila, zadostuje za celotne potrebe EU po ogrevanju v stanovanjskih in terciarnih stavbah;

| K. | ker je stavbni sektor vir približno 13 % vseh emisij CO2 v EU; |
| --- | --- |

K.

ker je stavbni sektor vir približno 13 % vseh emisij CO2 v EU;

| L. | ker mora uporabo progresivnih, učinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja v stavbah spremljati temeljit in homogen proces toplotne izolacije, kar bo zmanjšalo povpraševanje po energiji, znižalo stroške za potrošnike, prispevalo k ublažitvi energetske revščine in ustvarilo kvalificirana lokalna delovna mesta; |
| --- | --- |

L.

ker mora uporabo progresivnih, učinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja v stavbah spremljati temeljit in homogen proces toplotne izolacije, kar bo zmanjšalo povpraševanje po energiji, znižalo stroške za potrošnike, prispevalo k ublažitvi energetske revščine in ustvarilo kvalificirana lokalna delovna mesta;

| M. | ker ukrepi za razvoj celovite in povezane strategije za ogrevanje in hlajenje v energetski uniji, če se bodo izvajale pravilno, ponujajo pomembne priložnosti za podjetja in odjemalce v EU, in sicer lahko zmanjšajo splošne stroške energije v industriji in povečajo konkurenčnost, odjemalcem pa zagotovijo prihranke; |
| --- | --- |

M.

ker ukrepi za razvoj celovite in povezane strategije za ogrevanje in hlajenje v energetski uniji, če se bodo izvajale pravilno, ponujajo pomembne priložnosti za podjetja in odjemalce v EU, in sicer lahko zmanjšajo splošne stroške energije v industriji in povečajo konkurenčnost, odjemalcem pa zagotovijo prihranke;

| N. | ker je namen regulativnih okvirov EU podkrepiti širše cilje, bistven pa je resnični napredek pri korenitem spreminjanju ogrevanja in hlajenja v okviru širše reforme energetskega sistema; |
| --- | --- |

N.

ker je namen regulativnih okvirov EU podkrepiti širše cilje, bistven pa je resnični napredek pri korenitem spreminjanju ogrevanja in hlajenja v okviru širše reforme energetskega sistema;

| O. | ker je cilj optimizacije vloge obnovljivih virov energije, zlasti električne energije, v skupni energetski mreži prek boljšega povezovanja z napravami za ogrevanje in hlajenje in s transportom, prispeva k razogljičenju energetskega sistema, saj manjša odvisnost od uvoza energije, niža stroške energije za gospodinjstva ter krepi konkurenčnost industrije EU; |
| --- | --- |

O.

ker je cilj optimizacije vloge obnovljivih virov energije, zlasti električne energije, v skupni energetski mreži prek boljšega povezovanja z napravami za ogrevanje in hlajenje in s transportom, prispeva k razogljičenju energetskega sistema, saj manjša odvisnost od uvoza energije, niža stroške energije za gospodinjstva ter krepi konkurenčnost industrije EU;

| P. | ker je najučinkovitejši način doseganja skupnih ciljev krepitev vloge lokalnih in regionalnih oblasti, skupaj z vsemi ustreznimi deležniki, in zagotavljanje podpore tem oblastem pri uporabi celovitega pristopa, ki temelji na sistemih, k urbanističnemu načrtovanju, razvoju infrastrukture, gradnji in prenovi stanovanjskih stavb ter novemu industrijskemu razvoju, da bi se čim bolj povečala prekrivanja, učinkovitost in druge vzajemne ugodnosti; |
| --- | --- |

P.

ker je najučinkovitejši način doseganja skupnih ciljev krepitev vloge lokalnih in regionalnih oblasti, skupaj z vsemi ustreznimi deležniki, in zagotavljanje podpore tem oblastem pri uporabi celovitega pristopa, ki temelji na sistemih, k urbanističnemu načrtovanju, razvoju infrastrukture, gradnji in prenovi stanovanjskih stavb ter novemu industrijskemu razvoju, da bi se čim bolj povečala prekrivanja, učinkovitost in druge vzajemne ugodnosti;

| Q. | ker je energetska učinkovitost stavb odvisna tudi od uporabe ustreznih energetskih sistemov; ker bi bilo treba v sektorju ogrevanja in hlajenja spoštovati načeli, da je energetska učinkovitost na prvem mestu in da je najpomembnejše gorivo; |
| --- | --- |

Q.

ker je energetska učinkovitost stavb odvisna tudi od uporabe ustreznih energetskih sistemov; ker bi bilo treba v sektorju ogrevanja in hlajenja spoštovati načeli, da je energetska učinkovitost na prvem mestu in da je najpomembnejše gorivo;

| R. | ker bi ambiciozni cilji za temeljito obnovo obstoječih stanovanj ustvarili milijone delovnih mest v Evropi, predvsem v malih in srednjih podjetjih, povečali energetsko učinkovitost ter imeli pomembno vlogo pri zmanjševanju porabe energije za ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

R.

ker bi ambiciozni cilji za temeljito obnovo obstoječih stanovanj ustvarili milijone delovnih mest v Evropi, predvsem v malih in srednjih podjetjih, povečali energetsko učinkovitost ter imeli pomembno vlogo pri zmanjševanju porabe energije za ogrevanje in hlajenje;

| S. | ker je treba pri zasnovi energetsko učinkovitih javnih in stanovanjskih stavb z nizkimi emisijami upoštevati arhitekturo, urbanistično načrtovanje, gostoto toplotnih tokov ter raznolikost evropskih podnebnih območij in vrst stavb; |
| --- | --- |

S.

ker je treba pri zasnovi energetsko učinkovitih javnih in stanovanjskih stavb z nizkimi emisijami upoštevati arhitekturo, urbanistično načrtovanje, gostoto toplotnih tokov ter raznolikost evropskih podnebnih območij in vrst stavb;

| T. | ker obstaja ogromen, še neizkoriščen potencial uporabe odpadne toplote v sistemih daljinskega ogrevanja, saj je presežna toplota, ki je na voljo v Evropi, večja od povpraševanja po toploti v vseh evropskih stavbah, poleg tega pa je 50 % skupnega povpraševanja po toploti v EU mogoče zadostiti z daljinskim ogrevanjem; |
| --- | --- |

T.

ker obstaja ogromen, še neizkoriščen potencial uporabe odpadne toplote v sistemih daljinskega ogrevanja, saj je presežna toplota, ki je na voljo v Evropi, večja od povpraševanja po toploti v vseh evropskih stavbah, poleg tega pa je 50 % skupnega povpraševanja po toploti v EU mogoče zadostiti z daljinskim ogrevanjem;

| U. | ker pomemben delež evropskega prebivalstva živi na območjih, zlasti v mestih, kjer prihaja do prekoračitev standardov za kakovost zraka; |
| --- | --- |

U.

ker pomemben delež evropskega prebivalstva živi na območjih, zlasti v mestih, kjer prihaja do prekoračitev standardov za kakovost zraka;

| V. | ker naj bi po napovedih ogrevanje in hlajenje ostala največja vira povpraševanja po energiji v Evropi in ker se za zadostitev tega povpraševanja pretežno uporabljata zemeljski plin in utekočinjen naftni plin, katerih uporabo je mogoče optimizirati z uporabo visoko učinkovitega shranjevanja energije; ker je nadaljnje zanašanje na fosilna goriva v nasprotju z obveznostmi EU glede podnebja in energije ter z njenimi cilji razogljičenja; |
| --- | --- |

V.

ker naj bi po napovedih ogrevanje in hlajenje ostala največja vira povpraševanja po energiji v Evropi in ker se za zadostitev tega povpraševanja pretežno uporabljata zemeljski plin in utekočinjen naftni plin, katerih uporabo je mogoče optimizirati z uporabo visoko učinkovitega shranjevanja energije; ker je nadaljnje zanašanje na fosilna goriva v nasprotju z obveznostmi EU glede podnebja in energije ter z njenimi cilji razogljičenja;

| W. | ker obstajajo velike razlike v letni porabi energije za ogrevanje med različnimi podnebnimi območji v Evropi, pri čemer je povprečna poraba v južnoevropski državah med 60 in 90 kWh/m2, v srednji in severni Evropi pa med 175 in 235 kWh/m2; |
| --- | --- |

W.

ker obstajajo velike razlike v letni porabi energije za ogrevanje med različnimi podnebnimi območji v Evropi, pri čemer je povprečna poraba v južnoevropski državah med 60 in 90 kWh/m2, v srednji in severni Evropi pa med 175 in 235 kWh/m2;

| X. | ker ima vzpostavitev učinkovitih rešitev za ogrevanje in hlajenje pomemben potencial za spodbujanje razvoja evropskega industrijskega in storitvenega sektorja, predvsem na področju energetike, ter za ustvarjanje visoke dodane vrednosti na oddeljenih in podeželskih območjih; |
| --- | --- |

X.

ker ima vzpostavitev učinkovitih rešitev za ogrevanje in hlajenje pomemben potencial za spodbujanje razvoja evropskega industrijskega in storitvenega sektorja, predvsem na področju energetike, ter za ustvarjanje visoke dodane vrednosti na oddeljenih in podeželskih območjih;

| Y. | ker je energija postala socialni kapital, do katerega je treba imeti zagotovljen dostop; ker pa vsi državljani ne morejo dobiti dostopa do energije, saj ima s tem resne težave več kot 25 milijonov ljudi v Evropi; |
| --- | --- |

Y.

ker je energija postala socialni kapital, do katerega je treba imeti zagotovljen dostop; ker pa vsi državljani ne morejo dobiti dostopa do energije, saj ima s tem resne težave več kot 25 milijonov ljudi v Evropi;

| Z. | ker bi se morale politike energetske učinkovitosti osredotočati na najbolj stroškovno učinkovite načine za izboljšanje zmogljivosti stavb, in sicer z zmanjšanjem potreb po toploti in/ali povezovanjem stavb z visoko učinkovitimi alternativami; |
| --- | --- |

Z.

ker bi se morale politike energetske učinkovitosti osredotočati na najbolj stroškovno učinkovite načine za izboljšanje zmogljivosti stavb, in sicer z zmanjšanjem potreb po toploti in/ali povezovanjem stavb z visoko učinkovitimi alternativami;

| AA. | ker je nizka raven ozaveščenosti potrošnikov glede pomanjkanja učinkovitostih sistemov ogrevanja eden od dejavnikov, ki najbolj vpliva na račun za energijo; |
| --- | --- |

AA.

ker je nizka raven ozaveščenosti potrošnikov glede pomanjkanja učinkovitostih sistemov ogrevanja eden od dejavnikov, ki najbolj vpliva na račun za energijo;

| AB. | ker imajo domovi z dobro toplotno izolacijo korist tako za okolje kot uporabnika, ki ima zato nižji račun za energijo; |
| --- | --- |

AB.

ker imajo domovi z dobro toplotno izolacijo korist tako za okolje kot uporabnika, ki ima zato nižji račun za energijo;

| AC. | ker 72 % povpraševanja po ogrevanju in hlajenju enodružinskih hiš izhaja iz podeželskih in vmesnih območij; |
| --- | --- |

AC.

ker 72 % povpraševanja po ogrevanju in hlajenju enodružinskih hiš izhaja iz podeželskih in vmesnih območij;

| AD. | ker rešitve, ki temeljijo na naravi, kot so dobro zasnovana vegetacija na ulici, zelene strehe in zidovi, ki stavbam zagotavljajo izolacijo in senco, zmanjšujejo povpraševanje po energiji, tako da omejujejo potrebo po ogrevanju in hlajenju; |
| --- | --- |

AD.

ker rešitve, ki temeljijo na naravi, kot so dobro zasnovana vegetacija na ulici, zelene strehe in zidovi, ki stavbam zagotavljajo izolacijo in senco, zmanjšujejo povpraševanje po energiji, tako da omejujejo potrebo po ogrevanju in hlajenju;

| AE. | ker se 85 % energije v stavbah porabi za ogrevanje prostorov in vode, 45 % ogrevanja in hlajenja v EU pa se porabi v stanovanjskem sektorju; |
| --- | --- |

AE.

ker se 85 % energije v stavbah porabi za ogrevanje prostorov in vode, 45 % ogrevanja in hlajenja v EU pa se porabi v stanovanjskem sektorju;

| AF. | ker ima industrija, v sodelovanju z lokalnimi organi, pomembno vlogo pri boljši uporabi odpadne toplote in hlajenja; |
| --- | --- |

AF.

ker ima industrija, v sodelovanju z lokalnimi organi, pomembno vlogo pri boljši uporabi odpadne toplote in hlajenja;

| AG. | ker Evropejci v povprečju porabijo 6 % svojih izdatkov za končno potrošnjo za ogrevanje in hlajenje, 11 % pa si jih ne more privoščiti ogrevanja svojih domov med zimo; |
| --- | --- |

AG.

ker Evropejci v povprečju porabijo 6 % svojih izdatkov za končno potrošnjo za ogrevanje in hlajenje, 11 % pa si jih ne more privoščiti ogrevanja svojih domov med zimo;

| AH. | ker je sektor hlajenja treba temeljiteje analizirati in ga bolje vključiti v strategijo Komisije in politike držav članic; |
| --- | --- |

AH.

ker je sektor hlajenja treba temeljiteje analizirati in ga bolje vključiti v strategijo Komisije in politike držav članic;

| AI. | ker je pomembno spodbujati študije o varčevanju z energijo v zgodovinskih stavbah, da bi izboljšali energetsko učinkovitost, kjer je to možno, hkrati pa zagotovili zaščito in ohranitev kulturne dediščine; |
| --- | --- |

AI.

ker je pomembno spodbujati študije o varčevanju z energijo v zgodovinskih stavbah, da bi izboljšali energetsko učinkovitost, kjer je to možno, hkrati pa zagotovili zaščito in ohranitev kulturne dediščine;

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije „Strategija EU za ogrevanje in hlajenje“ je pomemben korak k zagotavljanju celostnega pristopa k preoblikovanju ogrevanja in hlajenja v Evropski uniji ter za opredelitev prednostnih področij za ukrepanje; v celoti podpira ambicijo Komisije, da bo prepoznala in izkoristila sinergije med sektorjem električne energije in sektorjem ogrevanja, da bi oblikovala učinkovit sektor, ki krepi energetsko varnost in lajša stroškovno učinkovito doseganje podnebnih in energetskih ciljev EU; poziva Komisijo, naj razmisli o sektorju ogrevanja in hlajenja kot delu zasnove evropskega energetskega trga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da morajo revizijo Direktive o energetski učinkovitosti (2012/27/EU), Direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (2009/28/ES) in Direktive o energetski učinkovitosti stavb (2010/31/EU) spremljati posebni ukrepi za ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da mora strategije za ogrevanje in hlajenje v enaki meri predvideti uporabo teh temeljnih storitev, pri tem pa upoštevati različna podnebna območja v Evropi in da se potrebe, glede na porabo energije, ustrezno razlikujejo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi morala strategija za ogrevanje in hlajenje dati prednost trajnostnim in stroškovno učinkovitim rešitvam, ki državam članicam omogočajo uresničitev ciljev podnebne in energetske politike; ugotavlja, da so sektorji ogrevanja in hlajenja v državah članicah zelo raznoliki, in sicer zaradi različne mešanice energijskih virov, podnebnih razmer, stopnje učinkovitosti stavbnega fonda in intenzivnosti energije, ter zato poudarja, da je treba zagotoviti prožnost in izbiro ustreznih strateških rešitev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k oblikovanju posebnih strategij za trajnostno ogrevanje in hlajenje na nacionalni ravni, pri čemer je treba posebej upoštevati skupno toploto in moč, soproizvodnjo, daljinsko ogrevanje in hlajenje, po možnosti na podlagi obnovljivih virov energije, kot je zapisano v členu 18 Direktive o energetski učinkovitosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da sta visoko zmogljiva toplotna izolacija ter raba obnovljivih virov energije in ponovno uporabljena toplota prednostni nalogi strategije EU za ogrevanje in hlajenje; zato meni, da bi bilo treba spoštovati načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“, saj energetska učinkovitost ponuja eno najvišjih in najhitrejših stopenj finančnega donosa in je ključni del strategije za uspešen prehod na varen, odporen in pameten sektor ogrevanja in hlajenja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da lahko bolj decentraliziran in prožen energetski sistem z viri električne energije in toplote bližje kraju porabe olajša decentralizirano proizvodnjo energije, s čimer se potrošnikom in skupnostim omogoči boljše vključevanje v energetski trg in nadzor nad lastno porabo energije, hkrati pa postanejo dejavni udeleženci pri odzivu na strani povpraševanja; meni, da je energetska učinkovitost celotnega energetskega sistema toliko večja, kolikor krajša je veriga, v kateri se primarna energija pretvarja v druge oblike za pridobivanje uporabne toplote; poleg tega priznava, da tak pristop zmanjša izgube pri prenosu in distribuciji, izboljša odpornost energetske infrastrukture in hkrati malim in srednjim podjetjem omogoča lokalne poslovne priložnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da se zakonodaja o okoljsko primerni zasnovi in energijskem označevanju na eni strani ter direktivi o energetski učinkovitosti in uspešnosti stavb na drugi dopolnjujejo pri zmanjševanju porabe energije za ogrevanje in hlajenje; meni, da morajo biti gospodinjski aparati (pralni stroji, pomivalni stroji itd.) karseda učinkoviti in zasnovani tako, da lahko uporabljajo toplo vodo na kraju, kjer so nameščeni; zato meni, da bi bilo treba zahteve za okoljsko primerno zasnovo in politike o energijskem označevanju redno pregledati in izboljšati, da bi dosegli dodatne prihranke energije in izboljšali konkurenčnost, in sicer z inovativnejšimi izdelki in nižjimi stroški energije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | želi spomniti, da ogrevanje in hlajenje predstavljata največji delež v povpraševanju po energiji v EU; poudarja, da je pri prehodu na nizkoogljično in zanesljivo oskrbo z energijo v sektorju ogrevanja in hlajenja pomembno spoštovati načelo tehnološke nevtralnosti med že dostopnimi obnovljivimi viri ter tržno naravnanimi in državnimi spodbudami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba vzpostaviti ugoden okvir za najemnike in tiste, ki živijo v večstanovanjskih stavbah, da bi jim omogočili koristi tudi od lastne proizvodnje in porabe ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih virov energije ter ukrepov za energetsko učinkovitost, s čimer bi se rešili težavo ločenih spodbud in, občasno, omejujočih pravili o najemu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja temeljno vlogo tehnologij obnovljivih virov energije, vključno z uporabo trajnostno pridobljene biomase, aerotermalne, geotermalne in sončne energije in fotonapetostnih celic v kombinaciji z električnimi akumulatorji, in sicer za ogrevanje vode ter ogrevanje in hlajenje stavb, v povezavi z objekti za skladiščenje toplote, ki se uporabljajo za dnevne ali sezonske izravnave; poziva države članice, naj zagotovijo spodbude za spodbujanje in uporabo teh tehnologij; poziva države članice, naj v celoti izvajajo veljavni direktivi o energetski učinkovitosti in energetski učinkovitosti stavb, vključno z zahtevami za stavbe s skoraj nično porabo energije in strategijami dolgoročne obnove, pri čemer naj upoštevajo, da je treba zagotoviti zadostne naložbe za posodobitev stavbnih fondov; poziva Komisijo, naj predstavi vseevropsko vizijo fonda stavb s skoraj nično porabo energije do leta 2050; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da se vprašanja, povezana z energetsko varnostjo v EU, v glavnem nanašajo na zanesljivosti oskrbe s toploto; zato meni, da je diverzifikacija virov za ogrevanje izrednega pomena, in poziva Komisijo, naj preuči načine za dodatno podporo in hitrejšo krepitev rabe tehnologij obnovljivih virov toplotne energije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi morala pri načrtovanju celih stanovanjskih in komercialnih območij energetsko učinkovita in nizkoemisijska gradnja v različnih podnebnih območjih v Evropi temeljiti na kartiranju virov za namene ogrevanja, ustreznih arhitekturnih rešitvah, primerih dobre prakse upravljanja zmogljivosti in načelih urbanistične zasnove, vključno z omrežnimi rešitvami na mestni ravni, kot so daljinsko ogrevanje in hlajenje; poudarja, da ima ustrezno izoliran stavbni fond visoko zmogljivost za hrambo toplote, ki omogoča bistvene prihranke pri ogrevanju in hlajenju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da povpraševanje po energiji v stavbnem sektorju predstavlja okoli 40 % porabe energije v EU in tretjino porabe zemeljskega plina ter da bi ga bilo možno zmanjšati za do tri četrtine, če se pospeši obnova stavb; poudarja, da se 85 % te energije porabi za ogrevanje prostorov in sanitarno toplo vodo in da bi morali posodobitev starih in neučinkovitih sistemov ogrevanja, večja poraba električne energije iz obnovljivih virov, boljša uporaba odpadne toplote prek visoko učinkovitih sistemov daljinskega ogrevanja ter temeljita obnova stavb z izboljšano toplotno izolacijo ostati osrednjega pomena za zagotavljanje varnejšega in trajnostnega pristopa k toplotni oskrbi; priporoča nadaljnji dvig standardov energetske učinkovitosti za stavbe, ob upoštevanju in spodbujanju tehničnih inovacij, predvsem v zvezi z zagotavljanjem homogenosti izolacije; priporoča, da se še naprej podpira izgradnja stavb s skoraj nično porabo energije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spodbuja države članice, naj razvijejo dolgoročne strategije za ogrevanje in hlajenje na osnovi celovitega pristopa, usklajenega načrtovanja in ocene v skladu s členom 14 direktive o energetski učinkovitosti; poudarja, da bi bilo treba v strategiji opredeliti prednostna področja za ukrepanje in omogočiti optimizacijo urbanega energetskega načrtovanja; poziva Komisijo, naj pri tem pomaga državam članicam tako, da pripravi splošne smernice za nacionalne strategije ogrevanja in hlajenja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da je gospodarski učinek obnove in izolacije stavb pogosto znižanje stroškov ogrevanja in hlajenja za do 50 %, in poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno sofinanciranje za pobude za prenovo javnih stanovanj in stanovanjskih blokov z nižjimi ravnmi energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja namero Komisije, da bo oblikovala sveženj ukrepov za spodbujanje obnove v večstanovanjskih stavbah; meni, da bi bilo treba razviti usklajen in celovit sveženj ukrepov za energetsko načrtovanje mest, da se omogoči kartiranje potenciala lokalnega ogrevanja in hlajenja, optimizirane in integrirane prenove stavb ter razvoj infrastrukture za ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja pomen razvijanja sistemov EU, ki zagotavljajo spodbude za energetsko učinkovito posodobitev javnih stavb, stanovanjskih objektov in socialnih stanovanj, ter za izgradnjo novih ekoloških stavb, ki presegajo minimalne zakonske zahteve; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja na lokalno naravo in potencial ogrevanja in hlajenja; poziva lokalne in regionalne oblasti, naj olajšajo nadaljnje toplotno posodabljanje z obnovo obstoječih javnih, poslovnih in stanovanjskih stavb z nizko porabo energije; poudarja pomen gibanj, kot so konvencija županov, ki omogoča izmenjavo znanja in primerov najboljših praks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je treba izvesti kartiranje lokalnih potencialov ogrevanja in hlajenja po vsej Evropi, da bodo mesta bolje pripravljena za prepoznavanje virov, dostopnih na lokalni ravni, s čimer bodo lahko prispevala k povečanju energetske neodvisnosti EU, spodbudila rast in konkurenčnost z ustvarjanjem lokalnih delovnih mest, ki jih ni mogoče dati v zunanje izvajanje, poleg tega pa bodo zagotavljala čisto in cenovno dostopno energijo za potrošnike; |
| --- | --- |

20.

| 21. | Poziva lokalne organe, naj na svojem območju ocenijo obstoječi potencial za ogrevanje in hlajenje ter prihodnje potrebe po ogrevanju in hlajenju, pri čemer naj upoštevajo potencial lokalno dostopnih obnovljivih virov energije, toplotno energijo iz soproizvodnje in obseg daljinskega ogrevanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | Meni, da je treba vzpostaviti privlačen sistem financiranja za gospodinjstva, ki se nahajajo zunaj območij s centralnim sistemom ogrevanja in hlajenja, da bi spodbudili nove tehnologije za ogrevanje gospodinjstev, ki uporabljajo obnovljive vire energije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva lokalne organe, naj obravnavajo posebne težave stavb na podeželju, ki so običajno starejše, manj energetsko učinkovite, manj ugodne za zdravje in nudijo manjše toplotno udobje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da je energetska učinkovitost toliko večja, kolikor krajša je veriga, v kateri se primarna energija pretvarja v druge oblike za pridobivanje uporabne toplote, in ob upoštevanju zelo raznolikih podnebnih in drugih pogojev v Uniji poziva Komisijo, naj spodbuja tehnološko nevtralne instrumente, ki posameznim skupnostim omogočajo razvoj stroškovno učinkovitih rešitev za zmanjšanje ogljične intenzivnosti v sektorju ogrevanja in hlajenja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da je namen regulativnih okvirov EU sicer podkrepiti širše cilje, bistven pa je resnični napredek pri korenitem spreminjanju ogrevanja in hlajenja v okviru širše reforme energetskega sistema; |
| --- | --- |

25.

| 26. | želi poudariti, da orodja politike in zmogljivosti EU še niso dovolj razviti, da bi spodbudili preoblikovanje sektorja ogrevanja in hlajenja, karseda povečali uporabo potencialov ali v potrebnem obsegu in s potrebno hitrostjo razvili rešitve za zmanjšanje povpraševanja in razogljičenje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja pomen daljinskih energetskih omrežij kot alternativo individualnim sistemom za ogrevanje, ki bolj onesnažujejo okolje, in sicer so posebno uspešen in stroškovno učinkovit način za zagotavljanje trajnostnega ogrevanja in hlajenja, saj združujejo obnovljive vire energije, ponovno uporabljeno toploto in hlajenje ter hrambo odvečne električne energije v obdobju majhne porabe, kar krepi prožnost omrežja; poudarja, da je treba vključiti večji delež obnovljivih virov energije, ob upoštevanju, da se več kot 20 % daljinskega ogrevanje in hlajenje že proizvaja iz obnovljivih virov energije, v skladu s členom 14 direktive o energetski učinkovitosti, ki zahteva celovite ocene potenciala za učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje; poziva k posodobitvi in razširitvi obstoječih sistemov daljinskega ogrevanja za prehod na visoko učinkovite in obnovljive nadomestne vire; spodbuja države članice, naj vzpostavijo davčne in finančne mehanizme za spodbujanje razvoja in uporabe daljinskega ogrevanja in hlajenja ter naj odpravijo regulativne ovire; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj resno oceni celovite ocene potenciala za soproizvodnjo in daljinsko ogrevanje, ki so jih pripravile države članice v skladu s členom 14 direktive o energetski učinkovitosti, ali ti načrti odražajo resnične gospodarske potenciale teh rešitev in zagotavljajo trdno podlago za politiko v skladu s cilji EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je v gosto poseljenih mestnih aglomeracijah bistvenega pomena, da se neučinkoviti in netrajnostni posamezni ali daljinski sistemi ogrevanja/hlajenja postopoma nadomestijo z učinkovitimi sistemi daljinskega ogrevanja/hlajenja ali se posodobijo z najnovejšimi tehnologijami, prehodom na sisteme lokalne soproizvodnje z visokim izkoristkom obnovljivih in nadomestnimi obnovljivimi viri; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj v pobudah o direktivi o obnovljivih virih energije in zasnovi trga, predlaga ukrepe, ki bodo prispevali k učinkovitejšem in prožnejšem energetskem sistemu z nadaljnjim vključevanjem električne energije ter sistemov ogrevanja in hlajenja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj vzpostavi skupni evropski okvir za spodbujanje in zagotavljanje pravne varnosti za lastno proizvodnjo, zlasti s spodbujanjem in podpiranjem sosedskih zadrug, ki uporabljajo obnovljive vire; |
| --- | --- |

31.

| 32. | Poziva k razvoju kazalnika za povpraševanje po energiji za ogrevanje in hlajenje stavb na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva k strateškem, pristopu k zmanjšanju emisij CO2, ki nastajajo zaradi povpraševanja po industrijskem ogrevanju in hlajenju, in sicer z izboljšanjem učinkovitosti postopkov, nadomeščanjem fosilnih goriv s trajnostnimi viri energije in vključevanjem industrij v okoljske sisteme toplotne energije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja na ogromen potencial povezovanja pretokov energije in virov v grozde, da bi zmanjšali porabo primarne energije, zlasti v industrijskih okoljih, kjer se lahko na podlagi kaskadnega sistema odvečna toplote ali hlad iz enega procesa ponovno uporabi v drugem, ki zahteva manj skrajne temperature in, kjer je to mogoče, za ogrevanje in hlajenje stavb prek sistemov daljinskega ogrevanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da je treba zastarele toplarne z nizko energetsko učinkovitostjo nujno nadomestiti z najboljšimi razpoložljivimi alternativami, ki so popolnoma v skladu z energetskimi in podnebnimi cilji EU, kot so okolju prijaznejši objekti za soproizvodnjo, ki uporabljajo trajnostna goriva v skladu s trajnostnimi merili za biomaso; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da je sektor ogrevanja in hlajenja zelo lokalne narave, saj so razpoložljivost in infrastruktura ter povpraševanje po toploti v glavnem odvisni od lokalnih razmer; |
| --- | --- |

36.

| 37. | se strinja s Komisijo, da, kot je navedeno v strategiji za ogrevanje in hlajenje, ekonomski potencial soproizvodnje ostaja neizkoriščen, ter poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo soproizvodnjo z visokim izkoristkom ter daljinsko ogrevanje, v skladu s sporočilom Komisije o stanju energetske unije (COM(2015)0572); |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da je potreben pristop k hlajenju na sistemski ravni, tudi na področju grajenega okolja in pri drugih dejavnostih, kot je hlajenje med prevozom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da bi utegnili pod določenimi pogoji v zmernih podnebnih območjih Evrope postati zelo pomembni povratni sistemi za ogrevanje in hlajenje, ki uporabljajo učinkovite toplotne črpalke, saj so zelo prilagodljivi; poudarja, da lahko hibridni sistemi ogrevanja, ki zagotavljajo toploto iz dveh ali več virov energije, okrepijo vse pomembnejšo vlogo ogrevanja iz obnovljivih virov, zlasti za obstoječe stavbe, kjer je za njihovo namestitev potrebnih zelo malo obnovitvenih del; poziva Komisijo in države članice, naj v zvezi s toplotnimi črpalkami, zagotovijo ustrezno usklajene metode za izračun, in spodbujajo izmenjavo primerov najboljše prakse za podporne mehanizme v podporo učinkovitem, trajnostnim in nizkoogljičnim rešitvam za različne termalne potrebe; |
| --- | --- |

39.

| 40. | spodbuja Komisijo, naj pozorno spremlja skladnost z zakonodajo EU o fluoriranih toplogrednih plinih, da bi zmanjšali emisije teh plinov v ozračju; poziva Komisijo, naj zagotovi, da varno in stroškovno učinkovito uporabo alternativnih hladilnih sredstev, ki je v skladu z drugimi cilji EU glede okolja, podnebnih sprememb in energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | meni, da bi morale države članice preučiti možnost uporabe toplote iz geotermalnih voda, energije, pridobljene neposredno iz industrijskih procesov in drugih nizkotemperaturnih virov toplote, denimo iz globokomorskih rudnikov za ogrevanje (hlajenje), ki bi lahko s pomočjo velikih toplotnih črpalk ogrevali celotna naselja z obstoječimi in novimi omrežji za daljinsko ogrevanje, in ne zgolj posameznih stavb, če je na voljo ustrezna infrastruktura za daljinsko ogrevanje ali če bo razvita; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja vlogo tehnologij, ki zmanjšujejo tako potrebo po toplotni energiji kot emisije toplogrednih plinov, kot so uporaba geotermalne energije z nizko entalpijo, ogrevanje/hlajenje iz obnovljivih virov energije, majhne trigeneracijske ali kogeneracijske elektrarne na zemeljski plin oziroma biometan ali s kombinacijo naštetega; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da bi lahko objekti za skladiščenje toplote, ki uporabljajo električno upornost zunaj konic povpraševanja (in sicer s shranjevanjem energije v obliki toplote) in izboljšujejo kakovost oskrbe z električno energijo, saj lajšajo povezovanje nestalnih obnovljivih virov energije, imeli pomembno vlogo pri ogrevanju ter pomagali uravnotežiti omrežje in nižjo proizvodnjo energije, uvoz in cene; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da bi morala imeti odpadna toplota in hlad, ki se z industrijskimi procesi in soproizvodnjo pridobivata pri proizvodnji električne energije v konvencionalnih elektrarnah ter z rekuperacijo iz dobro izoliranih stanovanjskih stavb in pri mikroproizvodnji, veliko večjo vlogo pri ogrevanju in hlajenju kot prej; poudarja, da bi bilo treba priznavati izkoriščanje industrijske odpadne toplote in hladu ter ga spodbujati s pomočjo raziskav, saj predstavlja veliko priložnost za naložbe in inovacije; poudarja, da je treba spodbujati industrijske panoge in okoliške stanovanjske ali storitvene stavbe k sodelovanju in delitvi proizvodnje energije in potreb; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da javno financiranje ali javno lastništvo infrastrukture za daljinsko ogrevanje ne bi smelo prispevati k dragi vezanosti na visokoogljično infrastrukturo; poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj nadzirajo javno finančno podporo za infrastrukturo za daljinsko ogrevanje, ob upoštevanju cilja EU o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za 80 do 95 % do leta 2050 v primerjavi z ravnmi leta 1990 in urejenim prehodom energetskega gospodarstva oceniti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da se s povezovanjem proizvodnje, porabe in ponovne uporabe odpadnega hlada zagotavlja okoljske in gospodarske koristi in zmanjšuje povpraševanje po primarni energiji za hlajenje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da bo pridobivanje energije iz odpadkov še naprej imelo pomembno vlogo pri ogrevanju, saj sta alternativi pogosto odlaganje na odlagališčih in uporaba fosilnih goriv, in opozarja, da je treba povečati recikliranje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | Poziva države članice, naj uporabijo pravna in gospodarska sredstva, da se pospeši postopno opuščanje zastarelih peči na trdo gorivo z energetsko učinkovitostjo na ravni, nižji od 80 %, in da se jih, kadar je to mogoče, nadomesti z učinkovitimi in trajnostnimi sistemi ogrevanja na lokalni ravni (kot so sistemi daljinskega ogrevanja) in mikro ravni (npr. geotermalni sistemi in sistemi na sončno energijo); |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da lahko uvedba pametnih ogrevalnih sistemov potrošnikom pomaga bolje razumeti njihovo porabo energije in obnoviti neučinkovite ogrevalne sisteme ter spodbudi varčevanje z energijo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opozarja Komisijo in države članice, da je 75 % obstoječega evropskega stavbnega fonda energetsko neučinkovitega in da bo po ocenah 90 % teh stavb še vedno v uporabi do leta 2050; zato poudarja, da je zlasti te stavbe nujno treba temeljito obnoviti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo, naj kot del programa „energija iz odpadkov“ pripravi načrt za promocijo in izkoriščanje potencialnega prispevka trajnostne uporabe organskih odpadkov za ogrevanje in hlajenje, priključene na sisteme daljinskega ogrevanja in hlajenja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je bioplin pomemben trajnostni vir za sisteme ogrevanja in hlajenja, zato je treba določiti jasen cilj za recikliranje bioloških odpadkov, da bi se spodbudile naložbe v zbiranje bioloških odpadkov in ravnanje z njimi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice, naj postopoma opustijo uporabo zastarelih peči za ogrevanje v mestnih območjih, saj ustvarjajo emisije na nizkih višinah – v ozračje sproščajo naravne pirolitske pline iz nepopolnega zgorevanja, dušikove okside in saje ter delce in elektrofiltrski pepel, ki se raznaša s konvekcijo – pri ogrevanju aglomeracije, ter s spodbudami podprejo uporabo trajnostnih alternativ, tudi obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za postopno opuščanje neučinkovitih peči in kotlov, ki uporabljajo kurilno olje in premog in ki jih trenutno uporablja več kot polovica stavbnega fonda na podeželju; meni, da bi morala oskrba z energijo temeljiti na nizkoogljičnih in obnovljivih virih; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da daljinsko ogrevanje z obnovljivimi viri energije preprečuje širjenje individualnih ogrevalnih sistemov, ki povečujejo onesnaženost zraka na stanovanjskih območjih in jih je veliko težje nadzirati kot razširjene sisteme daljinskega ogrevanja; poudarja pa, da se infrastruktura in podnebne razmere v Uniji precej razlikujejo in da so ti sistemi pogosto potrebni posodobitve, če naj bi povečali njihovo učinkovitost; zato poziva k analizi, kakšne so potrebe glede podpore za daljinsko ogrevanje, in katere prakse obdavčevanja se uporabljajo za obnovljive vire energije in daljinsko ogrevanje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | meni, da bi morale države članice nujno sprejeti ukrepe za postopno opuščanje nizkotemperaturnih peči za sežiganje trdih fosilnih goriv in organskih odpadkov, ki med zgorevanjem sproščajo v ozračje vrsto škodljivih snovi; meni, da bi morale države članice, kjer je to mogoče, spodbujati opuščanje zastarelih in neučinkovitih kaminov drva v gosto poseljenih naseljih ter olajšati njihovo zamenjavo z modernimi učinkovitimi, okolju in zdravju prijaznimi alternativami v povezavi s pobudami za ozaveščanje o morebitnih zdravstvenih tveganjih in primerih najboljše prakse glede ognja iz drv; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj zapolnijo regulativno vrzel, ki izhaja iz direktive o okoljsko primerni zasnovi izdelkov in direktive o srednje velikih kurilnih napravah, zaradi katere uhajanje emisij iz naprav pod 1 MW ni zajeto v področje uporabe direktive; |
| --- | --- |

57.

| 58. | meni, da je treba zaradi vse večje potrebe po hlajenju dodatno preučiti to vprašanje, vključno s celovitim pristopom k celotni verigi hlajenja – od povpraševanja po industrijskem hlajenju visokih temperatur do hlajenja gospodinjstev in zahtev po hlajenju v živilski industriji; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ugotavlja, da je razpoložljivost kakovostnih podatkov temeljni pogoj, da lahko potrošniki in organi sprejemajo racionalne odločitve o energetski učinkovitosti in rešitvah za ogrevanje; poudarja pomen razširitve možnosti, ki jih digitalizacija nudi sektorju ogrevanja in hlajenja; poziva Komisijo, naj oblikuje opredelitev in metodologijo za izračun hlajenja iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da bi lahko imajo toplotni izmenjevalniki, ki so varčni z vodo, pomembno vlogo pri hlajenju v industrijskih procesih, in sicer s prenosom toplote v naravna vodna telesa, ki so blizu območij, kjer se proizvodi skladiščijo, tako da temperatura vse leto ne presega 6 oC (brezplačno hlajenje); |
| --- | --- |

60.

| 61. | meni, da bi lahko v bližnji prihodnosti visoko zmogljivostne stacionarne gorivne celice postale okolju prijazna alternativa premogu kot trdnemu gorivu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | meni, da ima pretvorba iz elektrike v plin v prihodnosti velik potencial kot način za shranjevanje in prenos energije iz obnovljivih virov in njeno uporabo za centralno in lokalno proizvodnjo toplote; ugotavlja, da je uporaba pretvorbe iz elektrike v plin učinkovit način uporabe obnovljivih virov energije za proizvodnjo toplote, zlasti na gosto naseljenih območjih, ker je možno uporabiti obstoječo infrastrukturo; zato poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo raziskave in pilotne projekte, povezane s pretvorbo elektrike v plin; |
| --- | --- |

62.

| 63. | meni, da mora strategija Evropske unije za inovativno ogrevanje in hlajenje vključevati intenzivne raziskave, s katerimi bi zagotovili podlago za razvoj industrijske izdelave okolju prijazne opreme za ta namen; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opozarja na koristi raziskav in tehnoloških inovacij za evropsko industrijo, ki krepijo njeno konkurenčno prednost in gospodarsko uspešnost, prispevajo pa tudi k energetskim in podnebnim ciljem EU; v zvezi s tem poudarja, da je treba okrepiti raziskave, razvoj in inovacije na področju energetske učinkovitosti ter tehnologij za ogrevanje in hlajenje z energijo iz obnovljivih virov, da bi zmanjšali stroške, povečali učinkovitost ter okrepili uvajanje in vključevanje teh vidikov v energetski sistem; poziva Komisijo, naj z deležniki v tem sektorju sodeluje pri rednem posodabljanju časovnih načrtov glede omenjenih tehnologij, da bi lahko usklajevali, spremljali in prepoznavali vrzeli v tehnološkem razvoju na tem področju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | meni, da bi se morala EU glede na to, da je treba v procesu posodabljanja toplotnega sektorja nujno doseči takojšnje in učinkovite rezultate, osredotočiti na raziskave, da bi povečali uvajanje trenutno najboljše razpoložljive tehnologije; |
| --- | --- |

65.

| 66. | meni, da bi morale raziskave v sklopu okvirnega programa Obzorje 2020 zajemati tudi razvoj trajnostnih rešitev za ogrevanje in hlajenje, tehnologij za izkoriščanje odpadne toplote in odpadnega hlada, novih materialov s čim večjo toplotno prevodnostjo (toplotni izmenjevalniki), s čim manjšo toplotno prevodnostjo oziroma čim večjo toplotno upornostjo (toplotna izolativnost) ter kar največjo stopnjo akumulacije toplote (hranilniki toplote); |
| --- | --- |

66.

| 67. | meni, da bi morali v okvirnem programu Obzorje 2020 doseči napredek pri raziskavah in razvoju v zvezi s trajnostnimi in učinkovitimi sistemi in materiali za ogrevanje in hlajenje, kot so rešitve za proizvodnjo in shranjevanje energije iz obnovljivih virov v majhnem obsegu, sistemi daljinskega ogrevanja in hlajenja, soproizvodnja toplote in električne energije, izolacijski materiali ter inovativni materiali, npr. strukturna okenska stekla, ki od zunaj prepuščajo visoko stopnjo kratkovalovnega sevanja (sončna svetloba), navzven pa oddajajo le malo dolgovalovnega toplotnega sevanja, ki bi sicer ušlo iz stavbe; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, kako pomembne so obsežne znanstvene raziskave za razvoj inovativnih tehnoloških rešitev, da bi bile ogrevalne in hladilne naprave in sistemi energetsko učinkoviti in zasnovani na energiji iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva, da bi pregledali obstoječo zakonodajo in se pri tem osredotočili na ohranjanje tehnološke nevtralnosti in stroškovne učinkovitosti ter tako zagotovili, da zakonodaja ne bi spodbujala ali zavirala ene tehnologije na račun druge – pri izračunu energetske učinkovitosti stavb bi bilo treba na primer ne glede na vir upoštevati energijo iz obnovljivih virov, ki se proizvaja na kraju samem, kot so sončni kolektorji za stanovanja, ali v bližini stavbe; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja pomen povezovanja najbolj naprednih tehnologij s pametnim gospodarjenjem z energijo, na primer z avtomatizacijo doma in pametnimi sistemi za regulacijo ogrevanja, zlasti v povezanem svetu, kjer se naprave lahko brez težav prilagodijo vremenskim razmeram in signalom za ceno energije ter s preusmeritvijo povpraševanja prispevajo k stabilizaciji omrežja; poziva Komisijo, naj na boljši način vključi pametne tehnologije v ustrezne pobude energetske unije, da bi zagotovili resnično povezanost pametnih naprav, povezanih domov in pametnih stavb s pametnimi omrežji; meni, da bi bilo treba spodbujati uvedbo tovrstnih rešitev pri prenovi obstoječih stavb, saj potrošnikom pomagajo bolje razumeti njihove vzorce potrošnje in jih v skladu s tem prilagoditi delovanju njihovega sistema ogrevanja; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja, da ima stavbni sektor velik potencial za zmanjšanje povpraševanja po energiji in emisij CO2; poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za hitrejšo prenovo stavb; ugotavlja, da so za to potrebne privlačne finančne spodbude, razpoložljivost visoko usposobljenih strokovnjakov na različnih ravneh ter izmenjava in promocija primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva Komisijo, naj odkrije in odpravi preostale ovire za izvajanje ukrepov na področju energetske učinkovitosti, zlasti stanovanjske prenove gospodinjstev, ter oblikuje pristen trg energetske učinkovitosti, da bi spodbudili prenos primerov dobre prakse in zagotovili razpoložljivost proizvodov in rešitev po vsej EU s ciljem, da bi zgradili pravi enotni trg proizvodov in storitev na področju energetske učinkovitosti; opozarja, da obstaja potencial za ustvarjanje delovnih mest in gospodarsko rast ne le pri začetnem uvajanju tovrstnih proizvodov in storitev, temveč tudi pri stalnem vzdrževanju in vsakodnevnem delovanju integriranega energetskega sistema, ki zajema ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

72.

| 73. | meni, da morajo oblikovalci politik industriji poslati jasen signal, da bo zagotovila potrebne naložbe za doseganje energetskih ciljev EU; poudarja, da so potrebni ambiciozni zavezujoči cilji in regulativni okvir, ki bo spodbujal inovacije brez nepotrebnih novih upravnih bremen, da bi na najboljši način spodbujali stroškovno učinkovite in okoljsko trajnostne rešitve za ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

73.

| 74. | meni, da bi morale naložbe v energetsko učinkovitost stavb iti z roko v roki z naložbami v ogrevanje in hlajenje z energijo iz obnovljivih virov; meni, da so sinergije med energetsko učinkovitostjo stavb ter ogrevanjem in hlajenjem z energijo iz obnovljivih virov pomembna priložnost pri prehodu na nizkoogljično gospodarstvo; pozdravlja nacionalna prizadevanja za večje število stavb s skoraj nično porabo energije; |
| --- | --- |

74.

| 75. | priporoča, naj se za arhitekturne spomenike projektirajo individualni sistemi toplotne prenove, pri čemer se je treba osredotočiti tako na naložbe v zunanjo strukturo stavbe kot na optimizacijo stavbnih sistemov za regulacijo in avtomatizacijo ter zagotavljanje učinkovitega ogrevanja in hlajenja, pri čemer je treba paziti, da se ne ogrozi edinstven arhitekturni slog teh stavb; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ugotavlja, da bi bilo treba pri arhitekturni zasnovi inteligentnih zgradb privzeti celostni pristop ter toplotno udobje (hlajenje) zagotoviti z obliko in maso stavb, prilagajanjem prostora in prilagoditvijo parametrov, kot so količina dnevne svetlobe ter intenzivnost prezračevanja in izkoriščanja odpadne toplote, obenem pa doseči nizke tekoče stroške; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poudarja, kako pomembna sta standardizacija toplotnih energetskih pregledov in stroškovno učinkovito reševanje težav pri industrijski izolaciji, da bi prihranili energijo in zmanjšali emisije; poudarja, da bi lahko lahko stroške energije v industriji dodatno zmanjšali z naložbami v obstoječe in preverjene trajnostne tehnologije; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da so evropski strukturni in investicijski skladi pomembno orodje za posodobitev energetskega sistema; meni, da obstoječe omejitve za sredstva Evropskega sklada za razvoj podeželja, namenjena za prednostno nalogo prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, niso bile učinkovite; meni, da je treba za programsko obdobje po letu 2020 povečati odstotek proračuna, namenjenega za to prednostno nalogo; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja, kako pomembno je zagotavljanje dostopa do financiranja, tako kratkoročnega kot dolgoročnega, za naložbe v projekte vseh velikosti v zvezi s posodobitvijo sektorja ogrevanja in hlajenja, med drugim tudi daljinskega ogrevanja in hlajenja, nadgradnjo ustrezne omrežne infrastrukture, posodobitvijo ogrevalnih sistemov, vključno s prehodom na obnovljive vire, in pospešeno obnovo stavb; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razvije trden in inovativen dolgoročni finančni mehanizem; opozarja, da bi lahko Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) in drugi ustrezni evropski skladi, na primer tisti, ki so na voljo pri Evropski investicijski banki (EIB) ali prek sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), zagotavljali financiranje in tehnično pomoč ter z vzpostavitvijo stabilnih regulativnih razmer, zlasti z zmanjšanjem birokracije in uvedbo hitrega postopka prijave in odobritve, poskrbeli, da bi bili projekti privlačni za vlagatelje; poziva Komisijo, naj okrepi obstoječe določbe o ogrevanju in hlajenju v programskem obdobju po letu 2020 v vseh ustreznih evropskih skladih, in odpravi ovire, ki lokalnim oblastem otežujejo dodeljevanje koristnih sredstev za obnovo javnih stavb; podpira pobudo „pametno financiranje pametnih stavb“, ki spodbuja obsežnejše uvajanje energetske učinkovitosti skupaj z obnovljivimi viri energije v stavbnem sektorju; meni, da bi morala posodabljanje in toplotna izolacija stavb imeti prednost pred drugimi ukrepi pri dostopu do financiranja, saj imata izjemen potencial za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opozarja na potrebo po uporabi strukturnih skladov za večji razpon v izboljšav stavb in stavbnih sistemov, zlasti v obliki preferenčnih posojil za zasebne lastnike, ki bi omogočila veliko močnejši zagon za zelo potrebne izboljšave obstoječih stavb, predvsem v manj razvitih delih EU; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da bi morala Komisija za spodbujanje izboljšav v sektorju ogrevanja in hlajenja v celoti izkoristiti „predhodne pogojenosti“, predvidene v členu 19 Uredbe (EU) št. 1303/2013, in zagotoviti, da se bo veljavna zakonodaja EU z ustreznimi ukrepi v zvezi z ogrevanjem in hlajenjem ustrezno prenesla in izvajala; |
| --- | --- |

81.

| 82. | meni, da bi bilo treba pri smernicah o državni pomoči za učinkovite tehnologije – ki so nujno potrebne za proces dekarbonizacije sektorja ogrevanja in hlajenja, zlasti ko prinašajo rešitve v okviru skupnosti – upoštevati, da potrebujejo ustrezno javno podporo; |
| --- | --- |

82.

| 83. | meni, da bi s pobudami, kot so evropska pomoč, namenjena področju energije na lokalni ravni (ELENA), pametna mesta in skupnosti ter nova celostna konvencija županov za podnebje in energijo, lahko podprli lokalne in regionalne akterje pri prenovi energetskih sistemov v stavbah; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se proračun EU uporablja v skladu s cilji glede dekarbonizacije in energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva države članice, naj sprejmejo ciljne ukrepe, s katerimi bodo odločno spodbujale izboljšave pri energetski učinkovitosti in širše izkoriščanje podpore za obnovljive vire energije v ranljivih gospodinjstvih z nizkimi dohodki; poziva Komisijo, naj nameni veliko večji delež sredstev EU za programe energetske učinkovitosti in obnovljive vire energije za ranljiva in energijsko revna gospodinjstva, državam članicam pa naj predloži smernice o posebnih ukrepih v zvezi z energijsko revščino; |
| --- | --- |

85.

| 86. | meni, da bi bilo treba državljane bolje obveščati o porabi energije v njihovih gospodinjstvih ter o možnih prihrankih energije in koristih izboljšav njihovih ogrevalnih sistemov na podlagi obnovljivih virov energije, vključno z možnostjo proizvodnje in uporabe lastne energije iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

86.

| 87. | meni, da morajo države članice zagotoviti – med drugim z informativnimi kampanjami, enotnimi kontaktnimi točkami, sistemi kolektivnega nakupa (pomoč potrošnikom za skupni nakup po znižanih cenah) in povezovanjem posameznih projektov (združevanje številnih manjših projektov v večji sklop, za katerega se lahko zagotovijo naložbe po ugodnejših pogojih) –, da bodo potrošniki v celoti seznanjeni s tehnološkimi in gospodarskimi prednostmi trajnostnih sistemov ogrevanja in hlajenja ter izboljšav pri energetski učinkovitosti, hkrati pa imeli tudi dostop do njih, da se bodo lahko čim bolje odločali glede na svoje okoliščine ter imeli korist od razpoložljivih ekonomskih in zdravstvenih izboljšav ter izboljšav z vidika kakovosti življenja; ugotavlja, da gospodinjstva na oddaljenih in izoliranih lokacijah morda potrebujejo posebno pozornost in edinstvene rešitve; opozarja na potencial proizvajalcev–odjemalcev pri vzpostavljanju energetskih sistemov za ogrevanje in hlajenje z energijo iz obnovljivih virov; poudarja, kako pomembno je stalno izobraževanje in usposabljanje monterjev in arhitektov, izdajanje spričeval zanje in njihov nadzor, saj so prva kontaktna točka za gospodinjske odjemalce; |
| --- | --- |

87.

| 88. | meni, da je redno usposabljanje strokovnjakov, ki ocenjujejo toplotne lastnosti stavb ter učinkovitost njihovega načina ogrevanja oz. hlajenja, bistvenega pomena; meni, da postaja nujno zagotavljati optimalno locirane skupine storitev, ki so na voljo končnim uporabnikom; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poudarja, kako pomembno je, da lahko potrošniki izbirajo med različnimi tehnologijami ogrevanja z energijo iz obnovljivih virov z visokim izkoristkom, ki bo najbolje ustrezala njihovim osebnim potrebam; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poudarja, da je treba potrošnikom z obveščanjem in spodbudami omogočiti, da pospešijo posodobitev svojih starih in neučinkovitih ogrevalnih sistemov, da bi dosegli visoko energetsko učinkovitost, ki je že možna z uporabo obstoječih tehnologij, vključno z ogrevalnimi sistemi z energijo iz obnovljivih virov; opozarja, da se potrošniki ne zavedajo pogosto nizke učinkovitosti svojih obstoječih ogrevalnih sistemov; poziva Komisijo, naj v okviru prihodnje revizije direktive o energetski učinkovitosti stavb predstavi predloge, ki bi prispevali k večji ozaveščenosti o obstoječih sistemih ogrevanja in hlajenja ter pospešili njihovo posodabljanje; razmisli naj tudi o uvedbi sistema označevanja z energijskimi nalepkami za nameščene ogrevalne sisteme; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poudarja, da imajo lahko odjemalci aktivno vlogo na poti k trajnostnemu evropskemu sistemu ogrevanja in hlajenja; meni, da lahko uspešni rezultati nove uredbe o označevanju z energijskimi nalepkami, pri čemer so lestvice novih nalepk usmerjene v prihodnost in omogočajo poudarjanje razlik glede energetske učinkovitosti različnih proizvodov, izboljšajo možnost odjemalcev, da proučijo možne načine varčevanja z energijo in zmanjšajo svoje stroške; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo posebne strategije za reševanje vse večjega problema energijske revščine, da bi vsem potrošnikom, zlasti najbolj ranljivim, pomagali izboljšati pogoje ogrevanja in hlajenja v njihovih stanovanjih, in sicer na individualni ali kolektivni podlagi in ne glede na to, ali so lastniki ali najemniki; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poudarja, da je treba visoko stopnjo energetske neodvisnosti doseči s prednostno uporabo lokalnih virov; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva k uporabi odpadne toplote iz obstoječih industrijskih obratov za ogrevanje gospodinjstev; |
| --- | --- |

94.

| 95. | meni, da je v boju proti energijski revščini bistvenega pomena znižati skupne cene ogrevanja za posamezna gospodinjstva, in sicer tako, da se znatno poveča energetska učinkovitost v vseh treh glavnih fazah porabe energije: med pretvorbo iz primarne v uporabno energijo, med nadaljnjim transportom te energije in zlasti med uporabo pri končnem uporabniku; poziva države članice, naj ukrepe za energetsko učinkovitost in prehod na obnovljivo ogrevanje in hlajenje obravnavajo kot resnično prednostno nalogo; |
| --- | --- |

95.

| 96. | meni, da je pomembno zagotoviti, da se delež sredstev za energetsko učinkovitost nameni za izboljšave v energijsko revnih gospodinjstvih ali v tistih, ki živijo na najbolj prikrajšanih območjih, na primer tako, da se jim pomaga pri vlaganju v energetsko bolj učinkovito opremo za ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

96.

| 97. | meni, da bi morale države članice v skladu z direktivo o energetski učinkovitosti pripraviti državne gradbene načrte za prenovo stavb s ciljem, da bi postale energetsko učinkovite, in sicer tudi z zagotavljanjem spodbud za prenovo stavb v lasti zasebnikov, ti načrti pa bi morali vključevati tudi posebne ukrepe za boj proti energijski revščini najbolj ranljivih skupin; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva Komisijo, naj pri izvajanju direktive o energetski učinkovitosti pripravi usposabljanje za strokovnjake na področju pregledov in načrtovanja energetske učinkovitosti ter pomaga posameznikom in zlasti najbolj ranljivim skupinam pri izvajanju tovrstnih dejavnosti; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poudarja, da se dandanes pri velikem deležu evropskih stavb pojavljajo izgube energije zaradi nekakovostne izolacije ter starih in neučinkovitih ogrevalnih sistemov, poleg tega pa se z energijsko revščino sooča skoraj 11 % prebivalstva EU; |
| --- | --- |

99.

| 100. | glede na možne prihodnje krize v oskrbi z zemeljskim plinom poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj v izvajanje krožnega gospodarstva v celoti vključijo proizvodnjo bioplina iz predelave gnoja; |
| --- | --- |

100.

| 101. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji. |
| --- | --- |

101.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0094.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 104.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0266.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0444.

(5)  Sporočilo Evropske komisije (2014), „Energijska učinkovitost in njen prispevek k energetski varnosti ter okviru podnebne in energetske politike za leto 2030“ (COM(2014)0520).

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/49 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/49

---

P8_TA(2016)0335

Povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o izvajanju tematskega cilja za povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij (člen 9(3) uredbe o skupnih določbah) (2015/2282(INI))

(2018/C 204/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe o skupnih določbah (EU) št. 1303/2013, in sicer njenega člena 9(3) o tematskem cilju za povečanje konkurenčnosti MSP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe o skupnih določbah (EU) št. 1303/2013, in sicer njenega člena 9(3) o tematskem cilju za povečanje konkurenčnosti MSP,

| — | ob upoštevanju Uredbe o skupnih določbah (EU) št. 1303/2013, in sicer njenega člena 37 o podpori evropskih strukturnih in investicijskih skladov za finančne instrumente, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe o skupnih določbah (EU) št. 1303/2013, in sicer njenega člena 37 o podpori evropskih strukturnih in investicijskih skladov za finančne instrumente,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 15. aprila 2014 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Unije v programu za raziskave in razvoj, ki ga skupaj izvaja več držav članic ter je namenjen podpori malih in srednjih podjetij, ki se ukvarjajo z raziskavami (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 15. aprila 2014 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Unije v programu za raziskave in razvoj, ki ga skupaj izvaja več držav članic ter je namenjen podpori malih in srednjih podjetij, ki se ukvarjajo z raziskavami (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o priložnostih za zeleno rast MSP (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o priložnostih za zeleno rast MSP (3),

| — | ob upoštevanju programa COSME za mala in srednja podjetja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa COSME za mala in srednja podjetja,

| — | ob upoštevanju raziskav Eurobarometer o MSP, učinkoviti rabi virov in zelenem trgu (Flash Eurobarometer 381) ter o vlogi javne podpore pri trženju inovacij (Flash Barometer 394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskav Eurobarometer o MSP, učinkoviti rabi virov in zelenem trgu (Flash Eurobarometer 381) ter o vlogi javne podpore pri trženju inovacij (Flash Barometer 394),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. decembra 2008 o izboljšanju okolja za mala in srednje velika podjetja – Akt za mala podjetja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. decembra 2008 o izboljšanju okolja za mala in srednje velika podjetja – Akt za mala podjetja (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo“ (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo“ (COM(2008)0394),

| — | ob upoštevanju Evropske listine o malih podjetjih, sprejete na zasedanju Evropskega sveta 19. in 20. junija 2000 v Feiri, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske listine o malih podjetjih, sprejete na zasedanju Evropskega sveta 19. in 20. junija 2000 v Feiri,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2011 o praktičnih vidikih v zvezi z revizijo instrumentov EU za podporo financiranju malih in srednjih podjetij v naslednjem programskem obdobju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2011 o praktičnih vidikih v zvezi z revizijo instrumentov EU za podporo financiranju malih in srednjih podjetij v naslednjem programskem obdobju (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o malih in srednjih podjetjih (MSP): konkurenčnost in poslovne priložnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o malih in srednjih podjetjih (MSP): konkurenčnost in poslovne priložnosti (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pametni specializaciji: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pametni specializaciji: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (8),

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije št. 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (MSP) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije št. 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (MSP) (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2014 z naslovom „Raziskave in inovacije kot vir ponovne rasti“ (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2014 z naslovom „Raziskave in inovacije kot vir ponovne rasti“ (COM(2014)0339),

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z dne 23. julija 2014 z naslovom Naložbe za delovna mesta in rast, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z dne 23. julija 2014 z naslovom Naložbe za delovna mesta in rast,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2011 z naslovom „Industrijska politika: krepitev konkurenčnosti“ (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2011 z naslovom „Industrijska politika: krepitev konkurenčnosti“ (COM(2011)0642),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2011 z naslovom „Mala podjetja, velik svet – novo partnerstvo za pomoč MSP pri izkoriščanju priložnosti v svetu“ (COM(2011)0702), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2011 z naslovom „Mala podjetja, velik svet – novo partnerstvo za pomoč MSP pri izkoriščanju priložnosti v svetu“ (COM(2011)0702),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 23. novembra 2011 z naslovom „Zmanjšanje upravnega bremena za MSP – Prilagoditev predpisov EU potrebam mikropodjetij“ (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 23. novembra 2011 z naslovom „Zmanjšanje upravnega bremena za MSP – Prilagoditev predpisov EU potrebam mikropodjetij“ (COM(2011)0803),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom „Pregled ‚Akta za mala podjetja‘ za Evropo“ (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom „Pregled ‚Akta za mala podjetja‘ za Evropo“ (COM(2011)0078),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020“ (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020“ (COM(2010)0553),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 z naslovom „Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov“ (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 z naslovom „Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov“ (COM(2015)0639),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. maja 2013 z naslovom „Premoščanje inovacijskega prepada“ (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. maja 2013 z naslovom „Premoščanje inovacijskega prepada“ (10),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2014 z naslovom „Ukrepi za podporo oblikovanju visokotehnoloških zagonskih ekosistemov“ (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2014 z naslovom „Ukrepi za podporo oblikovanju visokotehnoloških zagonskih ekosistemov“ (11),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0162/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0162/2016),

| A. | ker je kohezijska politika glavno orodje za naložbe v rast in delovna mesta v EU, njen proračun do leta 2020 pa znaša več kot 350 milijard EUR; ker je mogoče s pomočjo oprijemljivih rezultatov naložb kohezijske politike oblikovati sedanjo in prihodnjo rast regij v državah članicah; |
| --- | --- |

A.

ker je kohezijska politika glavno orodje za naložbe v rast in delovna mesta v EU, njen proračun do leta 2020 pa znaša več kot 350 milijard EUR; ker je mogoče s pomočjo oprijemljivih rezultatov naložb kohezijske politike oblikovati sedanjo in prihodnjo rast regij v državah članicah;

| B. | ker sta se zaradi gospodarske in finančne krize v številnih državah članicah zvišali stopnji revščine in socialne izključenosti, prav tako pa so se povečale dolgotrajna brezposelnost, brezposelnost mladih in socialne neenakosti, mala in srednja podjetja pa imajo torej lahko bistveno in pomembno vlogo pri okrevanju Evrope; |
| --- | --- |

B.

ker sta se zaradi gospodarske in finančne krize v številnih državah članicah zvišali stopnji revščine in socialne izključenosti, prav tako pa so se povečale dolgotrajna brezposelnost, brezposelnost mladih in socialne neenakosti, mala in srednja podjetja pa imajo torej lahko bistveno in pomembno vlogo pri okrevanju Evrope;

| C. | ker 23 milijonov malih in srednjih podjetij (MSP) v Evropski uniji, ki predstavljajo 99 % vseh podjetij, pomembno prispeva h gospodarski rasti, socialni koheziji, inovacijam in ustvarjanju visokokakovostnih delovnih mest ter zagotavlja več kot 100 milijonov delovnih mest, kar predstavlja dve od treh delovnih mest v zasebnem sektorju, in ohranja dvakratno stopnjo rasti delovno aktivnega prebivalstva v primerjavi z velikimi podjetji; ker samo 13 % evropskih malih in srednjih podjetij deluje v trgovinskih in naložbenih dejavnostih na svetovnih trgih; |
| --- | --- |

C.

ker 23 milijonov malih in srednjih podjetij (MSP) v Evropski uniji, ki predstavljajo 99 % vseh podjetij, pomembno prispeva h gospodarski rasti, socialni koheziji, inovacijam in ustvarjanju visokokakovostnih delovnih mest ter zagotavlja več kot 100 milijonov delovnih mest, kar predstavlja dve od treh delovnih mest v zasebnem sektorju, in ohranja dvakratno stopnjo rasti delovno aktivnega prebivalstva v primerjavi z velikimi podjetji; ker samo 13 % evropskih malih in srednjih podjetij deluje v trgovinskih in naložbenih dejavnostih na svetovnih trgih;

| D. | ker so evropska MSP zelo raznolika in vključujejo veliko število na lokalni ravni osnovanih mikropodjetij, ki pogosto delujejo v tradicionalnih sektorjih, hkrati pa tudi vse večje število zagonskih podjetij in hitro rastočih inovativnih podjetij ter podjetij socialnega gospodarstva, ki so osredotočena na določene cilje in skupine; ker imajo ti poslovni modeli različne težave in s tem tudi različne potrebe; ker je poenostavitev nacionalne in evropske zakonodaje odločilni dejavnik za lažji dostop MSP do posojil; |
| --- | --- |

D.

ker so evropska MSP zelo raznolika in vključujejo veliko število na lokalni ravni osnovanih mikropodjetij, ki pogosto delujejo v tradicionalnih sektorjih, hkrati pa tudi vse večje število zagonskih podjetij in hitro rastočih inovativnih podjetij ter podjetij socialnega gospodarstva, ki so osredotočena na določene cilje in skupine; ker imajo ti poslovni modeli različne težave in s tem tudi različne potrebe; ker je poenostavitev nacionalne in evropske zakonodaje odločilni dejavnik za lažji dostop MSP do posojil;

| E. | ker se MSP hitro prilagajajo spremembam in so zmožna iti v korak s tehnološkim napredkom; |
| --- | --- |

E.

ker se MSP hitro prilagajajo spremembam in so zmožna iti v korak s tehnološkim napredkom;

| F. | ker so mikrokrediti, ki so v glavnem namenjeni mikropodjetnikom in prikrajšanim posameznikom, ki se želijo samozaposliti, ključni za premagovanje ovir pri dostopu do tradicionalnih bančnih storitev in ker sta lahko JASMINE (skupni ukrepi za podporo mikrofinančnim institucijam) ter os za mikrofinanciranje in socialno podjetništvo v okviru Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije učinkovita podpora pri izboljšanju dostopa do finančnih sredstev, tudi za socialna podjetja; |
| --- | --- |

F.

ker so mikrokrediti, ki so v glavnem namenjeni mikropodjetnikom in prikrajšanim posameznikom, ki se želijo samozaposliti, ključni za premagovanje ovir pri dostopu do tradicionalnih bančnih storitev in ker sta lahko JASMINE (skupni ukrepi za podporo mikrofinančnim institucijam) ter os za mikrofinanciranje in socialno podjetništvo v okviru Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije učinkovita podpora pri izboljšanju dostopa do finančnih sredstev, tudi za socialna podjetja;

| G. | ker je kohezijska politika v programskem obdobju 2007–2013 za podporo MSP zagotovila 70 milijard EUR, v teh podjetjih ustvarila več kot 263 000 delovnih mest ter jim pomagala pri posodobitvi s pogostejšo uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije, veščinami dostopa, inovacijami ali posodobitvijo delovnih praks; |
| --- | --- |

G.

ker je kohezijska politika v programskem obdobju 2007–2013 za podporo MSP zagotovila 70 milijard EUR, v teh podjetjih ustvarila več kot 263 000 delovnih mest ter jim pomagala pri posodobitvi s pogostejšo uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije, veščinami dostopa, inovacijami ali posodobitvijo delovnih praks;

| H. | ker bo kohezijska politika v programskem obdobju 2014–2020 še dodatno podprla MSP, saj se bo podpora v primerjavi z obdobjem 2007–2013 podvojila na 140 milijard EUR; |
| --- | --- |

H.

ker bo kohezijska politika v programskem obdobju 2014–2020 še dodatno podprla MSP, saj se bo podpora v primerjavi z obdobjem 2007–2013 podvojila na 140 milijard EUR;

| I. | ker je tematski cilj „povečanje konkurenčnosti MSP“ (tematski cilj št. 3) eden izmed tematskih ciljev z najvišjim odstotkom skupnega financiranja (13,9 %) ter je bistvenega pomena za doseganje ciljev kohezijske politike in strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

I.

ker je tematski cilj „povečanje konkurenčnosti MSP“ (tematski cilj št. 3) eden izmed tematskih ciljev z najvišjim odstotkom skupnega financiranja (13,9 %) ter je bistvenega pomena za doseganje ciljev kohezijske politike in strategije Evropa 2020;

| J. | ker so MSP, ki bi bila upravičena do sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ker poslujejo v konkurenčnem okolju in se srečujejo s številnimi omejitvami, tudi omejitvami denarnih tokov, posebej prizadeta zaradi zapletenih predpisov, nestabilnih pravil in upravne obremenitve, zlasti nesorazmernosti med upravnimi stroški in dodeljenimi sredstvi, rokov za obravnavo vlog in potrebe po vnaprejšnjem nakazilu sredstev; |
| --- | --- |

J.

ker so MSP, ki bi bila upravičena do sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ker poslujejo v konkurenčnem okolju in se srečujejo s številnimi omejitvami, tudi omejitvami denarnih tokov, posebej prizadeta zaradi zapletenih predpisov, nestabilnih pravil in upravne obremenitve, zlasti nesorazmernosti med upravnimi stroški in dodeljenimi sredstvi, rokov za obravnavo vlog in potrebe po vnaprejšnjem nakazilu sredstev;

| K. | ker je uvedba tematske osredotočenosti v programskem obdobju kohezijske politike 2014–2020 zagotovila učinkovito orodje za pripravo operativnih programov z večjo osredotočenostjo na prednostne naložbe, da bi bilo dovolj sredstev za dosego dejanskih učinkov; |
| --- | --- |

K.

ker je uvedba tematske osredotočenosti v programskem obdobju kohezijske politike 2014–2020 zagotovila učinkovito orodje za pripravo operativnih programov z večjo osredotočenostjo na prednostne naložbe, da bi bilo dovolj sredstev za dosego dejanskih učinkov;

| L. | ker so partnerski sporazumi in operativni programi iz členov 14, 16 in 29 uredbe o skupnih določbah strateška orodja za usmerjanje naložb v državah članicah in regijah; |
| --- | --- |

L.

ker so partnerski sporazumi in operativni programi iz členov 14, 16 in 29 uredbe o skupnih določbah strateška orodja za usmerjanje naložb v državah članicah in regijah;

| M. | ker bodo MSP zagotovila, da bo industrijska proizvodnja do leta 2020 predstavljala vsaj 20 % BDP držav članic; |
| --- | --- |

M.

ker bodo MSP zagotovila, da bo industrijska proizvodnja do leta 2020 predstavljala vsaj 20 % BDP držav članic;

| N. | ker je zdaj le majhen odstotek evropskih MSP zmožen prepoznati in izkoristiti priložnosti, ki jih ponujajo mednarodna trgovina, trgovinski sporazumi in globalne vrednostne verige, ter je bilo v zadnjih treh letih le 13 % evropskih MSP dejavnih na mednarodni ravni zunaj EU; |
| --- | --- |

N.

ker je zdaj le majhen odstotek evropskih MSP zmožen prepoznati in izkoristiti priložnosti, ki jih ponujajo mednarodna trgovina, trgovinski sporazumi in globalne vrednostne verige, ter je bilo v zadnjih treh letih le 13 % evropskih MSP dejavnih na mednarodni ravni zunaj EU;

| O. | ker bi za zagotovitev lojalne konkurence in večjo kakovost delovnih mest proces internacionalizacije MSP moral temeljiti na družbeni odgovornosti gospodarskih družb, spoštovanju človekovih pravic in pravic delavcev ter čim boljšem varstvu okolja; |
| --- | --- |

O.

ker bi za zagotovitev lojalne konkurence in večjo kakovost delovnih mest proces internacionalizacije MSP moral temeljiti na družbeni odgovornosti gospodarskih družb, spoštovanju človekovih pravic in pravic delavcev ter čim boljšem varstvu okolja;

| 1. | ugotavlja, da so bili operativni programi zaradi tematske osredotočenosti bolje usmerjeni na omejeno število strateških ciljev, zlasti glede krepitve rasti in potenciala MSP, vključno z mikropodjetji, za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest; meni, da so MSP gonilna sila evropskega gospodarstva in ključ za uspeh kohezijske politike, vendar se zaradi svoje velikosti pogosto soočajo s številnimi izzivi; zato priporoča, da se še bolj okrepi podpora iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, namenjena MSP; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo dodano vrednost projektov MSP za razvoj in inovacije v tradicionalnih sektorjih, saj bo to spodbudilo ustvarjanje delovnih mest, hkrati pa se bodo ohranile lokalne in regionalne poslovne posebnosti ob upoštevanju načel trajnosti; poudarja, da je treba upoštevati tudi splošne razmere v teh sektorjih ter ohraniti občutljivo ravnovesje med tradicionalnimi proizvodnimi postopki, ki temeljijo na znanju, in inovacijami; poudarja, da imajo MSP pomembno vlogo v sektorju storitev, ki se zaradi digitalizacije zelo spreminja, in meni, da bi zato bilo treba pomanjkanje strokovnega znanja na področju informacijske in komunikacijske tehnologije odpraviti z večjim osredotočanjem na ustrezno usposabljanje in izobraževanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da so na splošno potrebni mehanizmi za poenostavitev poslovnega okolja in pospešitev ustanavljanja novih podjetij s programom ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), da bi podprli konkurenčnost MSP ter črpanje sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; prav tako poudarja potrebo po izpolnjevanju predhodnih pogojenosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj pri izvajanju tematskega cilja št. 3 upošteva načela svežnja o krožnem gospodarstvu, da bi tako spodbudila bolj trajnostno gospodarsko rast in ustvarila nova kakovostna delovna mesta za MSP, s poudarkom na spodbujanju zelenih delovnih mest; v zvezi s tem meni, da si je treba še naprej prizadevati za spodbujanje zelene konkurenčnosti MSP s povečanjem dostopa do financiranja, zagotavljanjem več informacij, poenostavitvijo zakonodaje, zmanjšanjem upravne obremenitve, spodbujanjem e-kohezije in krepitvijo zelene podjetniške kulture; poudarja tudi, da lahko bolj zelena vrednostna veriga, ki vključuje ponovno proizvodnjo, popravilo, vzdrževanje, recikliranje in okoljsko primerno zasnovo, zagotovi pomembne poslovne priložnosti za številna MSP, če se spremeni gospodarsko obnašanje in se odstranijo ali zmanjšajo zakonodajne, institucionalne in tehnične ovire; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da so težave, s katerimi se srečujejo MSP, delno posledica manjšega povpraševanja zaradi varčevalnih politik držav članic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | spodbuja države članice in regionalne organe, naj preučijo možnosti finančnih instrumentov; poudarja, da je treba pri teh finančnih instrumentih ter programu pobud za MSP, namenjenih finančni podpori MSP, zagotoviti preglednost, odgovornost in nadzor; poudarja, da bi bilo treba finančne instrumente vedno uporabljati skladno s cilji kohezijske politike in da bi bilo zanje treba nuditi ustrezno tehnično in upravno podporo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva k bolj enostavnemu in manj reguliranemu dostopu do posojil, upoštevajoč posebnosti mikropodjetij, zagonskih podjetij in regij, v katerih poslujejo; obžaluje, da vlagatelji in banke pogosto ne želijo financirati podjetij v fazi zagona in začetne širitve, zaradi česar mnoga mala in srednja podjetja, zlasti mala zagonska podjetja, težko dostopajo do zunanjega financiranja; zato poziva Komisijo, države članice in regionalne organe, naj posebno pozornost posvetijo izboljšanju dostopa do financiranja za mikropodjetja in zagonska podjetja, ki se želijo razširiti; ugotavlja, da je treba obrestne mere za financiranje MSP izenačiti z obrestnimi merami za velika podjetja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da se evropska mala podjetja pretežno zanašajo na vire financiranja, kot so banke, in ne poznajo v celoti dodatnih virov ali možnosti financiranja; ugotavlja, da je Komisija, ob upoštevanju fragmentacije trgov, predlagala vrsto pobud, na primer unijo kapitalskih trgov za diverzifikacijo virov financiranja, lažji prosti pretok kapitala in izboljšanje dostopa do finančnih sredstev, zlasti za MSP; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da ni dovolj dokazov o učinkih in rezultatih finančnih instrumentov ter da so ti slabo povezani s splošnimi cilji in prednostnimi nalogami EU; poziva Komisijo, naj še izboljša dodeljevanje nepovratnih sredstev, namesto da primarno spodbuja uporabo finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da so v programskem obdobju 2007–2013 zaradi več ovir, kot so posledice gospodarske krize, zapleteno upravljanje strukturnih skladov in upravna bremena, ter zaradi omejenega dostopa MSP do financiranja in zapletenosti izvajanja podpornih shem, MSP premalo črpala tovrstna sredstva; opozarja, da je treba obravnavati temeljni razlog za nizko stopnjo črpanja sredstev, da se v programskem obdobju 2014–2020 ne bi pojavili enaki problemi, ter da nekatera MSP niso zaprosila za razpoložljiva sredstva zaradi pretirane birokracije; obžaluje, da so študije, ki obravnavajo učinkovitost in dejanski vpliv evropskih strukturnih in investicijskih skladov na MSP, preveč splošne in pomanjkljive, in poziva Komisijo, naj ob sodelovanju držav članic čim prej pripravi oceno tega vprašanja in jo predloži Parlamentu; poudarja, da lahko nezadostna upravna zmogljivost ovira uspešno in pravočasno izvajanje tematskega cilja št. 3; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da Komisija vse več pozornosti namenja dobremu upravljanju in visokokakovostnim javnim storitvam; opozarja, da je za MSP pomembna pregledna, dosledna in inovativna struktura za javna naročila; zato poziva, naj se ovire, s katerimi se soočajo MSP pri predložitvi ponudb, v čim večji meri odpravijo, z odpravo nepotrebnega upravnega bremena, preprečevanjem novih dodatnih zahtev na nacionalni ravni in izvajanjem obstoječih določb zakonodajnega okvira za čim hitrejše reševanje sporov na področju javnih naročil; pozdravlja Direktivo 2014/24/EU in enotni evropski dokument v zvezi z oddajo javnega naročila, ki bi morala občutno zmanjšati upravno breme za podjetja, zlasti za MSP; poudarja, da je treba še naprej dosledno izvajati ukrepe proti napakam in goljufijam, ne da bi povečali upravno obremenitev, in poenostaviti upravne postopke, da se preprečijo napake; poziva naročnike, ki želijo združiti naročila, naj zagotovijo, da zaradi vrednosti končnega sklopa MSP ne bodo izključena iz procesa, saj se za večja naročila lahko zahtevajo strožji pogoji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poziva h krepitvi preglednosti in sodelovanja vseh ustreznih regionalnih in lokalnih organov, deležnikov civilne družbe, podjetnikov in drugih zainteresiranih strani, zlasti v postopku določanja zahtev v razpisih za zbiranje projektnih predlogov, da bi se bolj usmerili v potrebe končnih upravičencev; zato poudarja, da je treba izvajati in spoštovati načelo partnerstva, kot je opredeljeno v uredbi o skupnih določbah in kodeksu dobre prakse za partnerstvo, tudi v fazah oblikovanja besedila, priprave in izvajanja sporazumov o partnerstvu in operativnih programov; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da veliko organizacij MSP v državah članicah še vedno ni resnično vključenih, pogosto so le obveščene, ne da bi se z njimi ustrezno posvetovalo; spodbuja organizacije, ki predstavljajo v prihodnost usmerjene, trajnostne in ekološko inovativne gospodarske sektorje, da se vključijo v partnerstva, ter poziva Komisijo in države članice, naj povečajo moč teh organizacij s tehnično pomočjo in krepitvijo zmogljivosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo okrepljeno usklajevanje in skladnost med vsemi naložbenimi politikami EU, osredotočenimi na MSP; ugotavlja, da bo okrepitev sinergije med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter drugimi politikami in finančnimi instrumenti, namenjenimi MSP, povečala učinek naložb; pozdravlja načrt za olajšanje dostopa do evropskih strukturnih in investicijskih skladov prek uvedbe „pečata odličnosti“ za projekte, ki so bili ocenjeni kot „odlični“, a se ne financirajo iz programa Obzorje 2020; poziva države članice, naj skupaj s socialnimi in ekonomskimi akterji oblikujejo enotne kontaktne točke na regionalni ravni, kar bo tudi promocija za že obstoječe, ali konsolidirano platformo za različne finančne instrumente EU, namenjene MSP, in poskrbijo za upravno podporo za pripravo in izvedbo projektov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja vlogo, ki bi jo na splošno lahko imele celostne teritorialne naložbe, lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, makroregionalne strategije in evropsko teritorialno sodelovanje pri uspešnem izvajanju tematskega cilja št. 3, saj lahko nekateri projekti vključujejo čezmejna območja, ki zajemajo več regij in držav, in razvijejo inovativne prakse, ki temeljijo na lokalnem pristopu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da so se glede na prvo oceno, ki jo je pripravila Komisija, zneski, dodeljeni za podporo MSP, precej povečali v primerjavi s predhodnimi programskimi obdobji; poudarja, da bi lahko evropski strukturni in investicijski skladi ter zlasti operativni programi, ki so namenjeni podpiranju raziskav in razvoja, z zagotavljanjem učinkovitih in uporabniku prijaznih shem financiranja pomagali MSP, da bi ta povečala svojo zmožnost za prijavo patentov Evropskemu patentnemu uradu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obžaluje zamude pri izvajanju kohezijske politike v sedanjem programskem obdobju; poudarja, da je za MSP nujen dostop do financiranja in da je samo izvajanje na zelo zgodnji stopnji, čeprav so vsi operativni programi že odobreni; ugotavlja, da zaradi zamud prihaja do vrzeli v izvajanju kohezijske politike, in poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe za pospešeno odpravo teh zamud; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj spremlja in spodbuja pospeševanje izvajanja kohezijske politike, zlasti pripravo projektov s potencialom za trajnostno rast in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, pri čemer naj se osredotoči tudi na projekte, ki se izvajajo na podeželskih območjih, ki ustvarjajo nove storitve in prispevajo k preprečevanju odseljevanja s podeželja; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju meril ustreznosti upošteva ekonomsko, socialno in okoljsko dodano vrednost projektov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja vlogo Parlamenta pri nadzoru izvajanja kohezijske politike, usmerjenega v rezultate; poziva Komisijo, naj čim prej opredeli ovire, ki preprečujejo učinkovito porabo sredstev za MSP in zagonska podjetja, ter jih zmanjša, opredeli potencialne sinergije med posameznimi evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter med temi skladi in drugimi skladi za MSP ter naj pripravi posebna priporočila za ukrepanje in usmerjanje, namenjena dodatni poenostavitvi, nadzoru in oceni uporabe teh finančnih instrumentov; ugotavlja, da težave v tem sektorju naraščajo, zlasti v najbolj oddaljenih regijah in na območjih, kjer so zasebne naložbe nizke zaradi slabe kakovosti ključne infrastrukture; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja potrebo po strukturiranem dialogu med Evropsko investicijsko banko in Evropskim investicijskim skladom za boljši in lažji dostop MSP do raznolikih virov financiranja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da glavne ovire, ki preprečujejo MSP večji dostop do evropskih strukturnih in investicijskih skladov, vključujejo upravno obremenitev, veliko število shem pomoči, zapletenost pravil in postopkov, zamude pri uvajanju izvedbenih predpisov in tveganje čezmernega prenašanja; zato poziva skupino na visoki ravni za poenostavitev, naj pripravi konkretne predloge, pri tem pa naj upošteva tudi strategijo za boljšo pripravo zakonodaje, da bi se zmanjšala upravna obremenitev in poenostavili postopki upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov za MSP, s posebnim poudarkom na zahtevah glede revizij, prožnosti pri upravljanju, ocene tveganja in vmesne ocene, nadzornega sistema ter usklajenosti s pravili konkurence in drugimi politikami EU; zahteva, da ukrepi za poenostavitev upoštevajo načeli akta za mala podjetja „samo enkrat“ in „najprej pomisli na male“ ter naj bodo zasnovani in naj se izvajajo na različnih ravneh ob sodelovanju s predstavniki različnih kategorij MSP; poziva skupino na visoki ravni, naj Evropski parlament prek njegovega Odbora za regionalni razvoj redno obvešča o rezultatih svojih dejavnosti, in Komisijo, naj se posvetuje s predstavniki držav članic o vprašanjih, ki jih obravnava skupina na visoki ravni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj določi pogoje za državno pomoč na nacionalni in regionalni ravni, ki ne bodo diskriminirali MS in bodo skladni s pomočjo kohezijske politike za podjetja, ter naj v celoti izkoristi sheme pomoči, ki temeljijo na uredbi o splošnih skupinskih izjemah, da bi se zmanjšala upravna obremenitev za uprave in upravičence ter pospešilo črpanje sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, obenem pa bi se razjasnila povezava med pravili evropskih strukturnih in investicijskih skladov za MSP in pravili o državni pomoči; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj zato države članice spodbuja k izmenjavi podatkov, znanja in najboljše prakse, pri čemer naj zagotovi ustrezno poročanje in jih spodbudi k podpiranju projektov, ki imajo visok potencial za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj nujno najdejo trajno rešitev za zaostanek pri plačilih, povezanih z regionalno politiko, in ustrezno izvajajo direktivo o zamudah pri plačilih (2011/7/EU), da bi zagotovili, da zamude pri plačilih MSP kot partnerjev pri projektih ne bi odvrnile od sodelovanja v podpornih programih in projektih v tem programskem obdobju; prav tako poudarja, da bi doslednejše upoštevanje te direktive, ki med drugim določa, da javni organi plačila za naročeno blago in storitve izvedejo v 30 dneh, prispevalo k ustvarjanju pogojev za stabilizacijo in rast MSP; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da so strategije pametne specializacije, čeprav se zanje v tematskem cilju št. 3 formalno ne zahteva predhodno pogojevanje, glavno orodje za zagotavljanje inovacij in prilagodljivosti tematskih ciljev, in hkrati poudarja, da te strategije ne bi smele biti usmerjene le v inovacije na področju znanosti in tehnologij, ampak bi morale spodbujati tudi inovacije, ki ne temeljijo na znanosti; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o rezultatih strategij za pametno specializacijo, namenjenih MSP na nacionalni in/ali regionalni ravni; opozarja na skladnost strategij pametne specializacije, ki so jih sprejele vse regije, s povezanim območnim gospodarstvom in izziv pri izvajanju pametne specializacije na neurbanih območjih, kjer lahko primanjkuje podporne infrastrukture; pozdravlja predhodne pogojenosti za MSP v tematskem cilju št. 3, in poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe in pospešeno izpolnijo cilje, določene v aktu za mala podjetja; podpira podelitev oznake Evropska podjetniška regija (EPR), namenjene odkrivanju in nagrajevanju regij EU s pomembnimi podjetniškimi strategijami, usmerjenimi v prihodnost in osnovanimi na desetih načelih akta za mala podjetja za Evropo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva organe upravljanja, naj upoštevajo značilnosti in specifične pristojnosti posameznih območij, pri tem pa se osredotočijo na tista, ki so nerazvita, s katerih se prebivalstvo odseljuje in ki imajo visoko stopnjo brezposelnosti, da bi spodbujali tradicionalne in inovativne gospodarske sektorje; poziva Komisijo, naj pripravi posebne programe, ki bodo vsebovali vse ustrezne elemente inteligentne, trajnostne in vključujoče rasti za MSP; opozarja na razlike med spoloma, omenjene tudi v aktu za mala podjetja, in izraža zaskrbljenost zaradi še vedno nizkega sodelovanja žensk pri ustanavljanju in vodenju podjetij; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izvajanje posebnih strategij za podjetništvo mladih in žensk v okviru zelene rasti, saj je to način za uskladitev gospodarske rasti in zaposlovanja, socialne vključenosti ter strokovnosti z okoljsko trajnostjo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj v okviru obstoječega proračuna ustanovi platformo za sodelovanje, prek katere bi širili rezultate projektov MSP, skupaj s primeri dobre prakse, ki se je izvajala tudi v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj v programskih obdobjih 2000–2006 in 2007–2013; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da inteligentni vodič za inovacije na področju storitev, ki ga je pripravila Evropska komisija, poudarja, da lahko strategije javne podpore, oblikovane v sodelovanju s socialnimi in ekonomskimi akterji na regionalni ravni, MSP omogočijo ugodno okolje in jim pomagajo ohranjati konkurenčen položaj v globalnih vrednostnih verigah; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja na izzive in priložnosti, s katerimi se bodo soočala MSP pri prilagajanju in izvajanju odločitev, nedavno sprejetih na konferenci COP21; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da MSP z ustrezno podporo in spodbudami za ukrepanje lahko zagotovijo inovativne priložnosti za vključevanje beguncev in migrantov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da so MSP glavni vir zaposlovanja v EU, zato bi bilo treba olajšati njihovo ustanavljanje s spodbujanjem podjetniških sposobnosti in uvedbo podjetništva v šolske učne načrte, kot je navedeno v aktu za mala podjetja, ter da sta bistvena ustrezno usposabljanje in podpora podjetništvu, zlasti v programih mikrokreditov, in da je potrebno posebno usposabljanje, da bi se mlade pripravilo na zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in organi upravljanja spodbuja vzpostavitev ekosistema, ki ga bodo sestavljali univerze, raziskovalna središča, socialni in gospodarski akterji ter javne ustanove in ki bo spodbujal podjetniške spretnosti in znanje, hkrati pa naj spodbuja organe upravljanja k uporabi razpoložljivih sredstev, namenjenih tehnični pomoči, vključno z inovativnimi uporabami informacijske in komunikacijske tehnologije v MSP; v zvez s tem ugotavlja tudi, da mora tehnična pomoč v okviru tematskega cilja št. 11 koristiti vsem partnerjem iz člena 5 uredbe o skupnih določbah; zato poziva, naj se območnim organizacijam MSP zagotovi dostop do sredstev v okviru tematskega cilja št. 11 in ukrepov za krepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da se le približno 25 % MSP s sedežem v EU ukvarja z izvozno dejavnostjo znotraj EU in da je internacionalizacija MSP proces, za katerega je potrebna podpora tudi na lokalni ravni; zato poziva Komisijo, naj okrepi uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov za pomoč MSP, da bodo ta izkoristila priložnosti in se soočila izzivi, ki jih prinaša mednarodna trgovina, ter naj jih hkrati podpre pri obvladovanju stroškov prilagoditve in negativnih učinkov povečane mednarodne konkurence; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj pri pripravi kohezijske politike za obdobje po letu 2020 še poveča financiranje ukrepov za krepitev konkurenčnosti MSP; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0364.

(2)  UL C 24, 22.1.2016, str. 2.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0198.

(4)  UL C 21 E, 28.1.2010, str. 1.

(5)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 7.

(6)  UL C 68 E, 7.3.2014, str. 40.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0002.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0308.

(9)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

(10)  UL C 218, 30.7.2013, str. 12.

(11)  UL C 415, 20.11.2014, str. 5.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/57 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/57

---

P8_TA(2016)0336

Strategija EU za alpsko regijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o strategiji EU za alpsko regijo (2015/2324(INI))

(2018/C 204/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 192, 265(5) in 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 192, 265(5) in 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 28. julija 2015 o strategiji Evropske unije za alpsko regijo (COM(2015)0366), priloženega akcijskega načrta in podpornega analitičnega dokumenta (SWD(2015)0147), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 28. julija 2015 o strategiji Evropske unije za alpsko regijo (COM(2015)0366), priloženega akcijskega načrta in podpornega analitičnega dokumenta (SWD(2015)0147),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. in 20. decembra 2013 o strategiji Evropske unije za alpsko regijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. in 20. decembra 2013 o strategiji Evropske unije za alpsko regijo,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. oktobra 2015 o Sporočilu Komisije o strategiji Evropske unije za alpsko regijo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. oktobra 2015 o Sporočilu Komisije o strategiji Evropske unije za alpsko regijo (4),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. decembra 2014 z naslovom „Makroregionalna strategija Evropske unije za Alpe“ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. decembra 2014 z naslovom „Makroregionalna strategija Evropske unije za Alpe“ (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2012 o razvoju makroregionalnih strategij EU: sedanja praksa in pričakovanja za prihodnost, zlasti v Sredozemlju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2012 o razvoju makroregionalnih strategij EU: sedanja praksa in pričakovanja za prihodnost, zlasti v Sredozemlju (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o makroregionalni strategiji za Alpe (7); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o makroregionalni strategiji za Alpe (7);

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 20. maja 2014 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o upravljanju makroregionalnih strategij (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 20. maja 2014 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o upravljanju makroregionalnih strategij (COM(2014)0284),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom „Prispevek regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020“ (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom „Prispevek regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020“ (COM(2011)0017),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje,

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/370/ES z dne 17. februarja 2005 o sklenitvi Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, v imenu Evropske skupnosti (Aarhuška konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/370/ES z dne 17. februarja 2005 o sklenitvi Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, v imenu Evropske skupnosti (Aarhuška konvencija),

| — | ob upoštevanju uvodne konference o strategiji Evropske unije za alpsko regijo, ki je potekala na Brdu v Sloveniji 25. in 26. januarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uvodne konference o strategiji Evropske unije za alpsko regijo, ki je potekala na Brdu v Sloveniji 25. in 26. januarja 2016,

| — | ob upoštevanju konference z deležniki o strategiji Evropske unije za alpsko regijo, ki je bila v Innsbrucku 17. septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference z deležniki o strategiji Evropske unije za alpsko regijo, ki je bila v Innsbrucku 17. septembra 2014,

| — | ob upoštevanju konference z deležniki o strategiji Evropske unije za alpsko regijo, ki je potekala v Milanu 1. in 2. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference z deležniki o strategiji Evropske unije za alpsko regijo, ki je potekala v Milanu 1. in 2. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 96/191/ES z dne 26. februarja 1996 o sklenitvi Konvencije o varstvu Alp (Alpska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 96/191/ES z dne 26. februarja 1996 o sklenitvi Konvencije o varstvu Alp (Alpska konvencija),

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila Komisije o javnem posvetovanju o strategiji Evropske unije za alpsko regijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila Komisije o javnem posvetovanju o strategiji Evropske unije za alpsko regijo,

| — | ob upoštevanju mnenja deležnikov, izraženih v politični resoluciji o evropski strategiji za alpsko regijo, sprejeti v Grenoblu 18. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja deležnikov, izraženih v politični resoluciji o evropski strategiji za alpsko regijo, sprejeti v Grenoblu 18. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju študije Nova vloga makroregij pri evropskem teritorialnem sodelovanju, ki jo je januarja 2015 objavil Generalni direktorat Evropskega parlamenta za notranjo politiko (tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Nova vloga makroregij pri evropskem teritorialnem sodelovanju, ki jo je januarja 2015 objavil Generalni direktorat Evropskega parlamenta za notranjo politiko (tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 1. aprila 2009 z naslovom „Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti“ (COM(2009)0147), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 1. aprila 2009 z naslovom „Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti“ (COM(2009)0147),

| — | ob upoštevanju kazalnikov uspešnosti za raziskave in inovacije za leto 2015, ki ga je pripravila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kazalnikov uspešnosti za raziskave in inovacije za leto 2015, ki ga je pripravila Komisija,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013)0249), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013)0249),

| — | ob upoštevanju smernic Komisije iz leta 2014 o omogočanju sinergij med Evropskim strukturnim in investicijskim skladom, programom Obzorje 2020 in drugimi programi Unije na področju raziskav, inovacij in konkurenčnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije iz leta 2014 o omogočanju sinergij med Evropskim strukturnim in investicijskim skladom, programom Obzorje 2020 in drugimi programi Unije na področju raziskav, inovacij in konkurenčnosti,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0226/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0226/2016),

| A. | ker je treba okrepiti ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v vsej Evropski uniji, da bi lahko spodbudili splošen skladen razvoj; |
| --- | --- |

A.

ker je treba okrepiti ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v vsej Evropski uniji, da bi lahko spodbudili splošen skladen razvoj;

| B. | ker so makroregionalne strategije trenutno bistveno orodje za uresničevanje načela ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; ker načelo t.i. trikratnega NE (nobenih novih predpisov, dodatnih sredstev in novih institucij) podpira te strategije; |
| --- | --- |

B.

ker so makroregionalne strategije trenutno bistveno orodje za uresničevanje načela ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; ker načelo t.i. trikratnega NE (nobenih novih predpisov, dodatnih sredstev in novih institucij) podpira te strategije;

| C. | ker bi lahko makroregionalna strategija za Alpe pomagala obrniti trend gospodarskega nazadovanja s pomočjo naložb v raziskovanje, inovacije in poslovno podporo, zlasti če upoštevamo edinstvene značilnosti in posebnosti te regije; |
| --- | --- |

C.

ker bi lahko makroregionalna strategija za Alpe pomagala obrniti trend gospodarskega nazadovanja s pomočjo naložb v raziskovanje, inovacije in poslovno podporo, zlasti če upoštevamo edinstvene značilnosti in posebnosti te regije;

| D. | ker bi moral biti cilj makroregionalnih strategij boljše doseganje skupnih ciljev različnih regij s prostovoljnim in usklajenim pristopom, ki ne bo povzročil dodatne zakonodaje; |
| --- | --- |

D.

ker bi moral biti cilj makroregionalnih strategij boljše doseganje skupnih ciljev različnih regij s prostovoljnim in usklajenim pristopom, ki ne bo povzročil dodatne zakonodaje;

| E. | ker so v alpski regiji podnebne spremembe hitrejše kot v svetovnem povprečju in je zato vse več naravnih nesreč, kot so plazovi in poplave; |
| --- | --- |

E.

ker so v alpski regiji podnebne spremembe hitrejše kot v svetovnem povprečju in je zato vse več naravnih nesreč, kot so plazovi in poplave;

| F. | ker bi lahko na osnovi makroregionalne strategije prepoznali vire in izkoristili skupni razvojni potencial regije; |
| --- | --- |

F.

ker bi lahko na osnovi makroregionalne strategije prepoznali vire in izkoristili skupni razvojni potencial regije;

| G. | ker makroregionalne strategije predstavljajo model upravljanja na več ravneh, kjer je vključevanje deležnikov, ki predstavljajo lokalno, regionalno in nacionalno raven, bistveno za uspeh strategij; ker je treba spodbujati medsebojno sodelovanje med različnimi makroregijami za izboljšanje skladnosti njihovih politik z evropskimi cilji; |
| --- | --- |

G.

ker makroregionalne strategije predstavljajo model upravljanja na več ravneh, kjer je vključevanje deležnikov, ki predstavljajo lokalno, regionalno in nacionalno raven, bistveno za uspeh strategij; ker je treba spodbujati medsebojno sodelovanje med različnimi makroregijami za izboljšanje skladnosti njihovih politik z evropskimi cilji;

| H. | ker lahko makroregionalne strategije prispevajo k razvoju čezmejnih strategij in mednarodnih projektov za vzpostavitev mrež za sodelovanje, ki bi koristile celotni regiji; |
| --- | --- |

H.

ker lahko makroregionalne strategije prispevajo k razvoju čezmejnih strategij in mednarodnih projektov za vzpostavitev mrež za sodelovanje, ki bi koristile celotni regiji;

| I. | ker si regionalne identitete ter kulturna dediščina v alpski regiji, kot so ljudske kulture in običaji, zaslužijo posebno zaščito; |
| --- | --- |

I.

ker si regionalne identitete ter kulturna dediščina v alpski regiji, kot so ljudske kulture in običaji, zaslužijo posebno zaščito;

| J. | ker je trden pristop od spodaj navzgor, ki so ga sprejele regije na alpskem območju, pripeljal do priprave Strategije Evropske unije za alpsko regijo (EUSALP), katere namen je učinkovito obravnavati izzive, skupne celotni alpski regiji; |
| --- | --- |

J.

ker je trden pristop od spodaj navzgor, ki so ga sprejele regije na alpskem območju, pripeljal do priprave Strategije Evropske unije za alpsko regijo (EUSALP), katere namen je učinkovito obravnavati izzive, skupne celotni alpski regiji;

| K. | ker ima alpska regija pomembno vlogo za gospodarski razvoj držav članic in zagotavlja številne ekosistemske storitve za bližnja mestna in primestna območja; |
| --- | --- |

K.

ker ima alpska regija pomembno vlogo za gospodarski razvoj držav članic in zagotavlja številne ekosistemske storitve za bližnja mestna in primestna območja;

| L. | ker bo makroregionalna strategija za alpsko regijo zadevala 80 milijonov ljudi iz 48 regij v sedmih državah, od katerih je pet držav članic EU (Avstrija, Francija, Italija, Nemčija in Slovenija), dve državi pa nista v EU (Lihtenštajn in Švica); |
| --- | --- |

L.

ker bo makroregionalna strategija za alpsko regijo zadevala 80 milijonov ljudi iz 48 regij v sedmih državah, od katerih je pet držav članic EU (Avstrija, Francija, Italija, Nemčija in Slovenija), dve državi pa nista v EU (Lihtenštajn in Švica);

| M. | ker mora strategija EU za alpsko regijo uskladiti okoljsko trajnost in gospodarski razvoj v naravnem okolju, ki je tudi pomembna turistična destinacija; |
| --- | --- |

M.

ker mora strategija EU za alpsko regijo uskladiti okoljsko trajnost in gospodarski razvoj v naravnem okolju, ki je tudi pomembna turistična destinacija;

| N. | ker je izseljevanje glavni problem nekaterih alpskih območij in večina prebivalcev alpske regije ne more preživeti samo z alpskim turizmom, zato je treba dodatno razviti kmetijstvo, gozdarstvo in druge okolju prijazne industrije in storitve; |
| --- | --- |

N.

ker je izseljevanje glavni problem nekaterih alpskih območij in večina prebivalcev alpske regije ne more preživeti samo z alpskim turizmom, zato je treba dodatno razviti kmetijstvo, gozdarstvo in druge okolju prijazne industrije in storitve;

| O. | ker obstajajo med gorskimi regijami, ki so vključene v strategijo, precejšnje razlike, zaradi česar je potrebna uskladitev politik in sektorjev med različnimi gorskimi regijami (horizontalno), pa tudi znotraj posameznih regij (vertikalno); |
| --- | --- |

O.

ker obstajajo med gorskimi regijami, ki so vključene v strategijo, precejšnje razlike, zaradi česar je potrebna uskladitev politik in sektorjev med različnimi gorskimi regijami (horizontalno), pa tudi znotraj posameznih regij (vertikalno);

| P. | ker ima alpska regija edinstvene geografske in naravne značilnosti ter je medsebojno povezana in tranzitna makroregija, ki ima velik razvojni potencial; ker pa potrebuje posebne odzive na izzive s področja okolja, demografije, prometa, turizma, energije, sezonskosti in številnih dejavnosti ter usklajeno prostorsko načrtovanje, ki bi lahko dalo boljše rezultate in dodano vrednost teritorialni koheziji na alpskih in predalpskih območjih; |
| --- | --- |

P.

ker ima alpska regija edinstvene geografske in naravne značilnosti ter je medsebojno povezana in tranzitna makroregija, ki ima velik razvojni potencial; ker pa potrebuje posebne odzive na izzive s področja okolja, demografije, prometa, turizma, energije, sezonskosti in številnih dejavnosti ter usklajeno prostorsko načrtovanje, ki bi lahko dalo boljše rezultate in dodano vrednost teritorialni koheziji na alpskih in predalpskih območjih;

| Q. | ker je alpska regija „vodnjak“ Evrope in ker Alpe zagotavljajo količino vode, s katero je mogoče poleti zadovoljiti do 90 % potreb regij ob gorskem vznožju; ker so vodni viri pomembni za proizvodnjo električne energije, namakanje kmetijskih površin, trajnostno upravljanje gozdov, ohranjanje biotske raznovrstnosti in krajine ter oskrbo s pitno vodo; ker je nujno treba ohraniti kakovost voda in nizkovodno stanje rek v Alpah ter najti ustrezno ravnotežje med interesi lokalnega prebivalstva in okoljskimi potrebami; |
| --- | --- |

Q.

ker je alpska regija „vodnjak“ Evrope in ker Alpe zagotavljajo količino vode, s katero je mogoče poleti zadovoljiti do 90 % potreb regij ob gorskem vznožju; ker so vodni viri pomembni za proizvodnjo električne energije, namakanje kmetijskih površin, trajnostno upravljanje gozdov, ohranjanje biotske raznovrstnosti in krajine ter oskrbo s pitno vodo; ker je nujno treba ohraniti kakovost voda in nizkovodno stanje rek v Alpah ter najti ustrezno ravnotežje med interesi lokalnega prebivalstva in okoljskimi potrebami;

| R. | ker je alpska regija prepredena z mejami in je odprava teh ovir pogoj za sodelovanje na tem območju, svoboden pretok ljudi, storitev, blaga in kapitala in s tem za skupne dejavnosti na gospodarskem, socialnem in okoljskem področju; ker se z alpsko strategijo ponuja možnost za razširitev čezmejnega sodelovanja, ustvarjanje povezav in mrež med ljudmi in gospodarskim dejavnostmi in s tem za odpravo meja in ovir, ki jih postavljajo meje; |
| --- | --- |

R.

ker je alpska regija prepredena z mejami in je odprava teh ovir pogoj za sodelovanje na tem območju, svoboden pretok ljudi, storitev, blaga in kapitala in s tem za skupne dejavnosti na gospodarskem, socialnem in okoljskem področju; ker se z alpsko strategijo ponuja možnost za razširitev čezmejnega sodelovanja, ustvarjanje povezav in mrež med ljudmi in gospodarskim dejavnostmi in s tem za odpravo meja in ovir, ki jih postavljajo meje;

| S. | ker je Komisija v svojem sporočilu v zvezi s strategijo Evropske unije za alpsko regijo poudarila potrebo, da se zmanjša vpliv prometa čez Alpe ter tako ohrani alpska okoljska dediščina, in pomen izvajanja strategije, katere cilj je bolj zdravo in boljše ohranjeno okolje za lokalno prebivalstvo; |
| --- | --- |

S.

ker je Komisija v svojem sporočilu v zvezi s strategijo Evropske unije za alpsko regijo poudarila potrebo, da se zmanjša vpliv prometa čez Alpe ter tako ohrani alpska okoljska dediščina, in pomen izvajanja strategije, katere cilj je bolj zdravo in boljše ohranjeno okolje za lokalno prebivalstvo;

| T. | ker je prosto gibanje ljudi temeljna pravica in osnovni pogoj za uresničevanje ciljev ekonomske, socialne, teritorialne ter okoljske kohezije, zlasti v obmejnih regijah, in s tem za močno in trajnostno konkurenčnost ter pravičen dostop do zaposlitve; |
| --- | --- |

T.

ker je prosto gibanje ljudi temeljna pravica in osnovni pogoj za uresničevanje ciljev ekonomske, socialne, teritorialne ter okoljske kohezije, zlasti v obmejnih regijah, in s tem za močno in trajnostno konkurenčnost ter pravičen dostop do zaposlitve;

| U. | ker območje EUSALP sestavljajo gorska in predalpska območja, vključno z mestnimi območji, ki so povezana v tesnem medsebojnem delovanju in funkcionalnih odnosih, ki vplivajo na gospodarski, socialnih in okoljski razvoj; |
| --- | --- |

U.

ker območje EUSALP sestavljajo gorska in predalpska območja, vključno z mestnimi območji, ki so povezana v tesnem medsebojnem delovanju in funkcionalnih odnosih, ki vplivajo na gospodarski, socialnih in okoljski razvoj;

| V. | ker lahko to območje z ohranjenimi ekosistemi in storitvami nudi temelje za številne gospodarske dejavnosti s poudarkom na kmetijstvu, gozdarstvu, turizmu in energetiki, ob upoštevanju kulturne in naravne dediščine te regije; |
| --- | --- |

V.

ker lahko to območje z ohranjenimi ekosistemi in storitvami nudi temelje za številne gospodarske dejavnosti s poudarkom na kmetijstvu, gozdarstvu, turizmu in energetiki, ob upoštevanju kulturne in naravne dediščine te regije;

| W. | ker je lahko strategija Evropske unije za alpsko regijo kot prva makroregionalna strategija za gorsko območje vzorec in navdih za druga gorska območja v EU; |
| --- | --- |

W.

ker je lahko strategija Evropske unije za alpsko regijo kot prva makroregionalna strategija za gorsko območje vzorec in navdih za druga gorska območja v EU;

| X. | ker so prejšnje makroregionalne strategije EU dokazale, da gre za uspešen način sodelovanja, njihove izkušnje pa so koristne za pripravo novih makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

X.

ker so prejšnje makroregionalne strategije EU dokazale, da gre za uspešen način sodelovanja, njihove izkušnje pa so koristne za pripravo novih makroregionalnih strategij;

Splošne ugotovitve in upravljanje

| 1. | pozdravlja Sporočilo Komisije o strategiji Evropske unije za alpsko regijo in priloženi akcijski načrt; meni, da je to korak naprej v razvoju regije v skladu s ciljem strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; ugotavlja, da lahko strategija in akcijski načrt igrata pomembno vlogo v prizadevanjih za zaustavitev izseljevanja prebivalstva iz regije, zlasti izseljevanja mladih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja dragocene izkušnje, pridobljene pri izvajanju Alpske konvencije, ki usklajuje gospodarske, socialne in okoljske interese; poziva sodelujoče države, naj spoštujejo dosežene sporazume in vzdržujejo visoko raven zavezanosti trajnostnemu razvoju in zaščiti Alp; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja dejstvo, da evropski strukturni in investicijski skladi nudijo strategiji potencialno pomembne vire in širok nabor orodij in možnosti; poziva k večji sinergiji za spodbujanje usklajevanja in dopolnjevanja med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi in drugimi skladi in instrumenti, povezanimi s stebri strategije, predvsem programom Obzorje 2020, instrumentom za povezovanje Evrope, programom LIFE, programom COSME za mala in srednja podjetja, programom Interreg za alpski prostor in Evropskim skladom za strateške naložbe, pri katerih bi morala Komisija preučiti morebitno dodano vrednost posebnih razpisov, osredotočenih na posebne izzive, ki zadevajo alpsko regijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo ter nacionalne, regionalne in lokalne organe, ki so odgovorni za pripravo, upravljanje in izvajanje programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov, naj poudarjajo pomen makroregionalnih projektov in ukrepov; pričakuje povečano skupno delovanje v obliki usklajevanja politik, programov in strategij EU, ki so pomembni za Alpe, ter poziva Komisijo, naj podrobno spremlja praktično izvajanje teh programov, da bi se preprečilo prekrivanje in v največji možni meri dosegli komplementarnost in dodana vrednost; poziva Komisijo, naj evropskim državljanom in institucijam držav članic zagotovi tudi enostaven dostop do zadevnih dokumentov in popolno preglednost postopkov, ki jih je treba izvesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja pomen načela trojnega NE, saj so makroregije okvir za ustvarjanje dodane vrednosti pobud za sodelovanje in sinergij med različnimi instrumenti financiranja EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva pristojne organe držav članic in sodelujočih regij, naj uskladijo politike in financiranje na nacionalni in regionalni ravni z dejavnostmi in cilji strategije EUSALP, kjerkoli je to mogoče, ter naj prilagodijo sprejete operativne programe in zagotovijo, da se prihodnji projekti v okviru strategije EUSALP hitro izvajajo ter da organi upravljanja pri izvajanju operativnih programov upoštevajo prednostne naloge strategije EUSALP (npr. z namenskimi razpisi, dodatnimi točkami ali namenskimi postavkami v proračunu); poziva, naj se okrepi makroregionalni pristop, pred reformo kohezijske politike po letu 2020, ter poudarja pomen integriranih makroregionalnih projektov in ukrepov;; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Evropsko investicijsko banko, naj v sodelovanju s Komisijo preuči možnost vzpostavitve naložbene platforme za alpsko regijo, ki bi omogočala mobilizacijo sredstev iz javnih in zasebnih virov; poziva k pripravi nabora projektov za regijo, ki bi pritegnili vlagatelje; zato poziva Komisijo, Evropsko investicijsko banko in države udeleženke, naj v celoti izkoristijo možnosti, ki so na voljo v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe za financiranje projektov v regiji, da bodo trajnostni razvoj, gospodarska rast in zaposlovanje doseženi na makroregionalni ravni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja potrebo po ustreznih kampanjah obveščanja v zvezi s strategijo EU za alpsko regijo ter spodbuja države članice, naj zagotovijo, da ima strategija dovolj visok profil ter da se o njenih ciljih in dosežkih ustrezno poroča na vseh ravneh, tudi na čezmejni in mednarodni ravni; poziva z spodbujanju usklajevanja in izmenjave primerov dobre prakse o izvajanju makroregionalnih strategij EU, zlasti na področju upravljanja naravne in kulturne dediščine, da se ustvarijo trajnostne turistične priložnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k vzpostavitvi podporne izvedbene strukture za upravne organe EUSAPL v sodelovanju in dogovoru s Komisijo, državami članicami in regijami; poleg tega pozdravlja sodelovanje Parlamenta v upravnih organih strategije ter meni, da bi moral biti vključen tudi v spremljanje izvajanja strategije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k dejavni vlogi Komisije v fazi izvajanja strategije EUSALP; meni, da bi morala v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti skupaj z državami in regijami sodelovati v vseh fazah načrtovanja in uresničevanja načrtov strategije, da se v zvezi z makroregijo zagotovi dejansko sodelovanje lokalnih in regionalnih deležnikov, med njimi javnih organov, gospodarskih in socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe, ter potrebna uskladitev z drugimi strategijami in oblikami financiranja, ki jih podpira EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva, naj Komisija oceni izvajanje strategije EUSALP po objektivnih merilih in z merljivimi kazalniki; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podpira strateško načrtovanje med mestnimi in podeželskimi območji alpske regije, da bi se spodbujalo povezovanje v mreže in skupni cilji v jasnem, usklajenem in povezanem političnem okviru (na primer glede obnovljivih virov energije, blaginje, logistike ter poslovnih in družbenih inovacij); spodbuja izmenjavo primerov dobre prakse med regijami, na primer na področju trajnostnega turizma, ter med drugimi obstoječimi makroregionalnimi strategijami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vztraja, da bi morali imeti lokalni in regionalni organi, skupaj z lokalno in regionalno civilno družbo vodilno vlogo pri postopkih odločanja v organih upravljanja ter v operativnih, tehničnih in izvajalskih organih strategije, ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti in upravljanja na več ravneh; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi morale biti naložbe namenjene enakopravnemu in dejanskemu dostopu do zdravstvenega varstva ter enotam prve in nujne pomoči za vse prebivalstvo regije, zlasti na podeželju, da bi se preprečilo izseljevanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu vsaki dve leti predstavi poročilo o izvajanju strategije EUSALP, z objektivnimi merili in merljivimi kazalniki, da bi se ocenilo delovanje strategije ter njena dodana vrednost z vidika rasti in delovnih mest, zmanjševanja neenakosti ter trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva sodelujoče države, naj si še naprej prizadevajo za povečanje raznolikosti virov za oskrbo z energijo ter naj pri tem upoštevajo okolje; poudarja potrebo po trajnosti, konkurenčnosti in posodobitvi obstoječih hidroelektrarn, ki so že zelo stare, vendar je treba upoštevati njihov vpliv na okolje in geologijo ter je treba spodbujati male (mini, mikro in piko) hidroelektrarne; poudarja, da je integrirano upravljanje in varovanje vodnih virov eden od ključnih elementov trajnostnega razvoja Alp in da bi se moralo lokalno prebivalstvo zavezati k izkoriščanju hidroelektrarn in uporabiti dodano vrednosti, ki jo proizvajajo; poziva sodelujoče države, naj prispevajo k dobro delujočim mrežam v makroregiji, da se zagotovi zanesljiva preskrba in vzpostavijo strukture za izmenjavo primerov najboljše prakse na področju čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba še bolj okrepiti socialno razsežnost in s tem zagotoviti model rasti, ki omogoča trajnostno rast, socialno vključenost in socialno varstvo za vse, zlasti na obmejnih območjih; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno določiti prednostne naloge in sprejeti ukrepe proti vsem oblikam diskriminacije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da je treba načelo o univerzalnem dostopu do javnih storitev zagotoviti na vseh območjih EU, zlasti na področju izobraževanja, zdravstva, socialnih storitev in mobilnosti, ter posebno pozornost nameniti potrebam invalidov; poudarja, da morajo sodelujoče države pri nudenju javnih storitev spodbujati drugačne in inovativne rešitev za alpsko regijo, vključno z rešitvami po meri, prilagojenimi lokalnim in regionalnim potrebam; v zvezi s tem poziva sodelujoče države, naj izdelajo načrte za spodbujanje nastanka javno-zasebnih partnerstev; vendar opozarja na načelo cenovne sprejemljivosti in dostopnosti kakovostnih javnih storitev za vse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je zaskrbljen zaradi degradacije ekosistemov in nevarnosti za naravne nesreče v nekaterih predelih alpske regije; poudarja, da je treba v celoti izvajati načrt za upravljanje tveganja za naravne nesreče ter strategije za prilagajanje podnebnim spremembam; poudarja potrebo po pripravi in izvajanju skupnih načrtov za odziv na nepredvideno čezmejno onesnaževanje; poziva k ustanovitvi skupne ekipe za hiter odziv na turističnih območjih, ki bi jih prizadele naravne nesreče, kot so nanosi blata, zemeljski plazovi in poplave; v zvezi s tem poudarja potrebo po boljšem promoviranju mehanizma EU na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

19.

Delovna mesta, gospodarska rast in inovacije

| 20. | se zaveda, da imajo alpske regije naravno dediščino, ki jo je treba zaščititi, veliko rezervo naravne krajine, izjemno raznolike ekosisteme, ki segajo od visokogorja do nižin ter celo do sredozemskih obal, kar tvori gospodarski in življenjski prostor, ki temelji na sobivanju človeka in narave; poudarja zato potrebo po aktivnem sinergijskem sodelovanju med kmetijskimi in drugimi gospodarskimi dejavnostmi na zavarovanih območjih v regiji (območja Natura 2000, narodni parki itd.), da bi razvili integrirane turistične proizvode, ter pomen ohranjanja in varovanja edinstvenih habitatov v gorskih regijah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja možnosti, ki jih daje strategija, za razvoj trga dela, za katerega so značilne različne pomembne stopnje prečkanja meje zaradi prevoza na delo; meni, da bi morala biti izboljšanje kvalifikacij delovne sile in ustvarjanje novih delovnih mest v zelenem gospodarstvu med prednostnimi naložbami alpske strategije; vendar poudarja, da so mala in srednja podjetja, ki so pogosto družinska (na primer male kmetije in mala predelovalna podjetja), temelj gospodarske dejavnosti na področju kmetijstva, turizma, trgovine, obrti in proizvodnje v alpski regiji in zato nosilni steber življenjskega, kulturnega in naravnega prostora v Alpah ter pomemben vir zaposlovanja; poudarja potrebo po nadaljnji diverzifikaciji gospodarskih dejavnosti in zaposlitvenih možnosti v alpski regiji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba prednostno vlagati v digitalno infrastrukturo ter zagotoviti hiter in učinkovit dostop do širokopasovnega interneta in s tem do digitalnih in spletnih storitev, kot so spletno trgovanje, uporaba digitalnih tržnih kanalov in dela na daljavo, kar nudi priložnosti ljudem, ki živijo na območjih, oddaljenih od mestnih središč, ter spodbuja rešitve, ki nadomeščajo fizično potovanje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da lahko inovacije in uporaba novih tehnologij na temeljnih področjih gospodarstva, ki ga vodijo strategije pametne specializacije in se financira iz obstoječih virov EU (npr. Evropskega sklada za razvoj podeželja, Evropskega socialnega sklada, programa COSME, programa Obzorje 2020 ali programa Erasmus+), ustvarijo kakovostna delovna mesta v strateških sektorjih, kot so biološke znanosti, biogospodarstvo, energija, organski proizvodi, novi materiali, spletne storitve; opozarja na pomen močne podpore MSP, ki lahko pomagajo pri zaustavitvi trenda izseljevanja, značilnega za nekatera območja in predele alpske regije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva pristojne organe držav članic in regij na alpskem območju, naj vzdržujejo dialog z Evropsko komisijo, da se oceni možnost, da bi se v prihodnjem programskem obdobju izvedel skupni program podpore (na podlagi člena 185 PDEU) za spodbujanje povezovanja pri raziskavah in inovacijah na alpskem območju, v okviru trdnih evropskih vrednostnih verig, vključenih v strategije pametne specializacije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | spodbuja povezovanje in sodelovanje med javnimi in zasebnimi podjetji, univerzami, raziskovalnimi inštituti in drugimi ustreznimi deležniki, da bi spodbujali inovacije in omogočili izkoriščanje sinergij med alpskimi in predalpskimi območji; meni, da bi morali predvideni ukrepi temeljiti na nacionalnih in regionalnih strategijah raziskav in inovacij za pametno regionalno specializacijo, da bi tako zagotovili učinkovitejše in uspešnejše naložbe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | priznava, da je za strategijo EUSALP zelo pomemben razvoj projektov za združenja, institucije, mikro, mala in srednja podjetja, ki delujejo v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, zaradi vpliva, ki ga imajo pri naložbah, rasti, inovacijah in zaposlovanju, pa tudi zaradi osrednje vloge pri ohranjanju in spodbujanju kulturne in jezikovne raznolikosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi morala makroregionalna strategija za Alpe omogočiti ohranitev oblik tradicionalne gospodarske dejavnosti, kot so kmetijstvo, gozdarstvo in obrtništvo, jih podpirati in jim po potrebi pomagati pri prilagajanju, ter spodbujati inovacije in razvijanje novih pobud na tem področju, na primer prek instrumenta EU InnovFin; opozarja, da je treba malim in srednjim podjetjem zagotoviti lažji dostop do podpore in financiranja, saj imajo pomembno vlogo pri odpiranju novih delovnih mest; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je sodelovanje med regijami, zlasti čezmejno sodelovanje, nujno za nadaljnji razvoj turizma v širši regiji; spodbuja oblikovanje strategij za turizem, ki temeljijo na obstoječi naravni in kulturni dediščini, trajnosti in inovacijah; poudarja socialno, kulturno in ekonomsko razsežnost različnih alpskih tradicij in običajev, ki bi jih bilo treba v njihovi raznolikosti spodbujati in podpirati; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da poteka upravljanje in ponovno naseljevanje ptic roparic in mesojedcev v alpskih regijah na nacionalni in lokalni ravni, vendar te vrste ne poznajo upravnih meja in so čezmejne migracije naraven pojav; opozarja države članice, da je treba zato, da bi preprečili konflikte zaradi tega ponovnega naseljevanja, izboljšati usklajevanje med različnimi organi ter okrepiti izmenjavo informacij in primerov dobre prakse, da bi izboljšali upravljanje in zaščito rejnih in pašnih živali kot del alpske strategije, v povezavi s platformo Alpske konvencije o velikih mesojedcih in divjih kopitarjih ter družbeno platformo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podpira diverzifikacijo turistične ponudbe z oblikovanjem novih, regionalnim danostim prilagojenih ponudb, ki uporabljajo regionalne vire, kot so turistični tematski parki in poti, vinski in kulinarični turizem, kulturni, zdravstveni, izobraževalni in športni turizem, s čimer bi podaljšali turistično sezono in zmanjšali pritisk na infrastrukturo ter dosegli celoletno zaposlenost v turističnem sektorju, turizem na kmetijah, ki bi privlačil obiskovalce in jih seznanjal s kmečkimi dejavnostmi in dejavnostmi na prostem, daleč od hotelskega življenja, ter povečali konkurenčnost in trajnost turističnih destinacij; podpira promocijo novih turističnih dejavnosti, ki so bolje prilagojene podnebnim spremembam in varstvu okolja; poudarja tudi, da je treba podpreti in okrepiti koordinacijo gorskih reševalnih služb; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podpira ukrepe, ki pomagajo razbremeniti prometne infrastrukture s razporeditvijo šolskih počitnic in s tem povezanim dopustniškim časom, inteligentnim plačilom cestnine in pobudami turističnih ponudnikov na vrhuncu potovalnih dni in med prometnimi konicami; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja na ekonomski pomen razvijanja mehkih in trajnostnih turističnih dejavnosti v vsej alpski regiji, tudi ob jezerih in v termalnih krajih; prav tako spodbuja države članice, naj spodbujajo kolesarjenje v kombinaciji z železniškim potniškim prometom ali intermodalne prevozne storitve; na podlagi primerov najboljše prakse opozarja na turistične platforme, oblikovane v okviru projektov, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da mora posameznik med letom pogosto opravljati različne dejavnosti, včasih tudi čez mejo; poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj akterje na področju strokovnega usposabljanja na vseh ravneh spodbujajo k sodelovanju; poudarja, da bi veliko korist prinesel program Erasmus+, namenjen čezmejnemu vajeništvu; |
| --- | --- |

33.

Mobilnost in povezanost

| 34. | poudarja, da je pomembno izboljšati prometno in energetsko povezanost med sodelujočimi državami, tudi lokalni, regionalni in čezmejni promet in intermodalne povezave z zaledjem (vključno z velikimi somestji), da bi se spodbujal razvoj regije, izboljšala kakovost življenja tamkajšnjega prebivalstva ter da bi se pritegnili novi prebivalci, hkrati pa preveriti, ali se lahko obnovijo in/ali razširijo obstoječa omrežja zaradi boljšega izvajanja omrežja TEN-T; poudarja, da je pomembno zgraditi pametno infrastrukturo; meni, da bi morala na novo zgrajena infrastruktura postati pravi tehnološki koridorji, v katere se vgradi vsa druga infrastruktura, tj. električno in telefonsko omrežje, širokopasovni in ultraširokopasovni internet, plinovodi, optični kabli, vodovodne cevi itd.; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva k celostnemu pristopu pri prihodnjem oblikovanju in izvajanju alpske prometne in okoljske politike; v zvezi s tem poudarja, da je treba dati prednost preusmeritvi cestnega prevoza na železniški, zlasti za tovorni promet, ter poziva Komisijo, naj podpre ta prehod; prav tako poziva, naj se prihodki od cestnega prevoza uporabijo za spodbujanje izvajanja in razvijanja učinkovitega in okolju prijaznega železniškega prevoza potnikov in tovora ter za zmanjšanje hrupa in onesnaževanja okolja, ter opozarja na potencialne projekte na področjih, kot so upravljanje prometa, tehnološke inovacije, interoperabilnost itd.; poleg tega poziva k razširitvi obstoječe infrastrukture v alpski regiji, vključno z intermodalnimi in interoperabilnimi kakovostnimi sistemi; poudarja, da je pomembno vsem prebivalcem regije zagotoviti dostop in povezanost; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je ob najboljšem možnem izkoristku obstoječe infrastrukture pomembna povezanost prometnih poti z drugimi deli Evrope in medsebojna povezanost s koridorji TEN-T; opozarja, da ostajajo gorska območja resna ovira za zbliževanje evropskih državljanov ter da se je Unija zavezala, da bo povečala financiranje infrastrukture za čezmejni promet; zato sodelujoče države poziva, naj svoja prizadevanja osredotočijo na izvajanje in načrtovanje dopolnilnih trajnostnih in vključujočih projektov za povezovanje in razvoj obstoječega omrežja TEN-T; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opozarja na pomanjkanje učinkovitih, neonesnažujočih povezav z gorskimi območji ter med gorskimi in predgorskimi območji; poziva Komisijo in države članice, naj omogočijo čiste, nizkoogljične in boljše povezave na regionalni in lokalni ravni, zlasti železniška omrežja, s čimer bi se okrepila kohezija in izboljšala življenjska kakovost na teh območjih; spodbuja in promovira naseljevanje alpske regije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države, ki sodelujejo v makroregionalni strategiji, naj upoštevajo posebne razmere, v katerih delajo čezmejni delavci, ter naj izdelajo sporazume za čezmejne delavce v alpski makroregiji; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podpira razvijanje inovativnih oblik lokalnega prevoza na zahtevo, vključno s pametnimi prometnimi informacijami, upravljanja prometa ter telematike in večmodalnosti, tudi glede na možnosti za medregionalno souporabo dejavnosti na tem področju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja na pomanjkanje učinkovitih digitalnih povezav na gorskih območjih; poziva Komisijo in države članice, naj omogočijo boljše povezave na regionalni in lokalni ravni, s čimer bi izboljšali kakovost življenja in spodbujali razvijanje novih dejavnosti ter ustvarjanje zaposlitvenih možnosti na teh območjih, pa tudi spodbujali ponovno naseljevanje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja pomen javnih naložb na gorskih območjih, da bi ublažili nedelovanje trga pri zagotavljanju digitalne povezanosti na teh območjih; poudarja, da je popolna in splošna pokritost s širokopasovnim internetom tudi v gorskih regijah pomembna za zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti oddaljenih naselij in gospodarskih območij; poziva Komisijo, naj predlaga konkretne rešitve za to vprašanje; |
| --- | --- |

41.

Okolje, biotska raznovrstnost, podnebne spremembe in energija

| 42. | poudarja, da je pomembno zaščititi biotsko raznovrstnost v alpski regiji; poziva k skupnim prizadevanjem za uvajanje inovativnih ukrepov za ohranjanje okolja in k temeljitemu pregledu vloge velikih plenilcev ter morebitni uvedbi prilagoditvenih ukrepov, ob polnem spoštovanju prava Unije o varstvu okolja in biotske raznovrstnosti, tal in vode; poudarja, da je treba sprejeti vse možne ukrepe, da se prepreči podvajanje že obstoječih zakonodajnih pobud; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da alpska makroregija nudi velike možnosti za inovativne rešitve, s katerimi bi lahko postala edinstven poskusni laboratorij krožnega gospodarstva; bo predlagal, naj se v evropski proračun za leto 2017 vključi pilotni projekt za preverjanje razvojnih možnosti konkretnih strategij v okviru krožnega gospodarstva, ki jih nudi to območje, na primer za proizvodnjo, potrošnjo in ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je pomembno spodbujati lastno proizvodnjo energije, izboljšati energetsko učinkovitost in podpirati razvoj najučinkovitejših oblik obnovljive energije v regiji, od vodne do sončne, vetrne in geotermalne energije, ter spodbujati razvoj oblik obnovljive energije, specifičnih za Alpe; ugotavlja, da na kakovost zraka vplivajo različne vrste izgorevanja v ogrevalnem sektorju; podpira trajnostno uporabo gozdnega lesa brez zmanjševanja obstoječih gozdnih površin, kar je pomembno za ravnotežje v gorskem ekosistemu ter za zaščito pred plazovi, drsenjem tal in poplavami; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je treba hitro razviti nove strategije za boj proti onesnaževanju zraka, ki povzroča čedalje večje skrbi za javno zdravje, in podnebnim spremembam, zlasti v bolj industrijskih in gostonaseljenih območjih makroregije, ter ugotoviti, kateri so obstoječi viri onesnaževanja in skrbno spremljati emisije onesnaževal; v zvezi s tem poziva države članice, naj se odločijo za politiko trajnostnega prometa v skladu s cilji konference COP21 v Parizu ter naj si prizadevajo za ohranjanje in vzdrževanje ekosistemskih storitev v vsej alpski makroregiji; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja pomen infrastrukture za prenos energije in podpira naložbe v pametne sisteme za distribucijo, skladiščenje in prenos energije ter naložbe v energetsko infrastrukturo za proizvodnjo in prenos električne energije in plina v skladu z omrežjem TEN-E in ob izvajanju konkretnih projektov, navedenih v seznamu projektov, ki so v interesu Energetske skupnosti; poudarja pomen izkoriščanja lokalnih, zlasti obnovljivih energetskih virov za zmanjšanje odvisnosti od uvoza; poziva k spodbujanju decentralizirane/lastne proizvodnje energije in izboljšanje energetske učinkovitosti v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva sodelujoče države, naj si skupaj prizadevajo za izvajanje prostorskega načrtovanja in celostnega teritorialnega upravljanja, z vključitvijo različnih deležnikov iz regije (nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, raziskovalne skupnosti, nevladnih organizacij itd.); |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva k nadaljnji krepitvi sodelovanja in opravljanju dela v okviru svetovne službe za spremljanje ledenikov glede na nedavne odločitve konference COP 21 v Parizu ter strategijo, ki jo je treba uresničevati po njej; |
| --- | --- |

48.

| 49. | je zaskrbljen, ker podnebne spremembe in dvigovanje temperatur resno ogrožajo preživetje vrst, ki živijo na visoki nadmorski višini, dodatna skrb pa je taljenje ledenikov, saj močno vpliva na podtalne vodne rezerve; poziva k oblikovanju velikega čeznacionalnega načrta za boj proti taljenju ledenikov in podnebnim spremembam za vse območje Alp; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva sodelujoče države, naj si še naprej prizadevajo za povečanje raznolikosti virov za oskrbo z energijo ter naj v mešanici virov za proizvodnjo energije razvijajo razpoložljive obnovljive vire, kot sta sončna in vetrna energija; poudarja trajnost in konkurenčnost hidroelektrarn; poziva sodelujoče države, naj prispevajo k vzpostavitvi dobro delujočih omrežij električne infrastrukture v makroregiji; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da se bo z večjo raznolikostjo virov za oskrbo z energijo izboljšala energetska varnost makroregije, poleg tega pa bo to prineslo več konkurence in s tem pomembne koristi za gospodarski razvoj regije; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in nacionalnim in regionalnim parlamentom držav, vključenih v strategijo Evropske unije za alpsko regijo (Francije, Italije, Švice, Lihtenštajna, Avstrije, Nemčije in Slovenije). |
| --- | --- |

52.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 303.

(4)  UL C 32, 28.1.2016, str. 12.

(5)  UL C 19, 21.1.2015, str. 32.

(6)  UL C 349 E, 29.11.2013, str. 1.

(7)  UL C 55, 12.2.2016, str. 117.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/68 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/68

---

P8_TA(2016)0337

Skrbniški sklad EU za Afriko: posledice za razvoj in humanitarno pomoč

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o skrbniškem skladu EU za Afriko: posledice za razvojno in humanitarno pomoč (2015/2341(INI))

(2018/C 204/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 41(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 41(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju nujnega skrbniškega sklada EU za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki (skrbniški sklad EU za Afriko), ustanovljenega na vrhu o migracijah v Valletti, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nujnega skrbniškega sklada EU za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki (skrbniški sklad EU za Afriko), ustanovljenega na vrhu o migracijah v Valletti, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta, sprejetega na vrhu v Valletti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta, sprejetega na vrhu v Valletti,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (1), njegovih sprememb in njegove priloge IC (večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020), ki ustreza enajstemu Evropskemu razvojnemu skladu (ERS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (1), njegovih sprememb in njegove priloge IC (večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020), ki ustreza enajstemu Evropskemu razvojnemu skladu (ERS),

| — | ob upoštevanju večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, ki zajema proračun EU, in njegovega razdelka 4 („Evropa v svetu“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, ki zajema proračun EU, in njegovega razdelka 4 („Evropa v svetu“),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila leta 2015 sprejeta na vrhu OZN za trajnostni razvoj v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila leta 2015 sprejeta na vrhu OZN za trajnostni razvoj v New Yorku,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Enakost spolov in krepitev moči žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020 (SWD(2015)0182) in sklepov Sveta z dne 26. oktobra 2015, v katerih je bil odobren ustrezni akcijski načrt za enakost spolov za obdobje 2016–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Enakost spolov in krepitev moči žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020 (SWD(2015)0182) in sklepov Sveta z dne 26. oktobra 2015, v katerih je bil odobren ustrezni akcijski načrt za enakost spolov za obdobje 2016–2020,

| — | ob upoštevanju pekinških izhodišč za ukrepanje iz leta 1995 in akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju iz leta 1994 ter rezultatov konferenc o njunem pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinških izhodišč za ukrepanje iz leta 1995 in akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju iz leta 1994 ter rezultatov konferenc o njunem pregledu,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za proračun (A8-0221/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za proračun (A8-0221/2016),

| A. | ker je glavni cilj skrbniškega sklada EU za Afriko, ki so ga podpisali predsednik Komisije, 25 držav članic EU, Norveška in Švica ter katerega začetek delovanja so evropski in afriški partnerji razglasili na vrhu o migracijah v Valletti 12. novembra 2015, prispevati k stabilnosti v regijah in boljšemu upravljanju migracij; ker je skrbniški sklad EU konkretneje namenjen odpravljanju temeljnih vzrokov za destabilizacijo, prisilno razseljevanje in nedovoljene migracije s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja; |
| --- | --- |

A.

ker je glavni cilj skrbniškega sklada EU za Afriko, ki so ga podpisali predsednik Komisije, 25 držav članic EU, Norveška in Švica ter katerega začetek delovanja so evropski in afriški partnerji razglasili na vrhu o migracijah v Valletti 12. novembra 2015, prispevati k stabilnosti v regijah in boljšemu upravljanju migracij; ker je skrbniški sklad EU konkretneje namenjen odpravljanju temeljnih vzrokov za destabilizacijo, prisilno razseljevanje in nedovoljene migracije s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja;

| B. | ker Evropsko soglasje o razvoju ostaja pravni okvir razvojne politike EU, Evropsko soglasje o humanitarni pomoči pa potrjuje temeljna načela humanitarne pomoči; ker je bil mir v novi agendi za trajnostni razvoj do leta 2030 in v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 16 o miru in pravičnosti, ki je bil uveden, priznan kot ključen za razvoj; ker morajo biti EU in njeni partnerji na humanitarnem področju zmožni zagotoviti pomoč in zaščito na podlagi potreb in spoštovanja načel nevtralnosti, nepristranskosti, človečnosti in neodvisnosti humanitarnega delovanja, kot je zapisano v mednarodnem pravu, zlasti v mednarodnem humanitarnem pravu; |
| --- | --- |

B.

ker Evropsko soglasje o razvoju ostaja pravni okvir razvojne politike EU, Evropsko soglasje o humanitarni pomoči pa potrjuje temeljna načela humanitarne pomoči; ker je bil mir v novi agendi za trajnostni razvoj do leta 2030 in v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 16 o miru in pravičnosti, ki je bil uveden, priznan kot ključen za razvoj; ker morajo biti EU in njeni partnerji na humanitarnem področju zmožni zagotoviti pomoč in zaščito na podlagi potreb in spoštovanja načel nevtralnosti, nepristranskosti, človečnosti in neodvisnosti humanitarnega delovanja, kot je zapisano v mednarodnem pravu, zlasti v mednarodnem humanitarnem pravu;

| C. | ker se Afrika še vedno sooča z visoko stopnjo naraščanja števila prebivalstva in zgolj počasnim zmanjševanjem rodnosti, zaradi česar se bo v bližnji prihodnosti skokovito povečalo število delovno sposobnih mladih, kar bo prineslo velike potencialne socialne in gospodarske prednosti; ker je nujno opremiti mlade z izobrazbo in veščinami, ki jih potrebujejo za uresničitev svojega potenciala, in ustvariti zaposlitvene priložnosti, da bi spodbudili stabilnost, trajnostno gospodarsko rast, socialno kohezijo in razvoj v regiji; |
| --- | --- |

C.

ker se Afrika še vedno sooča z visoko stopnjo naraščanja števila prebivalstva in zgolj počasnim zmanjševanjem rodnosti, zaradi česar se bo v bližnji prihodnosti skokovito povečalo število delovno sposobnih mladih, kar bo prineslo velike potencialne socialne in gospodarske prednosti; ker je nujno opremiti mlade z izobrazbo in veščinami, ki jih potrebujejo za uresničitev svojega potenciala, in ustvariti zaposlitvene priložnosti, da bi spodbudili stabilnost, trajnostno gospodarsko rast, socialno kohezijo in razvoj v regiji;

| D. | ker naj bi bil skrbniški sklad EU razvojni mehanizem za zbiranje sredstev različnih donatorjev, da se omogoči hiter, prožen, dopolnilen, pregleden in skupen odziv EU na različne vidike izrednih razmer; |
| --- | --- |

D.

ker naj bi bil skrbniški sklad EU razvojni mehanizem za zbiranje sredstev različnih donatorjev, da se omogoči hiter, prožen, dopolnilen, pregleden in skupen odziv EU na različne vidike izrednih razmer;

| E. | ker 1,5 milijarde ljudi živi v nestabilnih regijah po svetu, ki so jih prizadeli konflikti, nestabilne države in brezvladna območja pa se širijo, zaradi česar se veliko ljudi znajde v okolju revščine, brezvladja, cvetoče korupcije in nasilja; ker je bil skrbniški sklad EU ustanovljen za pomoč 23 državam v treh afriških regijah (Afriški rog, Sahel in Čadsko jezero ter severna Afrika), med katerimi so nekatere od najranljivejših afriških držav, ki se z migracijami soočajo kot izvorne, tranzitne ali ciljne države, nekatere celo v vseh treh vlogah, in bodo zato imele največjo korist od te vrste finančne pomoči EU; ker bodo lahko projekti tega skrbniškega sklada z regionalno razsežnostjo pri upravljanju regionalnih migracijskih tokov in povezanih čezmejnih izzivov v posameznih primerih koristili tudi afriškim državam, ki mejijo na upravičene države; |
| --- | --- |

E.

ker 1,5 milijarde ljudi živi v nestabilnih regijah po svetu, ki so jih prizadeli konflikti, nestabilne države in brezvladna območja pa se širijo, zaradi česar se veliko ljudi znajde v okolju revščine, brezvladja, cvetoče korupcije in nasilja; ker je bil skrbniški sklad EU ustanovljen za pomoč 23 državam v treh afriških regijah (Afriški rog, Sahel in Čadsko jezero ter severna Afrika), med katerimi so nekatere od najranljivejših afriških držav, ki se z migracijami soočajo kot izvorne, tranzitne ali ciljne države, nekatere celo v vseh treh vlogah, in bodo zato imele največjo korist od te vrste finančne pomoči EU; ker bodo lahko projekti tega skrbniškega sklada z regionalno razsežnostjo pri upravljanju regionalnih migracijskih tokov in povezanih čezmejnih izzivov v posameznih primerih koristili tudi afriškim državam, ki mejijo na upravičene države;

| F. | ker je skrbniški sklad EU namenjen odpravljanju temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v izvornih, tranzitnih in ciljnih državah prek naslednjih petih prednostnih sektorjev: (1) koristi migracij za razvoj; (2) zakonite migracije in mobilnost; (3) zaščita in azil; (4) preprečevanje nedovoljenih migracij in boj proti njim; ter (5) vračanje, ponovni sprejem in ponovno vključevanje; |
| --- | --- |

F.

ker je skrbniški sklad EU namenjen odpravljanju temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v izvornih, tranzitnih in ciljnih državah prek naslednjih petih prednostnih sektorjev: (1) koristi migracij za razvoj; (2) zakonite migracije in mobilnost; (3) zaščita in azil; (4) preprečevanje nedovoljenih migracij in boj proti njim; ter (5) vračanje, ponovni sprejem in ponovno vključevanje;

| G. | ker prispevek EU znaša 1,8 milijarde EUR, Komisija pa lahko od držav članic EU in drugih donatorjev zbere dodatna sredstva v enakem znesku; ker skrbniški sklad EU dopolnjuje obstoječo pomoč EU za regije, ki bo do leta 2020 znašala več kot 10 milijard EUR ter katere cilj je podpirati vključujočo in trajnostno gospodarsko rast; |
| --- | --- |

G.

ker prispevek EU znaša 1,8 milijarde EUR, Komisija pa lahko od držav članic EU in drugih donatorjev zbere dodatna sredstva v enakem znesku; ker skrbniški sklad EU dopolnjuje obstoječo pomoč EU za regije, ki bo do leta 2020 znašala več kot 10 milijard EUR ter katere cilj je podpirati vključujočo in trajnostno gospodarsko rast;

| H. | ker sta bila leta 2014 ustanovljena dva skrbniška sklada EU, in sicer skrbniški sklad Bekou, ki je osredotočen na stabilizacijo in rekonstrukcijo Srednjeafriške republike in je pokazal pozitivne rezultate, ter sklad Madad, ki se ukvarja z odzivom na krizo v Siriji; |
| --- | --- |

H.

ker sta bila leta 2014 ustanovljena dva skrbniška sklada EU, in sicer skrbniški sklad Bekou, ki je osredotočen na stabilizacijo in rekonstrukcijo Srednjeafriške republike in je pokazal pozitivne rezultate, ter sklad Madad, ki se ukvarja z odzivom na krizo v Siriji;

| I. | ker Sklad Združenih narodov za prebivalstvo v svojem globalnem poročilu mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju za obdobje po letu 2014 (ICPD Beyond 2014 Global Report) z dne 12. februarja 2014 poudarja, da mora biti varovanje žensk in mladostnikov, ki so žrtve nasilja, prednostna naloga v okviru mednarodne razvojne agende; |
| --- | --- |

I.

ker Sklad Združenih narodov za prebivalstvo v svojem globalnem poročilu mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju za obdobje po letu 2014 (ICPD Beyond 2014 Global Report) z dne 12. februarja 2014 poudarja, da mora biti varovanje žensk in mladostnikov, ki so žrtve nasilja, prednostna naloga v okviru mednarodne razvojne agende;

| J. | ker so skrbniški skladi del ad hoc odziva in tako razgaljajo pomanjkanje sredstev in omejeno prožnost, ki sta značilna za finančni okvir EU, vendar so bistveni za zagotovitev hitrega in celovitega odziva na humanitarne krize, vključno z dolgoročnimi krizami; |
| --- | --- |

J.

ker so skrbniški skladi del ad hoc odziva in tako razgaljajo pomanjkanje sredstev in omejeno prožnost, ki sta značilna za finančni okvir EU, vendar so bistveni za zagotovitev hitrega in celovitega odziva na humanitarne krize, vključno z dolgoročnimi krizami;

| K. | ker si bo EU tudi v prihodnje prizadevala za dejansko izvajanje resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 ter nadaljnjih resolucij OZN o ženskah, miru in varnosti; |
| --- | --- |

K.

ker si bo EU tudi v prihodnje prizadevala za dejansko izvajanje resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 ter nadaljnjih resolucij OZN o ženskah, miru in varnosti;

Dodelitev finančnih sredstev in proračunski vidiki

| 1. | opozarja, da so za dodelitev finančnih sredstev značilne tri glavne faze: obljuba, prevzem obveznosti in ukrep/izplačilo; vendar poudarja, da je treba upoštevati izkušnje prejšnjih skrbniških skladov EU; obžaluje, da so prispevki držav članic do sedaj prenizki in znašajo le majhen delež prispevka Unije – s čimer še zdaleč ne dosegajo uradne zaveze –, skupno le 81,71 milijona EUR aprila 2016 (ali 4,5 % načrtovane 1,8 milijarde EUR); vztraja, da morajo obljubam in zavezam slediti konkretni ukrepi; opominja Svet in Komisijo, da je za učinkovito pomoč značilno pravočasno in predvidljivo financiranje, ter poziva k pospešitvi izplačila tega financiranja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja namero, da se v izrednih razmerah sredstva dodelijo hitreje in z večjo prilagodljivostjo ter da se združijo različni viri financiranja za reševanje vseh razsežnosti migracijske in begunske krize; kritizira dejstvo, da je Komisija preusmerila sredstva od ciljev in načel temeljnih aktov ter jih speljala prek skrbniškega sklada EU, saj je to kršitev finančnih pravil in tudi ogroža uspeh dolgoročnih politik Unije; zato poziva k uporabi svežih sredstev, kadar koli je mogoče, in k zagotovitvi popolne preglednosti glede izvora in namena sredstev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da so na področju zunanjega delovanja skrbniški skladi EU namenjeni predvsem omogočanju hitrega odziva na specifične nujne primere ali krize po nujnih primerih z učinkom finančnega vzvoda za prispevek držav članic EU in drugih donatorjev, ob tem pa povečevanju prepoznavnosti evropskih prizadevanj na svetovni ravni; vendar poudarja, da države članice ne bi smele pozabiti na svoje obveznosti v zvezi s ciljem 0,7 % bruto nacionalnega dohodka (BND) za uradno razvojno pomoč; zato poziva države članice, naj spoštujejo svoje zaveze glede cilja 0,7 % BND za uradno razvojno pomoč in prispevka k skrbniškemu skladu EU za Afriko; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izpostavlja nihanje prostovoljnih prispevkov in poziva države članice, naj spoštujejo svoje zaveze ter hitro in dejansko prispevajo toliko kot Unija, da bo lahko skrbniški sklad EU izkoristil svoj celoten potencial, ne pa da izplačujejo le minimalne zneske, potrebne za pridobitev glasovalnih pravic v strateškem odboru; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje dejstvo, da je rezultat tega, da se zaradi skrbniških skladov zaobide proračunski organ in ogrozi enotnost proračuna; ugotavlja, da ustanovitev tega priložnostnega instrumenta kaže na zavedanje o tem, da je večletni finančni okvir 2014–2020 nezadosten; poudarja, da prispevki držav članic predstavljajo 85 % proračuna Unije; meni, da ustanovitev skrbniškega sklada EU dejansko pomeni, da je potrebna revizija zgornjih mej sedanjega večletnega finančnega okvira in torej povečanje prispevkov držav članic; zato poudarja, da mora ustvarjanje instrumentov financiranja zunaj proračuna EU ostati izjema; obžaluje, da Parlament ni zastopan v strateškem odboru, čeprav znatna finančna sredstva prihajajo iz proračuna Unije; poziva, naj se proračunski organ povabi k sodelovanju v tem odboru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da so dodeljena finančna sredstva EU za skrbniški sklad EU za Afriko trenutno zagotovljena predvsem iz enajstega ERS; poudarja, da je bil skrbniški sklad EU ustanovljen, ker v proračunu EU in večletnem finančnem okviru ni dovolj sredstev in prožnosti, da bi se lahko različne razsežnosti tovrstnih kriz obravnavale hitro in celostno; poziva EU, naj pri letošnji reviziji večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 in reviziji zunanjih finančnih instrumentov v letu 2016 sprejme celovitejša rešitev za financiranje v izrednih razmerah, da se bosta povečali učinkovitost in odzivnost humanitarne in razvojne pomoči, ki je na voljo v proračunu EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva zlasti k ustreznemu popravku zgornje meje, kar bo omogočilo vključitev kriznih mehanizmov v večletni finančni okvir, da se obnovi enotnost proračuna; meni, da bi revizija večletnega finančnega okvira zagotovila ustreznejšo proračunsko, demokratično in pravno varnost; poudarja tudi, da je treba pregledati finančna pravila, da bi omogočili upravljanje proračunskih skladov EU in v okviru celostnega pristopa dosegli večje sinergijske učinke med proračunom Unije, ERS in dvostranskim sodelovanjem, s čimer se bo povečal učinek razvojnega financiranja in utrla pot za vključitev ERS v proračun, ob tem pa ohranila raven sredstev, predvidena za obdobje od leta 2021; poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ukrepe za boljše vključevanje proračunskega organa ter boljšo uskladitev skrbniških skladov in drugih mehanizmov s proračunskimi pravili, zlasti tako, da se ti skladi in mehanizmi vključijo v proračun Unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je Parlament kot veja proračunskega organa ravnal odgovorno, ko je soglašal s sprostitvijo sredstev za nujne primere; vseeno obžaluje kopičenje instrumentov za nujne primere, saj se posledično opušča metoda Skupnosti; izraža svojo zavezanost ohranjanju temeljnih načel proračuna Unije, zlasti proračunske enotnosti in soodločanja; meni, da je resnično nujno razmisliti o zmožnosti odzivanja Unije na hude krize, zlasti kar zadeva njihove posledice za proračun; svoje soglašanje s prihodnjimi predlogi o kriznih instrumentih pogojuje z vključitvijo teh vidikov v vmesni pregled večletnega finančnega okvira, načrtovanega pred koncem leta 2016; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da dodatna sredstva prihajajo iz drugih finančnih instrumentov v okviru proračuna EU, na primer instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (125 milijonov EUR), instrumenta za humanitarno pomoč (50 milijonov EUR) in evropskega instrumenta sosedstva (200 milijonov EUR); |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da v celotnem prispevku EU v višini 1,8 milijarde EUR le 1 milijarda EUR iz rezerve ERS predstavlja dodatna sredstva; je zaskrbljen, saj bi se lahko financiranje skrbniškega sklada EU izvršilo v škodo drugih razvojnih ciljev; želi spomniti, da bi moral skrbniški sklad EU dopolniti že obstoječe instrumente, in poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost in odgovornost za uporabo in znesek trenutnih proračunskih vrstic, ki prispevajo k skrbniškemu skladu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odločno poudarja, da morajo biti sredstva iz ERS in uradne razvojne pomoči namenjena, gospodarskemu, človeškemu in družbenemu razvoju v državi gostiteljici, pri čemer je treba poseben poudarek nameniti razvojnim izzivom, opredeljenim v sklepu o skrbniškem skladu; poudarja, da razvoj ni mogoč brez varnosti; obsoja vsakršno uporabo sredstev ERS in uradne razvojne pomoči za upravljanje migracij in nadzor nad drugimi ukrepi brez razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

11.

Financiranje najmanj razvitih držav

| 12. | opozarja, da bo uporaba ERS za financiranje skrbniškega sklada EU za Afriko morda vplivala na afriške države prejemnice pomoči, ki jih skrbniški sklad ne zajema, in zlasti najmanj razvite države; |
| --- | --- |

12.

| 13. | globoko obžaluje, da se je že tako majhna razvojna pomoč za najmanj razvite države, čeprav je uradna razvojna pomoč zanje še vedno pomembna, v letu 2014 že drugič znižala in da je odstotek pomoči, dodeljene tem državam, najnižji v desetih letih; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se pomoč ne bo preusmerila od najrevnejših držav in se ne bo uporabljala za kritje stroškov sedanjih kriz; |
| --- | --- |

13.

Vloga civilne družbe, nevladnih organizacij, lokalnih organov in mednarodnih organizacij

| 14. | meni, da bi moral skrbniški sklad EU za Afriko prispevati k razvoju v tranzitnih državah in izvornih državah migrantov, krepitvi in izboljšanju lokalnih javnih storitev (socialnih storitev, zdravstva, izobraževanja, prehrane, kulture), politične udeležbe in upravljanja, zlasti prek projektov na osnovi skupnosti; meni, da bi moral sklad prispevati k razvoju zaposlovanja v lokalnih sektorjih ob spoštovanju človekovih pravic in okolja; v zvezi s tem meni, da bi se bilo treba posvetovati z organi lokalnih oblasti kot polnopravnimi partnerji, v kolikor so prisotna polna jamstva glede učinkovitosti in dobrega upravljanja v skladu z načeli učinkovitosti pomoči, ti organi pa bi morali biti tudi glavni akterji, pristojni za zagotavljanje javnih storitev na lokalni ravni; meni, da bi morale imeti civilna družba, nevladne organizacije, mednarodne organizacije in diaspore dopolnilno in osrednjo vlogo pri obravnavanju temeljnih vzrokov migracij in izboljšanju lokalnih storitev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | želi spomniti, da so regionalni in lokalni organi, organizacije civilne družbe in nevladne organizacije naravni partnerji za učinkovito razvojno politiko in da je stalen dialog z nacionalnimi organi in lokalnimi skupnostmi bistven za opredelitev skupnih strategij in prednostnih nalog ter za uporabo pristopa na podlagi dokazov pri izvrševanju sklada, zlasti v državah, v katerih so jamstva glede dobrega upravljanja in preglednosti nezadostna; poziva k spoštovanju načela subsidiarnosti in lastne odgovornosti tudi na tem področju delovanja; poudarja, da bi morali biti organi lokalnih oblasti, lokalna civilna družba, nevladne organizacije in mednarodne organizacije v veliki meri vključeni v načrtovanje, izvrševanje in ocenjevanje skrbniškega sklada EU; poziva Komisijo, naj pojasni in formalizira postopke posvetovanja s temi deležniki, da bi zagotovili njihovo učinkovito udeležbo v razpravah v operativnih odborih, in sicer z jasnimi in preglednimi merili glede upravičenosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je treba zagotoviti boljše ravnotežje pri financiranju vlad držav prejemnic in zlasti zanesljivih akterjev civilne družbe, ki so bolje seznanjeni z družbenimi pomanjkljivostmi, zaradi katerih je potrebna podpora; |
| --- | --- |

16.

| 17. | želi spomniti, kako pomemben je pristop k odpornosti, osredotočen na ljudi in skupnosti, in je trdno prepričan, da se skrbniški sklad EU ne bi smel osredotočati le na gospodarski razvoj, ampak tudi na osnovne projekte, ki so posebej namenjeni povečanju kakovosti, enakopravnosti in splošne dostopnosti osnovnih storitev ter usposabljanju za razvoj lokalnih kompetenc, pa tudi na odzivanje na potrebe ranljivih skupnosti, vključno z manjšinami; |
| --- | --- |

17.

Preglednost in jasnost za boljše doseganje ciljev

| 18. | priznava zapletenost in večrazsežnostno naravo sedanje begunske krize; vendar svari pred resnim tveganjem zlorabe razvojne pomoči EU, zlasti v državah, ki so jih prizadeli konflikti in v katerih so vprašanja varnosti, migracij in razvoja tesno medsebojno prepletena; poudarja, da morajo imeti projekti, ki jih zajema skrbniški sklad EU in so bili pripravljeni z viri, ki so v glavnem namenjeni razvojnim namenom, razvojne cilje; poudarja, da je treba projekte, namenjene krepitvi varnostnih zmogljivosti v posameznih državah, zasnovati tako, da bo njihov končni rezultat osredotočen na zmanjšanje revščine, pa tudi na stabilnost držav prejemnic; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opominja Komisijo in organe, ki se neposredno odgovorni za upravljanje skrbniškega sklada, da je treba sredstva iz ERS ali drugega razvojnega financiranja uporabiti izključno za ukrepe, neposredno namenjene razvojni pomoči; poziva Komisijo, naj zagotovi izrecno jamstvo glede takšne rabe ter zagotovi redno in celovito poročanje o uporabi teh sredstev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da proračuna EU ni mogoče uporabiti za neposredno financiranje vojaških ali obrambnih ukrepov (člen 41(2) PEU), da pa ni izrecne izključitve operacij ohranjanja miru z razvojnimi cilji; želi spomniti tudi, da člena 209 in 212 PDEU izrecno ne izključujeta financiranja gradnje zmogljivosti v varnostnem sektorju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, strateški odbor in operativni odbor, naj se osredotočijo predvsem na gradnjo zmogljivosti, stabilnost in mir, odpornost, dobrobit in opolnomočenje lokalnih prebivalstev, spodbujanje, varovanje in uveljavljanje človekovih pravic ter ustvarjanje priložnosti za delo in usposabljanje, zlasti za ženske in mlade; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odločno poudarja, da mora biti v skladu s členom 208 PDEU glavni cilj razvojne politike EU zmanjšanje in izkoreninjenje revščine; v zvezi s tem obžaluje, da mehanizem financiranja ne bo osredotočen izključno na razvojne cilje, čeprav se bo prispevek EU k skrbniškemu skladu EU kril predvsem z viri uradne razvojne pomoči; poudarja, da je v okviru skrbniškega sklada EU potrebno jasno, pregledno in razumljivo razlikovanje med finančnimi sredstvi za razvojne dejavnosti na eni strani ter za dejavnosti, povezane z upravljanjem migracij in nadzorom meja, in vse druge dejavnosti na drugi strani; poudarja, da bi slabitev uradne razvojne pomoči, zaradi česar bi se manj sredstev porabilo za boj proti skrajni revščini, ogrozila znaten napredek, dosežen pri razvoju na mednarodni ravni, in nove cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

22.

Usklajenost politik EU in zavezanost človekovim pravicam

| 23. | poziva EU, naj bo bolj usklajena pri ukrepanju na področju mednarodnega sodelovanja za razvoj, pri čemer naj upošteva dva vidika: EU in države članice bi morale na eni strani delovati v skladu s svojimi zavezami, na drugi strani pa bi morale pokazati splošno usklajenost svojih zunanjih politik in instrumentov za afriško regijo, pri čemer bi morale zlasti upoštevati pomen soupravljanja v okviru sporazuma AKP-EU iz Cotonouja; v zvezi z drugim vidikom meni, da bi moral skrbniški sklad EU odražati načela usklajenosti politik za trajnostni razvoj ter dopolnjevanje med vsemi razvojnimi deležniki, poleg tega pa bi se moral izogibati neskladjem med razvojnimi cilji ter varnostno, humanitarno in migracijsko politiko; upa, da bo boljši regulativni sveženj prispeval k povečanju usklajenosti politik za trajnostni razvoj, tako da bo v vseh svojih ocenah učinka upošteval razvoj in človekove pravice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | želi spomniti, da je treba pravila in merila, ki veljajo za razvojno pomoč za projekte, ki jih financira skrbniški sklad EU, določiti skladno s skupnimi vrednotami in interesi, zlasti glede spoštovanja in spodbujanja človekovih pravic; v zvezi s tem poudarja, da bi morala politika EU glede sodelovanja na področjih varnosti, upravljanja migracij ter tihotapljenja ljudi in trgovine z njimi vsebovati posebne določbe, namenjene zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic in pravne države, s posebnim poudarkom na pravicah žensk, pravicah oseb LGBTI, spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicah, otrokovih pravicah ter pravicah manjšin in drugih posebej ranljivih skupin; poudarja, da mora EU spodbujati prizadevanja za boj proti diskriminaciji na podlagi vere ali osebnih prepričanj, spola, rase ali etničnega porekla, invalidnosti in spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da morajo skrbniški skladi prispevati k izpolnjevanju dolgoročnih ciljev glede zagotavljanja miru in krepitve upravljanja v državah prejemnicah; poudarja, da je treba pozorno in sistematično ovrednotiti učinek ukrepov, financiranih v okviru skrbniškega sklada EU za Afriko, glede zagotavljanja humanitarne pomoči; poudarja, da skrbniški sklad EU ne bi smel ogrožati dolgoročnega razvojnega sodelovanja EU; poudarja, da je treba lastno odgovornost in dopolnjevanje dolgoročnih in kratkoročnih projektov zagotoviti, zavarovati in uskladiti z obstoječimi strategijami EU za posamezne regije in države Sahela, Gvinejskega zaliva, Somalijskega polotoka in Severne Afrike; poudarja, da je za ustrezno dodelitev sredstev, pa tudi za razvoj tesnih partnerstev z različnimi akterji civilne družbe, potreben obsežen pregled stanja držav in sektorjev; pozdravlja raziskovalno komponento v skrbniškem skladu EU kot morebitno priložnost za vzpostavitev razvojnih priložnosti in sinergij med EU in ustreznimi državami; |
| --- | --- |

25.

Cilji in nadaljnji ukrepi

| 26. | poziva Komisijo, naj sistematično spremlja uporabo sredstev skrbniškega sklada EU in njihovo dodelitev ter poveča nadzorne pristojnosti Parlamenta nad tem skladom; zlasti poziva Svet in Komisijo, naj redno obveščata o specifičnih ukrepih, ki jih EU in afriške države sprejemajo, ko uporabljajo ta sredstva, ter o doseženih rezultatih; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja usklajevanja med udeleženimi akterji pri upravljanju skrbniškega sklada EU (zlasti med generalnim direktoratom Komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj (GD DEVCO) ter njegovim oddelkom za humanitarno pomoč in civilno zaščito (ECHO)) in pomanjkanja jasnih smernic glede tega, kako bi bilo mogoče zagotoviti financiranje; obžaluje pomanjkanje jasnosti in preglednosti v zvezi z merili za financiranje in obsegom razpoložljivih sredstev za civilno družbo v okviru skrbniškega sklada EU; želi spomniti, da je potrebno boljše komuniciranje med Komisijo, državami članicami in Parlamentom pri načrtovanju in izvajanju ukrepov skrbniškega sklada EU v splošnem, saj je to v interesu nadaljnjega načrtovanja morebitnih dodatnih skrbniških skladov; želi spomniti, da mora biti Komisija posebej pozorna, da bodo njeni ukrepi dosledni in usklajeni z regionalnimi razvojnimi programi, da bi se izognila podvajanju prizadevanj in zagotovila glavno osredotočenost na razvoj, ne pa na mejni nadzor in varnost v škodo migrantov; poziva Komisijo, naj iz istega razloga, pa tudi za povečanje vpliva in učinkovitosti svetovne pomoči, ohrani odločen dialog z OZN v okviru skrbniškega sklada EU; poziva jo tudi, da mora okrepiti svoja prizadevanja, da bi bila ocena učinka njenih politik in financiranja, vključno s skrbniškim skladom EU, bolj sistematična, zlasti glede učinkov na trajnostni razvoj, človekove pravice in enakost spolov, rezultate teh ocen pa mora vključiti v svoje politike in načrtovanje programov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da Parlament doslej ni bil zadostno vključen v ustanovitev skrbniškega sklada EU, in vztraja, da je treba s podrobnim in rednim poročanjem Komisije zajamčiti nadzor Parlamenta nad izvrševanjem sklada; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je glede na izjemno prožnost in hitrost izvajanja skrbniškega sklada treba redno, tj. vsaj enkrat na šest mesecev, poročati Parlamentu; odločno poudarja, da so potrebni pregledno spremljanje, ocenjevanje in odgovornost delovanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | verjame, da so preglednost, komunikacija in prepoznavnost projektov, razvitih v okviru skrbniškega sklada EU, izredno pomembne za razširjanje rezultatov ter vključevanje evropskih zasebnih akterjev, lokalnih in regionalnih organov, nevladnih organizacij in civilne družbe ter povečanje njihove dovzetnosti, da se zagotovijo pogoji za širšo vključenost in lažje sodelovanje držav članic; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je treba natančno spremljati izvajanje določb o porazdelitvi, ponovni namestitvi v države izvora in finančnih obveznostih držav članic, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti človekovim pravicam; |
| --- | --- |

31.

| 32. | želi spomniti, da bi se morale migracijske politike EU osredotočiti predvsem na obravnavanje temeljnih vzrokov migracij; poudarja, da bi si bilo treba z migracijskimi politikami EU prizadevati ustvariti mir in stabilnost ter spodbujati gospodarski razvoj v skladu s cilji 3, 4 in 5, podciljem 7 cilja 10 in ciljem 16 v okviru ciljev trajnostnega razvoja Agende 2030, in sicer s tesnejšim sodelovanjem s tretjimi državami za izboljšanje sodelovanja pri pobudah za vrnitev in ponovno vključitev v izvorne države migrantov, vključno z visoko usposobljenimi migranti, prostovoljno vrnitev in ponovni sprejem, in sicer na način, ki bi povečal njihove možnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da sta nestabilnost in odsotnost varnosti med glavnimi razlogi za prisilno razselitev, zato podpira konfliktom prilagojen pristop k izvrševanju sklada, ki bi prednost namenil preprečevanju konfliktov, oblikovanju države, dobremu upravljanju in spodbujanju pravne države; meni, da je skrbniški sklad EU velika priložnost za EU, ki ji bo omogočila okrepiti svoje sodelovanje in politični dialog z afriškimi partnerji, zlasti v zvezi z učinkovitim izvajanjem sporazumov o vračanju in ponovnem sprejemanju, in sprejeti nadaljnje ukrepe v zvezi s skupnimi strategijami za upravljanje migracijskih tokov; poudarja, da je potrebna delitev odgovornosti med EU in njenimi afriškimi partnerji v skladu s sklepi vrha v Valletti novembra 2015; vendar meni, da razvojne pomoči ne bi smeli uporabiti za zaustavitev tokov migrantov in prosilcev za azil in da projekti, ki jih zajema skrbniški sklad EU, ne bi smeli biti opravičilo za preprečevanje odhodov ali zapiranje mej med državami, brez upoštevanja dejavnikov, ki ljudi prisilijo, da zapustijo svoje domove; izraža globoko zaskrbljenost zaradi vpliva, ki bi ga lahko imel skrbniški sklad EU na človekove pravice, če bo zajezitev migrantskih tokov vključevala sodelovanje z državami, ki sistematično in/ali resno kršijo temeljne pravice; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad izpolnjeval svoj namen, in sicer, da bo neposredno pomagal ljudem v stiski in ne bo financiral vlad, odgovornih za kršitve človekovih pravic; poziva k povečanju spoštovanja človekovih pravic migrantov pri projektih, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je pomembno razumeti vzroke in posledice mednarodnih migracij z vidika spola, vključno s procesom odločanja in mehanizmi, ki povzročijo migracije; želi spomniti, da so ženske in dekleta kot begunke in migrantke posebej ranljive, kadar se soočajo z razmerami, v katerih ni mogoče zagotoviti njihove varnosti, in kadar bi lahko postale žrtve spolnega nasilja ali izkoriščanja; poudarja, da mora skrbniški sklad EU prispevati k zaščiti, podpori in/ali pomoči ranljivim migrantom, beguncem in žrtvam trgovine z ljudmi in da je treba posebno pozornost nameniti ženskam in otrokom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da je bil skrbniški sklad EU za Afriko ustanovljen po vrhu afriških in evropskih predsednikov držav in vlad o migracijskih vprašanjih v Valletti; poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje pregled konkretnih ukrepov, ki so bili pripravljeni po tem vrhu, zlasti na področju razvoja, v boju proti tihotapcem ter pri podpisu sporazumov o vračanju, ponovnem sprejemu in ponovnem vključevanju; poziva Svet, naj Komisiji podeli potrebna pooblastila za sklenitev teh sporazumov z državami, za katere se bo uporabljal skrbniški sklad EU; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, sopredsedujočim skupni parlamentarni skupščini AKP-EU ter predsedniku Vseafriškega parlamenta. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/76 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/76

---

P8_TA(2016)0338

Ustvarjanje ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (2016/2017(INI))

(2018/C 204/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 6(a), členov 8 in 10, člena 153(1) in člena 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(a), členov 8 in 10, člena 153(1) in člena 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 7, 9, 23, 24 in 33 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 7, 9, 23, 24 in 33 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine z dne 3. maja 1996, zlasti delov I in II ter členov 2, 4, 16 in 27 o pravici delavcev z družinskimi obveznosti do enakih možnosti in enakega obravnavanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine z dne 3. maja 1996, zlasti delov I in II ter členov 2, 4, 16 in 27 o pravici delavcev z družinskimi obveznosti do enakih možnosti in enakega obravnavanja,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (1) (direktiva o porodniškem dopustu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (1) (direktiva o porodniškem dopustu),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktive o porodniškem dopustu, ki ga je podala Komisija (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktive o porodniškem dopustu, ki ga je podala Komisija (COM(2008)0637),

| — | ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v prvi obravnavi 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, ter o uvedbi ukrepov za podporo delavcem pri usklajevanju delovnega in družinskega življenja (2), v katerem je med drugim pozval k dvotedenskemu očetovskemu dopustu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v prvi obravnavi 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, ter o uvedbi ukrepov za podporo delavcem pri usklajevanju delovnega in družinskega življenja (2), v katerem je med drugim pozval k dvotedenskemu očetovskemu dopustu,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta št. 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta št. 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2013/62/EU z dne 17. decembra 2013 o spremembi Direktive 2010/18/EU o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, zaradi spremembe položaja Mayotta v razmerju do Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2013/62/EU z dne 17. decembra 2013 o spremembi Direktive 2010/18/EU o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, zaradi spremembe položaja Mayotta v razmerju do Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (6),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/88/ES z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/88/ES z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (7),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom, sklenjenim med UNICE, CEEP in ETUC (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom, sklenjenim med UNICE, CEEP in ETUC (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2016 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2016 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2016 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2016 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2015 o porodniškem dopustu (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2015 o porodniškem dopustu (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o uporabi načela enakega plačila delavk in delavcev za enako delo ali delo enake vrednosti (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o uporabi načela enakega plačila delavk in delavcev za enako delo ali delo enake vrednosti (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 o novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov v Evropi po letu 2015 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 o novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov v Evropi po letu 2015 (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2016 o uporabi Direktive Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2016 o uporabi Direktive Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (17),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. junija 2011 o predšolski vzgoji in varstvu: zagotovimo vsem našim otrokom najboljši izhodiščni položaj za življenje v jutrišnjem svetu (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. junija 2011 o predšolski vzgoji in varstvu: zagotovimo vsem našim otrokom najboljši izhodiščni položaj za življenje v jutrišnjem svetu (18),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2015 z naslovom „Enake možnosti žensk in moških za prihodke: odpravljanje razlik v pokojninah med spoloma“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2015 z naslovom „Enake možnosti žensk in moških za prihodke: odpravljanje razlik v pokojninah med spoloma“,

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020, sprejetega s sklepi Sveta z dne 7. marca 2011 (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020, sprejetega s sklepi Sveta z dne 7. marca 2011 (19),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta 15. in 16. marca 2002 v Barceloni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta 15. in 16. marca 2002 v Barceloni,

| — | ob upoštevanju izjave predsedujoče trojice EU (Nizozemske, Slovaške in Malte) z dne 7. decembra 2015 o enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedujoče trojice EU (Nizozemske, Slovaške in Malte) z dne 7. decembra 2015 o enakosti spolov,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju pobude Komisije z naslovom „Roadmap: New start to address the challenges of work-life balance faced by working families“ (Časovni načrt: nov začetek za reševanje izzivov, povezanih z ravnotežjem med zasebnim in poklicnim življenjem, s katerimi se srečujejo delovno aktivne družine) (december 2015) ter javnih posvetovanj in posvetovanj z deležniki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude Komisije z naslovom „Roadmap: New start to address the challenges of work-life balance faced by working families“ (Časovni načrt: nov začetek za reševanje izzivov, povezanih z ravnotežjem med zasebnim in poklicnim življenjem, s katerimi se srečujejo delovno aktivne družine) (december 2015) ter javnih posvetovanj in posvetovanj z deležniki,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Delovni program Komisije za leto 2016: čas je za drugačen pristop“ (COM(2015)0610), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Delovni program Komisije za leto 2016: čas je za drugačen pristop“ (COM(2015)0610),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Začetek posvetovanja o evropskem stebru socialnih pravic“ (COM(2016)0127), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Začetek posvetovanja o evropskem stebru socialnih pravic“ (COM(2016)0127),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (COM(2013)0083) in priporočila Komisije 2013/112/EU z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (COM(2013)0083) in priporočila Komisije 2013/112/EU z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem: močnejša podpora za usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja“ (COM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem: močnejša podpora za usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja“ (COM(2008)0635),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. februarja 2011 z naslovom „Predšolska vzgoja in varstvo: najboljši začetek v jutrišnjem svetu za vse naše otroke“ (COM(2011)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. februarja 2011 z naslovom „Predšolska vzgoja in varstvo: najboljši začetek v jutrišnjem svetu za vse naše otroke“ (COM(2011)0066),

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Komisije z dne 29. maja 2013 o barcelonskih ciljih z naslovom Razvoj storitev varstva predšolskih otrok v Evropi za trajnostno in vključujočo rast (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Komisije z dne 29. maja 2013 o barcelonskih ciljih z naslovom Razvoj storitev varstva predšolskih otrok v Evropi za trajnostno in vključujočo rast (COM(2013)0322),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Strateško sodelovanje za enakost spolov 2016–2019“, zlasti njegovega poglavja 3.1 Povečanje udeležbe žensk na trgu dela ter enaka ekonomska neodvisnost žensk in moških, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Strateško sodelovanje za enakost spolov 2016–2019“, zlasti njegovega poglavja 3.1 Povečanje udeležbe žensk na trgu dela ter enaka ekonomska neodvisnost žensk in moških,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o enakosti žensk in moških v Evropski uniji za leto 2015 (SWD(2016)0054), zlasti poglavja o enaki ekonomski neodvisnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o enakosti žensk in moških v Evropski uniji za leto 2015 (SWD(2016)0054), zlasti poglavja o enaki ekonomski neodvisnosti,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 21. januarja 2016 o razvoju na področju zaposlovanja in socialnih razmer v Evropi v letu 2015, zlasti poglavja III.2 o socialni zaščiti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 21. januarja 2016 o razvoju na področju zaposlovanja in socialnih razmer v Evropi v letu 2015, zlasti poglavja III.2 o socialni zaščiti,

| — | ob upoštevanju študij Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z naslovi „Working time and work-life balance in a life course perspective“ (Delovni čas ter ravnotežje med zasebnim in poklicnim življenjem z vidika vseživljenjskega pristopa) (2013), „Caring for children and dependants: Effect on careers of young workers“ (Skrb za otroke in oskrbovane osebe: učinek na poklicno pot mladih delavcev) (2013) in „Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change“ (Delo in skrb za druge: ukrepi za usklajevanje v obdobju demografskih sprememb) (2015) ter šeste evropske raziskave o delovnih pogojih (2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z naslovi „Working time and work-life balance in a life course perspective“ (Delovni čas ter ravnotežje med zasebnim in poklicnim življenjem z vidika vseživljenjskega pristopa) (2013), „Caring for children and dependants: Effect on careers of young workers“ (Skrb za otroke in oskrbovane osebe: učinek na poklicno pot mladih delavcev) (2013) in „Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change“ (Delo in skrb za druge: ukrepi za usklajevanje v obdobju demografskih sprememb) (2015) ter šeste evropske raziskave o delovnih pogojih (2016),

| — | ob upoštevanju študije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer z naslovom „Working time development in the 21st century“ (Razvoj delovnega časa v 21. stoletju) iz leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer z naslovom „Working time development in the 21st century“ (Razvoj delovnega časa v 21. stoletju) iz leta 2015,

| — | ob upoštevanju študije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer z naslovom „Promoting parental and paternity leave among fathers“ (Spodbujanje starševskega in očetovskega dopusta pri očetih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer z naslovom „Promoting parental and paternity leave among fathers“ (Spodbujanje starševskega in očetovskega dopusta pri očetih),

| — | ob upoštevanju poročila evropske mreže organov za enakost Equinet z naslovom „Equality bodies promoting a better work-life balance for all“ (Organi za enakost spodbujajo boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem za vse) z dne 8. julija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropske mreže organov za enakost Equinet z naslovom „Equality bodies promoting a better work-life balance for all“ (Organi za enakost spodbujajo boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem za vse) z dne 8. julija 2014,

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2015 in njegovega poročila iz leta 2015 z naslovom „Reconciliation of work, family and private life in the European Union: Policy review“ (Usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja v Evropski uniji: pregled politike), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2015 in njegovega poročila iz leta 2015 z naslovom „Reconciliation of work, family and private life in the European Union: Policy review“ (Usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja v Evropski uniji: pregled politike),

| — | ob upoštevanju študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave iz maja 2015 z naslovom „Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment“ (Enakost spolov pri zaposlovanju in delu – Direktiva 2006/54/ES: ocena izvajanja na evropski ravni), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave iz maja 2015 z naslovom „Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment“ (Enakost spolov pri zaposlovanju in delu – Direktiva 2006/54/ES: ocena izvajanja na evropski ravni),

| — | ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko z naslovom „Maternity, paternity and parental leave: Data related to duration and compensation rates in the European Union“ (Porodniški, očetovski in starševski dopust: podatki o trajanju in stopnjah nadomestila v Evropski uniji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko z naslovom „Maternity, paternity and parental leave: Data related to duration and compensation rates in the European Union“ (Porodniški, očetovski in starševski dopust: podatki o trajanju in stopnjah nadomestila v Evropski uniji),

| — | ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko Unije z naslovom „Costs and benefits of maternity and paternity leave“ (Stroški in koristi porodniškega in starševskega dopusta), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko Unije z naslovom „Costs and benefits of maternity and paternity leave“ (Stroški in koristi porodniškega in starševskega dopusta),

| — | ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko Unije z naslovom „Discrimination Generated by the Intersection of Gender and Disability“ (Diskriminacija, ki jo ustvarja presečišče spola in invalidnosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko Unije z naslovom „Discrimination Generated by the Intersection of Gender and Disability“ (Diskriminacija, ki jo ustvarja presečišče spola in invalidnosti),

| — | ob upoštevanju študije Generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko Unije iz marca 2016 z naslovom „Differences in Men’s and Women’s Work, Care and Leisure Time“ (Razlike v delovnem času, skrbi za druge in prostem času moških ter žensk), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko Unije iz marca 2016 z naslovom „Differences in Men’s and Women’s Work, Care and Leisure Time“ (Razlike v delovnem času, skrbi za druge in prostem času moških ter žensk),

| — | ob upoštevanju strategije za oskrbovalce združenja Eurocarers z naslovom „Enabling carers to care“ (Omogočanje oskrbe oskrbovalcem) iz leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije za oskrbovalce združenja Eurocarers z naslovom „Enabling carers to care“ (Omogočanje oskrbe oskrbovalcem) iz leta 2014,

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za duševno zdravje in dobro počutje iz leta 2008 in njegove prednostne naloge „duševno zdravje na delovnem mestu“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za duševno zdravje in dobro počutje iz leta 2008 in njegove prednostne naloge „duševno zdravje na delovnem mestu“,

| — | ob upoštevanju konvencije MOD št. 156 o družinskih obveznostih (1981) in priporočila MOD št. 165 o delavcih z družinskimi obveznostmi (1981), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije MOD št. 156 o družinskih obveznostih (1981) in priporočila MOD št. 165 o delavcih z družinskimi obveznostmi (1981),

| — | ob upoštevanju konvencije MOD o delu s krajšim delovnim časom iz leta 1994, konvencije MOD o delu na domu iz leta 1996, konvencije MOD o varstvu materinstva iz leta 2000 in konvencije MOD o delavcih v gospodinjstvu iz leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije MOD o delu s krajšim delovnim časom iz leta 1994, konvencije MOD o delu na domu iz leta 1996, konvencije MOD o varstvu materinstva iz leta 2000 in konvencije MOD o delavcih v gospodinjstvu iz leta 2011,

| — | ob upoštevanju poročila MOD z naslovom „Maternity and paternity at work: law and practice across the world“ (Materinstvo in očetovstvo pri delu: zakonodaja in praksa po svetu) (2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila MOD z naslovom „Maternity and paternity at work: law and practice across the world“ (Materinstvo in očetovstvo pri delu: zakonodaja in praksa po svetu) (2014),

| — | ob upoštevanju dogovorjenih sklepov Komisije Združenih narodov za status žensk z dne 24. marca 2016, 60. zasedanje, zlasti sklepov (e) do (g), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovorjenih sklepov Komisije Združenih narodov za status žensk z dne 24. marca 2016, 60. zasedanje, zlasti sklepov (e) do (g),

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta MOD/Unicefa z dne 8. julija 2013 z naslovom „Supporting workers with family responsibilities: connecting child development and the decent work agenda“ (Podpiranje delavcev z družinskimi obveznostmi: povezovanje razvoja otrok in agende za dostojno delo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta MOD/Unicefa z dne 8. julija 2013 z naslovom „Supporting workers with family responsibilities: connecting child development and the decent work agenda“ (Podpiranje delavcev z družinskimi obveznostmi: povezovanje razvoja otrok in agende za dostojno delo),

| — | ob upoštevanju indeksa boljšega življenja OECD za leto 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa boljšega življenja OECD za leto 2015,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0253/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0253/2016),

| A. | ker se je po zadnjih podatkih Eurostata rodnost v EU v zadnjih desetletjih znižala, EU pa se sooča z izjemnimi demografskimi izzivi (20), na katere bi se morale države članice odzvati; ker so družinam prijazne politike pomembne za spodbuditev pozitivnih demografskih gibanj, saj lahko imajo negotovost zaposlitve in težke delovne razmere negativen učinek na načrtovanje družine; |
| --- | --- |

A.

ker se je po zadnjih podatkih Eurostata rodnost v EU v zadnjih desetletjih znižala, EU pa se sooča z izjemnimi demografskimi izzivi (20), na katere bi se morale države članice odzvati; ker so družinam prijazne politike pomembne za spodbuditev pozitivnih demografskih gibanj, saj lahko imajo negotovost zaposlitve in težke delovne razmere negativen učinek na načrtovanje družine;

| B. | ker je bilo leta 2014 v EU-28 rojenih 5,1 milijona otrok, kar pomeni splošno stopnjo rodnosti 10,1; ker je ta stopnja rodnosti leta 2000 znašala 10,6, leta 1985 12,8 in leta 1970 16,4; ker se EU sooča z resnim demografskim izzivom zaradi vse nižje rodnosti v večini držav članic, zato Unija postopno postaja gerontokratska družba, kar neposredno ogroža socialno in gospodarsko rast ter razvoj; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo leta 2014 v EU-28 rojenih 5,1 milijona otrok, kar pomeni splošno stopnjo rodnosti 10,1; ker je ta stopnja rodnosti leta 2000 znašala 10,6, leta 1985 12,8 in leta 1970 16,4; ker se EU sooča z resnim demografskim izzivom zaradi vse nižje rodnosti v večini držav članic, zato Unija postopno postaja gerontokratska družba, kar neposredno ogroža socialno in gospodarsko rast ter razvoj;

| C. | ker je tradicionalni koncept vloge žensk in moških ter jedrne družine na dodatni preizkušnji, saj se v EU povečuje število enostarševskih družin, istospolnih družin, mladoletnih mater itd.; ker nepriznavanje te raznolikosti povzroča dodatno diskriminacijo in negativno vpliva na prebivalce EU in njihove družine; |
| --- | --- |

C.

ker je tradicionalni koncept vloge žensk in moških ter jedrne družine na dodatni preizkušnji, saj se v EU povečuje število enostarševskih družin, istospolnih družin, mladoletnih mater itd.; ker nepriznavanje te raznolikosti povzroča dodatno diskriminacijo in negativno vpliva na prebivalce EU in njihove družine;

| D. | ker je enakost spolov temeljno načelo Evropske unije in ker člena 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prepovedujeta vsako diskriminacijo na podlagi spola ter določata, da se mora enakost spolov zagotoviti na vseh področjih, tudi pri doseganju ravnotežja med družinskim in poklicnim življenjem; |
| --- | --- |

D.

ker je enakost spolov temeljno načelo Evropske unije in ker člena 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prepovedujeta vsako diskriminacijo na podlagi spola ter določata, da se mora enakost spolov zagotoviti na vseh področjih, tudi pri doseganju ravnotežja med družinskim in poklicnim življenjem;

| E. | ker časovni načrt, ki ga je predstavila Komisija, pomeni izhodišče; ker je treba to priložnost izkoristiti za začetek postopka reorganizacije položaja žensk in moških v smislu ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem v Evropi ter mora pomembno prispevati k doseganju višjih ravni enakosti spolov; |
| --- | --- |

E.

ker časovni načrt, ki ga je predstavila Komisija, pomeni izhodišče; ker je treba to priložnost izkoristiti za začetek postopka reorganizacije položaja žensk in moških v smislu ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem v Evropi ter mora pomembno prispevati k doseganju višjih ravni enakosti spolov;

| F. | ker je treba dobro zasnovane in izvajane politike za usklajevanje obravnavati kot nujno izboljšanje delovnega okolja, s čimer se zagotavljajo dobre delovne razmere in dobro počutje na delovnem mestu; ker dobro ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem spodbuja gospodarsko rast, konkurenčnost, splošno udeležbo na trgu dela, enakost spolov, zmanjševanje izpostavljenosti revščini in medgeneracijsko solidarnost, pomaga pri soočanju z izzivi starajoče družbe ter pozitivno vpliva na rodnost v EU; ker morajo biti politike, sprejete za doseganje teh ciljev, sodobne, osredotočene na dostop žensk do trga dela ter na enako razdelitev dela v gospodinjstvu in pri skrbi za druge med ženskami in moškimi, obenem pa morajo temeljiti na vzpostavitvi skladnega okvira politik na tem področju s pomočjo kolektivnih pogajanj in kolektivnih sporazumov, da bi omogočili boljše usklajevanje skrbi za druge ter poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

F.

ker je treba dobro zasnovane in izvajane politike za usklajevanje obravnavati kot nujno izboljšanje delovnega okolja, s čimer se zagotavljajo dobre delovne razmere in dobro počutje na delovnem mestu; ker dobro ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem spodbuja gospodarsko rast, konkurenčnost, splošno udeležbo na trgu dela, enakost spolov, zmanjševanje izpostavljenosti revščini in medgeneracijsko solidarnost, pomaga pri soočanju z izzivi starajoče družbe ter pozitivno vpliva na rodnost v EU; ker morajo biti politike, sprejete za doseganje teh ciljev, sodobne, osredotočene na dostop žensk do trga dela ter na enako razdelitev dela v gospodinjstvu in pri skrbi za druge med ženskami in moškimi, obenem pa morajo temeljiti na vzpostavitvi skladnega okvira politik na tem področju s pomočjo kolektivnih pogajanj in kolektivnih sporazumov, da bi omogočili boljše usklajevanje skrbi za druge ter poklicnega in zasebnega življenja;

| G. | ker je usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja močno odvisno od ureditev delovnega časa na delovnem mestu; ker so bili izraženi pomisleki, ali daljši delovni čas koristi gospodarstvu v smislu večje produktivnosti; ker ima velik delež delavcev v EU neobičajen delovni čas, vključno z delom ob koncih tedna in praznikih ter izmenskim in nočnim delom, in ker je skoraj polovica delavcev v letu 2015 delala v svojem prostem času; ker se ureditve delovnega časa po najnovejših ugotovitvah redno spreminjajo za 31 % zaposlenih, o čemer so pogosto obveščeni tik pred zdajci (21); ker to lahko negativno vpliva na zdravje in varnost zaradi večjega tveganja nesreč pri delu in dolgoročno slabšega zdravja, delavcem pa otežuje usklajevanje dela z obveznostmi do svojih otrok in drugih oskrbovanih oseb; ker je to močneje prizadelo določene sektorje, kot je sektor maloprodajnih storitev, v katerem so večinoma zaposlene ženske; |
| --- | --- |

G.

ker je usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja močno odvisno od ureditev delovnega časa na delovnem mestu; ker so bili izraženi pomisleki, ali daljši delovni čas koristi gospodarstvu v smislu večje produktivnosti; ker ima velik delež delavcev v EU neobičajen delovni čas, vključno z delom ob koncih tedna in praznikih ter izmenskim in nočnim delom, in ker je skoraj polovica delavcev v letu 2015 delala v svojem prostem času; ker se ureditve delovnega časa po najnovejših ugotovitvah redno spreminjajo za 31 % zaposlenih, o čemer so pogosto obveščeni tik pred zdajci (21); ker to lahko negativno vpliva na zdravje in varnost zaradi večjega tveganja nesreč pri delu in dolgoročno slabšega zdravja, delavcem pa otežuje usklajevanje dela z obveznostmi do svojih otrok in drugih oskrbovanih oseb; ker je to močneje prizadelo določene sektorje, kot je sektor maloprodajnih storitev, v katerem so večinoma zaposlene ženske;

| H. | ker bi morala Komisija v sodelovanju z državami članicami začeti konkretne pobude za prilagodljive in učinkovite modele opravljanja dela, tako v javnem kot zasebnem sektorju, s čimer bi delavcem omogočili uskladitev poklicnega z zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala Komisija v sodelovanju z državami članicami začeti konkretne pobude za prilagodljive in učinkovite modele opravljanja dela, tako v javnem kot zasebnem sektorju, s čimer bi delavcem omogočili uskladitev poklicnega z zasebnim življenjem;

| I. | ker je leta 2015 stopnja zaposlenosti moških v EU-28 znašala 75,9 %, stopnja zaposlenosti žensk pa 64,3 % (22), čeprav so ženske bolj izobražene; ker je število žensk, ki so del delovne sile, še manjše, če se upošteva stopnja zaposlenosti v ekvivalentu polnega delovnega časa, saj je v nekaterih državah članicah delež zaposlitve s krajšim delovnim časom med ženskami zelo visok; ker so leta 2013 moški tedensko opravili 47 ur plačanega dela, ženske pa 34 ur; ker so mlade ženske v povprečju delale 64 ur, če se združijo delovne ure plačanega dela in neplačanega gospodinjskega dela, mladi moški pa 53 ur (23); ker naj bi izgube BDP na prebivalca zaradi razlik med spoloma na trgu dela v Evropi po ocenah znašale do 10 %; |
| --- | --- |

I.

ker je leta 2015 stopnja zaposlenosti moških v EU-28 znašala 75,9 %, stopnja zaposlenosti žensk pa 64,3 % (22), čeprav so ženske bolj izobražene; ker je število žensk, ki so del delovne sile, še manjše, če se upošteva stopnja zaposlenosti v ekvivalentu polnega delovnega časa, saj je v nekaterih državah članicah delež zaposlitve s krajšim delovnim časom med ženskami zelo visok; ker so leta 2013 moški tedensko opravili 47 ur plačanega dela, ženske pa 34 ur; ker so mlade ženske v povprečju delale 64 ur, če se združijo delovne ure plačanega dela in neplačanega gospodinjskega dela, mladi moški pa 53 ur (23); ker naj bi izgube BDP na prebivalca zaradi razlik med spoloma na trgu dela v Evropi po ocenah znašale do 10 %;

| J. | ker v trenutnem okviru politike EU na področju zaposlovanja, socialno-ekonomske politike in politike enakosti strategija Evropa 2020 ter cilji, ki so bili zastavljeni, še zdaleč niso izpolnjeni; ker brez proaktivnih politik, zasnovanih in uvedenih za pomoč ženskam pri vstopu na trg dela, zlasti politik, ki spodbujajo boljše ravnotežje med zasebnim in poklicnim življenjem, dejansko ni mogoče doseči nobenega cilja na ravni EU; |
| --- | --- |

J.

ker v trenutnem okviru politike EU na področju zaposlovanja, socialno-ekonomske politike in politike enakosti strategija Evropa 2020 ter cilji, ki so bili zastavljeni, še zdaleč niso izpolnjeni; ker brez proaktivnih politik, zasnovanih in uvedenih za pomoč ženskam pri vstopu na trg dela, zlasti politik, ki spodbujajo boljše ravnotežje med zasebnim in poklicnim življenjem, dejansko ni mogoče doseči nobenega cilja na ravni EU;

| K. | ker so evropski trgi dela segregirani na podlagi spola (24); ker je na to opozorila tudi Komisija v svojem sporočilu z dne 8. marca 2016 o evropskem stebru socialnih pravic (COM(2016)0127, Priloga I), namreč da so ženske „v zaposlovanju še vedno zastopane premalo, toda preveč v delu s krajšim delovnim časom in slabše plačanih sektorjih, njihova urna postavka pa je nižja tudi, kadar opravljajo enakovredno delo, čeprav so po izobrazbi presegle moške“; |
| --- | --- |

K.

ker so evropski trgi dela segregirani na podlagi spola (24); ker je na to opozorila tudi Komisija v svojem sporočilu z dne 8. marca 2016 o evropskem stebru socialnih pravic (COM(2016)0127, Priloga I), namreč da so ženske „v zaposlovanju še vedno zastopane premalo, toda preveč v delu s krajšim delovnim časom in slabše plačanih sektorjih, njihova urna postavka pa je nižja tudi, kadar opravljajo enakovredno delo, čeprav so po izobrazbi presegle moške“;

| L. | ker se revščina in poglabljanje neenakosti krepita z makroekonomskimi politikami, ki jih izvaja EU, in varčevalnimi ukrepi, s katerimi se odziva na gospodarsko krizo; |
| --- | --- |

L.

ker se revščina in poglabljanje neenakosti krepita z makroekonomskimi politikami, ki jih izvaja EU, in varčevalnimi ukrepi, s katerimi se odziva na gospodarsko krizo;

| M. | ker je usklajevanje družinskega in poklicnega življenja zlasti naporno za samohranilce, ki so večinoma ženske; ker je v 28 državah članicah EU kar 34 % samohranilk izpostavljenih tveganju revščine, zaradi česar so njihovi otroci izpostavljeni nesorazmerno večjemu tveganju medgeneracijskega prenosa revščine; |
| --- | --- |

M.

ker je usklajevanje družinskega in poklicnega življenja zlasti naporno za samohranilce, ki so večinoma ženske; ker je v 28 državah članicah EU kar 34 % samohranilk izpostavljenih tveganju revščine, zaradi česar so njihovi otroci izpostavljeni nesorazmerno večjemu tveganju medgeneracijskega prenosa revščine;

| N. | ker škodljive posledice feminizacije revščine najbolj vplivajo na otroke samohranilk, ki se soočajo z velikimi težavami pri usklajevanju vloge edine osebe, ki vzdržuje družino, s starševskimi obveznostmi; |
| --- | --- |

N.

ker škodljive posledice feminizacije revščine najbolj vplivajo na otroke samohranilk, ki se soočajo z velikimi težavami pri usklajevanju vloge edine osebe, ki vzdržuje družino, s starševskimi obveznostmi;

| O. | ker enakost spolov na trgu dela koristi ne le ženskam, temveč gospodarstvu in družbi na splošno, saj je ključno ekonomsko sredstvo za spodbujanje trajnostne in vključujoče gospodarske rasti in ze odpravljanje poklicne neenakosti, pa tudi za spodbujanje učinkovitosti in pretočnosti trga dela; ker vstop in vračanje žensk v poklicno življenje vodi v povečanje družinskih prihodkov, potrošnje, prispevkov za socialno varnost in količine pobranih davkov; ker se ženske še vedno soočajo z diskriminacijo pri zaposlovanju ter s kratenjem pravic, ki jim pripadajo kot delojemalkam, zlasti na podlagi nosečnosti in materinstva; |
| --- | --- |

O.

ker enakost spolov na trgu dela koristi ne le ženskam, temveč gospodarstvu in družbi na splošno, saj je ključno ekonomsko sredstvo za spodbujanje trajnostne in vključujoče gospodarske rasti in ze odpravljanje poklicne neenakosti, pa tudi za spodbujanje učinkovitosti in pretočnosti trga dela; ker vstop in vračanje žensk v poklicno življenje vodi v povečanje družinskih prihodkov, potrošnje, prispevkov za socialno varnost in količine pobranih davkov; ker se ženske še vedno soočajo z diskriminacijo pri zaposlovanju ter s kratenjem pravic, ki jim pripadajo kot delojemalkam, zlasti na podlagi nosečnosti in materinstva;

| P. | ker je razlika v plačilu med spoloma kar 16,3-odstotna in ker netipične ter prekarne oblike zaposlitev prav tako bolj zadevajo ženske kot moške; |
| --- | --- |

P.

ker je razlika v plačilu med spoloma kar 16,3-odstotna in ker netipične ter prekarne oblike zaposlitev prav tako bolj zadevajo ženske kot moške;

| Q. | ker ima neenakost na trgu dela vseživljenjske posledice in učinke na pravice žensk, kot so pokojnine, kar dokazuje 39-odstotna razlika v pokojninah med spoloma v EU, kar je več kot dvakratnik razlike v plačilu med spoloma, ki znaša 16 %; |
| --- | --- |

Q.

ker ima neenakost na trgu dela vseživljenjske posledice in učinke na pravice žensk, kot so pokojnine, kar dokazuje 39-odstotna razlika v pokojninah med spoloma v EU, kar je več kot dvakratnik razlike v plačilu med spoloma, ki znaša 16 %;

| R. | ker imajo med zaposlenimi v različnih poklicnih kategorijah zlasti samozaposlene ženske in podjetnice velike težave pri iskanju ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem; ker se ženske, ki želijo postati podjetnice, zelo pogosto srečujejo s težavami pri dostopu do posojil, saj jim jih finančni posredniki neradi dodelijo, ker so po njihovem mnenju ženske bolj izpostavljene tveganju in se jim zdi manj verjetno, da bodo njihova podjetja uspešna; |
| --- | --- |

R.

ker imajo med zaposlenimi v različnih poklicnih kategorijah zlasti samozaposlene ženske in podjetnice velike težave pri iskanju ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem; ker se ženske, ki želijo postati podjetnice, zelo pogosto srečujejo s težavami pri dostopu do posojil, saj jim jih finančni posredniki neradi dodelijo, ker so po njihovem mnenju ženske bolj izpostavljene tveganju in se jim zdi manj verjetno, da bodo njihova podjetja uspešna;

| S. | ker imajo ženske zaradi prevladujočih družbenih stereotipov drugorazredno vlogo; ker se ti stereotipi razvijajo vse od otroštva, odražajo pa se pri izbiri usposabljanja in izobraževanja ter pozneje na trgu dela; ker so ženskam še vedno prepogosto na voljo zgolj „ženska“ delovna mesta, ki so pogosto slabo plačana; ker te delitve trga dela utrjujejo stereotipe, da so za skrb za druge v veliki večini odgovorne zlasti ženske, zaradi česar ženske porabijo dva- do desetkrat več časa za neplačano skrb za druge kot moški (25); ker imajo stereotipi o spolih in diskriminacija na podlagi spola negativne posledice za osebno, socialno in ekonomsko neodvisnost žensk ter njihove možnosti in ker vodijo k večji koncentraciji žensk pri delu s krajšim delovnim časom, prekinitvam poklicne poti, večjemu tveganju revščine in socialne izključenosti, zlasti za samohranilke, vse to pa vpliva na samostojnost žensk; |
| --- | --- |

S.

ker imajo ženske zaradi prevladujočih družbenih stereotipov drugorazredno vlogo; ker se ti stereotipi razvijajo vse od otroštva, odražajo pa se pri izbiri usposabljanja in izobraževanja ter pozneje na trgu dela; ker so ženskam še vedno prepogosto na voljo zgolj „ženska“ delovna mesta, ki so pogosto slabo plačana; ker te delitve trga dela utrjujejo stereotipe, da so za skrb za druge v veliki večini odgovorne zlasti ženske, zaradi česar ženske porabijo dva- do desetkrat več časa za neplačano skrb za druge kot moški (25); ker imajo stereotipi o spolih in diskriminacija na podlagi spola negativne posledice za osebno, socialno in ekonomsko neodvisnost žensk ter njihove možnosti in ker vodijo k večji koncentraciji žensk pri delu s krajšim delovnim časom, prekinitvam poklicne poti, večjemu tveganju revščine in socialne izključenosti, zlasti za samohranilke, vse to pa vpliva na samostojnost žensk;

| T. | ker je dopust iz družinskih razlogov še vedno včasih razlog za diskriminacijo in stigmatizacijo tako žensk kot moških kljub obstoječemu okviru politike in zakonodaji na ravni EU in nacionalni ravni, to pa vpliva zlasti na ženske, ki kot nosilke skrbi za druge izkoristijo dopust iz družinskih razlogov; |
| --- | --- |

T.

ker je dopust iz družinskih razlogov še vedno včasih razlog za diskriminacijo in stigmatizacijo tako žensk kot moških kljub obstoječemu okviru politike in zakonodaji na ravni EU in nacionalni ravni, to pa vpliva zlasti na ženske, ki kot nosilke skrbi za druge izkoristijo dopust iz družinskih razlogov;

| U. | ker razlike pri tem, kako moški in ženske uveljavljajo starševski dopust, razkrivajo diskriminacijo na podlagi spola; ker je delež očetov, ki izkoristijo starševski dopust, v državah članicah Unije še vedno skromen, saj najmanj en dan dopusta vzame le 10 % očetov, medtem ko 97 % žensk porabi starševski dopust, ki je na voljo obema staršema; ker razpoložljivi podatki potrjujejo, da je neplačan ali slabo plačan dopust iz družinskih razlogov razlog, da ga le redki izkoristijo; ker starševski dopust, ki je deloma ali popolnoma neprenosljiv in ustrezno plačan, spodbuja oba starša, da ga izkoristita bolj uravnoteženo, kar prispeva k zmanjšanju diskriminacije žensk na trgu dela; ker le malo držav članic spodbuja očete, da v celoti izkoristijo očetovski ali starševski dopust, zaradi česar so moški prikrajšani za enakovredno udeležbo pri skrbi za otroke in preživljanju časa z njimi; |
| --- | --- |

U.

ker razlike pri tem, kako moški in ženske uveljavljajo starševski dopust, razkrivajo diskriminacijo na podlagi spola; ker je delež očetov, ki izkoristijo starševski dopust, v državah članicah Unije še vedno skromen, saj najmanj en dan dopusta vzame le 10 % očetov, medtem ko 97 % žensk porabi starševski dopust, ki je na voljo obema staršema; ker razpoložljivi podatki potrjujejo, da je neplačan ali slabo plačan dopust iz družinskih razlogov razlog, da ga le redki izkoristijo; ker starševski dopust, ki je deloma ali popolnoma neprenosljiv in ustrezno plačan, spodbuja oba starša, da ga izkoristita bolj uravnoteženo, kar prispeva k zmanjšanju diskriminacije žensk na trgu dela; ker le malo držav članic spodbuja očete, da v celoti izkoristijo očetovski ali starševski dopust, zaradi česar so moški prikrajšani za enakovredno udeležbo pri skrbi za otroke in preživljanju časa z njimi;

| V. | ker je treba nujno sprejeti ukrepe za spodbujanje dostopa očetov do dopusta, še toliko bolj, ker se očetje, ki uveljavljajo dopust iz družinskih razlogov, bolj zbližajo s svojimi otroki in pogosteje dejavno sodelujejo pri njihovi vzgoji; |
| --- | --- |

V.

ker je treba nujno sprejeti ukrepe za spodbujanje dostopa očetov do dopusta, še toliko bolj, ker se očetje, ki uveljavljajo dopust iz družinskih razlogov, bolj zbližajo s svojimi otroki in pogosteje dejavno sodelujejo pri njihovi vzgoji;

| W. | ker so študije agencije Eurofound izpostavile vidike, ki vplivajo na to, kako pogosto očetje uveljavljajo starševski dopust, in sicer: višina nadomestila, prilagodljivost sistema dopusta, razpoložljivost informacij, razpoložljivost in prožnost storitev otroškega varstva ter strah pred izključitvijo s trga dela zaradi dopusta; |
| --- | --- |

W.

ker so študije agencije Eurofound izpostavile vidike, ki vplivajo na to, kako pogosto očetje uveljavljajo starševski dopust, in sicer: višina nadomestila, prilagodljivost sistema dopusta, razpoložljivost informacij, razpoložljivost in prožnost storitev otroškega varstva ter strah pred izključitvijo s trga dela zaradi dopusta;

| X. | ker je razpoložljivost in dostop do cenovno dostopne, primerne in kakovostne infrastrukture za vzgojo in varstvo majhnih otrok ali za skrb za druge oskrbovane osebe ter kakovostnih socialnih storitev med glavnimi dejavniki, ki vplivajo na udeležbo žensk na trgu dela; ker primanjkuje infrastrukture, ki bi omogočala kakovostno in dostopno otroško varstvo ne glede na višino dohodka; ker 27 % Evropejcem slaba kakovost varstva otrok otežuje dostop do teh storitev (26); ker je za doseganje kakovostnih storitev potrebno vlaganje v usposabljanje delovne sile na področju otroškega varstva (27); ker je le 11 držav članic doseglo prvi barcelonski cilj (tj. zagotovljeno varstvo za vsaj 90 % otrok od treh let do obveznega vpisa v šolo), le 10 držav članic pa je doseglo drugi cilj (tj. zagotovljeno varstvo za vsaj 33 % otrok, mlajših od treh let) (28); |
| --- | --- |

X.

ker je razpoložljivost in dostop do cenovno dostopne, primerne in kakovostne infrastrukture za vzgojo in varstvo majhnih otrok ali za skrb za druge oskrbovane osebe ter kakovostnih socialnih storitev med glavnimi dejavniki, ki vplivajo na udeležbo žensk na trgu dela; ker primanjkuje infrastrukture, ki bi omogočala kakovostno in dostopno otroško varstvo ne glede na višino dohodka; ker 27 % Evropejcem slaba kakovost varstva otrok otežuje dostop do teh storitev (26); ker je za doseganje kakovostnih storitev potrebno vlaganje v usposabljanje delovne sile na področju otroškega varstva (27); ker je le 11 držav članic doseglo prvi barcelonski cilj (tj. zagotovljeno varstvo za vsaj 90 % otrok od treh let do obveznega vpisa v šolo), le 10 držav članic pa je doseglo drugi cilj (tj. zagotovljeno varstvo za vsaj 33 % otrok, mlajših od treh let) (28);

| Y. | ker imajo predšolska vzgoja in varstvo ter izkušnje otrok, starih do 3 leta, odločilen vpliv na njihov kognitivni razvoj, saj v prvih petih letih razvijejo osnovne spretnosti; |
| --- | --- |

Y.

ker imajo predšolska vzgoja in varstvo ter izkušnje otrok, starih do 3 leta, odločilen vpliv na njihov kognitivni razvoj, saj v prvih petih letih razvijejo osnovne spretnosti;

| Z. | ker bi morale politike za spodbujanje ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem staršem omogočiti, da izpolnijo svoje odgovornosti do otrok, pri čemer bi morale zagotoviti potrebna finančna sredstva, čas in podporo materam in očetom; |
| --- | --- |

Z.

ker bi morale politike za spodbujanje ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem staršem omogočiti, da izpolnijo svoje odgovornosti do otrok, pri čemer bi morale zagotoviti potrebna finančna sredstva, čas in podporo materam in očetom;

| AA. | ker je Evropa celina z največjim številom starejših državljanov in staranjem, ki se bo nadaljevalo v naslednjih desetletjih; ker številne države članice nimajo zadostnih zmogljivosti za dolgotrajno oskrbo, da bi obravnavale večje potrebe po oskrbi ter stagnacijo ali zmanjšanje kazalnika let zdravega življenja; ker je večina delovnih mest, ustvarjenih na področju formalne oskrbe starejših sorodnikov na domu, nizko plačanih, poleg tega pa se zanje zahteva nizka raven kvalifikacij (29); |
| --- | --- |

AA.

ker je Evropa celina z največjim številom starejših državljanov in staranjem, ki se bo nadaljevalo v naslednjih desetletjih; ker številne države članice nimajo zadostnih zmogljivosti za dolgotrajno oskrbo, da bi obravnavale večje potrebe po oskrbi ter stagnacijo ali zmanjšanje kazalnika let zdravega življenja; ker je večina delovnih mest, ustvarjenih na področju formalne oskrbe starejših sorodnikov na domu, nizko plačanih, poleg tega pa se zanje zahteva nizka raven kvalifikacij (29);

| AB. | ker v EU približno 80 % potreb po oskrbi izpolnijo neuradni oskrbovalci; ker je moralo približno 3,3 milijona Evropejcev, starih od 15 do 34 let, opustiti delo s polnim delovnim časom, ker niso imeli dostopa do storitev varstva otrok ali oskrbe starejših sorodnikov; |
| --- | --- |

AB.

ker v EU približno 80 % potreb po oskrbi izpolnijo neuradni oskrbovalci; ker je moralo približno 3,3 milijona Evropejcev, starih od 15 do 34 let, opustiti delo s polnim delovnim časom, ker niso imeli dostopa do storitev varstva otrok ali oskrbe starejših sorodnikov;

| AC. | ker informacijske in komunikacijske tehnologije ter nastajajoče tehnologije spreminjajo delo in delovna okolja ter organizacijske kulture in strukture v sektorjih; ker je treba pri oblikovanju politike upoštevati aktualni tehnološki razvoj, da bi v teh novih razmerah zagotovili napredek in ne nazadovanje socialnih standardov in enakosti spolov; |
| --- | --- |

AC.

ker informacijske in komunikacijske tehnologije ter nastajajoče tehnologije spreminjajo delo in delovna okolja ter organizacijske kulture in strukture v sektorjih; ker je treba pri oblikovanju politike upoštevati aktualni tehnološki razvoj, da bi v teh novih razmerah zagotovili napredek in ne nazadovanje socialnih standardov in enakosti spolov;

| AD. | ker kombinacija skrbi za druge in plačanega dela pomembno vpliva na trajnost dela in stopnje zaposlenosti, zlasti žensk, ki se lahko v določeni fazi svojega življenja soočijo z obveznostmi glede oskrbe vnukov in/ali ostarelih staršev (30); |
| --- | --- |

AD.

ker kombinacija skrbi za druge in plačanega dela pomembno vpliva na trajnost dela in stopnje zaposlenosti, zlasti žensk, ki se lahko v določeni fazi svojega življenja soočijo z obveznostmi glede oskrbe vnukov in/ali ostarelih staršev (30);

| AE. | ker se v nekaterih pravnih sistemih v EU ohranja neindividualizacija davčnega sistema in sistema socialne varnosti, ki ženskam dodeljujeta le pravice, ki izhajajo iz njihovega razmerja do moških, tudi pri dostopu do zdravstvenih storitev in pokojninskih pravic; ker države članice, ki žene/matere postavljajo v odvisen položaj, neposredno diskriminirajo ženske in jim s selektivnim načinom zagotavljanja državnih storitev ne zagotavljajo vseh državljanskih pravic; |
| --- | --- |

AE.

ker se v nekaterih pravnih sistemih v EU ohranja neindividualizacija davčnega sistema in sistema socialne varnosti, ki ženskam dodeljujeta le pravice, ki izhajajo iz njihovega razmerja do moških, tudi pri dostopu do zdravstvenih storitev in pokojninskih pravic; ker države članice, ki žene/matere postavljajo v odvisen položaj, neposredno diskriminirajo ženske in jim s selektivnim načinom zagotavljanja državnih storitev ne zagotavljajo vseh državljanskih pravic;

| AF. | ker so potrebne ciljno usmerjene politike trga dela in politike na področju ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem, da se upoštevajo presečne ovire, s katerimi se soočajo ranljive ženske pri iskanju ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem ter varne zaposlitve, kot so invalidke, mlajše ženske, migrantke in begunke, ženske iz etničnih manjšin in ženske LGBTI; |
| --- | --- |

AF.

ker so potrebne ciljno usmerjene politike trga dela in politike na področju ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem, da se upoštevajo presečne ovire, s katerimi se soočajo ranljive ženske pri iskanju ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem ter varne zaposlitve, kot so invalidke, mlajše ženske, migrantke in begunke, ženske iz etničnih manjšin in ženske LGBTI;

| AG. | ker zagotavljanje prostega časa delavcem za osebni razvoj in usposabljanje v okviru vseživljenjskega učenja, ne da bi se jih zaradi tega diskriminiralo, spodbuja dobro počutje ljudi in njihov prispevek h gospodarstvu z boljšimi spretnostmi in znanjem ter večjo produktivnostjo (31); |
| --- | --- |

AG.

ker zagotavljanje prostega časa delavcem za osebni razvoj in usposabljanje v okviru vseživljenjskega učenja, ne da bi se jih zaradi tega diskriminiralo, spodbuja dobro počutje ljudi in njihov prispevek h gospodarstvu z boljšimi spretnostmi in znanjem ter večjo produktivnostjo (31);

| AH. | ker izvajanje politik za spodbujanje ravnotežja med poklicnim in zasebnim življenjem samo po sebi še ne prinaša koristi za delavce, če ga ne spremljajo politike za izboljšanje življenjskih razmer ter politike, ki med drugim spodbujajo in pospešujejo kulturne, prostočasne in športne dejavnosti; |
| --- | --- |

AH.

ker izvajanje politik za spodbujanje ravnotežja med poklicnim in zasebnim življenjem samo po sebi še ne prinaša koristi za delavce, če ga ne spremljajo politike za izboljšanje življenjskih razmer ter politike, ki med drugim spodbujajo in pospešujejo kulturne, prostočasne in športne dejavnosti;

Splošna načela

| 1. | poudarja, da je usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja širok pojem, ki združuje vse globalne zakonodajne in nezakonodajne politike, katerih namen je spodbujati ustrezno in sorazmerno ravnotežje med različnimi vidiki življenja ljudi; meni, da so za doseganje resničnega ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem potrebne zanesljive, medsektorske, strukturne, skladne in celovite politike, vključno s spodbudami in učinkovitimi ukrepi za usklajevanje dela, skrbi za družino in preživljanja časa z njo ter prostega čas in časa za osebni razvoj; opozarja, da potrebujemo predvsem kulturni premik v družbi, ki bi spremenil stereotipe o spolih tako, da bi bila delo in skrb za druge še bolj enakomerno porazdeljena med moške in ženske; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da mora biti usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja zajamčeno kot temeljna pravica za vse ljudi, v duhu Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ukrepi pa morajo biti na voljo vsem, ne le mladim materam, očetom ali oskrbovalcem; poziva k uvedbi okvira, ki bo to pravico uvrstil med osnovne cilje sistemov socialnega varstva, ter poziva EU in države članice, naj tako v javnem kot zasebnem sektorju spodbujajo poslovne modele socialne varnosti, ki spoštujejo pravico do ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem; meni, da bi bilo treba to pravico vključiti v vse dejavnosti EU, ki bi lahko bile neposredno ali posredno povezane s to problematiko; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da se EU sooča z izjemnimi demografskimi spremembami, tj. daljšo pričakovano življenjsko dobo, nižjo rodnostjo, spreminjanjem družinskih struktur z novimi oblikami odnosov in (so)bivanja, poznim starševstvom ter migracijami, vse to pa so novi izzivi za EU; je zaskrbljen, da je gospodarska in finančna kriza negativno vplivala na javne finance, potrebne za politike na področju ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem ter za zagotavljanje razpoložljivosti in dostopnosti kakovostnih in cenovno ugodnih storitev splošnega pomena; zato poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo pozitivne politike in spodbude za podporo demografski obnovi, ohranitvi sistemov socialnega varstva ter spodbujanju dobrega počutja in razvoja ljudi in družbe nasploh; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je rodnost v EU zaradi krize še bolj upadla, saj mladi, zlasti mlade izobraženke, zaradi brezposelnosti, negotovih oblik zaposlitve, negotove prihodnosti ter diskriminacije na trgu dela odlašajo z načrtovanjem otrok, da lahko ostanejo aktivni na vse bolj konkurenčnem trgu dela; v zvezi s tem poziva države članice in socialne partnerje, naj spodbujajo družinam prijazno delovno okolje, načrte za usklajevanje, programe za vračanje na delo, komunikacijske poti med delavci in delodajalci ter spodbude za podjetja in samozaposlene delavce, zlasti za zagotovitev, da ljudje niso ekonomsko kaznovani, ker imajo otroke, in da legitimne poklicne želje niso v nasprotju z družinskimi načrti; poleg tega poudarja, da je mogoče porodniški, očetovski in starševski dopust učinkovito uveljavljati tako, da koristi družbi in gospodarstvu, le ob hkratnem izvajanju drugih instrumentov politike, vključno z zagotavljanjem kakovostnega in cenovno dostopnega varstva otrok; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja pristop Komisije k politikam glede ravnotežja med zasebnim in poklicnim življenjem, ki so zelo pomembne za obravnavanje socialno-ekonomskih izzivov; poziva evropske socialne partnerje, naj predlagajo sporazum o celovitem svežnju zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov v zvezi z usklajevanjem poklicnega, zasebnega in družinskega življenja; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti predlaga predlog za ta sveženj kot del svojega delovnega programa za leto 2017 v okviru napovedanega evropskega stebra socialnih pravic, če ne bi bilo mogoče doseči sporazuma med socialnimi partnerji; poudarja, da bi morali zakonodajni predlogi pravno temeljiti na enakosti moških in žensk; poziva Komisijo, naj si v sodelovanju s socialnimi deležniki prizadeva za vzpostavitev stebra socialnih pravic, ki bo vodil v prave socialne naložbe z naložbami v ljudi v ospredju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja začetek javnega posvetovanja o evropskem stebru socialnih pravic, s katerim želi Komisija zbrati mnenja in povratne informacije o številnih bistvenih načelih za podporo dobro delujočega in poštenega trga dela in sistemov socialnega varstva v evroobmočju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo politike in ukrepi na tem področju upoštevali vse večjo raznolikost družinskih odnosov, vključno s partnerskimi skupnostmi, in ureditev v zvezi s starševstvom in vlogo starih staršev ter raznolikost celotne družbe, zlasti da bi preprečili diskriminacijo otrok zaradi zakonskega statusa njegovih staršev ali sestave njegove družine; poziva države članice, naj vzajemno priznavajo pravne dokumente, da bi zagotovile prosto gibanje brez diskriminacije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo in izvajajo politike ter uvedejo ukrepe, s katerimi bodo podprle najbolj prikrajšane osebe oziroma osebe, ki so izključene iz veljavne zakonodaje in politik, kot so matere in očetje samohranilci, neporočeni pari, istospolni pari, migranti, samozaposleni ali tako imenovani zakonci, ki pomagajo samozaposlenim, ter družine z enim ali več invalidnimi člani; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da se bodo v zakonodaji in politikah, povezanih z ravnotežjem med zasebnim in poklicnim življenjem, upoštevale Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov in sklepne ugotovitve odbora Združenih narodov za pravice invalidov iz leta 2015 za EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bosta pri razvoju, spremljanju in izvajanju politik, povezanih z ravnotežjem med zasebnim in poklicnim življenjem, med drugim upoštevala predvsem otrokovo dobro počutje in korist; poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izvajajo priporočilo v zvezi z vlaganjem v otroke (32) in skrbno spremljajo napredek; poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo pobude, kakršna je jamstvo za otroke, s katerimi naj otroke postavijo v ospredje obstoječih politik za zmanjševanje revščine, tako da bo vsakemu otroku omogočen dostop do brezplačne zdravstvene nege, brezplačnega izobraževanja, varstva, dostojnega bivališča in ustrezne prehrane, v okviru evropskega celostnega načrta za boj proti revščini otrok; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je revščina otrok povezana z revščino staršev, zato poziva države članice, naj izvajajo priporočilo o revščini otrok in njihovem dobrem počutju in naj uporabijo okvir za spremljanje na podlagi kazalnikov, ki je predlagan v priporočilu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja pomembnost vključitve pristopa na podlagi življenjskega cikla v politike, povezane z ravnotežjem med zasebnim in poklicnim življenjem, ter v ustrezne strategije podjetij, da bi zagotovili, da so vsi ljudje v različnih življenjskih obdobjih deležni podpore in lahko dejavno sodelujejo na trgu dela s pravicami, ki pripadajo delavcem, ter v družbi kot celoti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da sta boljše ravnotežje med zasebnim in poklicnim življenjem ter okrepljena enakost spolov bistvena za podpiranje udeležbe žensk na trgu dela, zlasti oskrbovalk in mater samohranilk, in za doseganje cilja glede krepitve vloge žensk; poudarja, da je za okrepitev gospodarske vloge žensk ključnega pomena, da se trg dela in mreža socialne varnosti preoblikujeta in prilagodita tako, da bosta upoštevala življenjske cikle žensk; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo preobrazbene politike ter naj vlagajo v kampanje ozaveščanja, da bi premagali stereotipe o spolih in spodbudili bolj enakopravno delitev skrbi za druge in dela v gospodinjstvu, pri čemer naj bosta pozornosti deležni tudi pravica in potreba moških, da prevzamejo odgovornosti, povezane s skrbjo za druge, ne da bi bili za to stigmatizirani ali kaznovani; meni, da bi bilo treba pozornost nameniti podjetjem, ki si prizadevajo spodbujati ravnotežje med zasebnim in poklicnim življenjem in se borijo proti diskriminaciji, ter jih pri tem podpreti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice, naj okrepijo zaščito pred diskriminacijo in nezakonitim odpuščanjem, povezanim z ravnotežjem med zasebnim in poklicnim življenjem, katerih žrtve so zlasti delavke, ter zagotovijo dostop do pravnega varstva in pravnega ukrepanja, po potrebi vključno s povečanjem količine razpoložljivih informacij o pravicah delavcev in pravni pomoči; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo politike za izboljšanje izvrševanja ukrepov proti diskriminaciji na delovnem mestu ter naj izboljšajo seznanjenost z zakonsko pravico do enakega obravnavanja z izvajanjem informacijskih kampanj, obrnjenim dokaznim bremenom (33) in pooblastitvijo nacionalnih organov za enakost, da bodo lahko na lastno pobudo izvajali formalne preiskave vprašanj v zvezi z enakostjo in pomagali morebitnim žrtvam diskriminacije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da pomanjkanje primerljivih, celovitih, zanesljivih in redno posodobljenih podatkov o enakosti otežuje dokazovanje obstoja diskriminacije, zlasti posredne; poziva države članice, naj v sodelovanju z nacionalnimi organi za enakost in sodišči sistematično zbirajo podatke o enakosti ter jih dajo na voljo, med drugim z namenom, da se ti podatki analizirajo in spremljajo za pripravo priporočil za posamezne države; poziva Komisijo, naj sprejme pobude za dodatno spodbujanje takšnega zbiranja podatkov, in sicer v obliki priporočila državam članicam in tako, da Eurostat zadolži za pripravo posvetovanj, na podlagi katerih bi razčlenitev podatkov o vseh razlogih za diskriminacijo vključili v kazalnike Evropskega družbenega pregleda; poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje z Evropskim inštitutom za enakost spolov (EIGE) za sistematično povečanje količine in kakovosti podatkov, razčlenjenih po spolu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj redno pregleduje napredek, dosežen na ključnih področjih, izpostavljenih v pekinških izhodiščih za ukrepanje, za katera je Evropski inštitut za enakost spolov že razvil kazalnike, ter naj rezultate teh pregledov upošteva v svoji oceni enakosti spolov v EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, kako pomembna je vloga nacionalnih organov za enakost pri izvajanju Direktive 2000/78/ES o enakosti pri zaposlovanju, prispevanju k boljši ozaveščenosti in zbiranju podatkov, ohranjanju stikov s socialnimi partnerji in drugimi deležniki, reševanju problematike neprijavljanja kršitev in izboljšanju dostopnosti pritožbenih postopkov; poziva države članice, naj okrepijo vlogo, zmogljivosti in neodvisnost organov za enakost, vključno z Equinetom, med drugim z zadostnim financiranjem; zlasti poziva k okrepitvi organizacij iz direktive o enakem obravnavanju (2006/54/ES), ki zagotavljajo dostop do pravnega varstva in pravnega ukrepanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi bilo treba delavce nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov ter organov kazenskega pregona in inšpektorjev za delo ustrezno usposobiti na področju protidiskriminacijske zakonodaje v zaposlovanju in sodne prakse; meni, da je tako usposabljanje bistvenega pomena tudi za sodnike, tožilce, odvetnike in policijo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj skupaj s Komisijo zagotovijo, da bodo pravice do socialnih ugodnosti, zagotovljene v okviru javne politike, enako dostopne ženskam in moškim, da bi zagotovili, da lahko vsak uživa svoje pravice ter da najde boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

20.

Ženske in moški kot prejemniki enakega dohodka ter enakopravni oskrbovalci

| 21. | poudarja, da je treba odpraviti neenakosti med spoloma pri plačanem in neplačanem delu ter spodbujati enako razdelitev obveznosti, stroškov in skrbi za otroke in oskrbovane osebe med ženskami, moškimi, pa tudi v družbi kot celoti, skupaj z zagotavljanjem splošnega dostopa do storitev splošnega interesa; pri tem poudarja, da so potrebni konkretni predlogi za boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obžaluje, da še vedno obstajajo razlike v plačah med spoloma, kar pomeni kršitev temeljnega načela enakega plačila za enako delo med moškimi in ženskami, zapisano v členu 157 PDEU, kar zlasti velja za ženske, ki imajo in skrbijo za otroke; poziva EU in države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in organizacijami za enakost spolov določijo in izvajajo politike za odpravo razlik v plačah med spoloma; poziva države članice, naj ta prizadevanja dopolnijo z rednim izvajanjem vzporejanja plač; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj v skladu s sklepi Sveta s 16. junija 2016 o enakosti spolov okrepi svoje strateško zavzemanje za enakost spolov ter naj vidik spola vključi v strategijo Evropa 2020, s čimer bi zagotovili, da prizadevanja za enakost spolov ne bila manj pomembna naloga; poziva Komisijo, naj tako sprejme strategijo za enakost spolov za obdobje po letu 2015 v skladu s priporočili Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice, naj v skladu s členom 27 Evropske socialne listine uvedejo proaktivne politike ter pripravijo ustrezne naložbe, namenjene in zasnovane za podporo ženskam in moškim pri vstopanju na trg dela, vračanju nanj in ostajanju in napredovanju na njem po obdobju dopusta iz družinskih razlogov oziroma različnih vrst dopusta za oskrbo, in sicer s stabilno in kakovostno zaposlitvijo; zlasti poudarja, da je treba zagotoviti vrnitev na isto, enakovredno ali podobno delovno mesto, zaščito pred odpuščanjem in manj ugodno obravnavo zaradi nosečnosti, prošnje za dopust iz družinskih razlogov ali njegovega koriščenja ter obdobje zaščite po vrnitvi na delo, da se lahko ponovno navadijo na delo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj v politike enakosti spolov vključijo socialne partnerje ter civilno družbo; poudarja pomen ustreznega financiranja takih politik, kolektivnih pogodb in kolektivnih pogajanj v boju proti diskriminaciji in pri spodbujanju enakosti spolov na delu ter raziskav in izmenjav dobrih praks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da sta spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela ter njihova ekonomska neodvisnost bistvena za uresničevanje cilja strategije Evropa 2020 glede 75-odstotne stopnje splošne zaposlenosti prebivalstva ter za spodbujanje BDP; zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo politike ter povečajo naložbe za podporo zaposlovanja žensk na kakovostnih delovnih mestih, zlasti v sektorjih in na položajih, kjer so ženske premalo zastopane, kot so sektorji znanosti, tehnologije, inženirstva in matematike ter zelenega gospodarstva, ali na višjih vodstvenih položajih v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

26.

Dopust iz družinskih razlogov in dopust za oskrbo

| 27. | ugotavlja, da je Komisija umaknila revizijo direktive o porodniškem dopustu, ter jo poziva, naj predloži ambiciozen predlog z visokimi standardi v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji in v posvetovanju s civilno družbo, da bi zagotovili boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo ženske med porodniškim dopustom plačane in bodo imele socialno zaščito, s čimer bi podprli družine in se borili proti neenakostim, okrepili socialno in ekonomsko neodvisnost žensk ter preprečili, da bi bile zaradi otrok finančno kaznovane; poudarja, da morajo porodniški dopust spremljati učinkoviti ukrepi za varstvo pravic nosečnic ter mladih in doječih mater ter mater samohranilk, in sicer v skladu s priporočili Mednarodne organizacije dela in Svetovne zdravstvene organizacije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva k boljši uskladitvi različnih vrst dopusta na ravni EU in na ravni držav članic v sodelovanju s socialnimi partnerji; poudarja, da boljši dostop do različnih vrst dopusta ljudem daje boljši vpogled v možnosti zanj v različnih življenjskih obdobjih ter povečuje vključenost v zaposlovanje, splošno učinkovitost in zadovoljstvo pri delu; ugotavlja, da lahko socialni partnerji na področjih, kjer ni nobenih določb za dopust ali obstoječe določbe veljajo za nezadostne, prevzamejo vlogo pri določanju novih ali pri posodabljanju veljavnih določb za porodniški, očetovski in starševski dopust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno nadomestilo za dohodek in socialno zaščito med kakršnim koli dopustom iz družinskih razlogov ali dopustom za oskrbo, da bodo lahko zlasti delavci z nizkim dohodkom izkoriščali ukrepe glede dopusta enako kot drugi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj objavi poročilo o izvajanju direktive o starševskem dopustu, in jo skupaj s socialnimi partnerji poziva, naj preuči, da bi ponudili ustrezno podaljšanje minimalnega trajanja starševskega dopusta z ustreznim nadomestilom za dohodek in socialno zaščito s štirih na najmanj šest mesecev ter da bi zvišali starost otroka, za katerega je mogoče vzeti starševski dopust; poudarja, da bi morali imeti starši določeno prožnost pri koriščenju dopusta po delih ali naenkrat; poziva države članice in socialne partnerje, naj preučijo svoje sisteme finančnih nadomestil za starševski dopust, da bi dosegli ustrezno raven nadomestila za dohodek, ki bi delovala kot spodbuda ter bi moške spodbujala h koriščenju starševskega dopusta za dlje kot le za minimalno obdobje, zagotovljeno z direktivo; ponovno poudarja, da bi si morala starša starševski dopust enakopravno razdeliti, znaten del dopusta pa bi moral ostati neprenosljiv (34); poudarja, da je treba oba starša obravnavati enako pri pravici do dohodka in trajanju dopusta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da so zaposleni starši invalidnih otrok bolj izpostavljeni; zato poziva Komisijo, naj izboljša in okrepi določbe iz Direktive 2010/18/EU o pogojih upravičenosti do starševskega dopusta in podrobnih pravilih za odobritev starševskega dopusta staršem invalidnih otrok ali otrok z resno ali dolgotrajno resno boleznijo; poziva države članice, naj glede tega podaljšajo možnost starševskega dopusta za te starše tudi po zakonsko določeni starosti otroka, določeni v direktivi, ter naj jim omogočijo dodaten porodniški, očetovski (če obstaja) in starševski dopust; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da je spodbujanje individualizacije pravice do ureditve dopusta in vloge očetov pri vzgoji otrok prek koriščenja dopusta, bistvenega pomena pri doseganju uravnoteženega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja glede na spol ter cilja strategije Evropa 2020 glede zaposlitve za moške in ženske; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj, da bi staršem z otroki ali ljudem z oskrbovanimi družinskimi člani omogočila doseganje boljšega ravnotežja med poklicnim in zasebnim življenjem, pripravi utemeljene in skladne pobude o:






  (1) | direktivi o očetovskem dopustu, v okviru katere bi za očete veljala vsaj dva tedna obveznega, v celoti plačanega dopusta; |
| --- | --- | --- |

33.

(1)

direktivi o očetovskem dopustu, v okviru katere bi za očete veljala vsaj dva tedna obveznega, v celoti plačanega dopusta;

| (2) | direktivi o dopustu za oskrbo, ki bi dopolnjevala zagotavljanje strokovne oskrbe, delavcem omogočala skrb za oskrbovane družinske člane ter jim nudila ustrezno nadomestilo in socialno zaščito; poziva k prožnosti, katere gonilo so zaposleni, in zadostnim spodbudam za moške, da bi izkoristili dopust za oskrbo; |
| --- | --- |

(2)

direktivi o dopustu za oskrbo, ki bi dopolnjevala zagotavljanje strokovne oskrbe, delavcem omogočala skrb za oskrbovane družinske člane ter jim nudila ustrezno nadomestilo in socialno zaščito; poziva k prožnosti, katere gonilo so zaposleni, in zadostnim spodbudam za moške, da bi izkoristili dopust za oskrbo;

| (3) | minimalnih standardih, ki bi veljali v vseh državah članicah, s katerimi bi obravnavali posebne potrebe posvojiteljev in otrok ter zanje določili enake pravice kot za biološke starše; |
| --- | --- |

(3)

minimalnih standardih, ki bi veljali v vseh državah članicah, s katerimi bi obravnavali posebne potrebe posvojiteljev in otrok ter zanje določili enake pravice kot za biološke starše;

sicer priznava, da so nekatere države članice že sprejele proaktivne ukrepe za očetovski dopust in dopust za oskrbo;

| 34. | poziva države članice, naj prek delavske zakonodaje in zakonodaje o socialni varnosti uvedejo „dobropise za oskrbo“ za ženske in moške kot enakovredna obdobja za pridobitev pravic iz pokojninskega zavarovanja, da bi zaščitili ljudi, ki prekinejo zaposlitev zaradi nudenja neformalne in neplačane oskrbe oskrbovancu ali družinskemu članu, s čimer bi priznali prispevek oskrbovalcev v družbi kot celoti; spodbuja države članice, naj si izmenjujejo najboljše prakse na tem področju; |
| --- | --- |

34.

Skrb za oskrbovane osebe

| 35. | poziva države članice, naj do leta 2020 učinkovito izvedejo barcelonske cilje in podprejo okvir kakovosti iz leta 2014 o predšolski vzgoji in varstvu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da vlaganje v socialne storitve, vključno z infrastrukturo, pomembno vpliva na zaposlovanje, poleg tega pa predstavlja tudi pomemben dodaten prihodek za javni sektor v obliki obdavčitve plač in prispevkov za socialno varnost; poziva države članice, naj vlagajo v visokokakovostno predšolsko vzgojo in varstvo ter oskrbo starejših in vzdrževanih oseb; poziva jih, naj zagotovijo, da bodo te storitve na voljo, cenovno dosegljive in splošno dostopne, tako da na primer preučijo povečanje javnih izdatkov za storitve oskrbe, vključno s programi za samostojno življenje, ter naj bolj izkoristijo sredstva EU; poziva, naj se pregled večletnega finančnega okvira izkoristi za povečanje naložb v socialne storitve in infrastrukturo, zlasti prek Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega sklada za strateške naložbe; poziva države članice, naj preučijo odobritev brezplačnega dostopa do storitev oskrbe za družine, ki živijo v revščini in socialni izključenosti; ravno tako ugotavlja, da nezadostne naložbe v strukture in storitve javnega varstva nesorazmerno vplivajo na starše samohranilce, med katerimi so v veliki večini ženske; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je treba priznati delo ljudi, ki svoj čas in znanje posvečajo skrbi za starejše in oskrbovane osebe; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da skrb za invalidne otroke predstavlja poseben izziv za zaposlene starše, ki bi ga družba morala priznati, javne politike in kolektivna pogajanja pa podpreti; poziva države članice, naj pri zagotavljanju predšolskega varstva posebno pozornost namenijo ne le dostopnosti, ampak tudi kakovosti tega varstva, zlasti za otroke iz okolij z omejenimi možnostmi in invalidne otroke; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice, naj podprejo fiskalno politiko kot močan vzvod za izboljšanje ravnotežja med poklicnim in zasebnim življenjem ter spodbujajo zaposlovanje žensk; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo cilje glede oskrbe starejših, invalidov in drugih oskrbovanih oseb, ki bodo podobni barcelonskim ciljem, imeli pa bodo orodja za spremljanje, s katerimi bo mogoče meriti kakovost, dostopnost in cenovno dosegljivost; poziva Eurostat, Eurofond in Evropski inštitut za enakost spolov (zaradi njegovega indeksa o enakosti spolov), naj zberejo ustrezne podatke in izvedejo študije v podporo temu delu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice, naj okrepijo mrežo specializiranih storitev zagotavljanja oskrbe starejših, zlasti z vzpostavitvijo mrež storitev na domu; pri tem poudarja, da morajo biti politike za oskrbo starejših prilagojene potrebam posameznikov in po možnosti upoštevati željo starejšega glede mesta oskrbe; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj določi evropske standarde kakovosti za vse storitve oskrbe, tudi glede razpoložljivosti, dostopnosti in cenovne dosegljivosti oskrbe, kar bi države članice podprlo pri zviševanju standardov oskrbe; opozarja na obstoječe okvire, kot je evropski okvir kakovosti za storitve dolgoročne oskrbe, ki bi lahko bili vir navdiha; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo politike, s katerimi bodo omogočile in zagotovile deinstitucionalizacijo dolgotrajne oskrbe, kjer je mogoče in na podlagi oskrbe s pomočjo skupnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je pomemben element pri doseganju kakovosti storitev vlaganje v delovno silo (35); zato države članice in socialne partnerje poziva, naj spodbujajo dostojne delovne pogoje in kakovostna delovna mesta za oskrbovalce, vključno z dostojnim plačilom, priznanjem statusa delavca oskrbovalca in razvojem visokokakovostnega poklicnega usposabljanja za oskrbovalce; |
| --- | --- |

43.

Kakovostno zaposlovanje

| 44. | poudarja veliko število revnih zaposlenih v Evropi, pri čemer morajo nekateri ljudje delati več in dlje ter opravljati celo več služb za dostojen dohodek; poziva države članice in socialne partnerje, naj pripravijo okvir plačne politike z učinkovitimi ukrepi, s katerim se bo mogoče boriti proti plačni diskriminaciji in vsem delavcem zagotoviti ustrezno plačo, na primer z uvedbo minimalne plače na nacionalni ravni, ki bo zagotavljala dostojno življenje, v skladu z nacionalnimi praksami; poziva države članice, naj podprejo kolektivna pogajanja kot pomemben dejavnik pri pripravi plačne politike; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da mora ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem temeljiti na pravicah in varnosti delavcev na trgu dela ter na njihovi pravici, da izkoristijo dopust, ne da bi jih omejevale strožje zahteve za mobilnost in prožnost; poudarja dejstvo, da lahko večja prožnost okrepi diskriminacijo na trgu dela, s katero se ta čas srečujejo ženske, in sicer v obliki nižjih plač, nestandardnih oblik zaposlitve in nesorazmerne odgovornosti za neplačane gospodinjske obveznosti, če prej ne bo sprejet jasen pristop vključevanja načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Eurofond, naj še naprej razvija svoje dejavnosti pri spremljanju kakovostnih delovnih mest prek svoje evropske raziskave o delovnih razmerah, ki temelji na konceptu, da se kakovost delovnega mesta oblikuje glede na zaslužek, možnosti, kakovost delovnega časa, uporabo spretnosti in diskrecijsko pravico, socialno okolje, fizično tveganje in intenzivnost dela; poleg tega poziva Eurofond, naj razvija svoje raziskave o politikah, sporazumih s socialnimi partnerji in praksah podjetij, ki podpirajo kakovost delovnih mest (36); poziva Eurofond, naj še naprej spremlja ureditev delovnega časa in analizira javne politike in sporazume s socialnimi partnerji na tem področju, med drugim pa naj tudi ocenjuje potek pogajanj in podporo ravnotežju med poklicnim in zasebnim življenjem; poziva Eurofound, naj razvije raziskavo o tem, kako gospodinjstva, kjer sta oba partnerja zaposlena, skupaj razporejajo delovni čas in kako jih je mogoče najbolje podpreti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | po drugi strani poudarja, da mora ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem temeljiti na pravicah in varstvu delavcev na trgu dela ter na njihovi pravici, da izkoristijo dopust, ne da bi jih omejevale strožje zahteve za mobilnost in prožnost; hkrati opozarja na razlike v osebnih in družinskih razmerah delavcev, zato meni, da bi morali imeti zaposleni možnost izkoristiti prožno ureditev dela, da bi jih prilagodili posebnim razmeram v različnih življenjskih obdobjih; meni, da bi lahko s tako prožnostjo, prilagojeno delavcu, spodbudili večjo zaposlenost med ženskami; podarja, da imajo zaposleni in delojemalci skupno odgovornost, da oblikujejo najbolj ustrezno ureditev in se o njej dogovorijo; poziva Komisijo, naj v državah članicah opredeli razmere na področju pravice delavca, da zahteva prožno delovno ureditev; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podpira zamisel o pametnem delu kot pristop za organizacijo dela s kombinacijo prožnosti, samostojnosti in sodelovanja, ki ne zahteva nujno prisotnosti na delovnem ali katerem drugem vnaprej določenem mestu in delavcu omogoča oblikovanje delovnega časa, vendar pa v vsakem primeru upošteva maksimalno omejitev dnevnega in tedenskega delovnika v skladu z zakonom in kolektivnimi pogodbami; poudarja potencial pametnega dela za boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem, zlasti za starše, ki se vračajo ali vstopajo na trg dela po porodniškem ali starševskem dopustu; vendar zavrača prehod s kulture prisotnosti na kulturo stalne razpoložljivosti; poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj pri oblikovanju politik pametnega dela zagotovijo, da ne bodo dodatno obremenile delavca, temveč okrepile zdravo ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem in povečale dobrobit delavcev; poudarja, da se je treba osredotočiti na doseganje delovnih ciljev, da bi preprečili zlorabe teh novih oblik dela; poziva države članice, naj spodbujajo potencial tehnologij, kot so digitalni podatki, visokohitrostni internet, avdio in video tehnologije za ureditev pametnega dela (na daljavo); |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da imajo alternativni poslovni modeli, kot so zadruge in vzajemne družbe, ogromen potencial za doseganje enakosti spolov in zdravega ravnotežja med poklicnim in zasebnim življenjem, še posebej v nastajajočem digitalnem okolju pametnega dela, glede na to, da je raven udeležbe zaposlenih pri odločanju višja; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo vpliv zadrug in alternativnih poslovnih modelov na enakost spolov in ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem, zlasti v tehnološkem sektorju, in določijo politike za spodbujanje in izmenjavo modelov najboljših praks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | je zaskrbljen zaradi vse večjega obsega neprostovoljnega dela s krajšim delovnim časom, še posebej pri ženskah, ki morajo skrbeti za druge, kar povečuje tveganje revščine pri zaposlenih; poudarja, da je treba delavcu, ki se odloči za delo s krajšim delovnim časom, v skladu z direktivo o delu s krajšim delovnim časom (37) zagotoviti kakovost zaposlitve in preprečiti njegovo diskriminacijo v primerjavi z delavci s polnim delovnim časom, in poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje te direktive; poziva države članice, naj delavcem s krajšim delovnim časom, delavcem, ki se soočajo s prekinitvijo delovnega razmerja, in delavcem z obdobji, v katerih niso delali ali so delali manjše število ur, zagotovijo pravico do dostojne pokojninske sheme brez kakršne koli oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

50.

| 51. | je zaskrbljen zaradi zlorab pogodb brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti in uporabe izkoriščevalskih pogodb, neprostovoljnih pogodb za določen čas, nerednega, nepredvidljivega in predolgega delovnika ter slabih pripravništev, kar onemogoča zdravo ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem na dolgi rok; zato poziva države članice in socialne partnerje, naj nemudoma začnejo reševati vprašanje prekarnih zaposlitev, s katerimi se soočajo zlasti mladi in ženske; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da so predolg in nereden delovnik ter prekratka obdobja počitka, negotovost zaposlitve in pričakovanje nesorazmernih rezultatov glavni dejavniki za višjo raven stresa, slabo telesno in duševno zdravje ter nesreče na delovnem mestu in poklicne bolezni; poudarja, da prožen in predvidljiv delovnik pozitivno vpliva na ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem (38); poziva države članice in socialne partnerje, naj z izvajanjem vse ustrezne zakonodaje zajamčijo delovni čas ter zagotovijo obdobje tedenskega počitka; opozarja na obveznost Komisije, da spremlja izvajanje direktive o delovnem času in preuči začetek postopkov za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki te direktive ne spoštujejo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poleg tega poziva Komisijo in države članice, socialne partnerje in deležnike, naj se osredotočijo na inovativno organizacijo na delovnem mestu in naj uskladijo tako potrebe poklicnega in zasebnega življenja za ženske in moške kot poslovno produktivnost/donosnost; je seznanjen, da najboljše evropske prakse v številnih velikih podjetjih ali mrežah malih in srednjih podjetij nedvomno dokazujejo pozitivno povezavo med večjim zaposlovanjem žensk, ravnotežjem med poklicnim in zasebnim življenjem ter konkurenčnostjo podjetij v smislu zniževanja odsotnosti, proizvodne vrzeli, prometa, privlačnosti za nove talente, lojalnosti, prerazporeditve sredstev za razvoj programov socialne varnosti ter povečanja življenjskega standarda in prostega časa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da se ženske in osebe LGBTI soočajo s posebnimi ovirami na podlagi spola in stresom na delovnem mestu, vključno z nadlegovanjem, izključenostjo, diskriminacijo ali spolnimi stereotipi, kar negativno vpliva na njihovo dobro počutje na delovnem mestu, ogroža njihovo duševno zdravje in možnosti poklicnega napredovanja; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za reševanje teh neugodnih razmer, tako da zagotovijo pravilno izvajanje ustrezne protidiskriminacijske zakonodaje kot tudi programe vseživljenjskega učenja, ki upoštevajo enakost spolov, ter naj sodelujejo s sindikati in organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

54.

| 55. | spodbuja države članice, naj razvijejo in okrepijo nacionalne organe delovne inšpekcije, tako da jim zagotovijo finančne pogoje ter finančna sredstva in človeške vire, ki bi omogočili njihovo učinkovito prisotnost na terenu in bi se lahko borili proti negotovim oblikam zaposlitve in neurejenosti dela ter diskriminaciji na delovnem mestu in glede plač, zlasti z vidika enakosti žensk in moških; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo Direktivo št. 2006/54/ES o enakem obravnavan ju, ter Komisijo, naj jo pregleda, poleg tega pa naj med podjetji spodbujajo izvajanje načrtov za enakost spolov, vključno z ukrepi za odpravo desegregacije, razvojem plačnih sistemov ter ukrepi za podporo žensk na njihovi poklicni poti; poudarja pomembno vlogo organov za enakost pri pomoči žrtvam diskriminacije in obravnavi spolnih stereotipov; poziva države članice, naj uvedejo zakonodajne ukrepe, ki zagotavljajo uresničevanje načel enakih možnosti ter enakega obravnavanja žensk in moških pri delu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ponovno poziva Svet, naj hitro sprejme predlog direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo socialno varnost, socialno zaščito in nadomestila v primeru bolniškega dopusta, da bi omogočili resnično ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

58.

Kakovost življenja

| 59. | poudarja, da je pojem „kakovost življenja“ širši od „življenjskih razmer“ in se nanaša na splošno dobrobit posameznika v družbi ter označuje vrsto razsežnosti človeškega obstoja kot bistvenega za izpopolnjeno človeško življenje (39); |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da neenakost na področju prostega časa in porazdelitve odgovornosti med ženskami ter moškimi lahko vpliva na osebni razvoj žensk, njihovo učenje novih spretnosti, znanj in jezikov, sodelovanje v družbenem, političnem, kulturnem in skupnostnem življenju ter še posebej na njihov ekonomski položaj; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da se vsaka oblika diskriminacije žensk, vključno s segregacijo na podlagi spola, razlikami v plačah in pokojninah, spolnimi stereotipi ter visoko ravnjo stresa pri usmerjanju poklicnega in zasebnega življenja odražajo v visoki stopnji telesne nedejavnosti žensk ter močno vplivajo na njihovo telesno in duševno zdravje (40); poudarja, da se je pomembno boriti proti stereotipom tako, da se od osnovne šole dalje na vseh stopnjah izobraževanja spodbuja in zagovarja enakost spolov; poziva države članice in socialne partnerje, naj izvedejo in podprejo kampanje za ozaveščanje in obveščanje javnosti ter programe za spodbujanje enakosti spolov in boj proti stereotipom; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja pomen vseživljenjskega učenja za osebni razvoj delavcev, vključno s prilagajanjem na spreminjajoče se delovne pogoje; spodbuja Komisijo in države članice, naj spodbujajo vseživljenjsko učenje; poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj oblikujejo ter uvedejo politike, ki določajo dopust za izobraževanje in usposabljanje ter poklicno usposabljanje na delovnem mestu in vseživljenjsko učenje, in sicer tudi v drugih državah članicah; poziva jih, naj zagotovijo, da bo učenje na delovnem mestu in izven njega, vključno s plačanimi študijskimi možnostmi, dostopno vsem delavcem, predvsem tistim v prikrajšanem položaju, s poudarkom na delavkah v sektorjih, kjer so ženske strukturno premalo zastopane; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti socialnim in ekonomskih neenakostim; poziva države članice, naj spodbujajo ukrepe, s katerimi bi uvedli ustrezne sheme minimalnega dohodka v skladu z nacionalno prakso in tradicijo, da bi vsem ljudem omogočili dostojno življenje, podprli polno sodelovanje v družbi in zagotovili neodvisnost v vseh življenjskih obdobjih; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  UL L 348, 28.11.1992, str. 1.

(2)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 163.

(3)  UL L 68, 18.3.2010, str. 13.

(4)  UL L 353, 28.12.2013, str. 7.

(5)  UL L 180, 15.7.2010, str. 1.

(6)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(7)  UL L 299, 18.11.2003, str. 9.

(8)  UL L 14, 20.1.1998, str. 9.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0059.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0207.

(11)  UL C 93, 9.3.2016, str. 110.

(12)  UL C 36, 29.1.2016, str. 18.

(13)  UL C 316, 30.8.2016, str. 2.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0218.

(15)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0351.

(16)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0042.

(17)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0226.

(18)  UL C 175, 15.6.2011, str. 8.

(19)  3073. seja Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov v Bruslju 7. marca 2011.

(20)  Demografsko poročilo Eurostata za leto 2015.

(21)  Eurofound (2015): Prve ugotovitve: Šesta evropska raziskava o delovnih razmerah.

(22)  http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do

(23)  Eurofound (2013), Caring for children and dependants: Effect on carers of young workers (Skrb za otroke in oskrbovane osebe: učinek na poklicno pot mladih delavcev).

(24)  Eurofound (2015): Prve ugotovitve: Šesta evropska raziskava o delovnih razmerah.

(25)  Podatki Eurostata za leto 2010, poročilo Komisije za leto 2015 o enakosti med moškimi in ženskami v Evropski uniji (SWD(2016)0054).

(26)  Evropska raziskava o kakovosti življenja 2012 agencije Eurofound.

(27)  Eurofound (2015), Early childhood care: working conditions, training and quality of services – A systematic review (Predšolsko varstvo: delovni pogoji, usposabljanje in kakovost storitev – sistematični pregled).

(28)  Vmesno poročilo o barcelonskih ciljih z dne 29. maja 2013 z naslovom Razvoj storitev varstva predšolskih otrok v Evropi za trajnostno in vključujočo rast (COM(2013)0322).

(29)  Eurofound (2013), Caring for children and dependants: Effect on carers of young workers (Skrb za otroke in oskrbovane osebe: učinek na poklicno pot mladih delavcev).

(30)  Poročilo agencije Eurofound z naslovom Sustainable work over the life course: Concept paper (Trajnostno delo v vseh življenjskih obdobjih: konceptualni dokument) (2015).

(31)  Raziskovalni dokument centra Cedefop: Training leave. Policies and practices in Europe (Dopust zaradi usposabljanja. Politike in prakse v Evropi), 2010.

(32)  Priporočilo Komisije 2013/112/EU.

(33)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES (P8_TA(2015)0351).

(34)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o uporabi Direktive Sveta 2010/18/EU (P8_TA(2016)0226).

(35)  Eurofound (2015), Early childhood care: working conditions, training and quality of services – A systematic review (Predšolsko varstvo: delovni pogoji, usposabljanje in kakovost storitev – sistematični pregled).

(36)  Eurofoundovo poročilo o smernicah razvoja na področju kakovosti delovnih mest v Evropi (Trends in job quality in Europe) (2012) in Eurofoundovo poročilo o konvergenci in divergenci kakovosti delovnih mest v Evropi, 1995–2010 (Convergence and divergence of job quality in Europe 1995-2010) (2015).

(37)  Direktiva Sveta 97/81/ES.

(38)  Eurofondova Evropska raziskava o delovnih razmerah agencije.

(39)  Tretja evropska raziskava kakovosti življenja, Eurofound.

(40)  Študija Generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko Unije iz marca 2016 z naslovom „Differences in Men’s and Women’s Work, Care and Leisure Time“ (Razlike v delovnem času, skrbi za druge in prostem času moških ter žensk).

---

Sreda, 14. september 2016

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/93 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/93

---

P8_TA(2016)0343

Sporazum o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o predlogu direktive Sveta o izvajanju Sporazuma med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) z dne 21. maja 2012, kakor je bil spremenjen 8. maja 2013, o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (2016/2794(RSP))

(2018/C 204/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju Sporazuma med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) z dne 21. maja 2012, kakor je bil spremenjen 8. maja 2013, o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (COM(2016)0235), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju Sporazuma med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) z dne 21. maja 2012, kakor je bil spremenjen 8. maja 2013, o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (COM(2016)0235),

| — | ob upoštevanju Sporazuma med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) z dne 21. maja 2012, kakor je bil spremenjen 8. maja 2013, o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) z dne 21. maja 2012, kakor je bil spremenjen 8. maja 2013, o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007,

| — | ob upoštevanju člena 155 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 155 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 101(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 101(3) Poslovnika,

| A. | ker člen 155(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije socialnim partnerjem omogoča, če ti tako želijo, da dialog med njimi na ravni Unije privede do pogodbenih razmerij, tudi sporazumov; |
| --- | --- |

A.

ker člen 155(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije socialnim partnerjem omogoča, če ti tako želijo, da dialog med njimi na ravni Unije privede do pogodbenih razmerij, tudi sporazumov;

| B. | ker člen 155(2) Pogodbe določa, da se sporazumi, sklenjeni na ravni Unije, lahko začnejo izvajati na skupno zahtevo podpisnic s sklepom Sveta, sprejetim na predlog Komisije; |
| --- | --- |

B.

ker člen 155(2) Pogodbe določa, da se sporazumi, sklenjeni na ravni Unije, lahko začnejo izvajati na skupno zahtevo podpisnic s sklepom Sveta, sprejetim na predlog Komisije;

| C. | ker delavci v ribiškem sektorju potrebujejo posebno zaščito zaradi, med drugim, posebnih značilnosti dela na ribiških plovilih, saj je v tem sektorju veliko nesreč s smrtnim izidom in brez smrtnega izida, v tem nevarnem delovnem okolju pa sta veliko bolj kot v drugih sektorjih visoka tudi tveganje in pojavnost poklicnih bolezni; ker je v tem sektorju nejasna razdelitev med delovnimi časom, počitkom in prostim časom, utrujenost, ki je deloma posledica nezadostnega počitka, pa vpliva na zdravje in varnost; ker so zelo razširjena neformalna in netipična delovna razmerja in ureditve na področju plač, vključno s sistemi, ki temeljijo na deležih članov posadke; |
| --- | --- |

C.

ker delavci v ribiškem sektorju potrebujejo posebno zaščito zaradi, med drugim, posebnih značilnosti dela na ribiških plovilih, saj je v tem sektorju veliko nesreč s smrtnim izidom in brez smrtnega izida, v tem nevarnem delovnem okolju pa sta veliko bolj kot v drugih sektorjih visoka tudi tveganje in pojavnost poklicnih bolezni; ker je v tem sektorju nejasna razdelitev med delovnimi časom, počitkom in prostim časom, utrujenost, ki je deloma posledica nezadostnega počitka, pa vpliva na zdravje in varnost; ker so zelo razširjena neformalna in netipična delovna razmerja in ureditve na področju plač, vključno s sistemi, ki temeljijo na deležih članov posadke;

| D. | ker konvencija Mednarodne organizacije dela št. 188 skupaj s priporočilom št. 199 zajema poglavitna vprašanja za zagotavljanje dostojnih delovnih in življenjskih razmer na krovu, vključno z odgovornostjo lastnikov ribiških plovil in kapitanov za varnost in zdravje delavcev (člen 8), opredelitvijo minimalne starosti za zaposlitev in varstva mladih delavcev (člen 9), obveznimi zdravniški pregledi in spričevali (členi 10 do 12), časom počitka (člena 13 in 14), seznami posadk (člen 15), pogodbami o zaposlitvi z navedbo nalog in delovnih pogojev (členi 16 do 20), pravico do repatriacije (člen 21), zaposlovanjem in nameščanjem (člen 22), rednim izplačevanje ribičev in družinskimi transferji (člena 23 in 24), standardi bivanja in prehrane (členi 25 do 28), opredelitvijo standardov varnosti pri delu in zdravju ter zdravstvene oskrbe na krovu (členi 29 do 33), socialno varnostjo (členi 34 do 37), zavarovanjem v primeru smrti, poškodb in bolezni, povezanih z delom (člena 38 in 39), skladnostjo in izvrševanjem (členi 40 do 44); |
| --- | --- |

D.

ker konvencija Mednarodne organizacije dela št. 188 skupaj s priporočilom št. 199 zajema poglavitna vprašanja za zagotavljanje dostojnih delovnih in življenjskih razmer na krovu, vključno z odgovornostjo lastnikov ribiških plovil in kapitanov za varnost in zdravje delavcev (člen 8), opredelitvijo minimalne starosti za zaposlitev in varstva mladih delavcev (člen 9), obveznimi zdravniški pregledi in spričevali (členi 10 do 12), časom počitka (člena 13 in 14), seznami posadk (člen 15), pogodbami o zaposlitvi z navedbo nalog in delovnih pogojev (členi 16 do 20), pravico do repatriacije (člen 21), zaposlovanjem in nameščanjem (člen 22), rednim izplačevanje ribičev in družinskimi transferji (člena 23 in 24), standardi bivanja in prehrane (členi 25 do 28), opredelitvijo standardov varnosti pri delu in zdravju ter zdravstvene oskrbe na krovu (členi 29 do 33), socialno varnostjo (členi 34 do 37), zavarovanjem v primeru smrti, poškodb in bolezni, povezanih z delom (člena 38 in 39), skladnostjo in izvrševanjem (členi 40 do 44);

| E. | ker je konvencijo št. 188 Mednarodne organizacije dela do zdaj ratificiralo le osem držav; ker sta jo ratificirali le dve državi članici EU (Francija in Estonija), in to kljub sklepu Sveta, da se pooblastijo države članice EU za ratifikacijo te konvencije; ker bi morale EU in države članice imeti osrednjo vlogo pri uveljavljanju dostojnega plačila in delovnih razmer v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

E.

ker je konvencijo št. 188 Mednarodne organizacije dela do zdaj ratificiralo le osem držav; ker sta jo ratificirali le dve državi članici EU (Francija in Estonija), in to kljub sklepu Sveta, da se pooblastijo države članice EU za ratifikacijo te konvencije; ker bi morale EU in države članice imeti osrednjo vlogo pri uveljavljanju dostojnega plačila in delovnih razmer v ribiškem sektorju;

| F. | ker se sporazum uporablja za vse ribiče, zaposlene na ribiških plovilih, ki so registrirana v državah članicah EU ali plujejo pod njihovo zastavo in se ukvarjajo z gospodarskim ribolovom; ker si bo EU z vključitvijo sporazuma socialnih partnerjev o konvenciji Mednarodne organizacije dela o delu na področju ribolova v svojo zakonodajo okrepila možnosti, da bo lahko spodbujala izvajanje konvencije pri svojih partnericah po vsem svetu in bo tako prispevala k pravičnim in enakim konkurenčnim pogojem v ribiškem sektorju na svetovni ravni ter k boju proti najhujšim oblikam izkoriščanja ribičev, kot so prisilno delo, trgovina z ljudmi in delo otrok; |
| --- | --- |

F.

ker se sporazum uporablja za vse ribiče, zaposlene na ribiških plovilih, ki so registrirana v državah članicah EU ali plujejo pod njihovo zastavo in se ukvarjajo z gospodarskim ribolovom; ker si bo EU z vključitvijo sporazuma socialnih partnerjev o konvenciji Mednarodne organizacije dela o delu na področju ribolova v svojo zakonodajo okrepila možnosti, da bo lahko spodbujala izvajanje konvencije pri svojih partnericah po vsem svetu in bo tako prispevala k pravičnim in enakim konkurenčnim pogojem v ribiškem sektorju na svetovni ravni ter k boju proti najhujšim oblikam izkoriščanja ribičev, kot so prisilno delo, trgovina z ljudmi in delo otrok;

| 1. | je seznanjen s predlogom Komisije za direktivo Sveta o izvajanju Sporazuma med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) z dne 21. maja 2012, kakor je bil spremenjen 8. maja 2013, o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007; obžaluje pa, da so socialni partnerji tako pozno predložili sporazum Svetu, saj je bil dokončan že leta 2013; poudarja, kako pomemben je socialni dialog, tudi na evropski ravni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja dejstvo, da sporazum, ki so ga sklenili socialni partnerji, in predlog Komisije določata zgolj najmanjše zahteve, kar državam članicam in/ali socialnim partnerjem omogoča sprejemanje ukrepov, ki so za delavce na posameznih področjih ugodnejši; ugotavlja, da ta sporazum velja tudi za samozaposlene ribiče, ki delajo skupaj z delavci na istem ribiškem plovilu; poudarja, da je treba še dopolniti določbe v zvezi s plačami, socialno zaščito in socialno varnostjo ter tako delavcem in njihovim družinam zagotoviti primeren dohodek, tudi v primeru poškodbe, nesreče ali smrti; poudarja, da je pomembno vzpostaviti mehanizme za izvajanje sporazuma, vključno s pripravo ustreznih inšpekcijskih pregledov in ukrepov izvrševanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priporoča, naj se nemudoma sprejme direktiva Sveta, kakor zahtevajo socialni partnerji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in socialnim partnerjem. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/95 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/95

---

P8_TA(2016)0344

Najnovejši dogodki na Poljskem in njihov vpliv na temeljne pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o najnovejših dogodkih na Poljskem in njihovem vplivu na temeljne pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (2016/2774(RSP))

(2018/C 204/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodb, zlasti členov 2, 3, 4, in 6 Pogodbe o Evropski unij (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodb, zlasti členov 2, 3, 4, in 6 Pogodbe o Evropski unij (PEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju ustave Republike Poljske, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Republike Poljske,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom Novi okvir EU za krepitev načela pravne države (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom Novi okvir EU za krepitev načela pravne države (COM(2014)0158),

| — | ob upoštevanju svoje razprave z dne 19. januarja 2016 o razmerah na Poljskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje razprave z dne 19. januarja 2016 o razmerah na Poljskem,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o razmerah na Poljskem (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o razmerah na Poljskem (1),

| — | ob upoštevanju sprejetja mnenja Komisije z dne 1. junija 2016 v zvezi z načelom pravne države na Poljskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprejetja mnenja Komisije z dne 1. junija 2016 v zvezi z načelom pravne države na Poljskem,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 27. julija 2016 v zvezi z načelom pravne države na Poljskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 27. julija 2016 v zvezi z načelom pravne države na Poljskem,

| — | ob upoštevanju mnenja strokovnjakov Sveta Evrope z dne 6. junija 2016 o treh osnutkih zakonov o poljskih javnih medijih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja strokovnjakov Sveta Evrope z dne 6. junija 2016 o treh osnutkih zakonov o poljskih javnih medijih,

| — | ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 11. marca 2016 o predlogih sprememb k zakonu z dne 25. junija 2015 o poljskem ustavnem sodišču, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 11. marca 2016 o predlogih sprememb k zakonu z dne 25. junija 2015 o poljskem ustavnem sodišču,

| — | ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 13. junija 2016 o zakonu z dne 15. januarja 2016, s katerim se spreminjajo zakon o policiji in nekateri drugi zakoni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 13. junija 2016 o zakonu z dne 15. januarja 2016, s katerim se spreminjajo zakon o policiji in nekateri drugi zakoni,

| — | ob upoštevanju poročila komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 15. junija 2016, ki ga je pripravil po obisku Poljske od 9. do 12. februarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 15. junija 2016, ki ga je pripravil po obisku Poljske od 9. do 12. februarja 2016,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker EU temelji na spoštovanju človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, načela pravne države in človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ker so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, kjer prevladujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost med moškimi in ženskami, in ker so to potrdili tudi poljski državljani na referendumu leta 2003; |
| --- | --- |

A.

ker EU temelji na spoštovanju človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, načela pravne države in človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ker so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, kjer prevladujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost med moškimi in ženskami, in ker so to potrdili tudi poljski državljani na referendumu leta 2003;

| B. | ker člen 6(3) Pogodbe o Evropski uniji potrjuje, da so temeljne pravice, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter kakor izhajajo iz skupne ustavne tradicije držav članic, splošna načela prava EU; |
| --- | --- |

B.

ker člen 6(3) Pogodbe o Evropski uniji potrjuje, da so temeljne pravice, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter kakor izhajajo iz skupne ustavne tradicije držav članic, splošna načela prava EU;

| C. | ker EU deluje na podlagi domneve medsebojnega zaupanja, da države članice spoštujejo demokracijo, načelo pravne države in temeljne pravice, kot je zapisano v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in Listini o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker EU deluje na podlagi domneve medsebojnega zaupanja, da države članice spoštujejo demokracijo, načelo pravne države in temeljne pravice, kot je zapisano v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in Listini o temeljnih pravicah;

| D. | ker člen 9 poljske ustave določa, da Republika Poljska spoštuje mednarodno pravo, ki je zanjo zavezujoče; |
| --- | --- |

D.

ker člen 9 poljske ustave določa, da Republika Poljska spoštuje mednarodno pravo, ki je zanjo zavezujoče;

| E. | ker je načelo pravne države eno od skupnih vrednot, na katerih temelji EU, in ker je Komisija, skupaj s Parlamentom in Svetom, v skladu s Pogodbama odgovorna za spoštovanje načela pravne države kot temeljne vrednote Unije in zagotavljanje, da se spoštujejo zakoni, vrednote in načela EU; |
| --- | --- |

E.

ker je načelo pravne države eno od skupnih vrednot, na katerih temelji EU, in ker je Komisija, skupaj s Parlamentom in Svetom, v skladu s Pogodbama odgovorna za spoštovanje načela pravne države kot temeljne vrednote Unije in zagotavljanje, da se spoštujejo zakoni, vrednote in načela EU;

| F. | ker je neodvisnost sodstva zapisana v členu 47 Listine o temeljnih pravicah in členu 6 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic ter je bistven pogoj demokratičnega načela delitve oblasti, kar se odraža tudi v členu 10 poljske ustave; |
| --- | --- |

F.

ker je neodvisnost sodstva zapisana v členu 47 Listine o temeljnih pravicah in členu 6 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic ter je bistven pogoj demokratičnega načela delitve oblasti, kar se odraža tudi v členu 10 poljske ustave;

| G. | ker sta delitev oblasti in neodvisnost sodstva jedro demokratičnega sistema in se ju ne sme spodkopavati; |
| --- | --- |

G.

ker sta delitev oblasti in neodvisnost sodstva jedro demokratičnega sistema in se ju ne sme spodkopavati;

| H. | ker so nedavni dogodki na Poljskem, zlasti spor v zvezi s sestavo in delovanjem ustavnega sodišča, ter neobjava sodb ustavnega sodišča vzbudili zaskrbljenost o spoštovanju načela pravne države; |
| --- | --- |

H.

ker so nedavni dogodki na Poljskem, zlasti spor v zvezi s sestavo in delovanjem ustavnega sodišča, ter neobjava sodb ustavnega sodišča vzbudili zaskrbljenost o spoštovanju načela pravne države;

| I. | ker je Beneška komisija v svojem mnenju o predlogih sprememb zakona o ustavnem sodišču pozvala poljske državne organe, naj objavijo, v celoti spoštujejo in izvajajo sodbe sodišča, hkrati pa poudarila, da bi omenjeni predlogi sprememb resno ogrozili delo sodišča in povzročili, da bo sodišče neučinkovito v vlogi varuha ustave; |
| --- | --- |

I.

ker je Beneška komisija v svojem mnenju o predlogih sprememb zakona o ustavnem sodišču pozvala poljske državne organe, naj objavijo, v celoti spoštujejo in izvajajo sodbe sodišča, hkrati pa poudarila, da bi omenjeni predlogi sprememb resno ogrozili delo sodišča in povzročili, da bo sodišče neučinkovito v vlogi varuha ustave;

| J. | ker je ohromitev ustavnega sodišča Komisijo spodbudila, da je začela dialog s poljsko vlado na podlagi okvira za pravno državo ter z namenom, da zagotovi popolno spoštovanje načela pravne države; ker je po intenzivnem dialogu s poljskimi oblastmi ter zaradi pomanjkanja napredka poljske vlade pri reševanju ustavne krize Komisija menila, da mora podati uradno oceno sedanjih razmer v obliki mnenja; |
| --- | --- |

J.

ker je ohromitev ustavnega sodišča Komisijo spodbudila, da je začela dialog s poljsko vlado na podlagi okvira za pravno državo ter z namenom, da zagotovi popolno spoštovanje načela pravne države; ker je po intenzivnem dialogu s poljskimi oblastmi ter zaradi pomanjkanja napredka poljske vlade pri reševanju ustavne krize Komisija menila, da mora podati uradno oceno sedanjih razmer v obliki mnenja;

| K. | ker kljub nadaljnjim razpravam s poljskimi organi vprašanja, ki ogrožajo načelo pravne države na Poljskem, niso bila zadovoljivo rešena in Komisija meni, da je na Poljskem načelo pravne države sistemsko ogroženo; ker je zato poljskim organom podala konkretna priporočila, kako naj se hitro odzovejo na pomisleke Komisije; |
| --- | --- |

K.

ker kljub nadaljnjim razpravam s poljskimi organi vprašanja, ki ogrožajo načelo pravne države na Poljskem, niso bila zadovoljivo rešena in Komisija meni, da je na Poljskem načelo pravne države sistemsko ogroženo; ker je zato poljskim organom podala konkretna priporočila, kako naj se hitro odzovejo na pomisleke Komisije;

| L. | ker je okvir pravne države namenjen obravnavi sistemskih groženj pravni državi v kateri koli državi članici EU, zlasti v razmerah, ki jih ni mogoče učinkovito rešiti s postopki ugotavljanja kršitev in kjer nadzorni mehanizmi pravne države na nacionalni ravni očitno ne morejo več učinkovito obravnavati teh groženj; |
| --- | --- |

L.

ker je okvir pravne države namenjen obravnavi sistemskih groženj pravni državi v kateri koli državi članici EU, zlasti v razmerah, ki jih ni mogoče učinkovito rešiti s postopki ugotavljanja kršitev in kjer nadzorni mehanizmi pravne države na nacionalni ravni očitno ne morejo več učinkovito obravnavati teh groženj;

| M. | ker je EU zavezana k spoštovanju svobode in pluralizma medijev, pravice do obveščanja in svobode izražanja, kot je določeno v členu 11 Listine o temeljnih pravicah in v členu 10 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic ter se odraža tudi v členu 14 poljske ustave; |
| --- | --- |

M.

ker je EU zavezana k spoštovanju svobode in pluralizma medijev, pravice do obveščanja in svobode izražanja, kot je določeno v členu 11 Listine o temeljnih pravicah in v členu 10 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic ter se odraža tudi v členu 14 poljske ustave;

| N. | ker je že sprejeti poljski zakon o medijih ter njegove na novo predlagane spremembe, zlasti v zvezi z upravljanjem, uredniško neodvisnostjo in institucionalno samostojnostjo javnih medijev, zbudil pomisleke glede spoštovanja svobode izražanja in svobode medijev ter pluralizma; |
| --- | --- |

N.

ker je že sprejeti poljski zakon o medijih ter njegove na novo predlagane spremembe, zlasti v zvezi z upravljanjem, uredniško neodvisnostjo in institucionalno samostojnostjo javnih medijev, zbudil pomisleke glede spoštovanja svobode izražanja in svobode medijev ter pluralizma;

| O. | ker so strokovnjaki Sveta Evrope po razgovorih s poljskimi oblastmi o svežnju treh osnutkov zakonov o javnih medijih sklenili, da so potrebne izboljšave, zlasti na področju upravljanja, vsebine, javnega poslanstva in zaščite novinarjev; |
| --- | --- |

O.

ker so strokovnjaki Sveta Evrope po razgovorih s poljskimi oblastmi o svežnju treh osnutkov zakonov o javnih medijih sklenili, da so potrebne izboljšave, zlasti na področju upravljanja, vsebine, javnega poslanstva in zaščite novinarjev;

| P. | ker so pravice do svobode in varnosti, spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter varstva osebnih podatkov določene v členih 6, 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in členih 5 in 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic ter tudi v členih 31 in 47 poljske ustave; |
| --- | --- |

P.

ker so pravice do svobode in varnosti, spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter varstva osebnih podatkov določene v členih 6, 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in členih 5 in 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic ter tudi v členih 31 in 47 poljske ustave;

| Q. | ker Beneška komisija v svojem mnenju o spremembah zakona o policiji in nekaterih drugih zakonov navaja, da postopkovna jamstva in materialni pogoji, določeni v zakonu o policiji za izvajanje tajnega nadzorovanja, ne zadostujejo za preprečevanje prekomernega nadzorovanja ali neupravičenega poseganja v zasebnost in varstvo podatkov posameznikov; v zvezi s tem opozarja, da sta Sodišče Evropske unije in Evropsko sodišče za človekove pravice poudarila, da je treba vzpostaviti učinkovit mehanizem spremljanja in po možnosti sodni nadzor, da se zagotovi nadzor nad temi dejavnostmi; |
| --- | --- |

Q.

ker Beneška komisija v svojem mnenju o spremembah zakona o policiji in nekaterih drugih zakonov navaja, da postopkovna jamstva in materialni pogoji, določeni v zakonu o policiji za izvajanje tajnega nadzorovanja, ne zadostujejo za preprečevanje prekomernega nadzorovanja ali neupravičenega poseganja v zasebnost in varstvo podatkov posameznikov; v zvezi s tem opozarja, da sta Sodišče Evropske unije in Evropsko sodišče za človekove pravice poudarila, da je treba vzpostaviti učinkovit mehanizem spremljanja in po možnosti sodni nadzor, da se zagotovi nadzor nad temi dejavnostmi;

| R. | ker novi protiteroristični zakon vzbuja enake pomisleke v zvezi s skladnostjo zlasti s členi 5, 8, 10 in 11 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in s poljsko ustavo; |
| --- | --- |

R.

ker novi protiteroristični zakon vzbuja enake pomisleke v zvezi s skladnostjo zlasti s členi 5, 8, 10 in 11 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in s poljsko ustavo;

| S. | ker Evropska komisija meni, da ne bo učinkovitega pregleda skladnosti z ustavo za zakonodajne akte, kot so posebej občutljivi novi zakonodajni akti, ki jih je nedavno sprejel Sejm, vključno z določbami o temeljnih pravicah, dokler se ustavnemu sodišču preprečuje, da v celoti zagotovi učinkovit ustavni pregled; |
| --- | --- |

S.

ker Evropska komisija meni, da ne bo učinkovitega pregleda skladnosti z ustavo za zakonodajne akte, kot so posebej občutljivi novi zakonodajni akti, ki jih je nedavno sprejel Sejm, vključno z določbami o temeljnih pravicah, dokler se ustavnemu sodišču preprečuje, da v celoti zagotovi učinkovit ustavni pregled;

| T. | ker Beneško komisijo sestavljajo neodvisni strokovnjaki ustavnega prava, ki so jih imenovale vse članice Sveta Evrope, tudi Poljska, in ker je njihovo mnenje najmerodajnejša razlaga obveznosti držav članic Sveta Evrope v zvezi z načelom pravne države in demokracije; ker je sedanja poljska vlada neposredno vprašala Beneško komisijo za mnenje; |
| --- | --- |

T.

ker Beneško komisijo sestavljajo neodvisni strokovnjaki ustavnega prava, ki so jih imenovale vse članice Sveta Evrope, tudi Poljska, in ker je njihovo mnenje najmerodajnejša razlaga obveznosti držav članic Sveta Evrope v zvezi z načelom pravne države in demokracije; ker je sedanja poljska vlada neposredno vprašala Beneško komisijo za mnenje;

| U. | ker so pravica do poštenega sojenja, domneva nedolžnosti in pravica do obrambe določene v členih 47 in 48 Listine o temeljnih pravicah, členu 6 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic ter v členih 41, 42 in 45 poljske ustave; |
| --- | --- |

U.

ker so pravica do poštenega sojenja, domneva nedolžnosti in pravica do obrambe določene v členih 47 in 48 Listine o temeljnih pravicah, členu 6 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic ter v členih 41, 42 in 45 poljske ustave;

| V. | ker komisar Sveta Evrope za človekove pravice v svojem poročilu po obisku na Poljskem meni, da lahko nedavno sprejete spremembe zakona o kazenskem postopku in zakona o tožilstvu ogrozijo pravico do poštenega sojenja v kazenskih postopkih, domnevo nedolžnosti in pravico do obrambe, zlasti v primerih, kjer ni dovolj jamstev za preprečevanje zlorabe oblasti, ter načelo delitve oblasti; |
| --- | --- |

V.

ker komisar Sveta Evrope za človekove pravice v svojem poročilu po obisku na Poljskem meni, da lahko nedavno sprejete spremembe zakona o kazenskem postopku in zakona o tožilstvu ogrozijo pravico do poštenega sojenja v kazenskih postopkih, domnevo nedolžnosti in pravico do obrambe, zlasti v primerih, kjer ni dovolj jamstev za preprečevanje zlorabe oblasti, ter načelo delitve oblasti;

| W. | ker je v skladu z Listino o temeljih pravicah, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice spolno in reproduktivno zdravje žensk sestavni del človekovih pravic, vključno s pravico do življenja in dostojanstva, varovanja pred nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem, pravico do zdravstvenega varstva, zasebnosti in izobraževanja ter prepovedjo diskriminacije, kar se odraža tudi v poljski ustavi; |
| --- | --- |

W.

ker je v skladu z Listino o temeljih pravicah, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice spolno in reproduktivno zdravje žensk sestavni del človekovih pravic, vključno s pravico do življenja in dostojanstva, varovanja pred nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem, pravico do zdravstvenega varstva, zasebnosti in izobraževanja ter prepovedjo diskriminacije, kar se odraža tudi v poljski ustavi;

| X. | ker je učinkovit, nepristranski, poklicni in politično nevtralni sistem javne uprave temeljni element demokratičnega upravljanja, a ker kaže, da novi zakon o javni upravi ogroža ta načela ter člen 153 poljske ustave; |
| --- | --- |

X.

ker je učinkovit, nepristranski, poklicni in politično nevtralni sistem javne uprave temeljni element demokratičnega upravljanja, a ker kaže, da novi zakon o javni upravi ogroža ta načela ter člen 153 poljske ustave;

| Y. | ker je poljsko ustavno sodišče ocenilo, da je več zakonskih določb, sprejetih 22. julija 2016, še vedno protiustavnih; |
| --- | --- |

Y.

ker je poljsko ustavno sodišče ocenilo, da je več zakonskih določb, sprejetih 22. julija 2016, še vedno protiustavnih;

| Z. | ker je poljski okoljski minister odobril načrt o povečanju količine lesa, ki se pridobiva iz Beloveškega gozda; ker je, potem ko je Nacionalni svet za ohranjanje narave temu načrtu nasprotoval, vlada zamenjala 32 od njegovih 39 članov; ker je Komisija 16. junija 2016 začela postopek za ugotavljanje kršitev v zvezi z Beloveškim gozdom; |
| --- | --- |

Z.

ker je poljski okoljski minister odobril načrt o povečanju količine lesa, ki se pridobiva iz Beloveškega gozda; ker je, potem ko je Nacionalni svet za ohranjanje narave temu načrtu nasprotoval, vlada zamenjala 32 od njegovih 39 članov; ker je Komisija 16. junija 2016 začela postopek za ugotavljanje kršitev v zvezi z Beloveškim gozdom;

| 1. | poudarja, da je bistveno zagotoviti, da se v celoti ohranijo skupne evropske vrednote iz člena 2 PEU in poljske ustave ter da se zagotovijo temeljne pravice iz Listine o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno poudarja svoje stališče iz resolucije z dne 13. aprila 2016 o razmerah na Poljskem, zlasti glede ohromitve ustavnega sodišča, ki ogroža demokracijo, temeljne pravice in načelo pravne države na Poljskem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža obžalovanje in zaskrbljenost, ker do sedaj ni prišlo do kompromisa in ker se niso izvajala priporočila Beneške komisije z dne 11. marca 2016; obžaluje tudi, da poljska vlada ni objavila vseh sodb ustavnega sodišča, vključno s tistimi z dne 9. marca in 11. avgusta 2016; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja odločno namero Komisije, da si bo prizadevala za konstruktiven in ploden dialog s poljsko vlado, da bi se našla hitra in konkretna rešitev za zgoraj navede sistemske grožnje načelu pravne države; poudarja, da mora biti dialog voden nepristransko, v duhu sodelovanja ter mora temeljiti na dejstvih, hkrati pa spoštovati pristojnosti EU in njenih držav članic v skladu s pogodbama ter načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da sta bila po opravljeni oceni razmer na Poljskem sprejeta mnenje Komisije in poznejše priporočilo v sklopu okvira za pravno državo; pričakuje, da bo Komisija Parlamentu omogočila dostop do tega mnenja v skladu s Prilogo II okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva poljsko vlado, naj sodeluje s Komisijo v skladu z načelom iskrenega sodelovanja, zapisanem v pogodbi in jo spodbuja, naj uporabi tri mesece, ki ji jih je odobrila Komisija, in v sodelovanju z vsemi strankami, zastopanimi v Sejmu, poišče kompromis, ki bi rešil trenutno ustavno krizo, pri tem pa spoštuje mnenje Beneške komisije in priporočilo Evropske komisije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo kot varuhinjo pogodb, naj kot naslednji korak spremlja ukrepe poljskih organov na podlagi pooblastil, hkrati pa Poljski še naprej zagotavlja polno podporo pri iskanju ustreznih rešitev za okrepitev pravne države; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je zaskrbljen zaradi nedavnih hitrih zakonodajnih sprememb, ki potekajo na drugih področjih brez ustreznih posvetovanj, do katerih je prišlo ob nepopolnem delovanju ustavnega sodišča, ter poziva Komisijo, naj opravi oceno sprejete zakonodaje glede na skladnost s primarnim in sekundarnim pravom EU in vrednotami, na katerih temelji Unija, ob upoštevanju priporočil Beneške komisije z dne 11. junija 2016, komisarja za človekove pravice Sveta Evrope z dne 15. junija 2016 in priporočila Komisije v zvezi z načelom pravne države z dne 27. julija 2016, zlasti:






  — | zakona o javnih medijih, ob upoštevanju potrebe po okviru za upravljanje javnih medijev, ki bi zagotavljal, da je njihova vsebina neodvisna, nepristranska in točna in odraža raznolikost poljske družbe, ter ustrezne sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice ter pravnega reda EU na avdiovizualnem področju in področju medijev; |
| --- | --- | --- |

8.

—

zakona o javnih medijih, ob upoštevanju potrebe po okviru za upravljanje javnih medijev, ki bi zagotavljal, da je njihova vsebina neodvisna, nepristranska in točna in odraža raznolikost poljske družbe, ter ustrezne sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice ter pravnega reda EU na avdiovizualnem področju in področju medijev;

| — | zakona, ki spreminja zakon o policiji in nekatere druge zakone, ob upoštevanju nesorazmernega vmešavanja v pravico do zasebnosti in nezdružljivosti dejavnosti vsesplošnega množičnega nadzora in masovne obdelave osebnih podatkov državljanov s sodno prakso EU in Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

—

zakona, ki spreminja zakon o policiji in nekatere druge zakone, ob upoštevanju nesorazmernega vmešavanja v pravico do zasebnosti in nezdružljivosti dejavnosti vsesplošnega množičnega nadzora in masovne obdelave osebnih podatkov državljanov s sodno prakso EU in Evropskega sodišča za človekove pravice;

| — | zakona, ki spreminja zakon o kazenskem postopku in zakon o tožilstvu, ob upoštevanju potrebe po skladnosti s pravnim redom EU na področju postopkovnih pravic in temeljne pravice do poštenega sojenja; |
| --- | --- |

—

zakona, ki spreminja zakon o kazenskem postopku in zakon o tožilstvu, ob upoštevanju potrebe po skladnosti s pravnim redom EU na področju postopkovnih pravic in temeljne pravice do poštenega sojenja;

| — | zakona, ki spreminja zakon o javni upravi, ob upoštevanju resne nevarnosti, da se poljska uprava politizira, kar bi ogrozilo nepristranskost javne uprave; |
| --- | --- |

—

zakona, ki spreminja zakon o javni upravi, ob upoštevanju resne nevarnosti, da se poljska uprava politizira, kar bi ogrozilo nepristranskost javne uprave;

| — | protiterorističnega zakona, ob upoštevanju resne nevarnosti za pravico do zasebnosti in pravico do svobode izražanja zaradi širitve pristojnosti agencije za notranjo varnost brez ustreznega sodnega jamstva; |
| --- | --- |

—

protiterorističnega zakona, ob upoštevanju resne nevarnosti za pravico do zasebnosti in pravico do svobode izražanja zaradi širitve pristojnosti agencije za notranjo varnost brez ustreznega sodnega jamstva;

| — | drugih zaskrbljujočih zadev, ki se lahko uvrstijo med kršitve zakonodaje EU, sodne prakse ESČP in temeljnih pravic, vključno s pravicami žensk; |
| --- | --- |

—

drugih zaskrbljujočih zadev, ki se lahko uvrstijo med kršitve zakonodaje EU, sodne prakse ESČP in temeljnih pravic, vključno s pravicami žensk;

| 9. | poziva Komisijo, naj Parlament redno, podrobno in na pregleden način obvešča o doseženem napredku in sprejetih ukrepih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope in predsedniku Republike Poljske. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0123.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/100 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/100

---

P8_TA(2016)0345

Odnosi med EU in Tunizijo v aktualnem regionalnem kontekstu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o odnosih med EU in Tunizijo v aktualnem regionalnem kontekstu (2015/2273(INI))

(2018/C 204/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 8 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju končnega poročila misije EU za opazovanje volitev o zakonodajnih in predsedniških volitvah v Tuniziji leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila misije EU za opazovanje volitev o zakonodajnih in predsedniških volitvah v Tuniziji leta 2014,

| — | ob upoštevanju poročila visoke komisarke OZN za človekove pravice z naslovom Prisons in Tunisia: International Standards versus Reality (Zapori v Tuniziji: mednarodni standardi v primerjavi z resničnostjo) iz marca 2014 in izjav uslužbencev tunizijskega ministrstva za pravosodje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visoke komisarke OZN za človekove pravice z naslovom Prisons in Tunisia: International Standards versus Reality (Zapori v Tuniziji: mednarodni standardi v primerjavi z resničnostjo) iz marca 2014 in izjav uslužbencev tunizijskega ministrstva za pravosodje,

| — | ob upoštevanju enotnega okvira podpore za podporo Evropske unije Tuniziji v obdobju 2014–2015, ki je bil s spremembo Sklepa Komisije C(2014)5160 podaljšan do konca leta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju enotnega okvira podpore za podporo Evropske unije Tuniziji v obdobju 2014–2015, ki je bil s spremembo Sklepa Komisije C(2014)5160 podaljšan do konca leta 2016,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike (1),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 18. novembra 2015 z naslovom „Pregled evropske sosedske politike“ (JOIN(2015)0050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 18. novembra 2015 z naslovom „Pregled evropske sosedske politike“ (JOIN(2015)0050),

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma na področju raziskav in inovacij v okviru programa Obzorje 2020, ki ga je Tunizija podpisala 1. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma na področju raziskav in inovacij v okviru programa Obzorje 2020, ki ga je Tunizija podpisala 1. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum med EU in Tunizijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum med EU in Tunizijo (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 10. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo (3); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 10. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo (3);

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/580 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo (4), ki je začela veljati 19. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/580 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo (4), ki je začela veljati 19. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju priporočil Pridružitvenega sveta EU-Tunizija z dne 17. marca 2015 o izvajanju akcijskega načrta EU-Tunizija (2013–2017) in skupne izjave Pridružitvenega sveta EU-Tunizija z dne 18. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Pridružitvenega sveta EU-Tunizija z dne 17. marca 2015 o izvajanju akcijskega načrta EU-Tunizija (2013–2017) in skupne izjave Pridružitvenega sveta EU-Tunizija z dne 18. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju strateškega razvojnega načrta Tunizije za obdobje 2016–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega razvojnega načrta Tunizije za obdobje 2016–2020,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0249/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0249/2016),

| A. | ker je Tunizija ena od prednostnih držav EU v okviru evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

A.

ker je Tunizija ena od prednostnih držav EU v okviru evropske sosedske politike;

| B. | ker je proces mirnega demokratičnega prehoda v Tuniziji uspešen primer v arabskem svetu in je njegova utrditev ključna za stabilnost celotne regije in posledično neposredno tudi za varnost Evrope; |
| --- | --- |

B.

ker je proces mirnega demokratičnega prehoda v Tuniziji uspešen primer v arabskem svetu in je njegova utrditev ključna za stabilnost celotne regije in posledično neposredno tudi za varnost Evrope;

| C. | ker je leta 2015 Nobelovo nagrado za mir prejela tunizijska četverica za nacionalni dialog za svoj „odločilni prispevek h gradnji pluralistične demokracije v Tuniziji“; |
| --- | --- |

C.

ker je leta 2015 Nobelovo nagrado za mir prejela tunizijska četverica za nacionalni dialog za svoj „odločilni prispevek h gradnji pluralistične demokracije v Tuniziji“;

| D. | ker se Tunizija trenutno sooča s težkimi družbenimi in gospodarskimi razmerami, pa tudi z varnostnimi izzivi, ki so večinoma posledica razmer v Libiji; ker te razmere in teroristični napadi v Tuniziji močno škodijo turizmu, ki predstavlja ključen element tunizijskega gospodarstva; |
| --- | --- |

D.

ker se Tunizija trenutno sooča s težkimi družbenimi in gospodarskimi razmerami, pa tudi z varnostnimi izzivi, ki so večinoma posledica razmer v Libiji; ker te razmere in teroristični napadi v Tuniziji močno škodijo turizmu, ki predstavlja ključen element tunizijskega gospodarstva;

| E. | ker je tunizijsko gospodarstvo v veliki meri odvisno od tujih naložb, turizma in izvoza izdelkov v EU in ker lahko gospodarstvo uspeva samo, če je omogočen nadaljnji razvoj demokracije; |
| --- | --- |

E.

ker je tunizijsko gospodarstvo v veliki meri odvisno od tujih naložb, turizma in izvoza izdelkov v EU in ker lahko gospodarstvo uspeva samo, če je omogočen nadaljnji razvoj demokracije;

| F. | ker je bilo pomanjkanje delovnih mest in priložnosti eden izmed glavnih razlogov za množične ljudske demonstracije leta 2011 in ker ljudje ob visoki brezposelnosti mladih številne izmed teh težav še vedno občutijo; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo pomanjkanje delovnih mest in priložnosti eden izmed glavnih razlogov za množične ljudske demonstracije leta 2011 in ker ljudje ob visoki brezposelnosti mladih številne izmed teh težav še vedno občutijo;

| G. | ker je treba vzpostaviti resnično partnerstvo, ki bo upoštevalo interese narodov z obeh obal Sredozemlja, zlasti v smislu zmanjšanja socialnih in regionalnih neenakosti v Tuniziji; |
| --- | --- |

G.

ker je treba vzpostaviti resnično partnerstvo, ki bo upoštevalo interese narodov z obeh obal Sredozemlja, zlasti v smislu zmanjšanja socialnih in regionalnih neenakosti v Tuniziji;

| H. | ker bi EU lahko glede na to, da se je Ben Alijev režim končal in da je prišlo do utrditve demokratičnega procesa, izboljšala svoj politični dialog s Tunizijo tako, da bi bolj upoštevala interese in prednostne naloge te pomembne partnerice ter s tem uresničila cilj stabilnosti; |
| --- | --- |

H.

ker bi EU lahko glede na to, da se je Ben Alijev režim končal in da je prišlo do utrditve demokratičnega procesa, izboljšala svoj politični dialog s Tunizijo tako, da bi bolj upoštevala interese in prednostne naloge te pomembne partnerice ter s tem uresničila cilj stabilnosti;

| I. | ker si morajo EU in njene države članice še naprej prizadevati za sodelovanje s tunizijskim ljudstvom in vlado, da bi spodbujali skupne interese, tudi trgovino, naložbe, turizem, kulturo in varnost; |
| --- | --- |

I.

ker si morajo EU in njene države članice še naprej prizadevati za sodelovanje s tunizijskim ljudstvom in vlado, da bi spodbujali skupne interese, tudi trgovino, naložbe, turizem, kulturo in varnost;

| J. | ker je bil v okviru organizacije pododborov vzpostavljen tristranski dialog med oblastmi, akterji civilne družbe in predstavniki EU v Tuniziji; |
| --- | --- |

J.

ker je bil v okviru organizacije pododborov vzpostavljen tristranski dialog med oblastmi, akterji civilne družbe in predstavniki EU v Tuniziji;

| K. | ker sta svoboda medijev in svoboda objavljanja ključna elementa odprte, svobodne in demokratične družbe; |
| --- | --- |

K.

ker sta svoboda medijev in svoboda objavljanja ključna elementa odprte, svobodne in demokratične družbe;

| L. | ker je imela Tunizija pomembno vlogo pri spodbujanju sklenitve sporazuma med sprtimi stranmi v Libiji; |
| --- | --- |

L.

ker je imela Tunizija pomembno vlogo pri spodbujanju sklenitve sporazuma med sprtimi stranmi v Libiji;

| M. | ker nestabilnost v Libiji in njeni čezmejni vplivi resno ogrožajo stabilnost Tunizije in celotne regije; ker Tunizija trenutno gosti precejšnje število razseljenih Libijcev, ki so zbežali pred nestabilnostjo in nasiljem v Libiji, in ker to obremenjuje notranje razmere in infrastrukturo; |
| --- | --- |

M.

ker nestabilnost v Libiji in njeni čezmejni vplivi resno ogrožajo stabilnost Tunizije in celotne regije; ker Tunizija trenutno gosti precejšnje število razseljenih Libijcev, ki so zbežali pred nestabilnostjo in nasiljem v Libiji, in ker to obremenjuje notranje razmere in infrastrukturo;

| N. | ker je bila Tunizija v zadnjih letih tarča več terorističnih napadov; ker je Tunizija ena ključnih partneric EU v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

N.

ker je bila Tunizija v zadnjih letih tarča več terorističnih napadov; ker je Tunizija ena ključnih partneric EU v boju proti terorizmu;

| O. | ker Islamska država/Daiš novači skrb zbujajoče število mladih Tunizijcev in ker brezup in gospodarska stagnacija prispevata k vse večji dovzetnosti mladih za nagovarjanje ekstremističnih organizacij; |
| --- | --- |

O.

ker Islamska država/Daiš novači skrb zbujajoče število mladih Tunizijcev in ker brezup in gospodarska stagnacija prispevata k vse večji dovzetnosti mladih za nagovarjanje ekstremističnih organizacij;

| 1. | obnavlja svojo zavezo tunizijskemu ljudstvu v procesu političnega prehoda, ki se je začel leta 2011; izpostavlja izzive in grožnje, s katerimi se sooča država pri konsolidaciji demokratičnega procesa, izvajanju reform, ki so potrebne za družbeno in gospodarsko blaginjo, ter zagotavljanju varnosti; poziva EU in države članice, naj mobilizirajo in bolje usklajujejo znatna tehnična in finančna sredstva, da bi zagotovile konkretno podporo za Tunizijo; poudarja, da bodo brez ukrepov za okrepitev absorpcijske sposobnosti Tunizije ter njene stabilnosti, demokracije, dobrega upravljanja, boja proti korupciji, gospodarskega razvoja in zaposlovanja v regiji ogrožene vse možnosti za reforme; zato poziva k pristnemu poglobljenemu in celovitemu partnerstvu med EU in Tunizijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države, ki so sklenile deauvillsko partnerstvo, naj izpolnijo obljubljene zaveze; meni, da razmere v Tuniziji upravičujejo uvedbo pravega Marshallovega načrta z ustreznim financiranjem, da bi na celovit način podprli utrditev demokratičnega prehoda ter spodbudili naložbe in razvoj v vseh sektorjih gospodarstva in družbe v državi, zlasti z ustvarjanjem novih delovnih mest in ohranjanjem kakovostnih javnih storitev, ki so dostopne vsem; poziva tudi h krepitvi prizadevanj za podporo civilni družbi; izraža zaskrbljenost zaradi sedanjih družbeno-gospodarskih in proračunskih težav, ki so značilne za nestabilno tranzicijsko obdobje, ter poudarja nujnost uvedbe ustreznih reform v Tuniziji, namenjenih spodbujanju zaposlovanja ter razvoju trajnostne in vključujoče rasti; meni, da morajo proračunski organi zato nujno strinjati z odločno okrepitvijo sredstev Evropskega instrumenta sosedstva, namenjenih Tuniziji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potrjuje, da zgodovinska demokratična tranzicija Tunizije kljub težkim socialnim in gospodarskim razmeram zahteva bolj ambiciozno partnerstvo EU-Tunizija, ki presega običajne ukrepe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža pohvalo dobremu sodelovanju med Tunizijo in njenimi sosedami, ki ga dokazujejo podpis preferencialnega trgovinskega sporazuma in ustanovitev lokalnih čezmejnih odborov z Alžirijo, katerih cilj je spodbujati lokalni razvoj, prepletenost tunizijskega in libijskega gospodarstva ter solidarnost Tunizijcev z razseljenimi Libijci; v zvezi s tem pozdravlja napredek pri procesu sprave v Libiji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, kako pomembno je spoštovati človekove pravice pri izvajanju pregledane evropske sosedske politike; poziva k razvoju mehanizmov za spremljanje spoštovanja temeljnih svoboščin, enakosti spolov in drugih vprašanj človekovih pravic, pri čemer je treba v polni meri vključiti civilno družbo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi lahko bil ponoven začetek političnega povezovanja v okviru Unije arabskega Magreba še posebno primerna priložnost za zagotavljanje varnosti in krepitev sodelovanja v vsej regiji; |
| --- | --- |

6.

I –
     
  Politične reforme in institucije

| 7. | izraža podporo procesu demokratizacije in poudarja, da so v Tuniziji potrebne družbene in gospodarske reforme; poudarja, da je treba podpirati skupščino predstavnikov ljudstva, saj sta krepitev stabilnosti v spremenljivem regionalnem kontekstu in hkratna poglobitev demokracije velik izziv; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja sredstev te skupščine, kar ovira njeno zakonodajno vlogo in upočasnjuje pripravo nujno potrebne nove zakonodaje in proces reform; podpira jo pri njenih prizadevanjih za okrepitev svojih zmogljivosti, tudi z zaposlovanjem osebja; podpira pregled potreb te skupščine; poziva, naj službe Parlamenta izboljšajo podporne dejavnosti za gradnjo zmogljivosti, ki se zagotavljajo skupščini predstavnikov ljudstva; priporoča, naj Parlament v svojih prostorih organizira politično srečanje na najvišji politični ravni, na primer „tunizijski teden“, da bi spodbudil parlamentarno sodelovanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja ustanovitev skupnega parlamentarnega odbora EU-Tunizija, ki bo imel osrednjo vlogo in bo poslancem Evropskega parlamenta in Tunizijcem omogočil, da se redno srečujejo in vzpostavijo strukturiran politični dialog o demokraciji, človekovih pravicah, pravni državi in temah v skupnem interesu; poudarja, da bo imel skupni parlamentarni odbor EU-Tunizija v okviru začetka trgovinskih pogajanj pomembno vlogo pri učinkovitem spremljanju tekočih pogajanj; poziva k uvedbi posebnih pobud za podporo skupščini predstavnikov ljudstva z drugimi odbori Evropskega parlamenta, kot je Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (za podporo v zvezi z zadevami s področja pravosodja in notranjih zadev, migracijskega prava in ukrepi v zvezi s policijskim in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah, vključno s terorizmom); |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja tristranski dialog v Tuniziji; poziva, naj se ta nadaljuje in razširi na vse vidike dvostranskih odnosov EU-Tunizija ter se zlasti zagotovi udejstvovanje civilne družbe pri izvajanju pregleda evropske sosedske politike in v pogajalskem procesu o prednostnih nalogah med EU in Tunizijo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da je reforma javne uprave ena glavnih zahtevnih reform, ki jih mora izvesti Tunizija; pozdravlja, da tunizijska vlada preučuje nove metode za hitro obravnavo ključnih prednostnih politik; meni, da je tesno sodelovanje med evropsko in tunizijsko upravo pozitiven prispevek k reformi javne uprave; podpira uporabo rešitev, ki temeljijo na informacijski tehnologiji, za vzpostavitev in razvoj e-države in e-uprave; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja dejstvo, da Tunizija upošteva mednarodne standarde v zvezi s svobodo združevanja, s čimer je dobila vodilno vlogo pri krepitvi neodvisne civilne družbe v arabskem svetu; poziva k okrepitvi tehnične podpore in podpore za krepitev zmogljivosti za organizacije civilne družbe, politične stranke in sindikate, ki imajo ključno vlogo v Tuniziji in za katere se je pokazalo, da so bistvenega pomena za demokratični prehod in splošni razvoj, odgovornost vlade ter spremljanje spoštovanja človekovih pravic, vključno z zaščito žensk in otrok, enakostjo spolov in zaščito vseh žrtev preganjanja in diskriminacije; pozdravlja posebne programe, ki jih na tem področju financira EU, kot je projekt v podporo civilni družbi, ter sporazum, ki sta ga podpisala Evropski socialno-ekonomski odbor in tunizijska četverica, da bi okrepila vezi med tunizijsko in evropsko civilno družbo; spodbuja dialog in sodelovanje med civilno družbo in javnimi organi pri opredeljevanju lokalnih razvojnih prednostnih nalog, tudi lokalnih naložb; poziva k spodbujanju državljanske vzgoje in demokratičnega udejstvovanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je pomembno razvijati kulturo državljanstva, in poziva, naj se oblikuje ugodno okolje s potrebnimi strukturami, ki bo organizacijam civilne družbe omogočilo vključevanje v postopek odločanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da morata Komisija in ESZD zagotoviti potrebno podporo za lokalne volitve (predvidene oktobra 2016) ter nadzorno misijo in volilno pomoč EU in Evropskega parlamenta, če bo tunizijska vlada za to zaprosila, kot že za parlamentarne in predsedniške volitve leta 2014; v zvezi s tem poziva k okrepljeni podpori občinam v okviru Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) in k spodbujanju projektov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja ob usklajevanju z državami članicami; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k podpori politik, ki upoštevajo uravnoteženo zastopanost spolov, vključno z reformo zakonika o osebnem stanu, da bi se tako odpravili zakoni, ki diskriminirajo ženske, kot so zakoni, ki se nanašajo na pravico dedovanja in pravico do sklenitve zakonske zveze, in k večji udeležbi žensk v javnem življenju in zasebnem sektorju, kot določa člen 46 tunizijske ustave; poleg tega spodbuja razvoj programov mentorstva za voditeljice v vzponu, s katerimi bi jih lahko podprli pri dostopu do položajev nosilcev odločanja; priporoča, naj se prekliče splošna izjava Tunizije o Konvenciji o odpravi diskriminacije žensk; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k vključitvi mladih v politično življenje, zlasti v zvezi s spodbujanjem njihovega sodelovanja na lokalnih volitvah; v zvezi s tem pozdravlja projekt ozaveščanja mladih/državljanske vzgoje, ki ga financira EU; pozdravlja zakonodajne določbe v zvezi z zastopanostjo mladih na lokalnih in regionalnih volitvah; meni, da so lokalne volitve leta 2016 priložnost za spodbujanje mladih k ponovnemu aktivnemu udejstvovanju v procesu političnega preoblikovanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja prehodni zakon o pravosodju; opozarja, da tunizijsko ljudstvo v zvezi s procesom prehoda goji velika pričakovanja; obžaluje močno polarizacijo znotraj odbora za resnico in dostojanstvo; ugotavlja, da si prednostni nalogi nacionalne sprave in rasti ne bi smeli nasprotovati; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo in ESZD, naj še naprej podpirata Tunizijo pri reformi pravosodja in pravne države ob upoštevanju vrednot tunizijske ustave, tudi s tehnično in finančno podporo za ustanavljanje vrhovnega sodnega sveta in ustavnega sodišča, ki trenutno poteka; pozdravlja program EU za reformo sodstva (PARJI), sprejet leta 2011, ter program PARJ2, sprejet leta 2014, ki je bil financiran samo s 15 milijoni EUR; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva vlado, naj hitro sprejme ukrepe, ki bodo preprečili uporabo mučenja; spodbuja Tunizijo, naj odpravi smrtno kazen; je zaskrbljen zaradi ponavljajočih se primerov mučenja mladoletnikov, za katere sumijo, da se želijo pridružiti terorističnim organizacijam, s strani tunizijskih oblasti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Tunizijo, naj nujno prenovi svoj zakon o izrednih razmerah iz leta 1978, ki se zdaj izvršuje ob neupoštevanju osnovnih ustavnih določb; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izraža zaskrbljenost zaradi prezasedenosti, pomanjkanja hrane in sanitarnih razmer v tunizijskih zaporih ter njihovih učinkov na osnovne pravice zapornikov; pozdravlja tunizijsko-evropski projekt za reformo tunizijske institucije za izvajanje kazenskih sankcij, katere cilj je okrepiti sistem alternativnih kazni namesto zapora za manj resne kršitve; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva k reformi kazenskega zakonika, zlasti k razveljavitvi člena 230, ki kaznuje homoseksualnost s triletno zaporno kaznijo in je v nasprotju z ustavnima načeloma nediskriminacije in varstva zasebnosti; pozdravlja nov zakon, ki nadomešča in spreminja zakon 1992-52 o drogah in ki daje prednost preprečevanju namesto odvračanja ter določa alternativne kazni, ki spodbujajo rehabilitacijo in ponovno vključevanje uporabnikov drog kot ustrezen ukrep za uskladitev tunizijske zakonodaje z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva k večji decentralizaciji in krepitvi regij prek večje lokalne avtonomije; podpira partnerstva z državami članicami EU, ki spodbujajo decentralizirane pristope (npr. usposabljanje in gradnjo zmogljivosti na tem področju), ter projekte decentraliziranega sodelovanja, ki jih izvajajo organi držav članic in tako prispevajo k razvoju regionalnega in občinskega upravljanja v Tuniziji, pa tudi partnerstva in izmenjavo dobre prakse z mesti in lokalnimi skupnostmi EU; poziva EU, naj bolj podpre civilno družbo v regijah, pri čemer naj gradi na uspešnih obstoječih pobudah; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je zaskrbljen, ker je bil pri prenovi zakonika o kazenskem postopku in kazenskega zakonika dosežen skromen napredek v zvezi z zaščito svobode izražanja; je zaskrbljen, ker so več državljanov sodno preganjali in zaprli zaradi domnevnega obrekovanja, žaljenja državnih uradnikov v rapovskih pesmih ali kršenja javne morale, tudi novinarje in blogerje, ker so izrazili svoje mnenje; pozdravlja dejstvo, da se je Tunizija pridružila Koaliciji za svobodo na spletu, in poziva Tunizijo, naj bolj dejavno sodeluje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno potrjuje, da so svoboda tiska in medijev, svoboda izražanja v spletu, tudi blogerjev, in izven njega ter svoboda zbiranja ključni elementi in nepogrešljivi stebri demokracije ter odprte in pluralistične družbe; spodbuja k standardom najboljše prakse v medijskem sektorju, ki bodo resnično odražali preiskovalno in diferencirano novinarstvo; priznava spodbujevalni učinek necenzuriranega dostopa do interneta ter digitalnih in družbenih medijev; pozdravlja dinamičen in odprt spletni medijski prostor v Tuniziji, vseeno pa poziva tunizijske oblasti, naj še naprej vlagajo v osnovno tehnološko infrastrukturo ter spodbujajo digitalno povezljivost in pismenost, zlasti na najrevnejših območjih države; pozdravlja dejstvo, da je bil marca 2016 sprejet nov zakon o informiranju za učinkovito zaščito pravice do svobode obveščanja v Tuniziji, vključno s pravicami prijaviteljev nepravilnosti; pozdravlja dejstvo, da bosta Neodvisni visoki organ za avdiovizualne komunikacije (HAICA) in njegova naslednica, Komisija za avdiovizualno komunikacijo (ACA), koristila podporo EU v okviru 10 milijonov EUR vrednega programa za podporo reforme medijev, ki se trenutno izvaja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva parlamentarno skupščino Sveta Evrope, naj Tuniziji dodeli status partnerice za demokracijo, kar bi pomenilo pomemben korak k utrditvi parlamentarne demokracije in pravne države v Tuniziji; |
| --- | --- |

25.

II –
     
  Gospodarski in družbeni razvoj

| 26. | pozdravlja predlog Komisije za makrofinančno pomoč v višini 500 milijonov EUR ter dejstvo, da sta ga Svet in Parlament sprejela; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je seznanjen z začetkom pogajanj o ambicioznem prostotrgovinskem sporazumu (DCFTA) med EU in Tunizijo; želi spomniti, da mora EU ta pogajanja izvajati skupaj s tehnično in finančno prilagojeno pomočjo; poudarja, da ima ta sporazum, katerega cilj je izboljšati dostop do trga in naložbeno ozračje, več kot le trgovinsko razsežnosti in mora prispevati k razširitvi evropskih standardov na področjih okolja, varstva potrošnikov in pravic delavcev v Tuniziji, s čimer bi okrepil njeno stabilnost, utrdil njen demokratični sistem in ponovno oživil njeno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj med pogajanji uporabi progresiven pristop in zagotovi, da bo sporazum vzajemno koristen in bo ustrezno upošteval znatne gospodarske razlike med stranema; ponovno opozarja na svoja priporočila Komisiji in tunizijski vladi, naj izvedeta jasen in podroben postopek za vključitev tunizijske in evropske civilne družbe v pogajanja o DCFTA; poziva, naj bo postopek posvetovanj odprt in pregleden ter naj bolje upošteva raznolikost tunizijske civilne družbe, pri čemer naj izhaja iz najboljših praks, ki so bile uporabljene pri podobnih pogajanjih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je seznanjen s sprejetjem nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Tunizijo, kar je konkreten korak v podporo tunizijskemu gospodarstvu in spodbuda za reforme; poziva k povečanju pomoči EU Tuniziji prek evropskega instrumenta sosedstva in k uskladitvi mednarodne pomoči Tuniziji, da se državi omogoči, da bo v celoti izkoristila podporo EU in omogočila ustvarjanje novih delovnih mest, zlasti za mlade diplomirance; spodbuja partnerstva z drugimi zainteresiranimi globalnimi in regionalnimi donatorskimi državami in organizacijami ter zlasti ukrepe za zmanjševanje regionalnih razlik in spodbujanje usposabljanja in naložb v kmetijstvo, ob upoštevanju posebnosti lokalnega kmetijstva, informacijsko tehnologijo, socialno gospodarstvo, predelovalno industrijo ter mala in srednja podjetja, kar bi spodbudilo zaposlovanje; ugotavlja, da so teroristični napadi drastično vplivali na turistični sektor, ter ob upoštevanju ukrepov, ki so jih od takrat izvedle tunizijske oblasti, poziva države članice, ki tega še niso storile, naj čim prej ponovno ocenijo varnostne razmere, da bi si lahko tunizijski turistični sektor opomogel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva EU, naj v postopek opredelitve prednostnih nalog za financiranje v vmesnem pregledu evropskega instrumenta sosedstva vključi civilno družbo, lokalne oblasti in druge pomembne akterje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je treba začeti obravnavati brezposelnost, zlasti mladih univerzitetnih diplomantov, začeti temeljite reforme za spodbujanje rasti, kakovostnega izobraževanja in zaposlovanja (npr. s sprostitvijo valutnih omejitev, olajšanjem dostopa do mikrokreditov, reformo delovne zakonodaje, pripravo programov usposabljanja, prilagojenih potrebam trga dela, in poenostavitvijo upravnih postopkov) ter diverzificirati tunizijsko gospodarstvo; poziva vse strani, naj se v duhu dobrega sodelovanja osredotočijo na reforme s ciljem vključujočega gospodarskega razvoja na vseh območjih države, vključno z manj naprednimi in osiromašenimi regijami v notranjosti države, ki potrebujejo dolgoročni razvojni načrt; poziva tunizijske oblasti, naj pozdravijo pobude, v katerih državljani med drugim izrazijo zavezo k izboljšanju političnega dialoga ali tehnoloških inovacij; poudarja, da je potrebna mednarodna podpora za te civilne pobude; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja pobudo za strateški razvojni načrt Tunizije za obdobje 2016–2020 in poziva k njegovemu hitremu izvajanju s sprejetjem regulativnih okvirov, katerih namen bo pospešiti črpanje evropske podpore in podpore vseh mednarodnih finančnih institucij; pozdravlja sprejetje novega zakonika o naložbah, ki naj bi ustvaril regulativno stabilnost in pospešil naložbe, ter davčno reformo; poziva k posodobitvi javne uprave, ki bi morala delovati učinkovito in pregledno, s čimer bi močno olajšali izvajanje projektov in boljšo uporabo sredstev; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podpira prizadevanja tunizijske vlade za modernizacijo in liberalizacijo gospodarstva, da bo to izpolnjevalo nove domače, regionalne in globalne zahteve, ter verjame, da bodo v močnem in raznolikem tunizijskem gospodarstvu nastala nova delovna mesta, priložnosti in blaginja, država pa bo lahko uresničila svoje širše politične in socialne ambicije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja na strateški pomen kmetijskega sektorja v Tuniziji ter v zvezi s tem pozdravlja ukrepe, ki so predvideni v tunizijskem proračunu za leto 2016, vključno z odpisom dolgov za kmete, in začetek nacionalnega posvetovanja o kmetijskem sektorju; meni, da je bistvenega pomena, da to nacionalno posvetovanje vključuje civilno družbo in čim več akterjev, vključno z malimi kmeti z juga države in mladimi kmeti; meni, da so potrebni temeljita reforma kmetijskega sektorja in različni nujni praktični ukrepi, kot je razvoj zmogljivosti obratov za razsoljevanje, da bi obravnavali vprašanje pomanjkanja vode in druge težave, ki so posledica podnebnih sprememb; poziva tunizijske oblasti, naj prepovedo uporabo pesticidov, ki so v EU že prepovedani; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva EU, naj okrepi svoja prizadevanja za preprečitev širjenja puščav v Tuniziji; ugotavlja, da se Tunizijci srečujejo s hudim pomanjkanjem vode; poziva Tunizijo, naj spodbuja trajnostno kmetijstvo in prehranjevalne navade; priporoča zemljiško reformo, ki bo kmete spodbudila k ohranjanju gozdov in rek; opozarja, da je za trajnostni razvoj tunizijskega obalnega turizma potrebno veliko zmanjšanje gostote pozidave s hoteli, da bi racionalizirali naložbe in upravljali obalni predel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja, da je agencija APIA (Agence de promotion des investissements agricoles) začela izvajati projekt „Mobilnost mladih, prehranska varnost in zmanjšanje revščine na podeželju“ za boj proti brezposelnosti mladih z zagotavljanjem alternativnih možnosti na podeželju; poziva države članice, naj podprejo ukrepe EU, tako da v partnerstvu s tunizijskimi oblastmi, organizacijami civilne družbe in zasebnim sektorjem sodelujejo pri sektorskih ali tematskih projektih, ki bi lahko neposredno in ugodno vplivali na tunizijsko družbo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja programe, ki jih je razvil sekretariat Unije za Sredozemlje, kot je Med4jobs, da bi se obravnavala zaposljivost mladih v Sredozemlju; poziva države članice Unije za Sredozemlje, naj njenemu sekretariatu določijo nalogo, da se osredotoča na gospodarski in družbeni razvoj Tunizije v podporo utrditvi procesa tranzicije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva k okrepljenemu boju proti korupciji, zlasti v okviru naraščajoče sive ekonomije, da bi dosegli učinkovitejši in preglednejši postopek odločanja ter vzpostavili boljše okolje za naložbe in poslovanje; pozdravlja ustanovitev tunizijske protikorupcijske agencije, vendar obžaluje njen omejen proračun; poziva tunizijske oblasti, naj okrepijo njene zmogljivosti in njeno učinkovitost ter ji zagotovijo vso potrebno finančno in logistično podporo, da bi zagotovili ustrezno delovanje javne uprave in zakonitost javnega naročanja; poziva tunizijske oblasti, naj zagotovijo, da bodo njihovi ukrepi za boj proti korupciji zelo prepoznavni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva k hitrejši vzpostavitvi nacionalnega sveta za socialni dialog, ki je bila sklenjena leta 2013; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je zaskrbljen, ker je Tunizija zaradi dolgotrajnih in okornih postopkov pri zaplembi in repatriaciji sredstev izterjala premalo sredstev; poziva, naj se Tuniziji zagotovi posebna podpora za tehnične zmogljivosti, ki bi omogočila izvajanje preiskav ter zbiranje obveščevalnih podatkov in dokazov, ki so potrebni za pripravo zadev izterjave sredstev; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice, naj izrazijo podporo in politično voljo za pospešitev izterjave zamrznjenih tunizijskih sredstev; pozdravlja sklep Sveta z dne 28. januarja 2016, da za eno leto podaljša zamrznitev sredstev 48 oseb; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva k spodbujanju hitrejših in varnejših prenosov nakazil ter naložbenega potenciala Tunizijcev in drugih prebivalcev severne Afrike, ki že prebivajo v EU, zlasti v zvezi z lokalnim in regionalnim razvojem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | izraža zaskrbljenost zaradi vzdržnosti tunizijskega dolga in poziva k oceni možnosti za večjo vzdržnost tega dolga, zlasti glede na gospodarske razmere v tej državi; poziva k pretvorbi tunizijskega dolga v naložbene projekte, zlasti za izgradnjo strateških infrastruktur in zmanjšanje regionalnih razlik, ter pozdravlja pobude v zvezi s tem; spodbuja Komisijo in države članice, naj povečajo število projektov te vrste; poziva države članice, naj preučijo možnosti za zagotovitev prednostnega reprogramiranja tunizijskega dolga in diverzifikacijo sestavnih delov dolga; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja projekte EU na področju ustvarjanja novih delovnih mest in poklicnega usposabljanja, kot je IRADA; priporoča uporabo sredstev evropske sosedske politike za nadaljnjo pomoč malim in srednjim podjetjem; poudarja, da so ta podjetja ključna za rast v Tuniziji, zato bi morala imeti koristi od podpore EU; spodbuja razvoj programov za zagon podjetja, ki so posebej namenjeni ženskam in mladim, da se zagotovita usposabljanje na področju upravljanja podjetij in dostop do finančne podpore z namenom okrepiti sektor malih in srednjih podjetij; priporoča, naj Tunizija sprejme ustrezne ukrepe, da bo lahko čim prej v celoti izkoristila program EU COSME (Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja); spodbuja zasebna posojila malim in srednjim podjetjem, tudi s krepitvijo zmogljivosti sektorja kreditnih jamstev in z reformo nezadostno kapitaliziranega bančnega sektorja; pozdravlja nedavni program tesnega medinstitucionalnega sodelovanja za tunizijsko centralno banko, katerega cilj je podpreti posodobitev bančnega sektorja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | priporoča, naj se strokovno znanje EU na področju regionalnih skladov in zmanjšanja regionalnih razlik uporabi za obravnavanje regionalnega razvoja v Tuniziji in za zmanjšanje razlik; poziva k podpori mednarodnih partnerjev in institucij za financiranje pri izboljšanju in razširitvi nacionalne infrastrukture (npr. avtocest, železnic, pristanišč, letališč in telekomunikacijskih omrežij), da bi bolje vključili podeželje in območja v notranjosti države; |
| --- | --- |

44.

| 45. | spodbuja povezovanje evropskega instrumenta sosedstva s pobudami za vso EU, kot je energetska unija; hkrati spodbuja k večjemu severnoafriškemu regionalnemu sodelovanju pri posameznih vprašanjih, kot sta pogozdovanje in upravljanje voda, ter k večjemu socialno-ekonomskemu povezovanju in trgovanju v vsej severni Afriki; želi spomniti, da Unija za Sredozemlje podpira razvoj konkretnih projektov v regiji in mora biti v zvezi s tem vključena v projekte pod vodstvom EU v Tuniziji; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva, naj se sodelovanje EU bolj osredotoči na zeleno gospodarstvo in trajnostni razvoj, povečanje uporabe energije iz obnovljivih virov ter boljše čiščenje vode in obdelavo odpadkov, zlasti glede na velik potencial Tunizije v sektorju energije iz obnovljivih virov; pozdravlja projekte, kot so odpravljanje posledic onesnaževanja jezera Bizerte, ki ga je odobrila Unija za Sredozemlje, zelene strehe v kraju Ghar el Melh in organski odpadki, izkoriščeni za nadaljnjo porabo v mestu Beja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja povezovanje evropsko-sredozemskih trgov z električno energijo kot pomemben element energetskega sodelovanja z južnim sosedstvom; projekt Elmed bi omogočil dvostransko trgovino z električno energijo med severnim in južnim delom Sredozemlja, kar bi ustvarilo koristi za vse partnerje v smislu varnosti, stabilnosti in cenovne dostopnosti oskrbe z električno energijo; |
| --- | --- |

47.

III –
     
  Varnost in obramba

| 48. | je globoko zaskrbljen zaradi neposrednega učinka prelivanja na varnost v Tuniziji, ki med drugim izhaja iz nestabilnosti v Libiji; je seznanjen s tem, da se na delu meje z Libijo gradi zid; izraža zaskrbljenost zaradi številnih tunizijskih tujih borcev, ki se pridružujejo Daišu in drugim terorističnim skupinam; poudarja, da je boj proti tihotapljenju orožja pomemben del boja proti terorizmu; poudarja, da je potrebna reforma obveščevalnih služb v državi, pri čemer je treba spoštovati pravno državo in konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

48.

| 49. | je zaskrbljen zaradi terorističnega napada v obmejnem mestu Ben Guerdane takoj po bombardiranju Sabrate, kar kaže, da je tunizijsko-libijska meja še vedno zelo prepustna; izraža zaskrbljenost zaradi razmer v Libiji in poziva vse strani v Libiji, naj konstruktivno sodelujejo z vlado narodne enotnosti; poudarja, da je EU na prošnjo te vlade pripravljena ponuditi varnostno podporo ter da je treba ponovno vzpostaviti varnostno usklajevanje med Tunizijo in Libijo; predlaga, naj se v partnerstvu s tunizijskimi oblastmi oceni možnost za vzpostavitev misije EU za pomoč na meji v Tuniziji; |
| --- | --- |

49.

| 50. | priznava, da revščina in socialna izključenost spadata med največje vzroke radikalizacije; zato poziva k učinkovitejši socialni vključenosti mladih, da bi ti lahko našli stabilno zaposlitev in da bi preprečili njihovo novačenje za borce terorističnih organizacij; priporoča uporabo strokovnega znanja, zbranega na pobudo mednarodnih organizacij, kot je Hedaja, da bi razvili lokalne in regionalne strategije za boj proti nasilnemu ekstremizmu; poziva k ozaveščanju o teh obstoječih mrežah ali podobnih pobudah v Tuniziji; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva tunizijsko vlado, naj oblikuje strategijo za obravnavanje tujih borcev povratnikov, na primer s povezovanjem kazenskih in previdnostnih ukrepov s programi deradikalizacije in rehabilitacije, da se jim omogoči ponovna vključitev v družbo, s čimer bi se zmanjšala prihodnja tveganja; poziva k celovitejši strategiji za preprečevanje radikalizacije v zaporih in centrih za pridržanje; poziva k osredotočenosti na izboljšano izobraževanje in boj proti radikalizaciji mladih; |
| --- | --- |

51.

| 52. | priznava, da je terorizem skupni izziv, ki zahteva skupni odgovor, in da se je sodelovanje med EU in Tunizijo na področju varnosti in boja proti terorizmu nedavno okrepilo, zlasti z uvedbo ambicioznega programa za podporo reformi varnostnega sektorja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podpira proces miru in politične sprave v Libiji, ki ga vodi OZN, kot bistven način za stabilizacijo širše regije ter okrepitev procesa varnosti in reform v Tuniziji; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja proces usklajevanja varnostne podpore, ki ga je začela Tunizija in v katerem ima EU dejavno vlogo; poudarja, da bi morala EU podpirati Tunizijo pri vzpostavitvi državnih struktur, ki se bodo ukvarjale z varnostnimi vprašanji; pozdravlja rezultate, ki jih je skupina G7+3 dosegla na področju varnostnega sodelovanja; poziva k hitremu izvajanju obstoječih programov in k okrepitvi varnostne podpore za Tunizijo, pri čemer se je treba osredotočiti na varnost meja, zaščito turistične infrastrukture in boj proti skupni teroristični grožnji; tunizijske oblasti pa spodbuja, naj se sorazmerno odzovejo na takšne grožnje, da zavarujejo demokratične svoboščine in temeljne pravice; poziva k polni podpori za pristojne tunizijske oblasti in imenovanje svetovalca za nacionalno varnost, države članice pa poziva, naj si izmenjajo najboljše prakse na področju varnosti v Tuniziji, predvsem glede usposabljanja varnostnega osebja in spoštovanja človekovih pravic; poziva k sistematični oceni stanja na področju človekovih pravic pri podpori EU za Tunizijo na področju varnosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | izraža najglobljo zaskrbljenost zaradi zakona 22/2015 o boju proti terorizmu, ki ga je julija 2015 sprejela tunizijska skupščina predstavnikov in določa smrtno kazen kot mogočo kazen za več različnih „terorističnih“ kaznivih dejanj; izraža zaskrbljenost zaradi številnih določb zakona o boju proti terorizmu; poudarja, da bi se s tem zakonom lahko resno kršile državljanske svoboščine in ogrozile človekove pravice v Tuniziji; poziva tunizijske oblasti, naj še naprej upoštevajo moratorij na izvrševanje smrtne kazni; opozarja, da tunizijska zakonodaja že zdaj predvideva smrtno kazen za zločine, kot je umor ali posilstvo, čeprav od leta 1991 ni bila nikoli izvedena; poudarja, da morajo države pri boju proti terorizmu v celoti spoštovati človekove pravice, čeprav je Tunizija ena od držav, ki so najbolj ranljive zaradi teroristične grožnje; poudarja, da je evropska sosedska politika močno povezana s spoštovanjem človekovih pravic in mednarodnega prava, ter opozarja na odločno stališče EU do smrtne kazni; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja, da zdaj zakon 22/2015 o boju proti terorizmu vsebuje pravno varstvo virov novinarjev in kriminalizacijo nepooblaščenega vladnega nadzora; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja začetek programa EU za podporo reformi varnostnega sektorja v Tuniziji novembra 2015, ki se posebej osredotoča na prestrukturiranje varnostnih sil, nadzora na mejah in obveščevalne službe, ter zavezo, ki sta jo obe strani izrazili 18. aprila 2016 na Pridružitvenem svetu EU-Tunizija, da bosta program začeli izvajati hitro in učinkovito; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva, naj se, namesto da bi se zagotavljala le podpora z instrumenti politik, spodbuja logika ciljev znotraj jasne strateške vizije, ki se bo osredotočala na preprečevanje, podporo skupščini predstavnikov ljudstva pri pripravi osnutkov zakonodaje in ustanovitev urada tožilca za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja okrepljen politični dialog med EU in Tunizijo glede boja proti terorizmu; poudarja pomen varstva človekovih pravic v okviru ukrepov za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva k večjemu sodelovanju z agencijami EU, kot je Europol, pri tem pa ugotavlja, da Tunizija ni bila na seznamu tretjih držav, s katerimi bo Europol sklenil sporazume; poziva Svet, naj preuči možnost vključitve Tunizije na ta seznam tretjih držav; poziva, naj se pred potrditvijo sporazuma izvede študija učinka tega sodelovanja, ki se predstavi na skupnem srečanju Odbora za zunanje zadeve (AFET) in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE); pozdravlja dejstvo, da je Eurojust vzpostavil kontaktno točko s Tunizijo, ter poziv Eurojusta oblastem k okrepitvi sodelovanja in določitvi druge kontaktne točke, ki bi bila zadolžena posebej za terorizem; poziva tunizijsko vlado, naj čim prej zagotovi ustrezno nadaljnje obravnavanje teh predlogov; |
| --- | --- |

60.

IV –
     
  Mobilnost, raziskave, izobraževanje in kultura

| 61. | pozdravlja partnerstvo za mobilnost med EU in Tunizijo, ki je bilo podpisano marca 2014, in poziva, naj se začne hitro izvajati; poziva k novi vizumski politiki za Tunizijo in k sklenitvi sporazuma o ponovnem sprejemu; ugotavlja, da se partnerstva za mobilnost sicer opirajo na nacionalne kompetence, vendar so vključena v predlog EU v okviru evropske sosedske politike; priporoča, naj države članice izkažejo svojo solidarnost s Tunizijo in olajšajo izdajanje vizumov za podjetnike, učitelje, študente, raziskovalce, umetnike itd.; |
| --- | --- |

61.

| 62. | spodbuja EU, naj podpiše partnerstva za mobilnost s partnerskimi državami v južnem sosedstvu, da bi sprostila vizumske postopke v povezavi s sporazumi o ponovnem sprejemu; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami poveča možnosti za programe krožne migracije, s katerimi bi odprli varne in zakonite poti za migrante; obsoja trgovino z ljudmi, katere žrtve so večinoma ženske, in poudarja pomen krepitve sodelovanja s partnerskimi državami v boju proti tej trgovini; ugotavlja, da je izdajanje dolgoročnih vizumov za večkratni vstop namesto kratkoročnih vizumov najboljši način za zmanjšanje nedovoljenih migracij, vključno s tihotapljenjem in trgovino z ljudmi; priporoča, naj Tunizija v skladu z mednarodnim pravom spremeni zakon iz leta 2004 o kriminalizaciji posameznikov, ki so zapustili njeno ozemlje brez dovoljenja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva tunizijske oblasti, naj tesno sodelujejo z državami članicami pri preprečevanju organiziranih oblik nezakonitega priseljevanja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da so misije, kot je EUNAVFOR MED, pozitiven in učinkovit način za boj proti tihotapljenju ljudi; poziva EU, naj še naprej stopnjuje tovrstne dejavnosti ter vanje vključi partnerske države, kot je Tunizija; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja partnerstvo med EU in Tunizijo na področju raziskav in inovacij ter sodelovanje Tunizije v okvirnem programu Obzorje 2020; poudarja, da bi skladna politika na področju znanstvenih raziskav in tehnološkega razvoja pomenila spodbudo za naložbe v raziskave in razvoj, prenos raziskav in inovacij v zasebni sektor ter ustanovitev novih podjetij; poudarja, da bi morala Tunizija postati polnopravna udeleženka programa Erasmus+, da bi nadalje razvili izmenjave univerzitetnih študentov; je zaskrbljen zaradi vse večjih težav tunizijskih študentov, ki želijo študirati v Evropi; poziva k izvajanju politike pozitivne diskriminacije predvsem za mlade študente iz manj razvitih regij s spodbudami, ki bi jim omogočile sodelovanje pri takih programih; poziva Tunizijo, naj na novo prilagodi in prednostno obravnava partnerstva za razvoj spretnosti na področjih tujih jezikov, inženirstva, energije iz obnovljivih virov, znanosti in računalništva, na katerih so najvišje stopnje zaposlenosti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj partnerstev med šolami, univerzami in raziskovalnimi središči ter okrepi skupne projekte vseživljenjskega učenja, zlasti na področjih učenja jezikov, novih tehnologij, spodbujanja izobraževanja žensk in podjetništva; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva k okrepljenemu partnerstvu v ustvarjalnem, kulturnem in športnem sektorju, sektorju ljudskega izobraževanja in življenja v skupnosti ter avdiovizualnem sektorju s krepitvijo mrež in pobud za okrepljen medkulturni dialog, poudarjanje skupne zgodovinske in arheološke dediščine iz rimske dobe, mobilnost akterjev ter spodbujanje in pretok kulturnih in avdiovizualnih vsebin, tudi prek festivalov in razstav; spodbuja Tunizijo, naj sodeluje v programu Ustvarjalna Evropa; |
| --- | --- |

67.

| 68. | priporoča uporabo arabščine v institucijah EU in zlasti v delegaciji EU v Tunisu, kadar se objavijo povabila k oddaji ponudb in razpisi za prijavo interesa, pa tudi pri komunikaciji z javnostjo; poudarja, kako pomembno je, da tunizijska vlada svoje državljane obvešča o svojem delovanju; |
| --- | --- |

68.

| 69. | meni, da je uporaba arabščine potrebna za zagotovitev vključevanja civilne družbe v odnose med EU in Tunizijo, zlasti v okviru pogajanj o sporazumu o prosti trgovini; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi Republike Tunizije in predsedniku tunizijske skupščine predstavnikov ljudstva. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0272.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0061.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0086.

(4)  UL L 102, 18.4.2016, str. 1.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/111 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/111

---

P8_TA(2016)0346

Socialni damping v Evropski uniji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o socialnem dampingu v Evropski uniji (2015/2255(INI))

(2018/C 204/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji in členov 56, 153(5) in 154 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji in členov 56, 153(5) in 154 PDEU,

| — | ob upoštevanju temeljne svoboščine prostega gibanja delavcev (člen 45 PDEU) in prostega pretoka storitev (člen 56 PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljne svoboščine prostega gibanja delavcev (člen 45 PDEU) in prostega pretoka storitev (člen 56 PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 151 in 153 PDEU ter člena 9 PDEU, ki zagotavljajo ustrezno socialno zaščito, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 151 in 153 PDEU ter člena 9 PDEU, ki zagotavljajo ustrezno socialno zaščito,

| — | ob upoštevanju Direktive 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (2),

| — | ob upoštevanju izvajanja Direktive 2014/67/EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvajanja Direktive 2014/67/EU,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (8) ter Direktive 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (8) ter Direktive 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (11),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Sveta o zahtevanih pogojih za posadke plovil, ki redno izvajajo potniške ali tovorne trajektne storitve med državami članicami (COM(1998)0251), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Sveta o zahtevanih pogojih za posadke plovil, ki redno izvajajo potniške ali tovorne trajektne storitve med državami članicami (COM(1998)0251),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) (12), kot je bila spremenjena z Direktivo Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) (12), kot je bila spremenjena z Direktivo Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela kot strategiji za izboljšanje pogojev dela v Evropi (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela kot strategiji za izboljšanje pogojev dela v Evropi (14),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2016/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri ukrepanju proti neprijavljenemu delu (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2016/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri ukrepanju proti neprijavljenemu delu (15),

| — | ob upoštevanju temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela ter njenih konvencij in priporočil o upravi za delo in inšpekciji dela, ki so mednarodno merilo za zagotavljanje uporabe zakonskih določb v zvezi z delovnimi razmerami in varstvom delavcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela ter njenih konvencij in priporočil o upravi za delo in inšpekciji dela, ki so mednarodno merilo za zagotavljanje uporabe zakonskih določb v zvezi z delovnimi razmerami in varstvom delavcev,

| — | ob upoštevanju poročila Eurofound z naslovom „Posted workers in the European Union (2010)“ (16) (Napoteni delavci v Evropski uniji 2010) in nacionalnih poročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofound z naslovom „Posted workers in the European Union (2010)“ (16) (Napoteni delavci v Evropski uniji 2010) in nacionalnih poročil,

| — | ob upoštevanju Slovarja evropskih odnosov med delodajalci in delojemalci (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Slovarja evropskih odnosov med delodajalci in delojemalci (17),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. maja 2015 z naslovom „Boljše pravno urejanje za boljše rezultate – agenda EU“ (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. maja 2015 z naslovom „Boljše pravno urejanje za boljše rezultate – agenda EU“ (COM(2015)0215),

| — | ob upoštevanju študije Parlamenta (2015) z naslovom „EU Social and Labour Rights and EU Internal Market Law“ (Socialne pravice in pravice delavcev EU in pravo o notranjem trgu EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Parlamenta (2015) z naslovom „EU Social and Labour Rights and EU Internal Market Law“ (Socialne pravice in pravice delavcev EU in pravo o notranjem trgu EU),

| — | ob upoštevanju študije Komisije (2015) z naslovom „Wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors“ (Sistemi določanja plač in najmanjše stopnje plačila, ki se uporabljajo za napotene delavcev v skladu z Direktivo 96/71/ES v nekaterih državah članicah in sektorjih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije (2015) z naslovom „Wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors“ (Sistemi določanja plač in najmanjše stopnje plačila, ki se uporabljajo za napotene delavcev v skladu z Direktivo 96/71/ES v nekaterih državah članicah in sektorjih),

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je izvedla Univerza v Gentu in financirala Komisija (2015) z naslovom „Atypical Forms of Employment in the Aviation Sector“ (Netipične oblike zaposlitve v letalskem sektorju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je izvedla Univerza v Gentu in financirala Komisija (2015) z naslovom „Atypical Forms of Employment in the Aviation Sector“ (Netipične oblike zaposlitve v letalskem sektorju),

| — | ob upoštevanju govora predsednika Komisije v Evropskem parlamentu z dne 9. septembra 2015 o stanju v Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednika Komisije v Evropskem parlamentu z dne 9. septembra 2015 o stanju v Uniji,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za promet in turizem in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0255/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za promet in turizem in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0255/2016),

| A. | ker lahko neprijavljeno delo in navidezno samozaposlovanje izkrivljata konkurenco, dolgoročno škodujeta sistemom socialne varnosti, vodita v vse številnejša prekarna delovna mesta ter vplivata na vse slabše varstvo delavcev in na splošno na kakovost delovnih mest, zato se je treba proti njima boriti; ker se povečuje obseg oddajanja del zunanjim izvajalcem in podizvajalcem, kar bi lahko ustvarilo možnosti za zlorabo obstoječega delovnega in socialnega prava; ker je obravnava tovrstnih zlorab bistvena za ohranjanje prostega gibanja na notranjem trgu in solidarnosti znotraj Unije; |
| --- | --- |

A.

ker lahko neprijavljeno delo in navidezno samozaposlovanje izkrivljata konkurenco, dolgoročno škodujeta sistemom socialne varnosti, vodita v vse številnejša prekarna delovna mesta ter vplivata na vse slabše varstvo delavcev in na splošno na kakovost delovnih mest, zato se je treba proti njima boriti; ker se povečuje obseg oddajanja del zunanjim izvajalcem in podizvajalcem, kar bi lahko ustvarilo možnosti za zlorabo obstoječega delovnega in socialnega prava; ker je obravnava tovrstnih zlorab bistvena za ohranjanje prostega gibanja na notranjem trgu in solidarnosti znotraj Unije;

| B. | ker so prosto gibanje delavcev, kot je opredeljeno v členu 45 Pogodbe o delovanju Evropske unije, svoboda ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev temeljna načela notranjega trga; |
| --- | --- |

B.

ker so prosto gibanje delavcev, kot je opredeljeno v členu 45 Pogodbe o delovanju Evropske unije, svoboda ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev temeljna načela notranjega trga;

| C. | ker je v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, ki so jo podpisale vse države članice, določeno, da je treba zagotoviti enakost med moškimi in ženskami na vseh področjih; ker je v zvezi s socialnim dampingom ključen izziv za EU povečati stopnjo zaposlenosti med ženskami, izboljšati položaj žensk na trgu dela ter odpraviti razlike med spoloma; |
| --- | --- |

C.

ker je v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, ki so jo podpisale vse države članice, določeno, da je treba zagotoviti enakost med moškimi in ženskami na vseh področjih; ker je v zvezi s socialnim dampingom ključen izziv za EU povečati stopnjo zaposlenosti med ženskami, izboljšati položaj žensk na trgu dela ter odpraviti razlike med spoloma;

| D. | ker med glavna načela politik EU sodi socialna kohezija, kar pomeni stalno in trajno približevanje plač ter zagotovljeno socialno varnost za vse delavce, pa naj bodo lokalni ali mobilni; ker v Uniji še vedno obstajajo bistvene razlike v delovnih pogojih in plačah in ker je zbliževanje socialne konvergence ključno za blaginjo in večje notranje povpraševanje v celotni Uniji; ker so razlike v plačah glavni razlog za odhod delavcev iz domačih držav; |
| --- | --- |

D.

ker med glavna načela politik EU sodi socialna kohezija, kar pomeni stalno in trajno približevanje plač ter zagotovljeno socialno varnost za vse delavce, pa naj bodo lokalni ali mobilni; ker v Uniji še vedno obstajajo bistvene razlike v delovnih pogojih in plačah in ker je zbliževanje socialne konvergence ključno za blaginjo in večje notranje povpraševanje v celotni Uniji; ker so razlike v plačah glavni razlog za odhod delavcev iz domačih držav;

| E. | ker člen 9 PDEU kot temeljno načelo Unije določa spodbujanje visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanje ustrezne socialne zaščite, boj proti socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobraženosti, usposobljenosti in varovanja človekovega zdravja; ker se zaradi krize in visoke stopnje brezposelnosti v večini držav članic povečujejo neenakosti; |
| --- | --- |

E.

ker člen 9 PDEU kot temeljno načelo Unije določa spodbujanje visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanje ustrezne socialne zaščite, boj proti socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobraženosti, usposobljenosti in varovanja človekovega zdravja; ker se zaradi krize in visoke stopnje brezposelnosti v večini držav članic povečujejo neenakosti;

| F. | ker še vedno obstaja razlika v plačah med spoloma in je napredek na tem področju kljub veljavni zakonodaji EU in priporočilom mehkega prava izjemno omejen; ker razmere dodatno zaostrujeta socialni damping in razlika v plačah med spoloma, kar vodi do razlike v pokojninah med spoloma in pri starejših ženskah povzroča večje tveganje revščine kot pri starejših moških; |
| --- | --- |

F.

ker še vedno obstaja razlika v plačah med spoloma in je napredek na tem področju kljub veljavni zakonodaji EU in priporočilom mehkega prava izjemno omejen; ker razmere dodatno zaostrujeta socialni damping in razlika v plačah med spoloma, kar vodi do razlike v pokojninah med spoloma in pri starejših ženskah povzroča večje tveganje revščine kot pri starejših moških;

| G. | ker se trgovina z ljudmi – zlasti trgovina z ženskami, ne le iz tretjih držav v EU, temveč tudi med državami EU – pogosto povezuje z lažnimi pogodbami o zaposlitvi; |
| --- | --- |

G.

ker se trgovina z ljudmi – zlasti trgovina z ženskami, ne le iz tretjih držav v EU, temveč tudi med državami EU – pogosto povezuje z lažnimi pogodbami o zaposlitvi;

| H. | ker so vse številnejše priložnosti za socialni damping posledica delovnih razmerij z ekstrateritorialnimi značilnostmi; |
| --- | --- |

H.

ker so vse številnejše priložnosti za socialni damping posledica delovnih razmerij z ekstrateritorialnimi značilnostmi;

| I. | ker so zaščita, varnost potnikov in ustrezne delovne razmere v prometnem sektorju medsebojno močno povezane; |
| --- | --- |

I.

ker so zaščita, varnost potnikov in ustrezne delovne razmere v prometnem sektorju medsebojno močno povezane;

| J. | ker je bila vzpostavitev enotnega evropskega prometnega prostora potrjena kot temeljni cilj bele knjige o prometu iz leta 2011; |
| --- | --- |

J.

ker je bila vzpostavitev enotnega evropskega prometnega prostora potrjena kot temeljni cilj bele knjige o prometu iz leta 2011;

| K. | ker je Komisija napovedala, da v letu 2016 namerava pripraviti nove predloge v zvezi s cestnim prometom, ki vključujejo tudi socialne vidike; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija napovedala, da v letu 2016 namerava pripraviti nove predloge v zvezi s cestnim prometom, ki vključujejo tudi socialne vidike;

| L. | ker je sektor cestnega prometa bistven element družbe in gospodarstva Evropske unije, saj predstavlja skoraj tri četrtine (72 %) vsega celinskega tovornega prometa; ker ta sektor prevaža več potnikov kot železnice, tramvaji in podzemne železnice skupaj ter zaposluje več kot 2,2 % (5 milijonov ljudi) celotne delovne sile EU; |
| --- | --- |

L.

ker je sektor cestnega prometa bistven element družbe in gospodarstva Evropske unije, saj predstavlja skoraj tri četrtine (72 %) vsega celinskega tovornega prometa; ker ta sektor prevaža več potnikov kot železnice, tramvaji in podzemne železnice skupaj ter zaposluje več kot 2,2 % (5 milijonov ljudi) celotne delovne sile EU;

| M. | ker so dobri delovni pogoji, ki varujejo telesno in duševno zdravje, temeljna individualna pravica delavcev (18) in imajo že sami po sebi pozitivno vrednost; |
| --- | --- |

M.

ker so dobri delovni pogoji, ki varujejo telesno in duševno zdravje, temeljna individualna pravica delavcev (18) in imajo že sami po sebi pozitivno vrednost;

| N. | ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker 15. julija 2014 v svojem nagovoru o stanju v Uniji leta 2015 izpostavil, da potrebujemo bolj pošten in resnično vseevropski trg dela, ki ga lahko dosežemo s spodbujanjem in zagotavljanjem prostega gibanja državljanov kot temeljne pravice Unije, pri čemer je treba preprečiti primere zlorab in nevarnosti socialnega dampinga; |
| --- | --- |

N.

ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker 15. julija 2014 v svojem nagovoru o stanju v Uniji leta 2015 izpostavil, da potrebujemo bolj pošten in resnično vseevropski trg dela, ki ga lahko dosežemo s spodbujanjem in zagotavljanjem prostega gibanja državljanov kot temeljne pravice Unije, pri čemer je treba preprečiti primere zlorab in nevarnosti socialnega dampinga;

| O. | ker je Sodišče Evropske unije v sodbi v zadevi Laval, C-341/05, z dne 18. decembra 2007 (19) poudarilo pravico do sprejetja kolektivnih ukrepov proti morebitnemu socialnemu dampingu in izpostavilo, da mora biti tako ukrepanje sorazmerno, da ne bi omejili temeljnih svoboščin EU, kot je svoboda opravljanja storitev; |
| --- | --- |

O.

ker je Sodišče Evropske unije v sodbi v zadevi Laval, C-341/05, z dne 18. decembra 2007 (19) poudarilo pravico do sprejetja kolektivnih ukrepov proti morebitnemu socialnemu dampingu in izpostavilo, da mora biti tako ukrepanje sorazmerno, da ne bi omejili temeljnih svoboščin EU, kot je svoboda opravljanja storitev;

| P. | ker bi bilo treba priznati, da je Evropska socialna listina izraz soglasja držav članic na področju temeljnih socialnih pravic; |
| --- | --- |

P.

ker bi bilo treba priznati, da je Evropska socialna listina izraz soglasja držav članic na področju temeljnih socialnih pravic;

| Q. | ker vse številnejše škodljive prakse in povečujoči se obseg socialnega dampinga negativno vplivajo na podporo načelu notranjega trga in konkurenčnosti podjetij, zlasti malih in srednjih, ogrožajo pravice evropskih delavcev in rušijo zaupanje v evropsko povezovanje, zaradi česar je nujna resnična socialna konvergenca; ker so najbolj prizadeti sektorji kmetijstva, gradbeništva, prehrane in gostinstva, prometa, zdravstva, oskrbe in gospodinjskih storitev; |
| --- | --- |

Q.

ker vse številnejše škodljive prakse in povečujoči se obseg socialnega dampinga negativno vplivajo na podporo načelu notranjega trga in konkurenčnosti podjetij, zlasti malih in srednjih, ogrožajo pravice evropskih delavcev in rušijo zaupanje v evropsko povezovanje, zaradi česar je nujna resnična socialna konvergenca; ker so najbolj prizadeti sektorji kmetijstva, gradbeništva, prehrane in gostinstva, prometa, zdravstva, oskrbe in gospodinjskih storitev;

| R. | ker sta pomembna načelo enakega obravnavanja delavcev v Evropski uniji in bistvena socialna konvergenca na enotnem trgu; ker člen 45 PDEU določa, da prosto gibanje vključuje odpravo diskriminacije na podlagi državljanstva delavcev držav članic v zvezi z zaposlitvijo, plačilom in drugimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji; |
| --- | --- |

R.

ker sta pomembna načelo enakega obravnavanja delavcev v Evropski uniji in bistvena socialna konvergenca na enotnem trgu; ker člen 45 PDEU določa, da prosto gibanje vključuje odpravo diskriminacije na podlagi državljanstva delavcev držav članic v zvezi z zaposlitvijo, plačilom in drugimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji;

| S. | ker je damping, ne glede na to, ali gre za socialni, davčni ali okoljski damping, v nasprotju z evropskimi vrednotami, saj ogroža varstvo pravic državljanov EU (20); |
| --- | --- |

S.

ker je damping, ne glede na to, ali gre za socialni, davčni ali okoljski damping, v nasprotju z evropskimi vrednotami, saj ogroža varstvo pravic državljanov EU (20);

| T. | ker velika večina držav članic še ni prenesla Direktive 2014/67/EU, čeprav je bil rok za njen prenos 18. junij 2016; ker je pomembno, da se po njenem prenosu v zakonodajo vseh držav članic oceni učinek njenega izvajanja in se ugotovi, kakšen je njen dejanski učinek pri boju proti različnim vrstam goljufij, ki so bile ugotovljene pri napotitvi delavcev in njihovi zaščiti; |
| --- | --- |

T.

ker velika večina držav članic še ni prenesla Direktive 2014/67/EU, čeprav je bil rok za njen prenos 18. junij 2016; ker je pomembno, da se po njenem prenosu v zakonodajo vseh držav članic oceni učinek njenega izvajanja in se ugotovi, kakšen je njen dejanski učinek pri boju proti različnim vrstam goljufij, ki so bile ugotovljene pri napotitvi delavcev in njihovi zaščiti;

| U. | ker napoteni delavci predstavljajo približno 0,7 % celotne delovne sile EU (21); |
| --- | --- |

U.

ker napoteni delavci predstavljajo približno 0,7 % celotne delovne sile EU (21);

| V. | ker se ocenjuje, da je napotenih delavcev v Uniji 1,92 milijona, od tega največ v gradbenem sektorju (43,7 % napotenih delavcev) ter v sektorjih storitev, prometa, komunikacij in kmetijstva; |
| --- | --- |

V.

ker se ocenjuje, da je napotenih delavcev v Uniji 1,92 milijona, od tega največ v gradbenem sektorju (43,7 % napotenih delavcev) ter v sektorjih storitev, prometa, komunikacij in kmetijstva;

| W. | ker je prosto gibanje oseb nujno za evropski projekt, poleg tega pa je tudi osnovni pogoj za uresničevanje ciljev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, da bi dosegli trdno in trajnostno raven konkurenčnosti v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

W.

ker je prosto gibanje oseb nujno za evropski projekt, poleg tega pa je tudi osnovni pogoj za uresničevanje ciljev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, da bi dosegli trdno in trajnostno raven konkurenčnosti v vseh državah članicah;

| X. | ker je Sodišče Evropske unije v zadevi C-396/13 poudarilo, da Direktiva 96/71/ES na eni strani zagotavlja lojalno konkurenco med nacionalnimi podjetji in podjetji, ki ponujajo čezmejno opravljanje storitev, na drugi strani pa napotenim delavcem zagotavlja jedro prisilnih predpisov glede minimalne zaščite v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

X.

ker je Sodišče Evropske unije v zadevi C-396/13 poudarilo, da Direktiva 96/71/ES na eni strani zagotavlja lojalno konkurenco med nacionalnimi podjetji in podjetji, ki ponujajo čezmejno opravljanje storitev, na drugi strani pa napotenim delavcem zagotavlja jedro prisilnih predpisov glede minimalne zaščite v državi članici gostiteljici;

| Y. | ker mora napotitev delavcev omogočati delitev znanja in poklicnih izkušenj, ne pa povzročati socialnega dampinga; |
| --- | --- |

Y.

ker mora napotitev delavcev omogočati delitev znanja in poklicnih izkušenj, ne pa povzročati socialnega dampinga;

| Z. | ker imajo lahko evropska združenja delodajalcev in sindikatov pomembno vlogo pri boju proti socialnemu dampingu; |
| --- | --- |

Z.

ker imajo lahko evropska združenja delodajalcev in sindikatov pomembno vlogo pri boju proti socialnemu dampingu;

| AA. | ker je bila sprejeta zaveza o tem, da se finančno breme za podjetja, zlasti za mala in srednja, ne bo povečalo; |
| --- | --- |

AA.

ker je bila sprejeta zaveza o tem, da se finančno breme za podjetja, zlasti za mala in srednja, ne bo povečalo;

| AB. | ker so za določanje plač pristojne države članice same; |
| --- | --- |

AB.

ker so za določanje plač pristojne države članice same;

| AC. | ker je Sodišče Evropske unije v zadevi C-396/13 poudarilo, da je država članica gostiteljica odgovorna za določitev višine minimalne plače, za način njenega izračuna in za oceno uporabljenih; |
| --- | --- |

AC.

ker je Sodišče Evropske unije v zadevi C-396/13 poudarilo, da je država članica gostiteljica odgovorna za določitev višine minimalne plače, za način njenega izračuna in za oceno uporabljenih;

| AD. | ker je predsednik Komisije izjavil, da „bi moralo biti enako delo na enakem delovnem mestu enako plačano“ (22); ker je potrebna pravna pojasnitev te izjave in njene uporabe; |
| --- | --- |

AD.

ker je predsednik Komisije izjavil, da „bi moralo biti enako delo na enakem delovnem mestu enako plačano“ (22); ker je potrebna pravna pojasnitev te izjave in njene uporabe;

I.   
  Večji nadzor in boljše usklajevanje v državah članicah in med njimi

| 1. | meni, da kljub temu, da sicer ni pravno priznane in splošno sprejete opredelitve socialnega dampinga, koncept zajema številne primere namerno škodljive prakse in zlorabe veljavne evropske in nacionalne zakonodaje (vključno z zakoni in splošno veljavnimi kolektivnimi pogodbami), to pa povzroča nepravično konkurenco zaradi nezakonitega zniževanja stroškov dela in operativnih stroškov ter vodi v kršitve pravic delavcev in v njihovo izkoriščanje; meni, da te prakse in razmere vplivajo na tri glavne vidike:






  — | na gospodarski vidik: nezakonite prakse, kot je neprijavljeno delo, ali izkoriščevalske prakse, kot je navidezno samozaposlovanje, ki jih uporabljajo nekateri gospodarski subjekti, lahko povzročijo velika izkrivljanja na trgu, ki škodijo dobronamernim podjetjem, zlasti malim in srednjim; |
| --- | --- | --- |

1.

—

na gospodarski vidik: nezakonite prakse, kot je neprijavljeno delo, ali izkoriščevalske prakse, kot je navidezno samozaposlovanje, ki jih uporabljajo nekateri gospodarski subjekti, lahko povzročijo velika izkrivljanja na trgu, ki škodijo dobronamernim podjetjem, zlasti malim in srednjim;

| — | na socialni vidik: socialni damping bi lahko povzročil diskriminacijo in nepošteno obravnavo med delavci v EU in jim odvzel možnost učinkovitega izvrševanja njihovih socialnih in delavskih, vključno glede plače in socialnega varstva; |
| --- | --- |

—

na socialni vidik: socialni damping bi lahko povzročil diskriminacijo in nepošteno obravnavo med delavci v EU in jim odvzel možnost učinkovitega izvrševanja njihovih socialnih in delavskih, vključno glede plače in socialnega varstva;

| — | na finančni in proračunski vidik: neplačevanje obveznih socialnih prispevkov in davkov zaradi socialnega dampinga ogroža finančno vzdržnost sistemov socialne varnosti in javnih financ držav članic; |
| --- | --- |

—

na finančni in proračunski vidik: neplačevanje obveznih socialnih prispevkov in davkov zaradi socialnega dampinga ogroža finančno vzdržnost sistemov socialne varnosti in javnih financ držav članic;

| 2. | je prepričan, da je bistveno, da se v vsej EU zagotovijo enaki konkurenčni pogoji in lojalna konkurenca ter se odpravi socialni damping; poudarja, da imajo inšpektorati za delo in/ali sindikati ključno vlogo pri krepitvi pravic delavcev, opredeljevanju dostojne plače v skladu s predpisi in prakso držav članic ter pri zagotavljanju svetovanja in napotkov delodajalcem; opozarja, da je vseh 28 držav članic ratificiralo konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 81 o inšpekciji dela, in države članice poziva, naj zagotovijo, da se vse določbe konvencije tudi izvajajo; poziva Komisijo, naj podpira države članice pri ustanavljanju učinkovitih inšpektoratov za delo in naj na osnovi konvencije ILO št. 81 o inšpekciji dela oblikuje priporočilo o zagotavljanju spoštovanja delovnih standardov in varstva delavcev, v katerega bo vključila tudi določbe o delovnem času, varnosti in zdravju; opozarja, da imajo socialni partnerji pomembno vlogo pri zagotavljanju spoštovanja veljavne zakonodaje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice, naj povečajo učinkovitost in zagotovijo ustrezne človeške in druge vire za svoje nadzorne organe (vključno s socialnimi in/ali delovnimi inšpektorati, agencijami in uradi za zvezo), vključno s sredstvi za tolmačenje in prevajanje, med drugim z izmenjavo primerov dobre prakse; poziva jih še, naj izpolnijo cilj enega inšpektorja za delo na 10 000 delavcev, kot to priporoča organizacija ILO, in zagotovijo, da so inšpektorji ustrezno opremljeni za izvrševanje evropske zakonodaje na področju prostega gibanja delavcev in prostega pretoka storitev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice k izboljšanju čezmejnega sodelovanja med inšpekcijskimi službami ter boljši elektronski izmenjavi informacij in podatkov, da bi vzpostavili učinkovitejši nadzor za boj proti socialnim goljufijam, navideznemu samozaposlovanju in neprijavljenemu delu ter za njihovo preprečevanje, ob sočasnem priznavanju pomena varovanja podatkov, pa tudi z namenom vzpostavitve obveznega sodelovanja in vzajemne pomoči med državami članicami; spodbuja države članice, naj za inšpektorje na ravni Unije pripravijo programe rednega strokovnega usposabljanja, identificirajo najnovejše uporabljene tehnike, kako zaobiti pravila, ter vzpostavijo čezmejno sodelovanje; priznava delo Komisije pri financiranju programov vzajemnega učenja za inšpektorje za delo v državah članicah; poudarja, da je pomembno, da državni inšpektorati za delo in/ali socialni partnerji lahko dostopajo do vseh dejanskih delovnih prostorov, pa tudi do povezanih bivalnih prostorov, ki jih zagotavlja delodajalec, če je to v skladu z nacionalnim pravom in je ustrezna pozornost namenjena spoštovanju zasebnosti, saj je to osnovi pogoj, da lahko opravijo svoje delo in preverijo primere socialnega dampinga; priporoča Komisiji, naj razmisli o spremembi projektov Eurodetachement v stalno platformo za izmenjavo, skupno usposabljanje in sodelovanje inšpektorjev za delo (in javnih uslužbencev v uradih za zvezo na področju napotitve delavcev), ki so vključeni v nadzor in spremljanje – takšna platforma bi bila postala del, ali pa vsaj sodelovala z evropsko platformo za ukrepanje proti neprijavljenemu delu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | spodbuja države članice, naj, kjer je to mogoče, ustanavljajo bilateralne, po potrebi pa tudi multilateralne projektne skupine, ki bi jih sestavljali pristojni nacionalni organi in delovni inšpektorji in ki bi po pridobitvi soglasja vseh udeleženih držav članic in v skladu s predpisi držav članic, kjer bi kontrole potekale, izvajale čezmejne preglede na terenu za odkrivanje domnevnih primerov socialnega dampinga, dela v nezakonitih pogojih ali goljufij, ter bi skušale odkrivati navidezna podjetja, goljufive agencije za zaposlovanje in zlorabe pravil, ki vodijo v izkoriščanje delavcev; poudarja, da bi se lahko projektne skupine pri svojem delu usklajevale z evropsko platformo za ukrepanje proti neprijavljenemu delu in z odborom višjih inšpektorjev za delo, da bi se na ta način znižalo finančno breme, za spodbujeno izmenjavo informacij pa bi lahko tudi ustanovile mrežo storitev za nacionalne socialne inšpekcije; meni, da je učinkovito sodelovanje med nacionalnimi organi in socialnimi partnerji pomembno za preprečevanje socialnega dampinga in zagotovitev lojalne konkurence na enotnem trgu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo učinkovitejše izvajanje veljavne zakonodaje in okrepijo sodelovanje med organi držav članic, pristojnimi za delovno inšpekcijo, zlasti pri čezmejnih delovnih inšpekcijah; pozdravlja vzpostavitev evropske platforme za ukrepanje proti neprijavljenemu delu in zastavljene cilje za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od neprijavljenega dela; upa, da bo platforma pomagala pri odkrivanju in reševanju primerov kršitev nacionalnega delovnega prava in delovnega prava EU ter predpisov EU o prostem gibanju delavcev, svobodi ustanavljanja in svobodi opravljanja storitev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je treba ukrepanje proti kršitvam socialnih pravic dopolniti z bojem proti davčnim goljufijam in utajam, da bi zagotovili lojalno konkurenco in enake konkurenčne pogoje za podjetja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da sta najpogostejši obliki nespoštovanja pravil o napotitvi delavcev neprijava oziroma nepravilna prijava; priporoča, naj v vseh državah članicah postane obvezno, da se najkasneje ob začetku izvajanja storitev opravi prijava, prijave pa naj se vnesejo v evropski register, kar bi pomenilo, da je enostavno priti do njih, usklajevanje med državami članicami bi bilo lažje, zmanjšale pa bi se tudi sedanje pravne nejasnosti zaradi razlik med postopki in dokumentacijo po posameznih državah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da bi moralo biti pristojnim organom države članice gostiteljice v sodelovanju z organi države pošiljateljice omogočeno, da preverijo verodostojnost obrazca A1, kadar obstajajo resni dvomi o dejanski napotitvi; poziva ad hoc upravno delovno skupino za obrazec A1, naj pospeši svoja prizadevanja in izboljša verodostojnost obrazcev A1 ter preuči možnost lažjega nadzora z zbiranjem obrazcev A1 v enem digitalnem sistemu; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bo evropski sistem za elektronsko izmenjavo podatkov o socialni varnosti (EESSI) v celoti operativen, da ga bodo uporabljale vse države članice in bo prilagojen potrebam malih in srednjih podjetij; poudarja, da je boljši dostop do informacij za delavce, delodajalce in inšpektorje za delo, na primer prek enotnega nacionalnega spletnega mesta, med ključnimi sredstvi v boju proti kršitvam pravil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj ratificirajo in začnejo izvajati konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 189 o delavcih v gospodinjstvu; poziva države članice, naj vzpostavijo pravne okvire, ki bodo omogočali zakonito zaposlovanje delavcev v gospodinjstvu in negovalcev, da bi se za delodajalce zagotovila pravna varnost, za delavce pa dostojni delovni pogoji; poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo pogoje zaposlovanja delavcev v gospodinjstvu in po potrebi pripravijo priporočila za njihovo izboljšanje v skladu z veljavnima Pogodbama (zlasti členom 153(1) PDEU), vključno z ustreznim usposabljanjem in obveščanjem te kategorije delavcev o pravicah in obveznostih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da so socialnemu dampingu v nekaterih sektorjih še posebej izpostavljene ženske, kar zlasti velja za sektor gospodinjskih del in nege (zlasti na domu); poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami oceni vse razmere, v katerih so ženske žrtev socialnega in plačnega dampinga oziroma opravljajo neprijavljeno delo, ocenijo pa naj tudi veljavno zakonodajo EU na tem področju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj izboljšajo nadnacionalno in lokalno sodelovanje med javnimi institucijami, sindikati in nevladnimi organizacijami, da bi skupaj obravnavali pogosto zelo zapletene težave delavcev migrantov ter upoštevali delovne pogoje in druge elemente, povezane s kakovostjo življenja, vključno s splošnim zdravjem, socialno vključenostjo in nastanitvijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja pomen določb Direktive 2014/67/EU, ki se nanašajo na čezmejno izvrševanje upravnih denarnih kazni in/ali glob, saj bodo prispevale k odpravi kršitev zakonodaje; meni, da bi moralo biti pristojnim organom omogočeno, da v primeru hudih kršitev zakonodaje o napotitvi delavcev ali veljavnih kolektivnih pogodb naložijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni, vključno z možnostjo prekinitve opravljanja storitve; meni, da bi morale biti kazni tako visoke, da bi bile dejansko odvračale od kršitev, izboljšati pa bi bilo treba še obveščanje malih in srednjih podjetij o veljavni zakonodaji na področju napotitve delavcev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj znatno izboljšajo izmenjavo informacij o socialni varnosti v zvezi z napotenimi delavci in na ta način prispevajo k boljšemu izvrševanju veljavne zakonodaje; ponovno poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo koristno uvesti in po potrebi zagotoviti evropsko izkaznico socialnega zavarovanja oziroma drug elektronski dokument z veljavnostjo po vsej EU, ki ga ne bo mogoče ponarediti, na katerem bodo shranjeni vsi potrebni podatki o statusu socialnega varstva imetnika glede na njegovo delovno razmerje (23), pa tudi vse druge potrebne informacije o delavčevi napotitvi, ob strogem upoštevanju pravil o varovanju podatkov, zlasti kadar gre za občutljive osebne podatke; vseeno poudarja, da ta določba nikakor ne sme omejevati ali spodkopavati pravice organov in socialnih partnerjev držav gostiteljic, da v skladu z nacionalnim pravom in prakso pregledajo, nadzirajo in preverijo vsebino podatkov na taki izkaznici; |
| --- | --- |

14.

| 15. | se zavzema za vseevropski popis družb, vključno z navideznimi, ki hudo kršijo evropsko delavsko zakonodajo in predpise s področja socialnega zavarovanja: popis bi se pripravil po predhodnem opozorilu podjetij, vpogled vanj pa bi imeli le pristojni inšpekcijski organi; poziva k temu, naj se tem družbam v zakonsko določenem obdobju onemogoči dostop do javnih naročil, javnih subvencij in evropskih sredstev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU in države članice, naj čezmejno sodelujejo pri obveščanju o izvrševanju, naj organom za spremljanje omogočijo boljši dostop do podatkov, vpisanih v nacionalnih elektronskih registrih držav članic in v evropskem registru cestnih prevoznikov, ter naj na seznam kršitev, zaradi katerih cestni prevoznik izgubi dobro ime, dodajo nespoštovanje vse ustrezne zakonodaje EU; poudarja, da bi morali za kršitve pravil odgovarjati tisti, ki dajejo navodila zaposlenim; |
| --- | --- |

16.

II.   
  Odpravljanje regulativnih vrzeli za dejansko izvrševanje nacionalnega in evropskega delavskega in socialnega prava ter upoštevanje načela enakega plačila in nediskriminacije

| 17. | poziva Komisijo, naj zaradi učinkovitega boja proti socialnemu dampingu ter socialnim in davčnim goljufijam ukrepa in si prizadeva za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih v sedanjih pravilih; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj podrobno spremlja izvajanje Direktive 2014/67/EU in nadzira učinkovitost platforme za ukrepanje proti neprijavljenemu delu v boju proti pojavu navideznih podjetij, v ta namen pa naj posploši načelo, po katerem naj bi vsako podjetje imelo en glavni sedež, v primeru svobodnega opravljanja storitev z začasno napotenimi delavci pa naj bi vsak vključen ponudnik storitev „dejansko“ opravljal dejavnost v državi članici, v kateri ima sedež, in bi bil torej dejansko podjetje; želi spomniti, kako pomembno je „dejansko opravljanje dejavnosti“ podjetij v njihovi državi izvora, saj je to pogoj za napotitev delavcev; želi spomniti, da je Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve zavrnil predlog direktive o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom, saj bi nekatere od predlaganih določb omogočale lažje ustanavljanje subjektov, katerih socialne in ekonomske dejavnosti so le navidezne, ki ne spoštujejo pogodbenih in zakonskih obveznosti ter so odgovorni za izgubo davčnih prihodkov v višini več milijard evrov; poziva Komisijo, naj pretehta možnost priprave predloga za pregleden in dostopen poslovni register vseh podjetij v EU ter k obvezni uporabi sistema elektronske izmenjave podatkov o socialni varnosti (EESSI); |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj pripravi novo poročilo o doseženem napredku držav članic pri potrebnem izboljšanju njihovih nacionalnih davčnih uprav in sistemov za preprečevanje davčnih goljufij, kot je bilo predlagano v Sporočilu Komisije „Akcijski načrt za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam“ (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

19.

| 20. | je seznanjen, da se Direktiva 96/71/ES sklicuje zgolj na člena 64 in 74 PDEU, ki se nanašata na svobodo opravljanja storitev in svobodo gibanja, medtem ko je eden glavnih ciljev direktive zaščititi delavce; poleg tega opozarja na pomembnost členov 151 in 153 PDEU, v katerih so določeni cilji EU in držav članic, in sicer spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev, ustrezna socialna varnost, spodbujanje socialnega dialoga ter boj proti izključenosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priznava tveganja, povezana z dolgimi verigami podizvajalcev; opozarja, da lahko države članice po posvetovanju z ustreznimi socialnimi partnerji na nacionalni ravni vzpostavijo mehanizme solidarne odgovornosti, ki veljajo za lokalna in tuja podjetja, da bi lokalnim in tujim delavcem omogočile uveljavljanje njihovih pravic; želi spomniti, da je bila ta možnost potrjena tudi z Direktivo 2014/67/EU; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja izvajanje obveznosti, ki jih ta direktiva nalaga državam članicam, naj z ukrepi zagotovijo, da lahko napoteni delavci v podizvajalskih verigah v gradbenem sektorju dosežejo, da je pogodbenik, katerega delodajalec je neposredni podizvajalec, odgovoren za spoštovanje njihovih delavskih pravic; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je seznanjen s težavami, ki izhajajo iz Direktive 96/71/ES in njenega izvajanja; opozarja na pomen reševanja teh težav, da se zagotovijo pošteni delovni pogoji, spoštovanje pravic delavcev in enaki konkurenčni pogoji za domača podjetja in podjetja, ki v državo gostiteljico napotijo svoje delavce, kar je zlasti pomembno za mala in srednja podjetja; se zavzema za pravočasno izvajanje Direktive 2014/67/EU; je seznanjen s predlogom Komisije za revizijo Direktive 96/71/ES, ki naj bi omejila čas napotitve, vsebovala določbe o plačilu, opredelila pogoje zaposlitve z namenom zagotovljenega spoštovanja načela enake obravnave in prepovedala vse oblike diskriminacije na podlagi nacionalnosti, pač v skladu s pravom EU vse od ustanovnih pogodb; vztraja, da bi morala biti pravila o napotitvi delavcev jasna, sorazmerna in utemeljena; poudarja, da je treba spoštovati kolektivne pogodbe in sisteme, ki v državi gostiteljici urejajo odnose med delodajalci in delojemalci; |
| --- | --- |

22.

Mobilni delavci: boj proti socialnemu dampingu v prometnem sektorju

| 23. | poziva, naj se poveča nadzor nad upoštevanjem delovnega časa in časa za počitek v sektorju cestnega prometa; poziva k boljšim nadzornim napravam in pravočasni uvedbi pametnega tahografa za poklicno uporabo s ciljem zagotavljanja ustreznega, učinkovitega in nediskriminatornega izvajanja veljavne zakonodaje v državah članicah, brez nepotrebnega dodatnega upravnega obremenjevanja; poziva Komisijo, naj oceni možnost vzpostavitve „elektronske in integrirane datoteke o prevozniku“ za vse prevoznike z licenco Skupnosti, saj bi to omogočalo, da se vsi relevantni podatki o prevozniku, vozilu in vozniku, ugotovljeni pri cestnem preverjanju, zberejo na enem mestu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva k okrepitvi nadzora v zvezi z upoštevanjem delovnega časa, časa pripravljenosti ter časa vožnje in počitka v vseh ustreznih sektorjih, kot so gradbeništvo, gostinstvo, zdravstvo in prevoz, ter k doslednemu kaznovanju hudih kršitev; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj pretehta možnost ustanovitve evropske agencije za cestni promet, ki bi zagotavljala ustrezno izvajanje zakonodaje EU ter spodbujala standardizacijo in sodelovanje na področju cestnega prometa med vsemi državami članicami; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj usklajuje in krepi sodelovanje nacionalnih organov na področju cestnega prometa, tudi z izmenjavo informacij, in pri drugih prizadevanjih za podporo izvajanju zakonodaje in zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za izvajalce dejavnosti; ugotavlja, da so za izvrševanje zakonodaje na tem področju prvenstveno odgovorne države članice; poziva države članice, naj tesneje sodelujejo z organizacijo Euro Contrôle Route in evropsko mrežo prometnih policij (TISPOL), da bi s poenotenim in ustreznim izvajanjem zakonodaje o cestnem prometu EU izboljšale njeno izvrševanje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj člen 8(2) Uredbe (ES) št. 593/2008 (Rim I), kot je razložen v sodbi Evropskega sodišča v zadevi Koelzsch (C-29/10, sodba Sodišča (veliki senat) z dne 15. marca 2011, kolektivno uporablja za vse mobilne delavce v cestnem prometu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj izmenjajo mnenja in si pojasnijo ustrezne določbe, da bo možno razlikovanje med zaposlenimi in samozaposlenimi osebami in se bo torej možno boriti proti navideznemu samozaposlovanju; poziva Komisijo, naj na osnovi kazalnikov obstoja delovnega razmerja oblikuje priporočila v skladu s priporočilom Mednarodne organizacije dela št. 198 o delovnem razmerju, ki pa ne bodo diskriminatorni do resnično samozaposlenih delavcev z maloštevilnimi strankami; poudarja potrebo po spremljanju zaposlitvenega statusa delavcev, kot so prometni piloti in strojevodje, in njihovega delovnega razmerja z družbami, za katere delajo; poudarja, da ima problem navideznega samozaposlovanja pomembne posledice na področju socialnega varstva in zaščite delavcev, lahko pa bi vplival tudi na lojalno konkurenco; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zavrača vsakršno novo liberalizacijo kabotaže, dokler ne bo okrepljeno izvajanje sedanjega zakonodajnega okvira; spodbuja Komisijo, naj predlaga izboljšana pravila, da bi zagotovila boljše izvajanje in lažji nadzor; poziva Komisijo, naj pregleda direktivo o kombiniranem prevozu (92/106/EGS) (24), da se odpravijo nepoštene prakse, poziva pa tudi k dodatnim ukrepom za spoštovanje socialne zakonodaje na področju kombiniranega prevoza; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice z vzpostavljenim cestninskim sistemom, naj nadzornim organom omogočijo dostop do zbranih cestninskih podatkov, da bi jih lahko ocenili ter tako med drugim bolje preverili zahteve za kabotažo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priporoča, naj bodo pri prevzemih in prenosih lastninskih pravic družb jasno opredeljene zahteve, ki bodo še naprej upoštevane in ohranjene v novih pogodbah, v smislu Direktive 2001/23/ES (25), kar zadeva ohranjanje pravic delavcev v primeru prenosa lastninskih pravic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva k dopolnitvi Uredbe (ES) št. 1008/2008, da bi se na ta način zagotovila zavezujoča uporaba nacionalne delovne zakonodaje za letalske prevoznike, ki imajo operativni sedež v EU, izboljšala opredelitev „glavne poslovne enote“, v kontekstu usklajevanja sistemov socialne varnosti in delovnega prava pa tudi poenotila opredelitev „matične baze“ za člane posadke v skladu z Uredbo (EU) št. 83/2014 (26) in Uredbo (EU) št. 465/2012 (27); |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj med drugim v uredbi o Evropski agenciji za varnost v letalstvu in drugi ustrezni zakonodaji podprejo neposredno zaposlitveno razmerje kot standardni vzorec, uporabo netipičnih zaposlitvenih razmerij pa omejijo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k zaščiti socialnih pravic kabinskega osebja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice, naj pregledajo zakone in poskrbijo, da je z vsemi pogodbami v letalskem sektorju zagotovljena kakovostna zaposlitev in dobri delovni pogoji; meni, da se zaradi prekarnih delovnih razmer povečujejo varnostna tveganja; poudarja, da konkurenčnost ne upravičuje znižanja socialne zaščite delavcev in kakovosti storitev; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da bi bilo treba okrepiti socialno razsežnost letalske strategije za Evropo, ki jo je Komisija objavila 7. decembra 2015, saj so kakovostne zaposlitve in dobri delovni pogoji neposredno povezani z vzdrževanjem varnosti in zaščite potnikov in osebja; poudarja tudi, da morajo Komisija in države članice spremljati in zagotavljati pravilno izvrševanje nacionalne socialne zakonodaje in kolektivnih pogodb za letalske prevoznike, ki imajo operativni sedež na ozemlju EU; ob tem opozarja na povezavo med socialnimi in okoljskimi standardi ter kakovostjo storitev, pa tudi varnostjo; priznava, da je pomembno določiti minimalno usposabljanje za vzdrževalno osebje v sektorju civilnega letalstva; poziva Komisijo, naj predlaga pregled Uredbe (ES) št. 868/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o varstvu pred subvenconiranjem in nepošteno prakso oblikovanja cen, ki povzroča škodo letalskim prevoznikom Skupnosti pri izvajanju zračnega prevoza iz tretjih držav (28), in analizira vzroke za njeno neizvajanje; poziva Komisijo in države članice, naj pregledajo predpise o začetnem usposabljanju in izdaji dovoljenj za letalske posadke, da bi se na ta način odpravile pomanjkljivosti, ki vodijo v izkoriščanje pilotov, kot so pogodbe imenovane „pay-to-fly“ (plačaj za letenje); |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj preuči možnost priprave dodatnega predloga o zahtevanih delovnih pogojih v sektorju ladijskega prevoza, vključno za ladijske posadke; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da bi morala Komisija v pomorskem sektorju zagotoviti, da bi se v celoti izvajala socialna zakonodaja, vključno s Konvencijo o delu v pomorstvu iz leta 2006; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo ukrepe, s katerimi bi spodbujali zaposlovanje in zadrževanje usposobljenih evropskih pomorščakov; |
| --- | --- |

38.

Možni izzivi zaradi digitalizacije gospodarstva

| 39. | opozarja, da je treba vzpostaviti soodvisnost med razvojem v digitalnem gospodarstvu in ekonomiji delitve in zaščito delavcev v tem novem sektorju, kjer imajo lahko prožnejše delovne prakse za posledico prekarne oblike zaposlovanja, za katere sedanji standardi v zvezi s socialno varnostjo, delovnim časom in krajem, usposabljanjem, udeležbo delavcev ter varstvom zaposlitve ne veljajo več; poudarja, da morata v okviru teh novih oblik zaposlitve v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah in nacionalno prakso veljati svoboda združevanja in pravica do kolektivnih pogajanj; poudarja, da morajo države članice svojo zakonodajo prilagoditi digitalnemu gospodarstvu in ekonomiji delitve, ter poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj hitro ocenijo določbe evropske zakonodaje, ki se uporablja za ta sektor, in po potrebi pripravijo predloge za ureditev digitalnega gospodarstva, ekonomije delitve in sodelovalnega gospodarstva z namenom zagotavljanja lojalne konkurence in zaščite pravic delavcev; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ugotavlja, da digitalizacija bistveno vpliva na evropske trge dela; poudarja, da lahko digitalizacija na eni strani ustvarja nove poslovne modele in delovna mesta, ne le za visoko kvalificirane, ampak tudi za nizko kvalificirane delavce, vendar lahko na drugi strani pripelje tudi do negotovih oblik zaposlitve; poudarja, da je treba v strategiji EU za enotni digitalni trg upoštevati socialno razsežnost, da bi v celoti izkoristili s tem povezani potencial za zaposlovanje in rast, a hkrati zagotovili visoko stopnjo varovanja zaposlitve; poziva Komisijo, naj oblikuje enotni digitalni trg na socialno pravičen in trajnosten način; meni, da je treba obstoječe sisteme socialne zaščite prilagoditi potrebam zaposlenih v digitalnem gospodarstvu in ekonomiji delitve, da bi jim zagotovili ustrezno socialno zaščito; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opozarja, da se v nekaterih sektorjih gospodarstva, kot je kmetijstvo, delovni čas spreminja glede na sezonske potrebe; |
| --- | --- |

41.

III.   
  Socialni konvergenci navzgor naproti

| 42. | poudarja, da so temeljne pravice na prvem mestu; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in okrepijo socialni dialog, ki ima ključno vlogo pri doseganju kakovostnih delovnih razmer; poudarja, da imajo visoki standardi delovne zakonodaje in visoki socialni standardi ključno vlogo pri ponovnem uravnoteženju gospodarstva, podpiranju prihodkov in spodbujanju naložb v zmogljivosti; ob tem poudarja, da morajo vsi zakonodajni in politični dokumenti EU spoštovati pravice in svoboščine sindikatov, kolektivne pogodbe in enako obravnavo delavcev; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj sprejme posebne ukrepe za pomoč ženskam, ki so žrtev socialnega dampinga, in sicer tako, da vse splošne politike in ukrepe usmeri v doseganje enakosti, pri tem pa upošteva sedanjo segregacijo na trgu dela in neenakosti v pogodbah o zaposlitvi, kar se odraža v sedanjih bistvenih razlikah v plači med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da se neenakost v Evropi poglablja, zaradi česar se oddaljuje izpolnitev ciljev strategije Evropa 2020 o revščini in brezposelnosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je treba na ozemlju Unije in/ali v euroobmočju vzpostaviti gospodarske, davčne in socialne mehanizme za izboljšanje življenjskega standarda državljanov EU, kar bo mogoče doseči z zmanjšanjem gospodarskih in socialnih neravnovesij; vztraja tudi, naj Komisija upošteva mnenja o socialnih vprašanjih, da se bo na ta način s konvergenco zagotovila boljša zaščita delavcev; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opozarja, da se je Komisija obvezala, da bo vzpostavila steber socialnih pravic, in poudarja potrebo po dviganju stopnje socialne konvergence, da bi dosegli cilje iz člena 151 PDEU; poudarja, da za ta steber ni dovolj vzpostaviti meril za primerjavo različnih nacionalnih socialnih sistemov, ampak se lahko uporablja le kot predhoden analitični okvir; poudarja, da sprejetje stebra socialnih pravic ne bi smelo pripeljati do znižanja sedanjih standardov dela in socialnih standardov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je seznanjen z različnimi stopnjami prispevkov, ki jih za socialno varnost v državah članicah vplačujejo zaposleni in delodajalci; poziva Komisijo, naj oceni gospodarski in družbeni vpliv teh razlik v okviru enotnega trga; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da so plače, ki delavcem omogočajo dostojno življenje, pomembne za socialno kohezijo in ohranjanje produktivnega gospodarstva; poziva k spoštovanju in spodbujanju kolektivnih pogajanj; priporoča tudi uvedbo najnižje zagotovljene plače, ki bi lahko, kjer je to primerno ter ob upoštevanju prakse v vsaki državi članici in po posvetovanju s socialnimi partnerji, prevzela obliko nacionalne minimalne plače, ki bi postopoma dosegla najmanj 60 % povprečne nacionalne plače, da bi po možnosti odpravili prekomerne razlike v plači, podprli skupno povpraševanje in oživitev gospodarstva ter spodbudili dvig socialne konvergence; |
| --- | --- |

48.

| 49. | je seznanjen s potencialno vrednostjo samodejnih stabilizatorjev; poudarja potrebo, da te stabilizatorje spremljajo učinkovite zaposlitvene politike, katerih glavni namen je ustvarjanje kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami preuči potrebo po ukrepanju na ravni EU za to, kako obravnavati različne vidike oddaje naročil podizvajalcem, vključno s širitvijo solidarne odgovornosti v podizvajalski verigi |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da morajo biti vsi podizvajalci, vključno z agencijami za začasno delo, ki za opravljanje hišnega dela in oskrbe na domu v druge države članice večinoma pošiljajo ženske, odgovorni za neizplačane plače, prispevke za socialno varnost, nezgodno zavarovanje in zavarovanje za primer bolezni ali poškodbe; poudarja, da morajo biti podizvajalci v primeru, ko stranke slabo ravnajo z delavci ali jih zlorabljajo, sposobni pomagati delavcem in jih vračati v domovino; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj preuči možnost vzpostavitve instrument, ki bo podjetja bolj obvezoval, da bodo nadzirala svoje podružnice in podizvajalce, ki opravljajo dejavnost v tretji državi, s čimer bi preprečili kršitve človekovih pravic, korupcije, hudih telesnih poškodb ali velike okoljske škode in kršitve konvencij Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da se morajo pri zaposlovanju napotenih delavcev iz tretjih držav na osnovi načina 4 trgovinskega sporazuma Svetovne trgovinske organizacije in v okviru trgovinskih sporazumov uporabljati Direktiva 96/71/ES in pravila za usklajevanje sistemov socialne varnosti, da se na ta način onemogoči ugodnejše obravnavanje podjetij in delavcev iz tretjih držav v primerjavi s podjetji in delavci iz držav članic; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj v največji možni meri upošteva priporočila te resolucije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja potrebo po boljšem usklajevanju različnih evropskih politik; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  UL L 18, 21.1.1997, str. 1.

(2)  UL L 159, 28.5.2014, str. 11.

(3)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(4)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

(5)  UL L 177, 4.7.2008, str. 6.

(6)  UL L 300, 14.11.2009, str. 72.

(7)  UL L 300, 14.11.2009, str. 51.

(8)  UL L 102, 11.4.2006, str. 1

(9)  UL L 80, 23.3.2002, str. 35.

(10)  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

(11)  UL L 364, 12.12.1992, str. 7.

(12)  UL L 167, 2.7.1999, str. 33.

(13)  UL L 124, 20.5.2009, str. 30.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0012.

(15)  UL L 65, 11.3.2016, str. 12.

(16)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2010/working-conditions-industrial-relations/posted-workers-in-the-european-union

(17)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary

(18)  Člen 31(1) Listine o temeljnih pravicah Evropske unije: „Vsak delavec ima pravico do zdravih in varnih delovnih pogojev, ki spoštujejo njegovo dostojanstvo“.

(19)  EU:C:2007:809

(20)  Glej Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0252.

(21)  Glej Pacolet, Joseph, in De Wispelaere, Frederic, „Posting of workers: Report on A1 portable documents issued in 2012 and 2013 (Napotitev delavcev, Poročilo o prenosnih dokumentih A1, izdanih v letih 2012 in 2013), str. 15. Po podatkih Eurostata je bilo leta 2013 v EU za delo sposobnih 243 milijonov ljudi (pregled raziskave delovne sile 2013, Eurostat (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Archive:Labour_force_survey_overview_2013).

(22)  https://ec.europa.eu/priorities/sites/beta-political/files/juncker-political-guidelines_en.pdf

(23)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela kot strategiji za izboljšanje pogojev dela v Evropi (Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0012).

(24)  Direktiva Sveta 92/106/EGS z dne 7. decembra 1992 o oblikovanju enotnih pravil za določene vrste kombiniranega prevoza blaga med državami članicami (UL L 368, 17.12.1992, str. 38).

(25)  Direktiva Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (UL L 82, 22.3.2001, str. 16).

(26)  Uredba Komisije (EU) št. 83/2014 z dne 29. januarja 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 28, 31.1.2014, str. 17).

(27)  Uredba (EU) št. 465/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 (UL L 149, 8.6.2012, str. 4).

(28)  UL L 162, 30.4.2004, str. 1.

---

Četrtek, 15. september 2016

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/123 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/123

---

P8_TA(2016)0349

Filipini

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o Filipinih (2016/2880(RSP))

(2018/C 204/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Filipinih, zlasti resolucij z dne 8. junija 2016 (1) o okvirnem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo ter Republiko Filipini, z dne 14. junija 2012 (2) in z dne 21. januarja 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Filipinih, zlasti resolucij z dne 8. junija 2016 (1) o okvirnem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo ter Republiko Filipini, z dne 14. junija 2012 (2) in z dne 21. januarja 2010 (3),

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 3. septembra 2016 o napadu v mestu Davao, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 3. septembra 2016 o napadu v mestu Davao,

| — | ob upoštevanju diplomatskih odnosov med Filipini in EU (takratno Evropsko gospodarsko skupnostjo (EGS)), ki so bili vzpostavljeni 12. maja 1964 z imenovanjem filipinskega veleposlanika pri EGS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju diplomatskih odnosov med Filipini in EU (takratno Evropsko gospodarsko skupnostjo (EGS)), ki so bili vzpostavljeni 12. maja 1964 z imenovanjem filipinskega veleposlanika pri EGS,

| — | ob upoštevanju, da so Filipini s podpisom bangkoške deklaracije 8. avgusta 1967 pridobili status ustanovne članice Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da so Filipini s podpisom bangkoške deklaracije 8. avgusta 1967 pridobili status ustanovne članice Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna z dne 8. junija 2016 o očitni podpori izvensodnim usmrtitvam; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna z dne 8. junija 2016 o očitni podpori izvensodnim usmrtitvam;

| — | ob upoštevanju izjave izvršnega direktorja urada OZN za droge in kriminal (UNODC) z dne 3. avgusta 2016 o razmerah na Filipinih; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave izvršnega direktorja urada OZN za droge in kriminal (UNODC) z dne 3. avgusta 2016 o razmerah na Filipinih;

| — | ob upoštevanju izjave o Filipinih, ki naj bi jo 4. septembra 2016 podal tiskovni predstavnik generalnega sekretarja OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o Filipinih, ki naj bi jo 4. septembra 2016 podal tiskovni predstavnik generalnega sekretarja OZN,

| — | ob upoštevanju izjave za medije varnostnega sveta OZN z dne 4. septembra 2016 o terorističnem napadu na Filipinih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za medije varnostnega sveta OZN z dne 4. septembra 2016 o terorističnem napadu na Filipinih,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker Filipine in EU vežejo dolgoletni diplomatski, gospodarski, kulturni in politični odnosi; |
| --- | --- |

A.

ker Filipine in EU vežejo dolgoletni diplomatski, gospodarski, kulturni in politični odnosi;

| B. | ker so demokracija, načelo pravne države, človekove pravice in dialog z organizacijami civilne družbe že od nekdaj pomemben del dvostranskih pogovorov med EU in Filipini; |
| --- | --- |

B.

ker so demokracija, načelo pravne države, človekove pravice in dialog z organizacijami civilne družbe že od nekdaj pomemben del dvostranskih pogovorov med EU in Filipini;

| C. | ker so pred nedavno izvoljeno filipinsko vlado neznanski izzivi, kar zadeva boj proti neenakosti in korupciji ter prizadevanja za izvedbo mirovnega procesa v državi; |
| --- | --- |

C.

ker so pred nedavno izvoljeno filipinsko vlado neznanski izzivi, kar zadeva boj proti neenakosti in korupciji ter prizadevanja za izvedbo mirovnega procesa v državi;

| D. | ker nezakonita trgovina z drogami na Filipinih ostaja resen notranji in mednarodni problem; ker je po podatkih iz letnega poročila ministrstva za zunanje zadeve ZDA kongresu leta 2015 filipinska agencija za boj proti drogam PDEA, vodilna agencija za boj proti drogam v državi, poročala, da je kazniva dejanja, povezana z drogami, prijavilo 629 vasi ali barangay (približno 20 % vseh vasi v državi), in ker Filipini veljajo za državo z najvišjo stopnjo uporabe metamfetamina v vzhodni Aziji; |
| --- | --- |

D.

ker nezakonita trgovina z drogami na Filipinih ostaja resen notranji in mednarodni problem; ker je po podatkih iz letnega poročila ministrstva za zunanje zadeve ZDA kongresu leta 2015 filipinska agencija za boj proti drogam PDEA, vodilna agencija za boj proti drogam v državi, poročala, da je kazniva dejanja, povezana z drogami, prijavilo 629 vasi ali barangay (približno 20 % vseh vasi v državi), in ker Filipini veljajo za državo z najvišjo stopnjo uporabe metamfetamina v vzhodni Aziji;

| E. | ker je Rodrigo Duterte med predsedniško kampanjo kot eno od osrednjih tem izpostavil odpravo vseh ravni kaznivih dejanj zaradi drog po državi; ker je že med volilno kampanjo in v prvih dneh kot predsednik Filipinov organe kazenskega pregona in javnost večkrat pozval k usmrtitvi oseb, osumljenih trgovine z drogami, ki se ne predajo, pa tudi samih uživalcev drog; |
| --- | --- |

E.

ker je Rodrigo Duterte med predsedniško kampanjo kot eno od osrednjih tem izpostavil odpravo vseh ravni kaznivih dejanj zaradi drog po državi; ker je že med volilno kampanjo in v prvih dneh kot predsednik Filipinov organe kazenskega pregona in javnost večkrat pozval k usmrtitvi oseb, osumljenih trgovine z drogami, ki se ne predajo, pa tudi samih uživalcev drog;

| F. | ker je predsednik Duterte javno izjavil, da ne bo preganjal uslužbencev organov kazenskega pregona in drugih državljanov, ki bi usmrtili preprodajalce z drogami, ki bi se upirali aretaciji; |
| --- | --- |

F.

ker je predsednik Duterte javno izjavil, da ne bo preganjal uslužbencev organov kazenskega pregona in drugih državljanov, ki bi usmrtili preprodajalce z drogami, ki bi se upirali aretaciji;

| G. | ker številke, ki jih je objavila filipinska nacionalna policija, kažejo, da je policija med 1. julijem in 4. septembrom 2016 usmrtila več kot tisoč osumljenih preprodajalcev in uživalcev drog, in ker iz policijske statistike izhaja še, da gre dodatnih več kot tisoč usmrtitev domnevnih preprodajalcev in uživalcev drog v zadnjih dveh mesecih pripisati neznanim strelcem; ker naj bi bilo po poročanju Al Jazeere aretiranih več kot 15 000 domnevnih preprodajalcev in uživalcev drog, osumljenih večinoma na podlagi govoric in namigovanj sorojakov, in ker se je skoraj 700 000 oseb „prostovoljno“ prijavilo k zdravljenju po programu Tokhang, da bi ne postali tarča policije ali milic; |
| --- | --- |

G.

ker številke, ki jih je objavila filipinska nacionalna policija, kažejo, da je policija med 1. julijem in 4. septembrom 2016 usmrtila več kot tisoč osumljenih preprodajalcev in uživalcev drog, in ker iz policijske statistike izhaja še, da gre dodatnih več kot tisoč usmrtitev domnevnih preprodajalcev in uživalcev drog v zadnjih dveh mesecih pripisati neznanim strelcem; ker naj bi bilo po poročanju Al Jazeere aretiranih več kot 15 000 domnevnih preprodajalcev in uživalcev drog, osumljenih večinoma na podlagi govoric in namigovanj sorojakov, in ker se je skoraj 700 000 oseb „prostovoljno“ prijavilo k zdravljenju po programu Tokhang, da bi ne postali tarča policije ali milic;

| H. | ker je generalni sekretar OZN Ban Ki Mun 8. junija 2016 obsodil niz izvensodnih usmrtitev, ki jih je označil za nezakonite in za kršitev temeljnih pravic in svoboščin; |
| --- | --- |

H.

ker je generalni sekretar OZN Ban Ki Mun 8. junija 2016 obsodil niz izvensodnih usmrtitev, ki jih je označil za nezakonite in za kršitev temeljnih pravic in svoboščin;

| I. | ker sta posebna poročevalka OZN za nezakonite usmrtitve Agnes Callamard in posebni poročevalec OZN o pravici do zdravja Dainius Pūras 18. avgusta 2016 filipinsko vlado pozvala, naj naredi konec trenutnemu valu izvensodnih usmrtitev in pobojev v okviru okrepljenega boja proti kriminalu in drogam, uperjenega zoper preprodajalce in uživalce drog; |
| --- | --- |

I.

ker sta posebna poročevalka OZN za nezakonite usmrtitve Agnes Callamard in posebni poročevalec OZN o pravici do zdravja Dainius Pūras 18. avgusta 2016 filipinsko vlado pozvala, naj naredi konec trenutnemu valu izvensodnih usmrtitev in pobojev v okviru okrepljenega boja proti kriminalu in drogam, uperjenega zoper preprodajalce in uživalce drog;

| J. | ker sta filipinski senat in komisija za človekove pravice sprožila neodvisno preiskavo smrtnih primerov; |
| --- | --- |

J.

ker sta filipinski senat in komisija za človekove pravice sprožila neodvisno preiskavo smrtnih primerov;

| K. | ker so Filipini kot ena prvih držav v Aziji smrtno kazen odpravili leta 1987; ker je država smrtno kazen ponovno uvedla in jo je leta 2006 še drugič odpravil tedanji predsednik Arroyo; ker je predsednik Duterte med volilno kampanjo pozval k njeni ponovni uvedbi, zlasti za nezakonito trgovino z drogami, in ker osnutek zakona zdaj obravnava filipinski kongres; |
| --- | --- |

K.

ker so Filipini kot ena prvih držav v Aziji smrtno kazen odpravili leta 1987; ker je država smrtno kazen ponovno uvedla in jo je leta 2006 še drugič odpravil tedanji predsednik Arroyo; ker je predsednik Duterte med volilno kampanjo pozval k njeni ponovni uvedbi, zlasti za nezakonito trgovino z drogami, in ker osnutek zakona zdaj obravnava filipinski kongres;

| L. | ker je pred kongresom še osnutek zakona za znižanje starosti za kazensko odgovornost s 15 na 9 let; |
| --- | --- |

L.

ker je pred kongresom še osnutek zakona za znižanje starosti za kazensko odgovornost s 15 na 9 let;

| M. | ker je bilo v bombnem napadu na tržnici v mestu Davao, za katerega je odgovornost prevzela organizacija Abu Sajaf in z njo povezane skupine, 2. septembra 2016 ubitih najmanj 14 ljudi, 70 pa je bilo ranjenih; ker filipinske oborožene sile proti tej organizaciji, priključeni IS, vodijo ofenzivo v južni provinci Sulu; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo v bombnem napadu na tržnici v mestu Davao, za katerega je odgovornost prevzela organizacija Abu Sajaf in z njo povezane skupine, 2. septembra 2016 ubitih najmanj 14 ljudi, 70 pa je bilo ranjenih; ker filipinske oborožene sile proti tej organizaciji, priključeni IS, vodijo ofenzivo v južni provinci Sulu;

| N. | ker je filipinska vlada po napadu razglasila „izredno stanje zaradi brezpravnega nasilja na Mindanau“; |
| --- | --- |

N.

ker je filipinska vlada po napadu razglasila „izredno stanje zaradi brezpravnega nasilja na Mindanau“;

| O. | ker je bilo 26. avgusta 2016 pod okriljem norveške vlade podpisano neomejeno premirje med filipinsko vlado in nacionalno demokratično fronto Filipinov NDFP, kar predstavlja bistven korak naprej v 47-letni gverilski vojni, ki naj bi zahtevala okoli 40 000 žrtev; |
| --- | --- |

O.

ker je bilo 26. avgusta 2016 pod okriljem norveške vlade podpisano neomejeno premirje med filipinsko vlado in nacionalno demokratično fronto Filipinov NDFP, kar predstavlja bistven korak naprej v 47-letni gverilski vojni, ki naj bi zahtevala okoli 40 000 žrtev;

| P. | ker bodo Filipini leta 2017 predsedovali združenju ASEAN in je predsednik Duterte napovedal, da „bomo v času filipinskega predsedovanja združenje ASEAN predstavili kot model regionalizma in kot globalnega akterja, ki v središče svojega delovanja postavlja interese državljanov“; |
| --- | --- |

P.

ker bodo Filipini leta 2017 predsedovali združenju ASEAN in je predsednik Duterte napovedal, da „bomo v času filipinskega predsedovanja združenje ASEAN predstavili kot model regionalizma in kot globalnega akterja, ki v središče svojega delovanja postavlja interese državljanov“;

| 1. | ostro obsoja napad na nočno tržnico 2. septembra 2016 v mestu Davao in izreka sožalje sorodnikom žrtev; poudarja, da morajo odgovorni za te usmrtitve odgovarjati, vendar poziva delegacijo EU, naj pozorno spremlja uporabo „načela brezpravnosti“; poziva vse države, naj v skladu s svojimi obveznostmi po mednarodnem pravu in ustreznih resolucijah varnostnega sveta OZN, dejavno sodelujejo s filipinsko vlado in vsemi drugimi pristojnimi organi v tem oziru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ostro obsoja trgovino z drogami in uživanje drog na Filipinih; poudarja, da prepovedane droge ogrožajo filipinsko mladino in so med najresnejšimi problemi tamkajšnje družbe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | razume, da je na Filipinih na milijone ljudi, ki trpijo posledice hude odvisnosti od drog; izraža hudo zaskrbljenost zaradi izredno velikega števila smrtnih žrtev med policijskimi operacijami in operacijami milic v okviru okrepljenega boja proti kriminalu in drogam, uperjenega zoper preprodajalce in uživalce drog, ter filipinsko vlado poziva, naj naredi konec trenutnemu valu izvensodnih usmrtitev in pobojev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja namero vlade, da zniža visoko raven kriminala in korupcije v državi, vendar vlado poziva, naj sprejme posebne in celovite politike in programe, ki bodo obsegali tudi ukrepe za preventivo in rehabilitacijo, in ne bodo zgolj osredotočeni na nasilno represijo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odločno pozdravlja pobudo predsednika Duterteja po oživitvi mirovnega procesa z nacionalno demokratično fronto Filipinov NDFP in z zadovoljstvom pričakuje konec tega konflikta v zelo bližnji prihodnosti, saj naj bi bil po pogajalskem načrtu končni dogovor o končanju oboroženega konflikta sprejet v roku enega leta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da morajo biti odgovori na nezakonito trgovino z drogami popolnoma v skladu z nacionalnimi in mednarodnimi obveznostmi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva oblasti, naj zagotovijo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic in mednarodnimi instrumenti, ki so jih Filipini ratificirali; |
| --- | --- |

7.

| 8. | spodbuja oblasti, naj sprožijo takojšnjo preiskavo izjemno visokega števila smrtnih žrtev med policijskimi operacijami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je urad OZN za droge in kriminal pripravljen, da še tesneje sodeluje s Filipini pri tem, da bi preprodajalce drog sodno preganjali s primernimi pravnimi jamstvi v skladu z mednarodnimi standardi in normami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priporoča čim hitrejšo vzpostavitev nacionalnega mehanizma za preprečevanje mučenja, kot to določata konvencija OZN proti mučenju in njen opcijski protokol; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva filipinsko vlado, naj obsodi dejanja milic in razišče njihovo odgovornost pri usmrtitvah; poziva tamkajšnje oblasti, naj takoj in temeljito izvedejo učinkovito in nepristransko preiskavo, da bi razkrile vse odgovorne, jih sodno preganjale pred pristojnimi civilnimi in nepristranskimi sodišči, ki jim bodo naložila zakonsko predvidene kazenske sankcije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva filipinsko vlado, naj zagotovi ustrezno zaščito zagovornikov človekovih pravic, sindikalistov in novinarjev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja, da se je predsednik Duterte obvezal programom rehabilitacije, in poziva EU, naj tamkajšnjo vlado podpre v njenih prizadevanjih, da bi uživalcem drog ustrezno pomagala pri odvajanju od odvisnosti, hkrati pa še naprej podpirala reforme kazenskopravnega sistema na Filipinih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priporoča, da Filipini v najkrajšem času ratificirajo konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem ter da prisilno izginotje in izvensodne poboje v nacionalni zakonodaji obravnavajo kot kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva filipinski kongres, naj se vzdrži ponovne uvedbe smrtne kazni in znižanja minimalne starosti za kazensko odgovornost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da je empirično dokazano, da smrtna kazen ne vpliva na manjšo delinkvenco, povezano z drogami, bi pa uničila velik dosežek filipinskega pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU, naj uporabi vse razpoložljive instrumente za pomoč filipinski vladi pri spoštovanju njenih mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic, zlasti prek okvirnega sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam držav članic, vladi in parlamentu Filipinov, vladam držav članic Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), visokemu komisarju OZN za človekove pravice in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0263.

(2)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 99.

(3)  UL C 305 E, 11.11.2010, str. 11.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/127 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/127

---

P8_TA(2016)0350

Somalija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o Somaliji (2016/2881(RSP))

(2018/C 204/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Somaliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Somaliji,

| — | ob upoštevanju izjav tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje o napadih v Somaliji z dne 27. februarja 2016, 2. junija 2016, 26. junija 2016, 26. julija 2016 in 21. avgusta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje o napadih v Somaliji z dne 27. februarja 2016, 2. junija 2016, 26. junija 2016, 26. julija 2016 in 21. avgusta 2016,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Somaliji z dne 18. julija 2016 in 15. februarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Somaliji z dne 18. julija 2016 in 15. februarja 2016,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini o odločitvi v zvezi z volilnim modelom za Somalijo v letu 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini o odločitvi v zvezi z volilnim modelom za Somalijo v letu 2016,

| — | ob upoštevanju dogovora o novem pristopu, ki je bil 16. septembra 2013 sprejet v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora o novem pristopu, ki je bil 16. septembra 2013 sprejet v Bruslju,

| — | ob upoštevanju strategije EU za varnost in razvoj območja Sahela iz septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za varnost in razvoj območja Sahela iz septembra 2011,

| — | ob upoštevanju poročila ZN o svobodi izražanja v Somaliji, ki je bilo objavljeno 4. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ZN o svobodi izražanja v Somaliji, ki je bilo objavljeno 4. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 2297(2016) z dne 7. julija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 2297(2016) z dne 7. julija 2016,

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja ZN varnostnemu svetu ZN o Somaliji z dne 8. januarja 2016 in 9. maja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja ZN varnostnemu svetu ZN o Somaliji z dne 8. januarja 2016 in 9. maja 2016,

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine za splošni redni pregled Sveta ZN za človekove pravice z dne 13. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine za splošni redni pregled Sveta ZN za človekove pravice z dne 13. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju, da je posebni predstavnik generalnega sekretarja Združenih narodov za Somalijo, Michael Keating, dne 30. avgusta 2016 obsodil bombni napad na hotel v Mogadišu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je posebni predstavnik generalnega sekretarja Združenih narodov za Somalijo, Michael Keating, dne 30. avgusta 2016 obsodil bombni napad na hotel v Mogadišu,

| — | ob upoštevanju zadnjega splošnega rednega pregleda Somalije pred zasedanjem Sveta ZN za človekove pravice januarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnjega splošnega rednega pregleda Somalije pred zasedanjem Sveta ZN za človekove pravice januarja 2016,

| — | ob upoštevanju, da je misija Afriške unije v Somaliji (AMISOM) 2. septembra 2016 zaprosila za pomoč pri preprečevanju uporabe improviziranih eksplozivnih naprav v Somaliji; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je misija Afriške unije v Somaliji (AMISOM) 2. septembra 2016 zaprosila za pomoč pri preprečevanju uporabe improviziranih eksplozivnih naprav v Somaliji;

| — | ob upoštevanju izjave misije AMISOM z dne 26. julija 2016, v kateri je obsodila teroristične napade v Mogadišu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave misije AMISOM z dne 26. julija 2016, v kateri je obsodila teroristične napade v Mogadišu,

| — | ob upoštevanju izjave posebnega predstavnika za Somalijo predsednika Komisije Afriške unije (SRCC), veleposlanika Francisca Caetana Madeire, z dne 30. avgusta 2016, v kateri je pohvalil somalijske varnostne sile v zvezi z napadi na hotel v Mogadišu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnega predstavnika za Somalijo predsednika Komisije Afriške unije (SRCC), veleposlanika Francisca Caetana Madeire, z dne 30. avgusta 2016, v kateri je pohvalil somalijske varnostne sile v zvezi z napadi na hotel v Mogadišu,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja med državami AKP in EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja med državami AKP in EU,

| — | ob upoštevanju sporočila mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije na njegovem 455. zasedanju dne 2. septembra 2014 o preprečevanju terorizma in boju proti njemu ter nasilnemu ekstremizmu v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije na njegovem 455. zasedanju dne 2. septembra 2014 o preprečevanju terorizma in boju proti njemu ter nasilnemu ekstremizmu v Afriki,

| — | ob upoštevanju mandata Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev, da v skladu z Afriško listino o človekovih pravicah in pravicah ljudstev spodbuja in varuje človekove pravice in pravice ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mandata Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev, da v skladu z Afriško listino o človekovih pravicah in pravicah ljudstev spodbuja in varuje človekove pravice in pravice ljudstev,

| — | ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, ki jo je Organizacija afriške enotnosti sprejela leta 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, ki jo je Organizacija afriške enotnosti sprejela leta 1999,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Somalija po dveh desetletjih državljanske vojne in odsotnosti državnega nadzora ter terorizma v kritičnem prehodnem obdobju, ker se ta država od leta 2012, ko je z mednarodno podporo dobila novo vlado, počasi stabilizira, vendar se nova oblast še vedno sooča s problemom uporniške skupine Al Šabab, ki je povezana z Al Kaido; |
| --- | --- |

A.

ker je Somalija po dveh desetletjih državljanske vojne in odsotnosti državnega nadzora ter terorizma v kritičnem prehodnem obdobju, ker se ta država od leta 2012, ko je z mednarodno podporo dobila novo vlado, počasi stabilizira, vendar se nova oblast še vedno sooča s problemom uporniške skupine Al Šabab, ki je povezana z Al Kaido;

| B. | ker je somalijska vlada sicer sprejela pozitivne obveze in dosegla politični napredek, kot je ustanovitev neodvisne nacionalne komisije za človekove pravice, vendar negotovost in notranji politični boji še vedno otežujejo konkreten napredek pri reformi pravosodnega in varnostnega sistema; |
| --- | --- |

B.

ker je somalijska vlada sicer sprejela pozitivne obveze in dosegla politični napredek, kot je ustanovitev neodvisne nacionalne komisije za človekove pravice, vendar negotovost in notranji politični boji še vedno otežujejo konkreten napredek pri reformi pravosodnega in varnostnega sistema;

| C. | ker somalijska vlada zaradi nedelovanja civilnega sodstva za sojenje civilistom uporablja vojaška sodišča, zaradi česar civilnim obtožencev niso zagotovljene ustrezne pravice; ker ima nacionalna obveščevalna in varnostna agencija (NISA) obsežna preiskovalna pooblastila, pa trenutno nima mandata za kazenski pregon in so zato znatno kršene procesne pravice njenih pripornikov; |
| --- | --- |

C.

ker somalijska vlada zaradi nedelovanja civilnega sodstva za sojenje civilistom uporablja vojaška sodišča, zaradi česar civilnim obtožencev niso zagotovljene ustrezne pravice; ker ima nacionalna obveščevalna in varnostna agencija (NISA) obsežna preiskovalna pooblastila, pa trenutno nima mandata za kazenski pregon in so zato znatno kršene procesne pravice njenih pripornikov;

| D. | ker Somalci trpijo zaradi posledic neprestanih barbarskih napadov vojnih poglavarjev in teroristov; ker je bilo 30. avgusta 2016 v Mogadišu pred predsedniško palačo ubitih najmanj 10 ljudi, tako vojakov kot civilistov; ker je skupina Al Šabab 26. julija 2016 napadla oporišče Afriške unije v Mogadišu in ubila najmanj 13 ljudi, med njimi tudi osebje ZN, in ker so v prejšnjih mesecih poročali tudi o drugih minometnih napadih, v katerih je bilo ubitih več kot 100 ljudi; ker je skupina Al Šabab še vedno dejavna tudi v sosednji Keniji, kjer redno izvaja teroristične napade; |
| --- | --- |

D.

ker Somalci trpijo zaradi posledic neprestanih barbarskih napadov vojnih poglavarjev in teroristov; ker je bilo 30. avgusta 2016 v Mogadišu pred predsedniško palačo ubitih najmanj 10 ljudi, tako vojakov kot civilistov; ker je skupina Al Šabab 26. julija 2016 napadla oporišče Afriške unije v Mogadišu in ubila najmanj 13 ljudi, med njimi tudi osebje ZN, in ker so v prejšnjih mesecih poročali tudi o drugih minometnih napadih, v katerih je bilo ubitih več kot 100 ljudi; ker je skupina Al Šabab še vedno dejavna tudi v sosednji Keniji, kjer redno izvaja teroristične napade;

| E. | ker ima mirovna misija Afriške unije (AMISOM), ki šteje 22 000 vojakov, med drugim nalogo zmanjšati grožnjo skupine Al Šabab in drugih oboroženih opozicijskih skupin, zagotoviti varnost, da bi omogočila politični proces na vseh ravneh, pa tudi prizadevanja za stabilizacijo, spravo in vzpostavitev miru v Somaliji, ter omogočiti postopen prenos varnostnih pristojnosti z misije AMISOM na somalijske varnostne sile glede na njihove zmogljivosti; ker je bil mandat misije podaljšan do 31. maja 2017, kar je Parlament pozdravil; |
| --- | --- |

E.

ker ima mirovna misija Afriške unije (AMISOM), ki šteje 22 000 vojakov, med drugim nalogo zmanjšati grožnjo skupine Al Šabab in drugih oboroženih opozicijskih skupin, zagotoviti varnost, da bi omogočila politični proces na vseh ravneh, pa tudi prizadevanja za stabilizacijo, spravo in vzpostavitev miru v Somaliji, ter omogočiti postopen prenos varnostnih pristojnosti z misije AMISOM na somalijske varnostne sile glede na njihove zmogljivosti; ker je bil mandat misije podaljšan do 31. maja 2017, kar je Parlament pozdravil;

| F. | ker je Uganda, ki prispeva največ vojakov, napovedala, da bo do konca 2017 iz Somalije umaknila več kot 6 000 svojih vojakov; ker je Afriška unija napovedala, da bo svoje sile do konca 2020 v celoti umaknila in varnostne pristojnosti od leta 2018 naprej postopno prenesla na somalijsko vojsko, |
| --- | --- |

F.

ker je Uganda, ki prispeva največ vojakov, napovedala, da bo do konca 2017 iz Somalije umaknila več kot 6 000 svojih vojakov; ker je Afriška unija napovedala, da bo svoje sile do konca 2020 v celoti umaknila in varnostne pristojnosti od leta 2018 naprej postopno prenesla na somalijsko vojsko,

| G. | ker so bile sile AMISOM večkrat obtožene hudih kršitev človekovih pravic, tudi neselektivnega pobijanja ter nekaterih primerov spolnega izkoriščanja in zlorab, |
| --- | --- |

G.

ker so bile sile AMISOM večkrat obtožene hudih kršitev človekovih pravic, tudi neselektivnega pobijanja ter nekaterih primerov spolnega izkoriščanja in zlorab,

| H. | ker bo prihodnji volilni proces v Somaliji mejnik za Somalce in bo imel dolgoročne posledice za varnost, stabilnost in razvoj te države in širše regije; |
| --- | --- |

H.

ker bo prihodnji volilni proces v Somaliji mejnik za Somalce in bo imel dolgoročne posledice za varnost, stabilnost in razvoj te države in širše regije;

| I. | ker naj bi bile volitve poslancev zgornjega doma somalijskega zveznega parlamenta 25. septembra 2016, volitve poslancev spodnjega doma pa med 24. septembrom in 10. oktobrom 2016; ker naj bi oba doma 30. oktobra 2016 izvolila predsednika; |
| --- | --- |

I.

ker naj bi bile volitve poslancev zgornjega doma somalijskega zveznega parlamenta 25. septembra 2016, volitve poslancev spodnjega doma pa med 24. septembrom in 10. oktobrom 2016; ker naj bi oba doma 30. oktobra 2016 izvolila predsednika;

| J. | ker bo volilni proces zelo pomemben za demokratične volitve v letu 2020, ki naj bi jih organizirala neodvisna nacionalna volilna komisija; |
| --- | --- |

J.

ker bo volilni proces zelo pomemben za demokratične volitve v letu 2020, ki naj bi jih organizirala neodvisna nacionalna volilna komisija;

| K. | ker je Omar Mohamed Abdule, predsednik zvezne posredne delovne skupine za izvedbo volitev (FIEIT) ponovno potrdil, da bo volilni proces v letu 2016 potekal v roku ter da bo pregleden in verodostojen; |
| --- | --- |

K.

ker je Omar Mohamed Abdule, predsednik zvezne posredne delovne skupine za izvedbo volitev (FIEIT) ponovno potrdil, da bo volilni proces v letu 2016 potekal v roku ter da bo pregleden in verodostojen;

| L. | ker je še vedno močno omejena svoboda izražanja, ki ima osrednjo vlogo pri izgradnji demokratičnih držav; ker nedavno poročilo ZN o svobodi izražanja kaže, da novinarji, zagovorniki človekovih pravic in politični voditelji v Somaliji še vedno delajo v težavnem okolju, ker prihaja do ubojev – pretežno s strani pripadnikov Al Šabab–, aretacij, zastraševanja in zapiranja kritičnih medijskih hiš; ker oblasti te primere le redko raziščejo in redko preganjajo storilce; |
| --- | --- |

L.

ker je še vedno močno omejena svoboda izražanja, ki ima osrednjo vlogo pri izgradnji demokratičnih držav; ker nedavno poročilo ZN o svobodi izražanja kaže, da novinarji, zagovorniki človekovih pravic in politični voditelji v Somaliji še vedno delajo v težavnem okolju, ker prihaja do ubojev – pretežno s strani pripadnikov Al Šabab–, aretacij, zastraševanja in zapiranja kritičnih medijskih hiš; ker oblasti te primere le redko raziščejo in redko preganjajo storilce;

| M. | ker ima nacionalna obveščevalna in varnostna agencija (NISA) obsežna preiskovalna pooblastila, nima pa mandata za kazenski pregon, zaradi česar so znatno kršene procesne pravice njenih pripornikov; |
| --- | --- |

M.

ker ima nacionalna obveščevalna in varnostna agencija (NISA) obsežna preiskovalna pooblastila, nima pa mandata za kazenski pregon, zaradi česar so znatno kršene procesne pravice njenih pripornikov;

| N. | ker je bilo po poročilu ZN med januarjem 2014 in julijem 2016 ugotovljenih 120 primerov samovoljnih aretacij in pridržanja medijskih delavcev; ker je bilo do januarja 2015 samo 10 od 48 aretiranih novinarjev in medijskih delavcev privedenih pred sodišče; |
| --- | --- |

N.

ker je bilo po poročilu ZN med januarjem 2014 in julijem 2016 ugotovljenih 120 primerov samovoljnih aretacij in pridržanja medijskih delavcev; ker je bilo do januarja 2015 samo 10 od 48 aretiranih novinarjev in medijskih delavcev privedenih pred sodišče;

| O. | ker Somalija ostaja država z eno največjih in najbolj dolgotrajno razseljenih skupnosti na svetu, od tega je 1,1 milijona notranje razseljenih oseb, približno 400 000 jih živi samo v Mogadišu, skoraj en milijon beguncev pa je na območju Afriškega roga; ker je visoki komisar Združenih narodov za begunce (UNHCR) poročal, da je bilo samo julija 2016 zaradi prisilnih izselitev in negotovosti zaradi potekajoče vojaške ofenzive skoraj 28 000 na novo razseljenih oseb; |
| --- | --- |

O.

ker Somalija ostaja država z eno največjih in najbolj dolgotrajno razseljenih skupnosti na svetu, od tega je 1,1 milijona notranje razseljenih oseb, približno 400 000 jih živi samo v Mogadišu, skoraj en milijon beguncev pa je na območju Afriškega roga; ker je visoki komisar Združenih narodov za begunce (UNHCR) poročal, da je bilo samo julija 2016 zaradi prisilnih izselitev in negotovosti zaradi potekajoče vojaške ofenzive skoraj 28 000 na novo razseljenih oseb;

| P. | ker je 420 000 somalijskih beguncev v taboriščih v Keniji, od tega 350 000 v taborišču v Dadabu, in so se somalijska in kenijska vlada ter UNHCR dogovorili, da bodo olajšali prostovoljno vrnitev 10 000 beguncev v Somalijo na območja, ki niso pod nadzorom skupine Al Šabab; ker je kenijska vlada maja 2016 napovedala, da bo do konca leta zaprla begunsko taborišče Dadab na severovzhodu Kenije; |
| --- | --- |

P.

ker je 420 000 somalijskih beguncev v taboriščih v Keniji, od tega 350 000 v taborišču v Dadabu, in so se somalijska in kenijska vlada ter UNHCR dogovorili, da bodo olajšali prostovoljno vrnitev 10 000 beguncev v Somalijo na območja, ki niso pod nadzorom skupine Al Šabab; ker je kenijska vlada maja 2016 napovedala, da bo do konca leta zaprla begunsko taborišče Dadab na severovzhodu Kenije;

| Q. | ker otroke še vedno ubijajo, jih samovoljno pridržujejo in vpokličejo v oborožene sile, čeprav je Somalija januarja 2015 ratificirala Konvencijo ZN o otrokovih pravicah in novembra 2015 sprejela deklaracijo o varnih šolah, si čimer se je zavezala k sprejetju konkretnih ukrepov za zaščito učencev in izobraževalnih ustanov; |
| --- | --- |

Q.

ker otroke še vedno ubijajo, jih samovoljno pridržujejo in vpokličejo v oborožene sile, čeprav je Somalija januarja 2015 ratificirala Konvencijo ZN o otrokovih pravicah in novembra 2015 sprejela deklaracijo o varnih šolah, si čimer se je zavezala k sprejetju konkretnih ukrepov za zaščito učencev in izobraževalnih ustanov;

| R. | ker je EU zagotovila 286 milijonov EUR iz Evropskega razvojnega sklada (2014–2020), predvsem za izvajanje „dogovora“, zlasti izgradnjo države in utrjevanje miru, prehransko varnost, odpornost in izobraževanje; ker se je EU v okviru mirovne pomoči za Afriko tudi zavezala podpori misije AMISOM; |
| --- | --- |

R.

ker je EU zagotovila 286 milijonov EUR iz Evropskega razvojnega sklada (2014–2020), predvsem za izvajanje „dogovora“, zlasti izgradnjo države in utrjevanje miru, prehransko varnost, odpornost in izobraževanje; ker se je EU v okviru mirovne pomoči za Afriko tudi zavezala podpori misije AMISOM;

| 1. | izraža globoko sočutje do žrtev nedavnih terorističnih napadov v Somaliji in njihovih družin ter iskreno obžaluje izgubo življenj; hkrati odločno obsoja storilce teh napadov, za katere naj bi bila odgovorna uporniška skupina Al Šabab; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k okrepitvi nacionalne varnostne arhitekture in zaščiti prebivalstva ter k dodatni podpori, ki naj jo mednarodna skupnost nudi misiji AMISOM in somalijski vladi pri prizadevanjih za izgradnjo miru in stabilnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je trajno stabilnost in mir mogoče doseči zgolj s socialnim vključevanjem, trajnostnim razvojem in dobrim upravljanjem, ki bo temeljilo na demokratičnih načelih in pravni državi, kjer se bosta v celoti spoštovala dostojanstvo in pravice ljudi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je za medsebojno razumevanje in vzpostavitev soglasja za dolgoročen in stabilen mir nujen dialog, ki bo vključeval vse socialne sektorje v državi, tudi klane in plemena, ki sestavljajo somalijski narod; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja dejstvo, da so vlada in regionalni voditelji podprli novo nacionalno varnostno politiko, in vlado poziva, naj pospeši njeno izvajanje, saj Al Šabab še vedno predstavlja grožnjo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj bodo še naprej trdno zavezani sodelovanju s Somalijo pri izgradnji legitimnih institucij ter varnostnega sektorja, za katerega bo odgovorna Somalija, za boj proti terorizmu in zaščito vseh prebivalcev; poudarja, da je to odločilno za konstruktivni razvoj Somalije in varnost v regiji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Afriško unijo, naj zagotovi, da bodo vse države, ki prispevajo vojake, izmenjevale informacije o poročilih o civilnih žrtvah, ki jih pripravijo, ali preiskavah v zvezi z njimi, ki jih izvedejo, s Skupino za sledenje, analizo in odzivanje v zvezi s civilnimi žrtvami (CCTARC), ki je del misije AMISOM, ter da se bodo v skladu z resolucijo varnostnega sveta ZN št. 2297 (2016) te informacije posredovale tudi Organizaciji Združenih narodov in jih vnesle v operativne načrte misije AMISOM; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vlado in EU (v okviru dejavnosti za vzpostavitev pravne države v Somaliji), naj z učinkovitimi nadzornimi mehanizmi zagotovita nadzor nad nacionalno obveščevalno in varnostno agencijo in naj oblikujeta tehnično strokovno znanje za somalijski oddelek za preiskovanje kaznivih dejanj, s katerim bo lahko izvajal temeljite in učinkovite preiskave, v katerih se bodo spoštovale pravice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja, da je Afriška unija opravila preiskavo domnev o spolnem nasilju vojaških enot misije AMISOM; poziva k celovitemu izvajanju priporočil iz poročila in v skladu z resolucijo varnostnega sveta ZN št. 2272 (2016) spodbuja Afriško unijo in države, ki prispevajo vojake, naj zagotovijo, da se bodo domneve ustrezno in temeljito preiskale ter da bodo odgovorni privedeni pred sodišče; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EU k boljšemu nadzoru in krepitvi zmogljivosti, s katerima bo zagotovila odgovornost misije AMISOM za zlorabe, zlasti ker je prav EU odgovorna za večino njenega financiranja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja na spodbuden napredek k bolj vključujočim volitvam in odgovorni vladi od leta 2012 dalje; pozdravlja odločitev nacionalnega vodstvenega foruma, da bo v naslednjih dveh letih spodbujal ustanovitev in registracijo političnih strank pred prihajajočimi volitvami leta 2020 po načelu ena oseba en glas, ter prizadevanja za ponovno vzpostavitev državnih institucij in sprejetje pomembnih novih zakonov o političnih strankah ter o ustanovitvi neodvisne državne komisije za človekove pravice; pozdravlja sprejete sklepe o večji zastopanosti žensk; poudarja, da je izjemno pomemben verodostojen, vključujoč, pregleden in odgovoren volilni proces, ki bo izvoljenemu vodstvu zagotavljal potrebno legitimnost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava, da je podporni urad ZN v Somaliji (UNSOS) z vojaškimi enotami, finančnimi in materialnimi viri pozitivno prispeval k napredku misije AMISOM in misije ZN za pomoč v Somaliji (UNSOM) pri zagotavljanju zaščite civilnega prebivalstva v Somaliji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva somalijsko nacionalno vojsko in misijo AMISOM, naj sprejmeta vse potrebne ukrepe za ustavitev vseh poskusov militantne uporniške skupine Al Šabab, da bi prekinila bližajoči se volilni proces; poudarja, da bi moralo biti zagotavljanje volilnega procesa ključna prednostna naloga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obsoja novačenje in uporabo otrok v varnostnih silah za vojake in ovaduhe, tudi uporabo otrok vojakov, ki so bili ujeti ali so dezertirali; poziva somalijsko vlado, naj to prakso opusti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k odločnejšim ukrepom za zaščito otrok, prizadetih v oboroženih spopadih, pred novačenjem v oborožene sile in skupine ali izkoriščanjem; poziva oblasti, naj otroke, osumljenje sodelovanja z Al Šababom, obravnava predvsem kot žrtve in naj kot vodilna načela upošteva otrokovo korist in standarde mednarodne zaščite; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da ni varnosti brez razvoja in ni razvoja brez varnosti; poziva k večji usklajenosti med varnostnimi in razvojnimi ukrepi, pa tudi k okrepitvi programov, ki bodo spodbujali gospodarski in socialni razvoj ter se spopadali z nerazvitostjo in vzroki ter temelji terorizma; opozarja, da je treba izpuščenim osebam nuditi osnovne storitve in podporo, zlasti da bi se zagotovilo trajnostno ponovno vključevanje beguncev, ki se vračajo v državo; poudarja, da je treba pospešiti konsolidacijo upravne strukture somalijske države in institucij, ki te storitve zagotavljajo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priporoča državam, ki gostijo begunce iz Somalije, naj ob vračanju beguncev realistično upoštevajo varnostne razmere v velikem delu Somalije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi napadov na humanitarne delavce v Somaliji; ponovno poudarja, da je nadvse pomembno, da se humanitarna pomoč dostavi ljudem v stiski v skladu z načeloma neodvisnosti in nevtralnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da ima svoboda izražanja osrednjo vlogo pri oblikovanju demokratične države, zlasti v času političnega preoblikovanja; poziva somalijsko vlado, naj pregleda kazenski zakonik, novi zakon o medijih in drugo zakonodajo in jih uskladi z mednarodnimi obveznostmi Somalije glede pravice do svobodnega izražanja in medijev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ostro obsoja številne uboje in aretacije, obsežna ustrahovanja, zaprtje kritičnih medijskih hiš, zaplembo opreme in blokiranje spletnih mest; somalijske oblasti poziva k nujnim ukrepom, s katerimi bodo zagotovile, da se vse kršitve pravice do svobodnega izražanja v celoti preiščejo, storilci pa privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izraža priznanje UNSOM in Uradu visokega komisarja ZN za človekove pravice, ker sta 4. septembra 2016 objavila poročilo o pravici do svobodnega izražanja v Somaliji, ki je prvo objavljeno poročilo ZN o Somaliji nasploh; poziva ZN k pogostejšim objavam poročil; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva oblasti, naj sprejmejo in izvajajo ustrezne pravne okvirje ter izvedejo potrebne reforme sodstva, ki bodo zadostile potrebi prebivalstva po pravici in zaščiti, saj nekaznovanost ni dopustna; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izraža zaskrbljenost, ker so v večjih somalijskih mestih vse pogostejše prisilne izselitve razseljenih prebivalcev iz javnih in zasebnih namestitev; opozarja, da je treba pri izselitvah spoštovati ustrezne nacionalne in mednarodne okvire; somalijsko zvezno vlado in vse akterje poziva, naj poiščejo trajnostne konkretne rešitve za probleme razseljenih oseb; poziva somalijsko vlado, naj ob podpori svojih partnerjev oblikuje pogoje za prostovoljno dostojno vračanje beguncev, ko bodo varnostne razmere v državi to omogočale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, predsedniku, predsedniku vlade in parlamentu Somalije, generalnemu sekretarju ZN, varnostnemu svetu ZN, Svetu ZN za človekove pravice in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

24.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/132 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/132

---

P8_TA(2016)0351

Zimbabve

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o Zimbabveju (2016/2882(RSP))

(2018/C 204/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Zimbabveju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Zimbabveju,

| — | ob upoštevanju lokalne izjave EU o nasilju z dne 12. julija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lokalne izjave EU o nasilju z dne 12. julija 2016,

| — | ob upoštevanju lokalne izjave EU o ugrabitvi Itaija Dzamare z dne 9. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lokalne izjave EU o ugrabitvi Itaija Dzamare z dne 9. marca 2016,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2016/220 z dne 15. februarja 2016 o spremembi Sklepa Sveta 2011/101/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2016/220 z dne 15. februarja 2016 o spremembi Sklepa Sveta 2011/101/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju (1),

| — | ob upoštevanju splošnega političnega dogovora, ki so ga leta 2008 podpisale tri najpomembnejše politične stranke, in sicer ZANU PF, MDC-T in MDC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega političnega dogovora, ki so ga leta 2008 podpisale tri najpomembnejše politične stranke, in sicer ZANU PF, MDC-T in MDC,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz junija 1981, ki jo je Zimbabve ratificiral, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz junija 1981, ki jo je Zimbabve ratificiral,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije OZN o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije OZN o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju zimbabvejske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zimbabvejske ustave,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker prebivalci Zimbabveja že več let trpijo pod avtoritarnim režimom predsednika Mugabeja, ki se ohranja na oblasti s korupcijo, nasiljem, prirejenimi volitvami in krutim varnostnim aparatom; ker prebivalci Zimbabveja že desetletja ne poznajo resnične svobode, mnogi med njimi, mlajši od trideset let, pa poznajo zgolj življenje v revščini in nasilnem zatiranju; |
| --- | --- |

A.

ker prebivalci Zimbabveja že več let trpijo pod avtoritarnim režimom predsednika Mugabeja, ki se ohranja na oblasti s korupcijo, nasiljem, prirejenimi volitvami in krutim varnostnim aparatom; ker prebivalci Zimbabveja že desetletja ne poznajo resnične svobode, mnogi med njimi, mlajši od trideset let, pa poznajo zgolj življenje v revščini in nasilnem zatiranju;

| B. | ker v Zimbabveju, ki je že tako prežet s krizami, znova prihaja do vse večjih nemirov zaradi pomanjkanja gotovine, visoke stopnje brezposelnosti, državne korupcije ter prizadevanja oblasti, da bi zadušila svobodo izražanja in politično opozicijo; ker se različne strani borijo za vpliv v pričakovanju konca Mugabejeve vladavine; |
| --- | --- |

B.

ker v Zimbabveju, ki je že tako prežet s krizami, znova prihaja do vse večjih nemirov zaradi pomanjkanja gotovine, visoke stopnje brezposelnosti, državne korupcije ter prizadevanja oblasti, da bi zadušila svobodo izražanja in politično opozicijo; ker se različne strani borijo za vpliv v pričakovanju konca Mugabejeve vladavine;

| C. | ker je delo, ki ga je Tendai Biti opravil za stabilizacijo gospodarstva in povečanje prihodka države, po padcu koalicijske vlade v letu 2013 izničeno zaradi ponovne vzpostavitve sistema pokroviteljstva, kleptokracije in strahu; ker se Zimbabve sooča z najhujšo gospodarsko krizo po hiperinflaciji leta 2008; ker je vlada dejansko bankrotirala; |
| --- | --- |

C.

ker je delo, ki ga je Tendai Biti opravil za stabilizacijo gospodarstva in povečanje prihodka države, po padcu koalicijske vlade v letu 2013 izničeno zaradi ponovne vzpostavitve sistema pokroviteljstva, kleptokracije in strahu; ker se Zimbabve sooča z najhujšo gospodarsko krizo po hiperinflaciji leta 2008; ker je vlada dejansko bankrotirala;

| D. | ker se od maja 2016 na tisoče protestnikov – neformalni trgovci, brezposelni mladi, sedaj pa še delavci – zbira na ulicah v številnih mestnih središčih po vsem Zimbabveju, kjer protestirajo proti izgubi delovnih mest, množični brezposelnosti in nesposobnosti vlade, da izpolni najosnovnejša gospodarska pričakovanja ljudstva, in sicer trg dela, ki bi zagotavljal delovna mesta, javni sektor, ki bi pravočasno prejemal plačo, zaupanja vredna in stabilna valuta ter dostopne cene; ker le vojska dobiva redno plačilo v kolikor toliko vredni valuti; |
| --- | --- |

D.

ker se od maja 2016 na tisoče protestnikov – neformalni trgovci, brezposelni mladi, sedaj pa še delavci – zbira na ulicah v številnih mestnih središčih po vsem Zimbabveju, kjer protestirajo proti izgubi delovnih mest, množični brezposelnosti in nesposobnosti vlade, da izpolni najosnovnejša gospodarska pričakovanja ljudstva, in sicer trg dela, ki bi zagotavljal delovna mesta, javni sektor, ki bi pravočasno prejemal plačo, zaupanja vredna in stabilna valuta ter dostopne cene; ker le vojska dobiva redno plačilo v kolikor toliko vredni valuti;

| E. | ker protestno gibanje, ki ga vodi duhovnik Evan Mawarire in ki uporablja oznako #ThisFlag, uživa podporo cerkva in srednjega razreda, ki se do sedaj niso vpletali v ulično politiko; |
| --- | --- |

E.

ker protestno gibanje, ki ga vodi duhovnik Evan Mawarire in ki uporablja oznako #ThisFlag, uživa podporo cerkva in srednjega razreda, ki se do sedaj niso vpletali v ulično politiko;

| F. | ker je 6. julija 2016 opozicijsko gibanje #ThisFlag pozvalo k enodnevni vsedržavni stavki v protest proti neukrepanju vlade zoper korupcijo, nekaznovanje in revščino; ker so zato številne trgovine in podjetja v prestolnici ostali zaprti, protest pa so oblasti kruto zatrle; |
| --- | --- |

F.

ker je 6. julija 2016 opozicijsko gibanje #ThisFlag pozvalo k enodnevni vsedržavni stavki v protest proti neukrepanju vlade zoper korupcijo, nekaznovanje in revščino; ker so zato številne trgovine in podjetja v prestolnici ostali zaprti, protest pa so oblasti kruto zatrle;

| G. | ker je bil Promise Mkwananzi, vodja socialnega gibanja #Tajamuka, povezanega z vsedržavno stavko julija 2016, ki je bil aretiran in obtožen spodbujanja k javnemu nasilju, proti plačilu varščine izpuščen; ker je bila med protestom julija aretirana še ena aktivistka tega gibanja, Linda Masarira, še vedno v priporu; |
| --- | --- |

G.

ker je bil Promise Mkwananzi, vodja socialnega gibanja #Tajamuka, povezanega z vsedržavno stavko julija 2016, ki je bil aretiran in obtožen spodbujanja k javnemu nasilju, proti plačilu varščine izpuščen; ker je bila med protestom julija aretirana še ena aktivistka tega gibanja, Linda Masarira, še vedno v priporu;

| H. | ker se številni protesti zdaj organizirajo prek družbenih medijev in ker so zimbabvejske oblasti blokirale dostop do spleta in aplikacijo za pisanje sporočil WhatsApp, da bi otežile organizacijo protestov; |
| --- | --- |

H.

ker se številni protesti zdaj organizirajo prek družbenih medijev in ker so zimbabvejske oblasti blokirale dostop do spleta in aplikacijo za pisanje sporočil WhatsApp, da bi otežile organizacijo protestov;

| I. | ker je bilo med protesti aretiranih več sto ljudi; ker je 26. avgusta 2016 prišlo do krvavih spopadov v prestolnici Harare, ko se policija ni zmenila za sodni odlok in je pretepla na tisoče protestnikov, ki so se zbrali pod okriljem združenja za reformo nacionalnih volitev (National Election Reform Agenda), da bi izrazili nasprotovanje neizvedeni volilni reformi pred težko pričakovanimi državnimi volitvami leta 2018; ker so številni, ki so bili pridržani, še vedno zaprti, za mnoge pa se ne ve, kje so; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo med protesti aretiranih več sto ljudi; ker je 26. avgusta 2016 prišlo do krvavih spopadov v prestolnici Harare, ko se policija ni zmenila za sodni odlok in je pretepla na tisoče protestnikov, ki so se zbrali pod okriljem združenja za reformo nacionalnih volitev (National Election Reform Agenda), da bi izrazili nasprotovanje neizvedeni volilni reformi pred težko pričakovanimi državnimi volitvami leta 2018; ker so številni, ki so bili pridržani, še vedno zaprti, za mnoge pa se ne ve, kje so;

| J. | ker predsednik Mugabe, ki je na oblasti že od razglasitve neodvisnosti leta 1980, znova kandidira in ker je več članov njegove vlade zavrnilo pozive k volilni reformi pred volitvami leta 2018; |
| --- | --- |

J.

ker predsednik Mugabe, ki je na oblasti že od razglasitve neodvisnosti leta 1980, znova kandidira in ker je več članov njegove vlade zavrnilo pozive k volilni reformi pred volitvami leta 2018;

| K. | ker so veterani boja za neodvisnost, nekoč Mugabejevi tesni zavezniki v vladajoči stranki, bojkotirali njegov govor 8. avgusta 2016 ter obsodili njegove težnje k diktaturi in neuspeh pri reševanju hude gospodarske krize, ki državo pesti že od leta 2000; ker je predsednik to označil kot bojkot in izdajo ter v odziv dal zapreti tri člane nacionalnega združenja veteranov boja za neodvisnost; |
| --- | --- |

K.

ker so veterani boja za neodvisnost, nekoč Mugabejevi tesni zavezniki v vladajoči stranki, bojkotirali njegov govor 8. avgusta 2016 ter obsodili njegove težnje k diktaturi in neuspeh pri reševanju hude gospodarske krize, ki državo pesti že od leta 2000; ker je predsednik to označil kot bojkot in izdajo ter v odziv dal zapreti tri člane nacionalnega združenja veteranov boja za neodvisnost;

| L. | ker je 2. septembra 2016 policija sprožila zakonski instrument 101A, s katerim se prepovedo vse demonstracije v središču Harareja, in to le nekaj ur preden je 18 političnih strank nameravalo v prestolnici organizirati velik protestni shod; |
| --- | --- |

L.

ker je 2. septembra 2016 policija sprožila zakonski instrument 101A, s katerim se prepovedo vse demonstracije v središču Harareja, in to le nekaj ur preden je 18 političnih strank nameravalo v prestolnici organizirati velik protestni shod;

| M. | ker je 7. septembra 2016 višje sodišče to prepoved za sedem dni zamrznilo in ker je bila ta odločba sprejeta le nekaj dni po tem, ko je predsednik Mugabe posegel v neodvisnost sodstva in zimbabvejske sodnike okrcal zaradi „nepremišljenih“ odločb, ki dovoljujejo proteste proti njegovi vladi; |
| --- | --- |

M.

ker je 7. septembra 2016 višje sodišče to prepoved za sedem dni zamrznilo in ker je bila ta odločba sprejeta le nekaj dni po tem, ko je predsednik Mugabe posegel v neodvisnost sodstva in zimbabvejske sodnike okrcal zaradi „nepremišljenih“ odločb, ki dovoljujejo proteste proti njegovi vladi;

| N. | ker je zimbabvejska komisija za človekove pravice izjavila, da se pomoč v hrani, zbrana za lačne prebivalce po vaseh, ki jih je prizadela suša po vsej državi, deli po strankarski pripadnosti in da uradniki stranke Zanu PF nočejo deliti hrane podpornikom opozicijskih strank; ker je zimbabvejska vlada februarja 2016 razglasila katastrofalne razmere, saj naj bi po njeni oceni do januarja 2017 pomoč v hrani potrebovalo kar 4,5 milijona ljudi, lakota pa naj bi ogrožala skoraj polovico podeželskega prebivalstva; |
| --- | --- |

N.

ker je zimbabvejska komisija za človekove pravice izjavila, da se pomoč v hrani, zbrana za lačne prebivalce po vaseh, ki jih je prizadela suša po vsej državi, deli po strankarski pripadnosti in da uradniki stranke Zanu PF nočejo deliti hrane podpornikom opozicijskih strank; ker je zimbabvejska vlada februarja 2016 razglasila katastrofalne razmere, saj naj bi po njeni oceni do januarja 2017 pomoč v hrani potrebovalo kar 4,5 milijona ljudi, lakota pa naj bi ogrožala skoraj polovico podeželskega prebivalstva;

| O. | ker je bila 9. marca 2016 prva obletnica ugrabitve borca za človekove pravice Itaija Dzamare; ker je višje sodišče vladi ukazalo, naj ga poišče, in o napredku vsak drugi teden poroča sodišču, dokler ga ne najde; |
| --- | --- |

O.

ker je bila 9. marca 2016 prva obletnica ugrabitve borca za človekove pravice Itaija Dzamare; ker je višje sodišče vladi ukazalo, naj ga poišče, in o napredku vsak drugi teden poroča sodišču, dokler ga ne najde;

| P. | ker je Zimbabve podpisnik Sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 96 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistven element sodelovanja AKP-EU; |
| --- | --- |

P.

ker je Zimbabve podpisnik Sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 96 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistven element sodelovanja AKP-EU;

| Q. | ker je bilo februarja 2016 manjše število omejevalnih ukrepov EU zoper Zimbabve obnovljenih do 20. februarja 2017; ker bodo zamrznitev sredstev in prepovedi potovanja še naprej veljali za predsednika Mugabeja, Grace Mugabe in podjetje Zimbabwe Defence Industries; ker embargo na orožje še vedno velja; ker je EU že odpravila omejitve za 78 ljudi in 8 pravnih oseb; |
| --- | --- |

Q.

ker je bilo februarja 2016 manjše število omejevalnih ukrepov EU zoper Zimbabve obnovljenih do 20. februarja 2017; ker bodo zamrznitev sredstev in prepovedi potovanja še naprej veljali za predsednika Mugabeja, Grace Mugabe in podjetje Zimbabwe Defence Industries; ker embargo na orožje še vedno velja; ker je EU že odpravila omejitve za 78 ljudi in 8 pravnih oseb;

| R. | ker je bilo v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada za nacionalni okvirni program za Zimbabve za obdobje 2014–2020 dodeljenih 234 milijonov EUR, namenjenih predvsem trem osrednjim sektorjem, in sicer zdravstvu, gospodarskemu razvoju na osnovi kmetijstva ter upravljanju in krepitvi institucij; |
| --- | --- |

R.

ker je bilo v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada za nacionalni okvirni program za Zimbabve za obdobje 2014–2020 dodeljenih 234 milijonov EUR, namenjenih predvsem trem osrednjim sektorjem, in sicer zdravstvu, gospodarskemu razvoju na osnovi kmetijstva ter upravljanju in krepitvi institucij;

| 1. | je globoko zaskrbljen, ker se je v Zimbabveju v zadnjih mesecih okrepilo nasilje nad protestniki; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je vlada nedavno napovedala enomesečno prepoved protestov; poziva vlado in vse politične stranke v Zimbabveju, naj spoštujejo pravico do mirnih protestov in se posvetijo reševanju resnično perečih vprašanj, zimbabvejske oblasti tudi poziva, naj raziščejo obtožbe o prekomerni uporabi sile in drugih zlorabah človekovih pravic, ki so jih zagrešili pripadniki policije, in jih pokličejo na odgovornost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zaskrbljen zaradi naraščanja samovoljnih aretacij zagovornikov človekovih pravic in udeležencev mirnih in zakonitih protestov ter poziva k spoštovanju načela pravne države in uveljavljanju ustave; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva zimbabvejske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse politične zapornike; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obsoja nedavne izjave predsednika Mugabeja, ko je napadel zimbabvejsko sodstvo, in poziva zimbabvejske oblasti, naj ne posegajo v njegovo neodvisnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi spomniti, da se je Zimbabve v okviru splošnega političnega dogovora zavezal, da bodo njegova zakonodaja ter njegovi postopki in praksa skladni z mednarodnimi načeli in pravom o človekovih pravicah, vključno s svobodo zbiranja, združevanja in izražanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja na posebne stiske številnih žensk v Zimbabveju in poziva, da je treba spoštovati njihove pravice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da bi morala Svet in Komisija podrobno analizirati, ali je primerno, da bi ponovno uvedli nekatere omejevalne ukrepe, ter pri tem pojasniti, da bodo odpravljeni in da bo zagotovljen sveženj pomoči, ko bo Zimbabve resnično na poti demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, še posebej pa bi morala poudariti, da bo zagotovljena pomoč za podporo svobodnemu in poštenemu volilnemu procesu in reformi policije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k mirnemu prenosu oblasti, ki bo temeljil na svobodnem in poštenem volilnem procesu, načelih pravne države in spoštovanju človekovih pravic, kar bo utrlo pot razvoju svobodne, cvetoče in pluralistične demokracije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odločno obsoja oviranje pomoči v hrani iz političnih razlogov; je zaskrbljen, da bi bili sprejeti še novi ukrepi, ki bi prizadeli kmetijsko proizvodnjo, in poziva k sprejetju ukrepov za večjo prehransko varnost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi ugrabitve Itaija Dzamare; poziva, da je treba spoštovati načelo habeas corpus in odgovorne za njegovo ugrabitev privesti pred sodišče; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vztraja, naj EU zagotovi, da bodo sredstva, ki so dodeljena Zimbabveju za nacionalni okvirni program, v sektorjih, ki jih ta program zajema, učinkovito porabljena, in poziva zimbabvejsko vlado, naj Komisiji omogoči neoviran dostop do projektov, ki jih financira EU, in naj poveča svojo odprtost tehnični pomoči pri skupno dogovorjenih projektih in programih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, kako pomembno je, da EU v skladu s členoma 8 in 96 Sporazuma iz Cotonouja začne politični dialog z zimbabvejskimi oblastmi in tako potrdi svojo zavezanost podpori lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Južnoafriško razvojno skupnost in Commonwealth, naj se ponovno zavežeta, da se bosta Zimbabveju pomagala vrniti na pot demokracije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Evropski službi za zunanje delovanje, vladi in parlamentu Zimbabveja, vladam Južnoafriške razvojne skupnosti, komisiji Afriške unije, vseafriškemu parlamentu, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU in generalnemu sekretarju Commonwealtha. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  UL L 40, 17.2.2016, str. 11.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/136 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/136

---

P8_TA(2016)0356

Ključni cilji za srečanje CITES CoP 17 v Johannesburgu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o strateških ciljih EU za 17. konferenco pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki bo potekala od 24. septembra do 5. oktobra 2016 v Johannesburgu v Južni Afriki (2016/2664(RSP))

(2018/C 204/17)

Evropski parlament,

| — | ker se biotska raznovrstnost po svetu močno zmanjšuje, pri čemer smo priča šestemu valu množičnega izumiranja vrst; |
| --- | --- |

—

ker se biotska raznovrstnost po svetu močno zmanjšuje, pri čemer smo priča šestemu valu množičnega izumiranja vrst;

| — | ker so gozdovi in tropski gozdni masivi najpomembnejša območja biotske raznovrstnosti na svetu ter so bistveni za preživetje prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst ter domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

—

ker so gozdovi in tropski gozdni masivi najpomembnejša območja biotske raznovrstnosti na svetu ter so bistveni za preživetje prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst ter domorodnih ljudstev;

| — | ob upoštevanju prihodnje 17. konference pogodbenic (CoP 17) Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki bo potekala od 24. septembra do 5. oktobra 2016 v Johannesburgu v Južni Afriki; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihodnje 17. konference pogodbenic (CoP 17) Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki bo potekala od 24. septembra do 5. oktobra 2016 v Johannesburgu v Južni Afriki;

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 69/314 o boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, ki je bila sprejeta 30. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 69/314 o boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, ki je bila sprejeta 30. julija 2015,

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o glavnih ciljih za konferenco pogodbenic konvencije CITES v Johannesburgu v Južni Afriki od 24. septembra do 5. oktobra 2016 (O-000088/2016 – B8-0711/2016 in O-000089/2016 – B8-0712/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o glavnih ciljih za konferenco pogodbenic konvencije CITES v Johannesburgu v Južni Afriki od 24. septembra do 5. oktobra 2016 (O-000088/2016 – B8-0711/2016 in O-000089/2016 – B8-0712/2016),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je konvencija CITES največji svetovni sporazum o ohranjanju prostoživečih vrst, ki ima 181 pogodbenic, med njimi tudi Evropsko unijo in njenih 28 držav članic; |
| --- | --- |

A.

ker je konvencija CITES največji svetovni sporazum o ohranjanju prostoživečih vrst, ki ima 181 pogodbenic, med njimi tudi Evropsko unijo in njenih 28 držav članic;

| B. | ker je cilj te konvencije zagotoviti, da mednarodna trgovina s prostoživečimi živalmi in rastlinami ne bo ogrožala preživetja teh vrst; |
| --- | --- |

B.

ker je cilj te konvencije zagotoviti, da mednarodna trgovina s prostoživečimi živalmi in rastlinami ne bo ogrožala preživetja teh vrst;

| C. | ker po podatkih z rdečega seznama ogroženih vrst Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN) izumrtje grozi več kot 23 000 vrstam, ki predstavljajo okoli 30 % od 79 837 vrst, ki jih ocenjuje ta zveza; |
| --- | --- |

C.

ker po podatkih z rdečega seznama ogroženih vrst Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN) izumrtje grozi več kot 23 000 vrstam, ki predstavljajo okoli 30 % od 79 837 vrst, ki jih ocenjuje ta zveza;

| D. | ker v vlažnih tropskih gozdovih živi 50 do 80 % kopenskih živalskih in rastlinskih vrst; ker so ta območja danes še posebno ogrožena, zlasti zaradi trženja vrst ter izkoriščanja tropskih gozdov in podtalja; ker imata krčenje gozdov in nezakonita prodaja lesa katastrofalne posledice za ohranjanje rastlinskih in živalskih vrst v gozdovih; |
| --- | --- |

D.

ker v vlažnih tropskih gozdovih živi 50 do 80 % kopenskih živalskih in rastlinskih vrst; ker so ta območja danes še posebno ogrožena, zlasti zaradi trženja vrst ter izkoriščanja tropskih gozdov in podtalja; ker imata krčenje gozdov in nezakonita prodaja lesa katastrofalne posledice za ohranjanje rastlinskih in živalskih vrst v gozdovih;

| E. | ker se z intenzivnim ribolovom, komercialnim lovom ter neomejenim izkoriščanjem mikroorganizmov in virov pod morskim dnom ogroža morska biotska raznovrstnost; |
| --- | --- |

E.

ker se z intenzivnim ribolovom, komercialnim lovom ter neomejenim izkoriščanjem mikroorganizmov in virov pod morskim dnom ogroža morska biotska raznovrstnost;

| F. | ker se populacije številnih vrst, ki so tarča trofejnega lova, močno zmanjšujejo; ker so države članice EU v desetih letih prijavile uvoz skoraj 117 000 lovskih trofej prostoživečih vrst, navedenih v dodatkih h konvenciji CITES; |
| --- | --- |

F.

ker se populacije številnih vrst, ki so tarča trofejnega lova, močno zmanjšujejo; ker so države članice EU v desetih letih prijavile uvoz skoraj 117 000 lovskih trofej prostoživečih vrst, navedenih v dodatkih h konvenciji CITES;

| G. | ker se je nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami razvila v organiziran mednarodni kriminal, ki izredno negativno vpliva na biotsko raznovrstnost in preživetje lokalnega prebivalstva, saj mu jemlje zakonit dohodek ter povzroča negotovost in nestabilnost; |
| --- | --- |

G.

ker se je nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami razvila v organiziran mednarodni kriminal, ki izredno negativno vpliva na biotsko raznovrstnost in preživetje lokalnega prebivalstva, saj mu jemlje zakonit dohodek ter povzroča negotovost in nestabilnost;

| H. | ker je nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami postala četrti največji črni trg za trgi z mamili, ljudmi in orožjem; ker ima internet ključno vlogo pri omogočanju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami; ker se omenjenih oblik nezakonite trgovine poslužujejo tudi teroristične skupine za financiranje svojih operacij; ker za kazniva dejanja v zvezi z nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami niso predpisane dovolj stroge kazni; |
| --- | --- |

H.

ker je nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami postala četrti največji črni trg za trgi z mamili, ljudmi in orožjem; ker ima internet ključno vlogo pri omogočanju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami; ker se omenjenih oblik nezakonite trgovine poslužujejo tudi teroristične skupine za financiranje svojih operacij; ker za kazniva dejanja v zvezi z nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami niso predpisane dovolj stroge kazni;

| I. | ker ima pri nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami osrednjo vlogo korupcija; |
| --- | --- |

I.

ker ima pri nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami osrednjo vlogo korupcija;

| J. | ker obstajajo dokazi, da se osebki, ulovljeni v divjini, „perejo“ prek goljufive uporabe dovoljenj in trditev v okviru CITES, da so živali vzrejene v ujetništvu; |
| --- | --- |

J.

ker obstajajo dokazi, da se osebki, ulovljeni v divjini, „perejo“ prek goljufive uporabe dovoljenj in trditev v okviru CITES, da so živali vzrejene v ujetništvu;

| K. | ker je EU velik tranzitni in ciljni trg za nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami, zlasti pticami, želvami, plazilci in rastlinskimi vrstami (1), navedenimi v dodatkih h konvenciji CITES; |
| --- | --- |

K.

ker je EU velik tranzitni in ciljni trg za nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami, zlasti pticami, želvami, plazilci in rastlinskimi vrstami (1), navedenimi v dodatkih h konvenciji CITES;

| L. | ker je v Evropi in po svetu vse več hišnih ljubljencev eksotičnih vrst, s katerimi se nezakonito trguje; ker se lahko te živali v primeru pobega nenadzorovano razširijo z morebitnimi posledicami za okolje, javno zdravje in varnost; |
| --- | --- |

L.

ker je v Evropi in po svetu vse več hišnih ljubljencev eksotičnih vrst, s katerimi se nezakonito trguje; ker se lahko te živali v primeru pobega nenadzorovano razširijo z morebitnimi posledicami za okolje, javno zdravje in varnost;

| M. | ker EU in njene države članice zagotavljajo precejšnjo finančno in logistično podporo za CITES ter odpravljanje nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami v številnih tretjih državah; |
| --- | --- |

M.

ker EU in njene države članice zagotavljajo precejšnjo finančno in logistično podporo za CITES ter odpravljanje nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami v številnih tretjih državah;

| N. | ker so vrste, zaščitene v okviru konvencije CITES, navedene v dodatkih glede na ohranitveni status in ravni mednarodne trgovine, pri čemer so v Dodatku I navedene vrste, ki jim grozi izginotje in za katere je trgovina prepovedana, v Dodatku II pa vrste, kjer je treba trgovino nadzorovati, da se prepreči izkoriščanje, neskladno z njihovim preživetjem; |
| --- | --- |

N.

ker so vrste, zaščitene v okviru konvencije CITES, navedene v dodatkih glede na ohranitveni status in ravni mednarodne trgovine, pri čemer so v Dodatku I navedene vrste, ki jim grozi izginotje in za katere je trgovina prepovedana, v Dodatku II pa vrste, kjer je treba trgovino nadzorovati, da se prepreči izkoriščanje, neskladno z njihovim preživetjem;

| O. | ker so vrste iz Dodatka I h konvenciji CITES močno zaščitene; ker je prepovedana vsakršna trgovinska menjava vrst, navedenih v tem dodatku, z izdajo dovoljenj za prodajo odvzetih osebkov ali proizvodov (npr. slonovine, tigrovih proizvodov ali nosorogovih oklov) pa bi razvrednotili namen omenjene konvencije; |
| --- | --- |

O.

ker so vrste iz Dodatka I h konvenciji CITES močno zaščitene; ker je prepovedana vsakršna trgovinska menjava vrst, navedenih v tem dodatku, z izdajo dovoljenj za prodajo odvzetih osebkov ali proizvodov (npr. slonovine, tigrovih proizvodov ali nosorogovih oklov) pa bi razvrednotili namen omenjene konvencije;

| P. | ker so ključna prizadevanja za večjo preglednost pri sprejemanju odločitev; |
| --- | --- |

P.

ker so ključna prizadevanja za večjo preglednost pri sprejemanju odločitev;

| 1. | pozdravlja pristop EU h konvenciji CITES; meni, da je ta pristop pomemben korak pri zagotavljanju, da bo lahko EU še naprej uresničevala vsesplošne cilje svoje okoljske politike ter uredbo o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, in pri spodbujanju politik za trajnostni razvoj v okviru agende EU 2030; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zlasti pozdravlja, da EU prvič sodeluje kot pogodbenica, ter podpira predloge EU in njenih držav članic, zlasti predlagani resoluciji o korupciji in lovskih trofejah, širitev varstva v okviru CITES na številne vrste, ki se v EU uvažajo predvsem kot hišni ljubljenci, ter predlagane spremembe resolucije 13.7 (Rev. CoP 14) o nadzoru trgovanja z osebnimi in gospodinjskimi predmeti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je s pristopom EU h konvenciji CITES pravni status EU v tej konvenciji postal preglednejši za tretje države pogodbenice konvencije; meni, da je logično in potrebno, da se Evropski uniji v celoti omogoči doseganje ciljev v okviru njene okoljske politike; želi opomniti, da lahko Komisija v imenu EU na podlagi pristopa zastopa skladno stališče EU na področju delovanja konvencije in da ima lahko bistveno vlogo pri pogajanjih na konferencah pogodbenic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je EU leta 2015 postala pogodbenica konvencije CITES in da bo na konferencah pogodbenic z 28 glasovi glasovala o vprašanjih s področja pristojnosti EU; v zvezi s tem podpira spremembe poslovnika konference pogodbenic, ki odražajo besedilo konvencije o glasovanju po organizacijah za regionalno gospodarsko povezovanje in so skladne s tem, kar že več let vključujejo drugi mednarodni sporazumi, ter ugovarja temu, da bi izračun glasov Evropske unije temeljil na številu držav članic, ki so ob začetku dejanskega glasovanja ustrezno akreditirane za zasedanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja nedavno sprejeti akcijski načrt EU proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, katerega cilj je preprečiti takšno trgovino z odpravljanjem glavnih vzrokov zanjo, izboljšanjem izvajanja in izvrševanja obstoječih pravil in učinkovitejšim bojem proti organiziranemu kriminalu, ki je povezan s prostoživečimi vrstami; pozdravlja vključitev poglavja o krepitvi globalnega partnerstva med državami izvora, potrošnje in tranzita proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami v omenjeni akcijski načrt; poziva EU in njene države članice, naj sprejmejo in izvajajo okrepljen akcijski načrt, ki bo kazal veliko evropsko zavezanost k boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podpira pobudo Komisije in držav članic za dogovor o splošnih smernicah glede trofejnega lova v okviru CITES, da bi omogočili boljši mednarodni nadzor nad trajnostnim izvorom lovskih trofej vrst, navedenih v Dodatku I ali II; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU in njene države članice, naj pri vseh odločitvah o delovnih dokumentih in uvrstitvi na seznam (kot je določeno v resoluciji CITES 9.24 (Rev. CoP 16)), zlasti glede uvoza lovskih trofej vrst iz konvencije CITES, spoštujejo previdnostno načelo glede zaščite vrst in pri tem zlasti upoštevajo načelo, po katerem plača uporabnik, načelo preventivnega delovanja in ekosistemski pristop; EU in njene države članice tudi poziva, naj spodbujajo odpravo izjem za dovoljenja za vse lovske trofeje vrst, navedenih v konvenciji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva, naj vse odločitve, sprejete v okviru konvencije CITES in na 17. konferenci pogodbenic, temeljijo na znanosti, natančni analizi in pravičnem posvetovanju z državami, na katere vplivajo, ter naj se sprejmejo v sodelovanju z lokalnimi skupnostmi; poudarja, da bi morala vsa zakonodaja o prostoživečih vrstah spodbujati prebivalce podeželja, naj si prizadevajo za ohranjanje narave, tako da se njihove koristi povežejo s stanjem biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spodbuja pogodbenice konvencije CITES, naj na vseh ustreznih ravneh okrepijo sodelovanje, usklajevanje in sinergijo med konvencijami na področju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj uvedejo sodelovanje, usklajevanje in hitro izmenjavo informacij med vsemi ustreznimi agencijami, ki so vključene v izvajanje konvencije CITES, zlasti carinskimi organi, policijo, obmejnimi veterinarskimi in fitosanitarnimi inšpekcijskimi službami ter drugimi organi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | spodbuja Evropsko unijo in njene države članice, naj promovirajo in podpirajo pobude za večjo zaščito vrst, za katere je EU pomemben tranzitni ali ciljni trg, pred učinki mednarodne trgovine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zaskrbljen, ker je meja med zakonito in nezakonito trgovino z vrstami in njihovimi proizvodi zelo tanka, veliki večini prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst pa zaradi vplivov človekove dejavnosti in globalnega segrevanja grozi izumrtje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU, naj sprejme zakonodajo za zmanjšanje nezakonite trgovine, tako da prepove uvoz, izvoz, kupovanje ali prodajo prostoživečih živali ali rastlin, ki so pridobljene, v lasti, se prevažajo ali prodajajo v nasprotju z zakonodajo izvorne ali tranzitne države; |
| --- | --- |

13.

| 14. | se zlasti zavezuje, da bo vse države članice odločno spodbujal, naj prepovejo izvoz neobdelane slonovine, kot so to že storili v Nemčiji, na Švedskem, v Združenem kraljestvu in nekaterih zveznih državah ZDA, naj bodo previdnejše pri potrdilih za trženje na njihovem ozemlju, naj se učinkovito borijo proti goljufijam, zlasti na obmejnih območjih, naj začnejo uničevati nezakonito slonovino ter naj uvedejo strožje kazni za nezakonito trgovino z zaščitenimi vrstami (zlasti sloni, nosorogi, tigri, primati in vrstami tropskega lesa); |
| --- | --- |

14.

| 15. | v zvezi s členi III, IV in V konvencije spodbuja EU, njene države članice ter širši krog držav pogodbenic konvencije CITES, naj promovirajo in podpirajo pobude za izboljšanje dobrobiti živih živali, navedenih v konvenciji, s katerimi se trguje; te pobude vključujejo mehanizme, s katerimi bi se zagotovilo, da je „vsak živ osebek pripravljen na prevoz in prepeljan tako, da bosta ogroženost zdravja in nevarnost za poškodbe ali kruto ravnanje z njim čim manjši“, da so ciljne destinacije ustrezno prilagojene za njihovo bivanje in skrb zanje ter da se pri odvzemu živih osebkov upošteva njihova dobrobit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je zaskrbljen zaradi morebitnih posledic „zanašanja na izumrtje“ ali kupovanja proizvodov v upanju, da bo ta vrsta kmalu izumrla, za zaščito ogroženih živalskih in rastlinskih vrst; poziva pogodbenice in sekretariat konvencije CITES, naj izvedejo dodatne raziskave o tem, ali k temu prispevajo nastajajoči finančni produkti in tehnologije, kot je bitcoin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | se zaveda, da imajo pomembno vlogo opazovalci v okviru konvencije CITES, saj posredujejo strokovno znanje o vrstah in trgovini ter obenem podpirajo krepitev zmogljivosti pri pogodbenicah; |
| --- | --- |

17.

Preglednost pri sprejemanju odločitev

| 18. | meni, da je preglednost pri sprejemanju odločitev v mednarodnih okoljskih institucijah bistvena za njihovo učinkovitost; pozdravlja vsa prostovoljna in postopkovna prizadevanja za večjo preglednost pri upravljanju konvencije CITES ter odločno nasprotuje uveljavitvi tajnega glasovanja kot splošne prakse v okviru te konvencije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja odločitev 16. konference pogodbenic, da morajo člani odborov za živali in rastline predložiti izjavo o navzkrižju interesov, vendar priznava, da ta zahteva temelji zgolj na samooceni članov; obžaluje, da člani teh odborov doslej niso podajali izjav o morebitnem navzkrižju finančnih interesov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva sekretariat CITES, naj preuči možnosti za ustanovitev neodvisnega odbora za nadzor ali razširitev mandata stalnega odbora, ki bi vključeval neodvisen odbor za pregled, s čimer bi vzpostavili varnostni ukrep za nadzor pri določbah o navzkrižju interesov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da je preglednost nujna za vsak postopek financiranja in pogoj za dobro upravljanje, zato podpira resolucijo o finančni podpori delegatov, ki jo predlaga EU (2); |
| --- | --- |

21.

Poročanje

| 22. | meni, da je sledljivost nujna za zakonito in trajnostno trgovino komercialne ali nekomercialne narave ter bistvena pri prizadevanjih EU za boj proti korupciji ter nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami ter divjemu lovu teh vrst, ki velja za četrti največji nezakoniti trg na svetu; pri tem poudarja, da morajo vse pogodbenice uvesti elektronski sistem za izdajanje dovoljenj, ki bi ga morale organizirati skupaj in na pregleden način; toda priznava, da se nekatere pogodbenice pri tem soočajo s tehničnimi izzivi, in spodbuja pomoč pri krepitvi zmogljivosti, da bodo lahko elektronski sistem za izdajanje dovoljenj izvajale vse pogodbenice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja odločitev o rednem poročanju pogodbenic konvencije CITES o nezakoniti trgovini, sprejeto na 16. konferenci pogodbenic; meni, da nova oblika letnega poročanja o nezakoniti trgovini, kot je vključena v obvestilo pogodbenicam konvencije št. 2016/007, pomembno prispeva k boljšemu razumevanju nezakonite trgovine s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ter spodbuja vse pogodbenice konvencije, naj v predpisani obliki natančno in redno poročajo o nezakoniti trgovini; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja pobude zasebnega sektorja, kot je pobuda Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov o elektronskem sistemu tovornega prometa v dobavni verigi letalskega tovora in zanjo; meni, da je širjenje takih pobud za sledljivost, zlasti v prometnem sektorju, pomembno orodje za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je postopek za izdajanje dovoljenj pomemben za učinkovito zbiranje podatkov in da imajo pri tem osrednjo vlogo upravni organi; ponavlja, da morajo biti v skladu s členom VI konvencije CITES organi, ki izdajajo dovoljenja, neodvisni; |
| --- | --- |

25.

Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami in korupcija

| 26. | opozarja na primere korupcije, ko so akterji v organih za izdajanje dovoljenj namerno nezakonito izdajali dovoljenja; poziva sekretariat CITES in stalni odbor, naj te primere obravnavata kot nujno prednostno nalogo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je mogoče korupcijo zaznati v vsej trgovinski verigi s prostoživečimi vrstami, da je prisotna v izvornih, tranzitnih in namembnih državah ter ogroža učinkovitost, ustrezno izvajanje in končni uspeh konvencije CITES; zato meni, da so strogi in učinkoviti protikorupcijski ukrepi bistveni v boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izraža resno zaskrbljenost zaradi načrtne zlorabe izvornih kod za nezakonito trgovino s primerki, ulovljenimi v divjini, tako da se za vrste iz konvencije CITES nezakonito uporabljajo kode za živali, vzrejene v ujetništvu; poziva, naj 17. konferenca pogodbenic sprejme zanesljiv sistem za beleženje, spremljanje in certificiranje trgovanja z vrstami, vzrejenimi na farmah ali v ujetništvu, tako v izvornih državah kot v EU, s čimer bi preprečili to zlorabo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva pogodbenice konvencije CITES, naj pripravijo nadaljnje smernice in podprejo razvoj dodatnih tehnik in metodologij za razlikovanje med vrstami, ki izvirajo iz vzrejališč divjih živali, in prostoživečimi vrstami; |
| --- | --- |

29.

| 30. | obsoja številne nezakonite dejavnosti, s katerimi tolpe in mreže organiziranega kriminala kršijo konvencijo, saj za lažje nezakonito trgovanje s prostoživečimi vrstami pogosto posegajo po korupciji ter dušijo prizadevanja za izvrševanje zakona; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva pogodbenice, ki še niso podpisnice Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ali Konvencije Združenih narodov proti korupciji oziroma ju še niso ratificirale, naj to nemudoma storijo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja mednarodno zavezo v okviru resolucije generalne skupščine Združenih narodov 69/314 (julij 2015), med drugim o boju proti korupciji (člen 10) (3); |
| --- | --- |

32.

| 33. | podpira pobude EU in držav članic, ki pozivajo k intenzivnejšemu ukrepanju v svetovnem boju proti korupciji v okviru konvencije CITES; poziva pogodbenice konvencije CITES, naj podprejo predlog EU za resolucijo o boju proti dejavnostim, ki spodbujajo h korupciji in kršijo konvencijo; |
| --- | --- |

33.

Izvrševanje

| 34. | poziva k pravočasni in celoviti uporabi sankcij iz konvencije CITES proti pogodbenicam, ki ne spoštujejo njenih poglavitnih vidikov, zlasti EU in njene države članice pa naj izkoristijo mehanizme, ki so pogodbenicam na voljo za spoštovanje konvencije in drugih mednarodnih sporazumov za zaščito prostoživečih vrst in biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja pomen skupnega mednarodnega sodelovanja med vsemi akterji v verigi izvrševanja, da bi tako okrepili zmogljivosti za kazenski pregon na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni; pozdravlja njihov prispevek in poziva k še večjemu udejstvovanju; opozarja, da je treba za učinkovitejši boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami ustanoviti posebna državna tožilstva in specialne policijske enote; poudarja pomen skupnih mednarodnih operacij za izvrševanje v okviru Mednarodnega konzorcija za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi živalmi in rastlinami (ICCWC) (4) ter v zvezi s tem pozdravlja uspešno operacijo COBRA III (5); pozdravlja podporo EU temu konzorciju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priznava, da je vse več nezakonite spletne trgovine s prostoživečimi vrstami in proizvodi iz njih, ter poziva pogodbenice CITES, naj se povežejo z organi kazenskega pregona, enotami za boj proti kibernetski kriminaliteti in Mednarodnim konzorcijem za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi živalmi in rastlinami, da bi prepoznali primere dobre prakse in zasnovali domače ukrepe za boj proti nezakoniti spletni trgovini; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva pogodbenice, naj sprejmejo in izvajajo jasno in učinkovito politiko za preprečevanje uporabe proizvodov iz ranljivih prostoživečih vrst, naj potrošnike ozaveščajo o posledicah te uporabe na prostoživeče vrste ter jih obveščajo o nevarnostih mrež nezakonite trgovine; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva pogodbenice, naj podpirajo razvoj načinov preživetja za lokalne skupnosti v bližini obravnavanih prostoživečih vrst ter naj te skupnosti vključijo v boj proti divjemu lovu in ozaveščanje o posledicah trgovine z ogroženimi živalskimi in rastlinskimi vrstami; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva k nadaljnjemu mednarodnemu delovanju, da bi pospešili krepitev dolgoročnih zmogljivosti, izboljšali izmenjavo informacij in obveščevalnih podatkov ter usklajevali prizadevanja za izvrševanje pri vladnih organih; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva pogodbenice, naj si prizadevajo za učinkovit pregon oseb, ki kršijo zakonodajo o prostoživečih vrstah, in jih kaznujejo sorazmerno glede na resnost njihovih dejanj; |
| --- | --- |

40.

Financiranje

| 41. | opozarja, da je treba povečati sredstva, namenjena programom za ohranjanje prostoživečih vrst ter krepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je treba sekretariatu CITES nameniti zadostna sredstva, zlasti glede na povečan obseg njegovih odgovornosti in dodatno delo; poleg tega poudarja, da morajo pogodbenice CITES pravočasno plačati obljubljene finančne prispevke; |
| --- | --- |

42.

| 43. | spodbuja pogodbenice, naj razmislijo o povečanju osnovnega proračuna CITES, da bo odražal inflacijo in da bo konvencija CITES ustrezno delovala; |
| --- | --- |

43.

| 44. | spodbuja, naj se financiranje programov za krepitev zmogljivosti v okviru javno-zasebnih partnerstev, pa tudi neposredno financiranje, razširi tudi na druga področja v okviru konvencije CITES, da bi podprli izvajanje konvencije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja, da EU zagotavlja sredstva za konvencijo CITES prek Evropskega sklada za razvoj, ter jo spodbuja, naj še naprej zagotavlja usmerjeno finančno podporo ter tudi dolgoročno še naprej podpira posebno in usmerjeno finančno pomoč; |
| --- | --- |

45.

Spremembe dodatkov h konvenciji CITES

| 46. | izraža močno podporo predlogom za uvrstitev na seznam, ki so jih predložile EU in države članice; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva vse pogodbenice CITES in udeleženke 17. konference pogodbenic, naj spoštujejo v konvenciji določena merila za vključevanje vrst v dodatke in naj privzamejo previdnostni pristop, da bi zagotovili visoko in učinkovito zaščito ogroženih vrst; ugotavlja, da je verodostojnost konvencije CITES odvisna od njene sposobnosti, da spremeni sezname glede na negativne in pozitivne trende; zato pozdravlja možnost uvrščanja vrst v nižjo kategorijo le, kadar je primerno, in v skladu z uveljavljenimi znanstvenimi merili, kar bo dokaz dobrega delovanja seznamov CITES; |
| --- | --- |

47.

Trgovina z afriškimi sloni in slonovino

| 48. | ugotavlja, da je – glede na podvojen obseg nezakonitega ubijanja in potrojitev količine slonovine, zasežene v zadnjem desetletju – kriza v zvezi z afriškimi sloni (Loxondonta africana) zaradi divjega lova za namen trgovanja s slonovino še naprej uničujoča, povzroča zmanjševanje populacij po Afriki in ogroža preživetje več milijonov ljudi, saj nezakonita trgovina s slonovino, ki je vir financiranja militantnih skupin, škoduje gospodarskemu razvoju, omogoča organizirani kriminal, spodbuja korupcijo, podžiga konflikte ter ogroža regionalno in nacionalno varnost; zato poziva EU in njene države članice, naj podprejo predloge, ki bi okrepili zaščito afriških slonov in zmanjšali nezakonito trgovino s slonovino; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja predlog Benina, Burkine Faso, Srednjeafriške republike, Čada, Kenije, Liberije, Nigra, Nigerije, Senegala, Šrilanke in Ugande, ki ga je podprla koalicija za afriške slone in katerega cilj je v Dodatek I vključiti vse populacije slonov v Afriki, kar bi poenostavilo izvajanje prepovedi mednarodne trgovine s slonovino ter poslalo jasno sporočilo, da je svet odločen preprečiti izumrtje afriških slonov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva EU in vse pogodbenice, naj ohranijo sedanji moratorij in nasprotujejo predlogoma Namibije in Zimbabveja o trgovini s slonovino, ki želita odpraviti omejitve za trgovino iz opomb k seznamu iz Dodatka II, na katerem so navedene populacije slonov na ozemlju teh pogodbenic; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ugotavlja, da poskusi konvencije CITES, da bi z dovoljevanjem zakonite prodaje slonovine zmanjšali divji lov in nezakonito trgovino, niso bili uspešni ter da se je nezakonita trgovina s slonovino znatno povečala; poziva ustrezne pogodbenice, ki sodelujejo pri procesu nacionalnega akcijskega načrta za slonovino, k nadaljnjemu prizadevanju; podpira ukrepe za upravljanje zalog slonovine in njihovo uničenje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | želi spomniti, da je v svoji resoluciji z dne 15. januarja 2014 o kriminalu, povezanem s prostoživečimi živalmi in rastlinami (6), vseh 28 držav članic pozval, naj uvedejo popoln moratorij na komercialni uvoz, izvoz ter domačo prodajo in kupovanje oklov ter proizvodov iz neobdelane in obdelane slonovine, dokler populacije slonov ne bodo več ogrožene zaradi divjega lova; je seznanjen, da so v Nemčiji, Franciji, na Nizozemskem, v Združenem kraljestvu, Avstriji, na Švedskem, Češkem, Slovaškem in Danskem že sklenili, da ne bodo izdajali nobenih dovoljenj za izvažanje neobdelane slonovine, pridobljene pred konvencijo; zato spodbuja EU in njene države članice, naj prepovejo izvoz in uvoz slonovine ter vso komercialno prodajo in kupovanje slonovine v EU; |
| --- | --- |

52.

Beli nosorog

| 53. | obžaluje predlog Svazija za legalizacijo trgovine z rogovi tamkajšnje populacije belih nosorogov (Certotherium simum simum), ki bi omogočila „pranje“ in tako navidezno zakonito trgovanje z divjim lovom pridobljenih rogov, kar bi spodkopalo sedanja prizadevanja za zmanjšanje povpraševanja in prepoved domačega trgovanja na potrošniških trgih ter bi lahko spodbudilo divji lov na populacije nosorogov v Afriki in Aziji; poziva EU in vse pogodbenice, naj nasprotujejo temu predlogu, in v skladu s tem poziva Svazi, naj svoj predlog umakne; |
| --- | --- |

53.

Afriški lev

| 54. | ugotavlja, da se je, čeprav so se populacije afriškega leva (Panthera leo) močno zmanjšale, in sicer za 43 % v 21 letih, ter so bile v dvanajstih afriških državah pred kratkim iztrebljene, mednarodna trgovina z levjimi proizvodi znatno povečala; poziva EU in vse pogodbenice, naj podprejo predlog Nigra, Čada, Slonokoščene obale, Gabona, Gvineje, Malija, Mavretanije, Nigerije, Ruande in Toga, da se vse populacije afriških levov prenesejo v Dodatek I konvencije CITES; |
| --- | --- |

54.

Luskavci

| 55. | ugotavlja, da je od sesalcev v svetu najbolj razširjena nezakonita trgovina z luskavci, tako zaradi njihovega mesa kot njihovih lusk, ki se uporabljajo v tradicionalni medicini, zaradi česar je ogroženih vseh osem vrst luskavcev (Manis crassicaudata, M. tetradactyla, M. tricuspis, M. gigantea, M. temminckii, M. javanica, M. pentadactyla, M. culionensis); zato pozdravlja različne predloge za prenos vseh azijskih in afriških vrst luskavcev v Dodatek I konvencije CITES; |
| --- | --- |

55.

Tigri in druge azijske velike mačke

| 56. | poziva EU in vse pogodbenice, naj podprejo sprejetje odločitev, ki jih je predlagal stalni odbor CITES in ki določajo stroge pogoje za gojenje tigrov ter trgovino s primerki, vzrejenimi v ujetništvu, in proizvodi iz njih, pa tudi predlog Indije, ki spodbuja pogodbenice, naj delijo slike zaseženih primerkov tigrov in tigrovih proizvodov, kar bi organom kazenskega pregona pomagalo prepoznati posamezne tigre po njihovih edinstvenih progastih vzorcih; poziva EU, naj razmisli o tem, da bi zagotovila sredstva za izvajanje teh odločitev, ter poziva, naj se na 17. konferenci pogodbenic CITES sprejmejo odločitve o zaprtju gojilnic tigrov in odpravi trgovine z deli in proizvodi iz tigrov, vzrejenih v ujetništvu; |
| --- | --- |

56.

Vrste, ki se prodajajo kot hišni ljubljenci

| 57. | ugotavlja, da je trg eksotičnih hišnih ljubljencev v EU in po svetu vse večji ter da je bilo predloženih več predlogov, da se na seznam uvrstijo plazilci, dvoživke, ptice, ribe in sesalci, ki so zaradi mednarodne trgovine s hišnimi ljubljenci ogroženi; poziva vse pogodbenice, naj te predloge podprejo, da bi te ogrožene vrste bolje zaščitili pred izkoriščanjem za trgovino s hišnimi ljubljenci; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice EU, naj vzpostavijo pozitivni seznam eksotičnih živali, ki se lahko gojijo kot hišni ljubljenci; |
| --- | --- |

58.

Agar in sandalovina

| 59. | priznava, da je nezakonita sečnja eno najbolj uničujočih kriminalnih dejanj v zvezi s prostoživečimi živalmi in rastlinami, saj poleg posameznih vrst ogroža tudi celotne habitate, ter da se povpraševanje po sandalovini (vrste Dalbergia) na azijskih trgih še naprej povečuje; poziva EU in vse pogodbenice, naj podprejo predlog Argentine, Brazilije, Gvatemale in Kenije, da se rod Dalbergia vključi v Dodatek II konvencije CITES, razen vrst, ki so vključene v Dodatek I, saj bo to bistveno prispevalo k zaustavitvi netrajnostne trgovine s sandalovino; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ugotavlja, da bi lahko sedanje izjeme od zahtev konvencije CITES omogočile izvažanje smolnatega prahu iz agarskega lesa (vrste Aquilaria in Gyrinops) kot izrabljenega prahu in pakiranje drugih proizvodov za maloprodajo pred izvozom, s čimer bi se izognili uvoznim predpisom; zato poziva EU in pogodbenice, naj podprejo predlog Združenih držav Amerike o spremembi opombe, da bi zapolnili zakonodajne vrzeli na področju trgovine s tem zelo dragocenim aromatičnim lesom; |
| --- | --- |

60.

Druge vrste

| 61. | poziva EU in vse pogodbenice:






  — | naj podprejo predlog Peruja o spremembi opombe k Dodatku II za vikunjo (Vicugna vicugna), saj se bodo s tem utrdile zahteve glede označevanja pri mednarodni trgovini s to vrsto; |
| --- | --- | --- |

61.

—

naj podprejo predlog Peruja o spremembi opombe k Dodatku II za vikunjo (Vicugna vicugna), saj se bodo s tem utrdile zahteve glede označevanja pri mednarodni trgovini s to vrsto;

| — | naj podprejo predlog Fidžija, Indije, Palaua in Združenih držav Amerike, naj se v Dodatek II vključi brodnik (vrste Nautildae), saj mednarodna trgovina z lupinami indijskega brodnika za nakit in okraševanje močno ogroža njegove biološko ranljive vrste; |
| --- | --- |

—

naj podprejo predlog Fidžija, Indije, Palaua in Združenih držav Amerike, naj se v Dodatek II vključi brodnik (vrste Nautildae), saj mednarodna trgovina z lupinami indijskega brodnika za nakit in okraševanje močno ogroža njegove biološko ranljive vrste;

| — | naj nasprotujejo predlogu Kanade, naj se sokol selec (Falco peregrinus) prenese iz Dodatka I v Dodatek II, saj bi lahko to še povečalo obsežno nezakonito trgovino s to vrsto; |
| --- | --- |

—

naj nasprotujejo predlogu Kanade, naj se sokol selec (Falco peregrinus) prenese iz Dodatka I v Dodatek II, saj bi lahko to še povečalo obsežno nezakonito trgovino s to vrsto;

| 62. | želi spomniti, da je zebrasti koralni kraljiček na seznamu ogroženih vrst Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN) in da je zaradi stalnega in velikega povpraševanja za akvarijsko trgovino, usmerjeno predvsem v EU in ZDA, ogromen delež te vrste že izgubljen, med drugim več celotnih populacij; zato poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj podprejo uvrstitev zebrastega koralnega kraljička v Dodatek I in ne v Dodatek II; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ugotavlja, da se je mednarodna trgovina z neobdelanimi in obdelanimi koralami razširila ter da se je povpraševanje po dragocenih koralah na trgu povečalo, kar ogroža njihovo dolgoročno preživetje; poziva Evropsko unijo in vse pogodbenice, naj podprejo sprejetje poročila o dragocenih koralah v mednarodni trgovini, ki so ga predložile ZDA; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter pogodbenicam in sekretariatu CITES. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/570008/IPOL_STU(2016)570008_EN.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/environment/cites/pdf/cop17/Res%20sponsored%20delegate%20project.pdf

(3)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/314

(4)  Mednarodni konzorcij za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi živalmi in rastlinami združuje INTERPOL, sekretariat CITES, Svetovno carinsko organizacijo, Urad Združenih narodov za droge in organizirani kriminal ter Svetovno banko.

(5)  Skupna mednarodna operacija policije in carine, izvedena maja 2015.

(6)  Sprejeta besdila, P7_TA(2014)0031.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/145 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/145

---

P8_TA(2016)0357

Uporaba direktive o poštnih storitvah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o uporabi direktive o poštnih storitvah (2016/2010(INI))

(2018/C 204/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 49 in 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o pravici do ustanavljanja in svobodi opravljanja storitev v Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 49 in 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o pravici do ustanavljanja in svobodi opravljanja storitev v Uniji,

| — | ob upoštevanju členov 101 in 102 PDEU o pravilih o konkurenci, ki se uporabljajo za podjetja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 101 in 102 PDEU o pravilih o konkurenci, ki se uporabljajo za podjetja,

| — | ob upoštevanju člena 14 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 14 PDEU,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 26 PDEU o storitvah splošnega pomena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 26 PDEU o storitvah splošnega pomena,

| — | ob upoštevanju Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve (1), kakor je bila spremenjena z direktivama 2002/39/ES in 2008/6/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva o poštnih storitvah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve (1), kakor je bila spremenjena z direktivama 2002/39/ES in 2008/6/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva o poštnih storitvah),

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije z dne 10. avgusta 2010 o ustanovitvi Evropske skupine regulativnih organov za poštne storitve (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije z dne 10. avgusta 2010 o ustanovitvi Evropske skupine regulativnih organov za poštne storitve (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 524/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spletnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 524/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spletnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (6),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. novembra 2015 o uporabi direktive o poštnih storitvah (COM(2015)0568) in delovnega dokumenta služb Komisije, priloženega temu poročilu, (SWD(2015)0207), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. novembra 2015 o uporabi direktive o poštnih storitvah (COM(2015)0568) in delovnega dokumenta služb Komisije, priloženega temu poročilu, (SWD(2015)0207),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2013 z naslovom „Načrt za izpopolnitev enotnega trga za dostavo paketnih pošiljk: Krepitev zaupanja v dostavne storitve in spodbujanje spletne prodaje“ (COM(2013)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2013 z naslovom „Načrt za izpopolnitev enotnega trga za dostavo paketnih pošiljk: Krepitev zaupanja v dostavne storitve in spodbujanje spletne prodaje“ (COM(2013)0886),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 29. novembra 2012 z naslovom „Integriran trg dostave paketov za rast elektronskega poslovanja v EU“ (COM(2012)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 29. novembra 2012 z naslovom „Integriran trg dostave paketov za rast elektronskega poslovanja v EU“ (COM(2012)0698),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 28. marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 28. marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o integriranem trgu dostave paketov za rast elektronskega poslovanja v EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o integriranem trgu dostave paketov za rast elektronskega poslovanja v EU (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom „Aktu za enotni digitalni trg naproti“ (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom „Aktu za enotni digitalni trg naproti“ (8),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0254/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0254/2016),

| A. | ker je poštni trg še vedno gospodarsko področje, na katerem so možnosti za rast in okrepitev konkurence velike, kljub temu, da se je med letoma 2012 in 2013 po informacijah podatkovne baze Evropske komisije o poštnih statistikah obseg pisemskih poštnih storitev v EU v povprečju zmanjšal za 4,85 %, kar je v skladu z zmanjšanjem količine pisem v zadnjih desetih letih, v veliki meri zaradi nadomestitve z elektronsko pošto; |
| --- | --- |

A.

ker je poštni trg še vedno gospodarsko področje, na katerem so možnosti za rast in okrepitev konkurence velike, kljub temu, da se je med letoma 2012 in 2013 po informacijah podatkovne baze Evropske komisije o poštnih statistikah obseg pisemskih poštnih storitev v EU v povprečju zmanjšal za 4,85 %, kar je v skladu z zmanjšanjem količine pisem v zadnjih desetih letih, v veliki meri zaradi nadomestitve z elektronsko pošto;

| B. | ker je izvajanje direktive o poštnih storitvah pripomoglo k odpiranju domačih trgov pisemskih pošiljk konkurenci, vendar je razvoj počasen in ni privedel do oblikovanja notranjega trga za poštne storitve, to je sektorja, na katerem v večini držav članic še vedno prevladujejo izvajalci univerzalne storitve, |
| --- | --- |

B.

ker je izvajanje direktive o poštnih storitvah pripomoglo k odpiranju domačih trgov pisemskih pošiljk konkurenci, vendar je razvoj počasen in ni privedel do oblikovanja notranjega trga za poštne storitve, to je sektorja, na katerem v večini držav članic še vedno prevladujejo izvajalci univerzalne storitve,

| C. | ker se sektor poštnih storitev z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije nenehno širi, saj te zagotavljajo priložnosti za inovacije in omogočajo širjenja trga; |
| --- | --- |

C.

ker se sektor poštnih storitev z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije nenehno širi, saj te zagotavljajo priložnosti za inovacije in omogočajo širjenja trga;

| D. | ker so se novi konkurenti osredotočili zlasti na velike poslovne stranke in gosto poseljena območja; |
| --- | --- |

D.

ker so se novi konkurenti osredotočili zlasti na velike poslovne stranke in gosto poseljena območja;

| E. | ker je sektor dostave paketov zelo konkurenčen, inovativen in hitro rastoč ter se je njegov obseg med letoma 2008 in 2011 povečal za 33 % in ker je elektronsko poslovanje gonilna sila za rast trga; |
| --- | --- |

E.

ker je sektor dostave paketov zelo konkurenčen, inovativen in hitro rastoč ter se je njegov obseg med letoma 2008 in 2011 povečal za 33 % in ker je elektronsko poslovanje gonilna sila za rast trga;

| F. | ker razširjena uporaba sistemov daljinsko pilotiranih zrakoplovov (dronov) omogoča nov, hiter, okolju prijazen in učinkovit način dostave paketov, zlasti na redko poseljenih, izoliranih in oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

F.

ker razširjena uporaba sistemov daljinsko pilotiranih zrakoplovov (dronov) omogoča nov, hiter, okolju prijazen in učinkovit način dostave paketov, zlasti na redko poseljenih, izoliranih in oddaljenih območjih;

| G. | ker potrošniki in mala podjetja navajajo, da se ne odločajo pogosteje prodajati v druge države članice ali kupovati iz njih zaradi težav z dostavo paketov, zlasti visokih cen; |
| --- | --- |

G.

ker potrošniki in mala podjetja navajajo, da se ne odločajo pogosteje prodajati v druge države članice ali kupovati iz njih zaradi težav z dostavo paketov, zlasti visokih cen;

I.   
  Univerzalna storitev: okrepitev neodvisnosti nacionalnih regulativnih organov

| 1. | ugotavlja, da je z minimalnimi standardi, povezanimi z obveznostjo zagotavljanja univerzalne storitve (poštne pošiljke do 2 kg, poštni paketi do 10 kg in do 20 kg, priporočene in vrednostne pošiljke ter druge storitve splošnega gospodarskega pomena, kot so časopisi in periodični tisk), ki so v EU urejeni zlasti z zagotavljanjem minimalne temeljne ponudbe storitev povsod v EU, kar pa državam članicam ne preprečuje, da bi določile višje standarde, sicer na splošno zadovoljeno povpraševanje uporabnikov, da pa pooblaščeni nacionalni regulativni organi (v nadaljnjem besedilu: NRO) upravičeno določajo nekatere podrobnejše zahteve, ki niso urejene na ravni EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je prva naloga NRO doseči skupni cilj direktive o poštnih storitvah o zagotavljanju trajnostnega izvajanja univerzalne storitve; poziva države članice, naj vlogo in neodvisnost NRO okrepijo z visokimi merili strokovne usposobljenosti za zaposlene, s poštenim in nediskriminatornim dostopom do poklicnega usposabljanja, zajamčenimi stalnimi mandati in pravnim varstvom pred odpustitvijo brez razloga oziroma, v primeru odpustitve, z izčrpnim seznamom razlogov zanjo (npr. huda kršitev zakona), da bodo lahko nevtralno, pregledno in pravočasno izpolnjevali svoje obveznosti iz direktive o poštnih storitvah; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi kakršna koli razširitev vloge NRO v novih predpisih o paketnem trgu morala obravnavati selektivno izbiranje najdobičkonosnejših storitev v sektorju dostave in vzpostaviti minimalne standarde za vse izvajalce, da bi zagotovili pravično konkurenco pod enakimi pogoji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | verjame, da je obveznosti glede neodvisnosti mogoče izpolniti le, če so regulativne naloge NRO strukturno in funkcionalno ločene od dejavnosti, povezanih z odgovornostjo ali nadzorom izvajalca poštnih storitev; meni, da zaradi preprečevanja nasprotja interesov visokim uradnikom NRO v vsaj šestih mesecih po tem, ko zapustijo NRO, ne bi smelo biti dovoljeno delati za javnega izvajalca poštnih storitev ali druge zainteresirane strani; meni, da bi morale v ta namen države članice sprejeti pravne določbe, ki bi omogočale uvedbo sankcij zoper subjekte, ki kršijo omenjeno obveznost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj zaradi večje učinkovitosti in interoperabilnosti pri čezmejni dostavi olajša in okrepi sodelovanje in usklajevanje med NRO ter spremlja regulativne dejavnosti NRO – vključno z nudenjem univerzalnih storitev –, da bi zagotovila enoten pristop pri izvajanju evropskega prava in harmonizaciji poštnega trga v EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da direktiva o poštnih storitvah državam članicam omogoča prožnost, ki jo potrebujejo za upoštevanje lokalnih posebnosti, zagotavljanje dolgoročno trajnostno nudenje univerzalne storitve in izpolnjevanje potreb uporabnikov ter prilagajanje spremembam tehničnega, gospodarskega in družbenega okolja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen s priznanjem Komisije, da direktiva o poštnih storitvah ne določa posebne lastniške strukture za izvajalce univerzalne storitve; meni, da izvajalcem univerzalne storitve ne bi smeli preprečiti naložb in inovacij na področju zagotavljanja učinkovitih in kakovostnih poštnih storitev; |
| --- | --- |

7.

II.   
  Zagotavljanje univerzalne storitve in omogočanje poštene konkurence: dostop, kakovost storitve in potrebe uporabnikov

| 8. | meni, da obstaja težnja po ožjem področju uporabe te obveznosti; se zavzema za več izbire potrošnikov, da bi opredelili dostavo pisemskih pošiljk v okviru obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve; zato poudarja, da je pomembno zagotoviti cenovno dostopno visokokakovostno univerzalno storitev, ki bi vključevala najmanj pet dni dostave in pet dni sprejema pošiljk na teden za vsakega državljana EU; ugotavlja, da je za dolgoročno zagotavljanje trajnosti univerzalne storitve in glede na nacionalne posebnosti in posebne geografske okoliščine, nekaterim državam članicam treba omogočiti nekaj prožnosti; opozarja, da direktiva omogoča določeno prožnost, ki naj je nacionalni predpisi ne bi presegli; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da se mora univerzalna storitev razvijati glede na tehnično, gospodarsko in družbeno okolje ter potrebe uporabnikov, direktiva o poštnih storitvah pa državam članicam zagotavlja prožnost, ki jo potrebujejo za upoštevanje lokalnih posebnosti in zagotavljanje dolgoročne trajnosti zagotavljanja univerzalne storitve; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je mogoče in potrebno izboljšati geografsko pokritost in dostopnost univerzalnih storitev za dostavo paketov, zlasti za invalidne državljane, osebe z omejeno mobilnostjo in prebivalce odročnih območij; poudarja, da je treba zagotoviti neoviran dostop do poštnih storitev ter skladnost direktive o poštnih storitvah z aktom o dostopnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da je v številnih državah članicah zaradi upada količine pisemskih pošiljk vse težje zagotavljati univerzalne poštne storitve; priznava, da veliko imenovanih izvajalcev univerzalne storitve za financiranje te storitve uporablja prihodke od komercialnih dejavnosti, ki ne sodijo v univerzalno storitev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da je v poštnem sektorju več primerov nepoštene konkurence, in poziva pristojne organe, naj kaznujejo vse kršitve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice in Komisijo, naj spremljajo zagotavljanje poštnih storitev kot javno službo, da bi zagotovili sorazmerno, pregledno in pošteno dodeljevanje nadomestil za opravljanje javne službe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je pomembno, da so cene v okviru obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve dostopne in omogočajo dostop vseh uporabnikov do teh storitev; opominja, da morajo NRO jasno opredeliti cenovno dostopnost pošiljke korespondence, države članice pa lahko ohranijo ali uvedejo brezplačne poštne storitve za slepe in slabovidne osebe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice, naj ohranjajo ozemeljsko in socialno kohezijo ter povezane zahteve v zvezi s kakovostjo, obenem pa ugotavlja, da lahko države članice z uporabo prožnosti iz Direktive 97/67/ES že prilagodijo nekatere posebne značilnosti lokalnemu povpraševanju; priznava, da so poštna omrežja in storitve velikega pomena za državljane EU; poziva države članice, naj orodja državne pomoči uporabljajo le v izrednih primerih in v skladu s politiko EU na področju konkurence, na pregleden, nediskriminatoren način, z ohranitvijo najmanjšega števila storitev na isti točki dostopa pa naj tudi zagotovijo, da bodo potrošniki še naprej imeli dostop do poštnih storitev; poziva Komisijo, naj zagotovi, da so nadomestila sorazmerna, postopki oddaje javnih naročil pa pregledni in pravični; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice, naj zagotovijo, da odpiranje trga še naprej koristi vsem uporabnikom, zlasti potrošnikom ter malim in srednjim podjetjem, zato pa morajo strogo nadzorovati razvoj na trgu; spodbuja nadaljnje izboljšanje hitrosti, izbire in zanesljivosti storitev; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj izboljša veljavno opredelitev univerzalne storitve, da bo opredeljena najnižja raven storitve za uporabnike, da bo obveznost zagotavljanja univerzalne storitve prilagojena razvijajočim se trgom in se bodo upoštevale spremembe na trgu različnih držav članic ter se bo spodbujala gospodarska rast in socialna kohezija; vseeno poudarja, da je treba zaradi posebnih omejitev, ki jih ima vsak trg, izvajalcem omogočiti določeno fleksibilnost, da organizirajo to univerzalno storitev; poziva države članice, naj izvajajo postopke izdaje dovoljenj v skladu s to direktivo ter naj brez ustvarjanja nepotrebnih upravnih bremen nadalje uskladijo postopke izdaje dovoljenj, da bi se zmanjšale neupravičene ovire za vstop na notranji trg; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da ima uvedba dostopnih in cenovno dosegljivih poravnalnih postopkov zanimiv potencial za enostavno in hitro reševanje sporov med izvajalci in potrošniki; spodbuja Komisijo, da sprejme zakonodajo o pravicah potrošnikov na področju poštnih storitev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj pri pripravljanju zakonodajnih predlogov upošteva digitalizacijo in priložnosti, ki jih ta prinaša, posebnosti držav članic in splošne trende na trgu poštnih storitev in storitev dostave paketov. |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da je treba oprostitev plačila DDV za poštne storitve izvajati tako, da se kar najbolj zmanjša izkrivljanje konkurence med nekdanjimi monopoli in novimi udeleženci na trgu, obenem pa se zagotovi dolgoročno trajna univerzalna storitev, da bi lahko vsi izvajalci še naprej opravljali poštne storitve po vsej Evropi; ugotavlja, da je oprostitev plačila DDV samo za trenutnega izvajalca in za storitve, ki niso univerzalna storitev, medtem ko so drugi izvajalci dolžni plačevati DDV, resna ovira za razvoj konkurence na trgu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj izvajalcem zagotovi enake skupne konkurenčne pogoje na področju tradicionalne pošte in na hitro rastočem področju paketne dostave, in sicer tako za tradicionalne poštne operaterje kot nove udeležence; predlaga, naj ima Komisija pravico oceniti, ali predstavljajo postopki za oddajo javnih naročil neupravičeno breme; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice, naj ne dajejo prednosti nekdanjim tradicionalnim poštnim operaterjem z državno podporo, niti jih ne postavljajo v slabši položaj zaradi obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve ali neposrednih stroškov do novih udeležencev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da sta konkurenca in trg gonili inovacij in razvoja storitev z dodano vrednostjo, in poziva Komisijo, naj ob upoštevanju načela sorazmernosti in gospodarske upravičenosti podpira inovacije v sektorju, da bi spodbudili storitve z dodano vrednostjo, kot so sledenje pošiljk, lokacije za prevzem/oddajo pošiljk in možnost izbire časa dostave, ter primerne postopke vračanja pošiljk; priznava že opravljeno delo in izvedene naložbe izvajalcev poštnih storitev na tem področju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja, kako države članice podpirajo obveznost zagotavljanja univerzalne storitve in druge neposredne stroške ponudnikov poštnih storitev v skladu z glavnimi pravili o nadzoru nad državno pomočjo storitvam splošnega gospodarskega pomena (okvir iz leta 2012 o storitvah splošnega gospodarskega interesa); |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da bi bilo treba kakovost storitev presojati glede na standarde iz Direktive in glede na potrebe potrošnikov, na tej osnovi pa potem povečati interoperabilnost in izboljšati kakovost storitev; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da evropski izvajalci poštnih storitev že vlagajo v izboljšanje medsebojne povezanosti njihovih omrežij in da uvajajo inovativne, prijazne storitve za uporabnike in e-trgovce na drobno (MSP), ki čezmejno trgujejo po spletu; meni, da bi bilo treba te naložbe zavarovati s pravičnimi pogoji dostopa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno izraža podporo forumu uporabnikov poštnih storitev, ki ga je leta 2011 ustanovila Komisija in katerega cilj je olajšati razprave med uporabniki, izvajalci, sindikati in drugimi deležniki o vprašanjih, med katerimi so zadovoljstvo končnih uporabnikov, zahteve poslovnih uporabnikov in načini za izboljšanje dostave v okviru e-trgovine; meni, da je forum zelo koristen in bi se moral redno srečevati, da bi poiskal možnosti za izboljšanje poštnih storitev in storitev paketne dostave; |
| --- | --- |

27.

III.   
  Čezmejna razsežnost in elektronsko poslovanje

| 28. | poziva države članice, naj zagotovijo interoperabilnost poštnih omrežij in, kjer je več izvajalcev univerzalne storitve, preprečijo ovire za prenos poštnih pošiljk ter malim in srednjim podjetjem omogočijo dostop do finančno privlačnih storitev pri čezmejnih dostavah z večjo preglednostjo tarif, ki jih zaračunavajo izvajalci poštnih storitev; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je sektor dostave paketov zelo konkurenčen, inovativen in hitro rastoč; ugotavlja, da je za uresničitev enotnega digitalnega trga pomembno, da so storitve dostave paketov cenovno sprejemljive in zanesljive; ugotavlja, da je odprtje sektorja konkurenci spodbudilo razvoj storitev z dodano vrednostjo, kot je sledenje pošiljk, lokacije za prevzem in oddajo pošiljk in fleksibilni čas dostave, ter postopke vračanja pošiljk; zato meni, da morajo biti vsi novi predpisi na tem trgu sorazmerni in podprti s trdnimi ekonomskimi dokazi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ob tem ugotavlja, da velja pretehtati vse prednosti, ki jih ponujajo nove tehnologije, vključno z droni, saj bi lahko dostavne storitve na ta način postale enostavnejše, zlasti na redkeje poseljenih, izoliranih ali oddaljenih območjih, pri čemer ne velja zanemariti varnostnih vidikov in okoljske trajnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da dinamike visoko konkurenčnega, inovativnega in hitro rastočega trga paketov ne bi smeli ovirati neupravičeni predpisi in nepotrebna birokracija; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj po potrebi vzpostavi tržni nadzor dostave paketov, katerega smer bo določena na podlagi uspešnosti, ter naj – brez poseganja v pristojnosti NRO – spodbuja cenovno dostopnost čezmejnih tarif in identificira protikonkurenčne in monopolistične prakse; spodbuja k večji preglednosti tarif in razpoložljivosti storitev, zlasti za maloprodajne stranke ter mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja predlog Komisije za pregleden in nediskriminatoren čezmejni dostop do vseh elementov omrežja, pripadajočih naprav, ustreznih storitev in informacijskih sistemov za poštna omrežja tretjih strani; meni, da bi učinkovita raba infrastrukture lahko prinesla gospodarske koristi za izvajalce univerzalne storitve in povečala konkurenco pri čezmejni dostavi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj zberejo več podatkov o trgu dostave paketov, da bi bolje ocenile razvoj tega gospodarskega sektorja in njegov strukturni razvoj; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba izboljšati kakovost storitev in zavarovati pravice potrošnikov, da se ponovno vzpostavi ustrezna raven zaupanja potrošnikov; meni, da bi bilo njihovo zaupanje mogoče okrepiti z večjo preglednostjo glede cen, možnosti, načinov in kakovosti/učinkovitosti dostave (hitrost, geografska pokritost, zamude ter obravnava poškodovanih ali izgubljenih pošiljk) ter z znaki zaupanja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice in Komisijo, naj izboljšajo preglednost glede javnih cenovnih pogojev in učinkovitosti storitev (možnosti dostave, končna dostava, zanesljivost), zlasti pri elektronskem poslovanju; poziva h kontrolam preglednosti tedaj, ko cene niso pod nadzorom konkurence ali kadar so nerazumno visoke; poudarja pomen odpravljanja razlik med domačimi in čezmejnimi cenami in podpira ukrepe za boljšo ozaveščenost potrošnikov in možnost primerjanja nacionalne in čezmejne strukture cen; poziva NRO, naj ocenjujejo cenovno dostopnost na nekaterih čezmejnih poteh in posebno pozornost namenjajo nenavadnim razlikam; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj spodbuja strategijo o elektronskem poslovanju in čezmejni dostavi paketov; predlaga, naj se spodbuja interoperabilnost v celotni dostavni verigi in oblikujejo javno dostopni primeri dobre prakse za trgovce na drobno, ki poslujejo elektronsko; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je pomembno imeti preprost, učinkovit in čezmejni mehanizem za obravnavo pritožb in reševanje sporov; poudarja, da lahko direktiva o alternativnem reševanju sporov in spletna platforma, uvedena z Uredbo (EU) št. 524/2013 o spletnem reševanju potrošniških sporov, koristita potrošnikom ter podjetjem pri čezmejnih transakcijah; je zaskrbljen, ker je doslej le 24 držav članic v svojo zakonodajo preneslo direktivo o alternativnem reševanju sporov, čeprav je bil rok za prenos julij 2015, kar pomeni, da je več milijonov evropskih državljanov prikrajšanih za to pomembno pravno sredstvo; meni, da bi bil evropski postopek v sporih majhne vrednosti uporabna rešitev za potrošnike in podjetja pri čezmejnih transakcijah; poziva, naj se po potrebi preuči uvedba dodatnih mehanizmov za zagotavljanje ustrezne odškodnine potrošnikom pri poštnih storitvah; |
| --- | --- |

38.

| 39. | spodbuja države članice, naj podprejo zmanjševanje stroškov z izboljšanjem interoperabilnosti postopkov pošiljanja in prevzemanja paketov ter razvijejo evropske standarde za integrirane sisteme sledenja; ceni doseženi napredek sektorja pri čezmejnih storitvah za potrošnike in za mala in srednja podjetja, kar mu je uspelo s krepitvijo interoperabilnosti in s sistemi sledenja pošiljk; spodbuja vzpostavljanje odprtih orodij in kazalnikov kakovosti storitve, da bi lahko potrošniki primerjali ponudbo različnih izvajalcev; spodbuja napredek, ki potrjuje tržni pristop, ki ga je Evropski parlament podprl in zahteval; spodbuja vzpostavitev platform za sodelovanje in izmenjavo informacij med izvajalci storitev dostave, da bo potrošnikom na voljo širša ponudba možnosti za dostavo in vračanje pošiljke; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj proučijo delovanje čezmejne dostave paketov skladno z različnimi pravili, ki izhajajo bodisi iz mednarodnih trgovinskih sporazumov (na primer pravila Svetovne poštne zveze (UPU) in Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO)) bodisi iz zakonodaje EU (na primer carinski zakonik Unije), zlasti z obveznostjo zagotavljanja univerzalne storitve, ki se lahko zlorabi in povzroči izkrivljanje trga; spodbuja Evropsko unijo, naj zaprosi za članstvo v Svetovni poštni zvezi, da bi vzpostavili popolnoma integriran evropski poštni sektor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podpira načelo zbiranja statističnih podatkov o trgu dostave paketov, da bi dobili jasnejšo sliko, kdo so glavni izvajalci storitev, kakšna je konkurenčna struktura trga in njegov razvoj; |
| --- | --- |

41.

IV.   
  Socialna razsežnost: izboljšanje zaposlovanja

| 42. | poziva države članice, naj vsem delavcem v sektorju poštnih storitev zagotovijo dostojne delovne pogoje, vključno z zahtevano ravnjo varovanja zdravja in varnosti pri delu, ne glede na velikost in vrsto podjetja, ki jih zaposluje, kraj zaposlitve ali vrsto pogodbe o zaposlitvi; poudarja pomen zdravja in varnosti pri delu, zlasti če upoštevamo demografske spremembe in veliko mobilnost delavcev v sektorju poštnih storitev; pozdravlja sodelovanje Evropske agencije za zdravje in varnost pri delu (EU-OSHA) in socialnih partnerjev v sektorju poštnih storitev v okviru kampanje za zdravo delovno okolje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ugotavlja, da se je sektor poštnih storitev v preteklih letih zaradi tehnološkega napredka in digitalizacije zelo spremenil ter da modernizacija in diverzifikacija poštnih storitev močno vplivata na delovne pogoje in zaposlovanje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da je zaradi liberalizacije poštnega sektorja v nekaterih državah članicah prišlo do precejšnjih razlik med delovnimi pogoji in plačami izvajalcev univerzalne storitve in konkurenčnih ponudnikov posebnih poštnih storitev; meni, da večja konkurenca ne bi smela ustvarjati nezakonitih socialnih praks ali povzročati slabšanja delovnih pogojev; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da bo, če bodo imela poštna podjetja priložnost, da razvijajo in širijo svojo proizvodnjo na inovativen način, zlasti v obrobnih regijah, to pozitivno vplivalo tudi na zaposlovanje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ugotavlja, da se je v tem sektorju povečalo število zaposlenih s krajšim delovnim časom, delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, in samozaposlenih ter da se na splošno povečuje trend sklepanja prožnejših pogodb o zaposlitvi, ki lahko v nekaterih primerih vodijo v prekarno zaposlitev brez zadostne zaščite za zaposlene; pozdravlja razvoj novih delovnih ureditev, ki delavcem na primer omogočajo, da lažje usklajujejo družinsko in poklicno življenje, se izobražujejo in usposabljajo na delovnem mestu ali delajo skrajšani delovni čas; ugotavlja, da nove prožne pogodbe o zaposlitvi ne smejo vključevati morebitnih tveganj, kot je čezmerno obremenjevanje delavcev ali neustrezno plačilo glede na opravljeno delo; zato poudarja, da je na eni strani potrebna prožnost na trgu dela, po drugi strani pa je potrebna ekonomska in socialna varnost za delavce; poudarja, da se zniževanje stroškov dela s slabšanjem delovnih pogojev in zaposlitvenih standardov ne bi smelo dojemati kot prožnost; poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo dejavnosti za spopadanje s problematiko navideznih samozaposlitev v poštnem sektorju; na splošno poziva države članice, naj zagotovijo, da prožnost pogodb o zaposlitvi ne bo negativno vplivala na delavce; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja pomembno vlogo sindikatov, ki si v mnogih državah članicah skupaj z izvajalci univerzalne storitve prizadevajo, da bi spremembe v sektorju poštnih storitev potekale na družbeno odgovoren način; poudarja, kako pomembni so v poštnem sektorju močni in neodvisni socialni partnerji, institucionaliziran socialni dialog in sodelovanje zaposlenih v zadevah podjetja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, kako pomembno je spremljati upoštevanje predpisov glede časa vožnje in počitka ter delovnega časa v poštnem sektorju; meni, da bi to morali spremljati s pomočjo digitalnih naprav za spremljanje, nameščenih v vozilih; opozarja, da Uredba (EU) št. 165/2014 o tahografih v cestnem prometu ne velja za vozila, katerih masa ne presega 3,5 tone; zato poziva h krepitvi kontrol v zvezi z upoštevanjem delovnega časa in časa za počitek; opozarja, da vse naloge, povezane z dejavnostjo zaposlenega, štejejo v delovni čas; prav tako poudarja, da je treba spremljati upoštevanje evropske in nacionalne zakonodaje glede varovanja zdravja in varnosti pri delu, vključno s pogoji v vozilih, za vse, ki sodelujejo v poštnih dostavah, ne glede na njihov zaposlitveni status samozaposlenega, podizvajalca, začasnega osebja ali pogodbenega delavca; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da je treba zagotoviti ravnovesje med svobodno konkurenco, potrebami potrošnikov, trajnostjo univerzalne storitve in njenega financiranja ter ohranitvijo delovnih mest; |
| --- | --- |

49.

| 50. | je zaskrbljen zaradi poskusov, da bi zaobšli veljavne predpise glede minimalne plače, in sicer s tolikšnim povečevanjem obsega dela, da ga ni več mogoče opraviti med rednim delovnim časom; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja zelo pomembno delo Odbora za socialni dialog v sektorju poštnih storitev in želi spomniti na projekt evropskih socialnih partnerjev o obvladovanju demografskih izzivov in iskanju trajnostnih rešitev s strani socialnih partnerjev v poštnem sektorju; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj zberejo več podatkov o številu zaposlenih in delovnih pogojih v sektorju poštnih storitev, da bi omogočili boljšo oceno dejanskega stanja po popolnem odprtju trgov in učinkovit odziv na spremembe in morebitne težave; poziva Komisijo in države članice, naj pozorno spremljajo nova sredstva za samodejno dostavo poštnih pošiljk in njihov učinek na delovne pogoje in zaposlitev ter naj ocenijo potrebo po posodobitvi socialne in zaposlitvene zakonodaje, kjer je to primerno, da bo odsevala spremembe v poštnem sektorju; hkrati spodbuja socialne partnerje, naj po potrebi posodobijo kolektivne pogodbe, da bodo zagotovljeni visoki delovni in zaposlitveni standardi; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  UL L 15, 21.1.1998, str. 14.

(2)  UL C 217, 11.8.2010, str. 7.

(3)  UL L 165, 18.6.2013, str. 63.

(4)  UL L 165, 18.6.2013, str. 1.

(5)  UL L 304, 22.11.2011, str. 64.

(6)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0067.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0009.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/153 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/153

---

P8_TA(2016)0358

Dostop do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja in povečanje raznolikosti financiranja teh podjetij v uniji kapitalskih trgov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja in povečanju raznolikosti financiranja teh podjetij v uniji kapitalskih trgov (2016/2032(INI))

(2018/C 204/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do financiranja za mala in srednja podjetja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do financiranja za mala in srednja podjetja (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o pregledu smernic za oceno učinka Komisije in vlogi testa za mala in srednja podjetja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o pregledu smernic za oceno učinka Komisije in vlogi testa za mala in srednja podjetja (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o Evropski investicijski banki – letno poročilo 2014 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o Evropski investicijski banki – letno poročilo 2014 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2016 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2014 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2016 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2014 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o oblikovanju unije kapitalskih trgov z dne 9. julija 2015 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o oblikovanju unije kapitalskih trgov z dne 9. julija 2015 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o oceni stanja in izzivih pri ureditvi EU o finančnih storitvah: učinek in nadaljnji koraki k bolj učinkovitemu in uspešnemu okviru EU za regulacijo finančnega sektorja in unijo kapitalskih trgov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o oceni stanja in izzivih pri ureditvi EU o finančnih storitvah: učinek in nadaljnji koraki k bolj učinkovitemu in uspešnemu okviru EU za regulacijo finančnega sektorja in unijo kapitalskih trgov (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o družinskih podjetjih v Evropi (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o družinskih podjetjih v Evropi (9),

| — | ob upoštevanju razprave z dne 13. aprila 2016 na podlagi vprašanj za ustni odgovor v imenu skupin PPE, S&D, ECR, ALDE in GUE/NGL o pregledu faktorja za podporo malim in srednjim podjetjem (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave z dne 13. aprila 2016 na podlagi vprašanj za ustni odgovor v imenu skupin PPE, S&D, ECR, ALDE in GUE/NGL o pregledu faktorja za podporo malim in srednjim podjetjem (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2011 z naslovom „Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP“ (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2011 z naslovom „Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP“ (COM(2011)0870),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2015 z naslovom „Akcijski načrt za oblikovanje unije kapitalskih trgov“ (COM(2015)0468), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2015 z naslovom „Akcijski načrt za oblikovanje unije kapitalskih trgov“ (COM(2015)0468),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo“ (COM(2015)0550),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Smernice o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Smernice o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (11),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (12),

| — | ob upoštevanju raziskave ECB o dostopu do financiranja za podjetja v euroobmočju (april doseptember 2015) z decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave ECB o dostopu do financiranja za podjetja v euroobmočju (april doseptember 2015) z decembra 2015,

| — | ob upoštevanju drugega posvetovalnega dokumenta Baselskega odbora za nadzor bank o revizijah standardiziranega pristopa za kreditna tveganja iz decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega posvetovalnega dokumenta Baselskega odbora za nadzor bank o revizijah standardiziranega pristopa za kreditna tveganja iz decembra 2015,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. junija 2015 o oceni Uredbe (ES) št. 1606/2002 z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (COM(2015)0301), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. junija 2015 o oceni Uredbe (ES) št. 1606/2002 z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (COM(2015)0301),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Crowdfunding in the EU Capital Markets Union“ (Množično financiranje v uniji kapitalskih trgov EU) (SWD(2016)0154), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Crowdfunding in the EU Capital Markets Union“ (Množično financiranje v uniji kapitalskih trgov EU) (SWD(2016)0154),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije št. 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije št. 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (13),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke za leto 2014 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke za leto 2014 (14),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2016 z naslovom „Sveženj proti izogibanju davkom: naslednji koraki za učinkovito obdavčenje in večjo davčno preglednost v EU“ (COM(2016)0023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2016 z naslovom „Sveženj proti izogibanju davkom: naslednji koraki za učinkovito obdavčenje in večjo davčno preglednost v EU“ (COM(2016)0023),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Komisije z dne 30. novembra 2015 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (COM(2015)0583), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Komisije z dne 30. novembra 2015 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (COM(2015)0583),

| — | Ob upoštevanju poročila Evropskega bančnega organa o MSP in faktorja za podporo MSP (15), |
| --- | --- |

—

Ob upoštevanju poročila Evropskega bančnega organa o MSP in faktorja za podporo MSP (15),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. julija 2015 z naslovom „Skupna prizadevanja za rast in delovna mesta: vloga nacionalnih spodbujevalnih bank pri podpori naložbenega načrta za Evropo“ (COM(2015)0361), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. julija 2015 z naslovom „Skupna prizadevanja za rast in delovna mesta: vloga nacionalnih spodbujevalnih bank pri podpori naložbenega načrta za Evropo“ (COM(2015)0361),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o mehanizmu opozarjanja 2016 z dne 26. novembra 2015 (COM(2015)0691), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o mehanizmu opozarjanja 2016 z dne 26. novembra 2015 (COM(2015)0691),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Obora za regionalni razvoj in Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0222/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Obora za regionalni razvoj in Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0222/2016),

| A. | ker imajo mikro-, mala in srednja podjetja in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo pomembno vlogo glede zaposlovanja in rasti v evropskem gospodarstvu, saj MSP v EU predstavljajo 67 % vsega zaposlovanja, 71,4 % povečanja zaposlovanja in 58 % dodane vrednosti v nefinančnem poslovnem sektorju za leto 2014 (16); |
| --- | --- |

A.

ker imajo mikro-, mala in srednja podjetja in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo pomembno vlogo glede zaposlovanja in rasti v evropskem gospodarstvu, saj MSP v EU predstavljajo 67 % vsega zaposlovanja, 71,4 % povečanja zaposlovanja in 58 % dodane vrednosti v nefinančnem poslovnem sektorju za leto 2014 (16);

| B. | ker v sedanji zakonodaji Unije ni enotne izrecne opredelitve MSP razen razvrstitve na mala podjetja in srednja podjetja v okviru direktive o računovodstvu; |
| --- | --- |

B.

ker v sedanji zakonodaji Unije ni enotne izrecne opredelitve MSP razen razvrstitve na mala podjetja in srednja podjetja v okviru direktive o računovodstvu;

| C. | ker so evropska MSP zelo raznolika in vključujejo veliko število mikropodjetij, ki pogosto delujejo v tradicionalnih sektorjih, hkrati pa tudi vse večje število novih zagonskih podjetij in hitro rastočih inovativnih podjetij; ker se ti poslovni modeli soočajo z različnimi težavami in imajo zato tudi različne potrebe po financiranju; |
| --- | --- |

C.

ker so evropska MSP zelo raznolika in vključujejo veliko število mikropodjetij, ki pogosto delujejo v tradicionalnih sektorjih, hkrati pa tudi vse večje število novih zagonskih podjetij in hitro rastočih inovativnih podjetij; ker se ti poslovni modeli soočajo z različnimi težavami in imajo zato tudi različne potrebe po financiranju;

| D. | ker večina evropskih MSP deluje predvsem na državni ravni; razmeroma majhno število MSP posluje čezmejno v EU, medtem ko je število tistih, ki izvažajo iz EU, neznatno; |
| --- | --- |

D.

ker večina evropskih MSP deluje predvsem na državni ravni; razmeroma majhno število MSP posluje čezmejno v EU, medtem ko je število tistih, ki izvažajo iz EU, neznatno;

| E. | ker banke zagotavljajo 77 % neodplačanih finančnih sredstev MSP v Evropi (17); |
| --- | --- |

E.

ker banke zagotavljajo 77 % neodplačanih finančnih sredstev MSP v Evropi (17);

| F. | ker bi bilo treba MSP zagotoviti čim širše možnosti financiranja, da bi se jim omogočil optimalen dostop do finančnih sredstev v vseh fazah razvoja podjetja; ker to vključuje ustrezno regulativno okolje za vse kanale financiranja, kot so bančna posojila, financiranje s strani kapitalskih trgov, lastne menice, zakup, množično financiranje, tvegani kapital, vzajemna posojila itd.; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba MSP zagotoviti čim širše možnosti financiranja, da bi se jim omogočil optimalen dostop do finančnih sredstev v vseh fazah razvoja podjetja; ker to vključuje ustrezno regulativno okolje za vse kanale financiranja, kot so bančna posojila, financiranje s strani kapitalskih trgov, lastne menice, zakup, množično financiranje, tvegani kapital, vzajemna posojila itd.;

| G. | ker institucionalni vlagatelji, na primer zavarovalnice, s prenosom in preoblikovanjem tveganj pomembno prispevajo k financiranju MSP; |
| --- | --- |

G.

ker institucionalni vlagatelji, na primer zavarovalnice, s prenosom in preoblikovanjem tveganj pomembno prispevajo k financiranju MSP;

| H. | ker je v svojem poročilu o MSP in faktorju za podporo MSP iz marca 2016 EBA ugotovil, da ni dokazov o tem, da bi faktor za podporo MSP zagotovil dodatno spodbudo za posojila MSP v primerjavi z velikimi podjetji; ker pa je priznal, da je morda še prezgodaj za zanesljive ugotovitve glede na omejitve pri oceni, zlasti v zvezi z razpoložljivimi podatki, razmeroma nedavno uvedbo faktorja za podporo MSP, dejstvom, da bi ugotavljanje učinkov tega faktorja lahko ovirali številni dogodki, ter uporabo velikih podjetij v kontrolni skupini; ker je EBA ugotovil tudi, da banke z boljšo kapitalizacijo na splošno več posojajo MSP in da obstaja večja verjetnost, da bodo manjša in mlajša podjetja težje dobila posojilo kot velika in starejša podjetja; ker poleg tega ugotavlja, da je zakonodajalec uvedel faktor za podporo MSP kot previdnostni ukrep, da ne bi ogrozili kreditiranja MSP; |
| --- | --- |

H.

ker je v svojem poročilu o MSP in faktorju za podporo MSP iz marca 2016 EBA ugotovil, da ni dokazov o tem, da bi faktor za podporo MSP zagotovil dodatno spodbudo za posojila MSP v primerjavi z velikimi podjetji; ker pa je priznal, da je morda še prezgodaj za zanesljive ugotovitve glede na omejitve pri oceni, zlasti v zvezi z razpoložljivimi podatki, razmeroma nedavno uvedbo faktorja za podporo MSP, dejstvom, da bi ugotavljanje učinkov tega faktorja lahko ovirali številni dogodki, ter uporabo velikih podjetij v kontrolni skupini; ker je EBA ugotovil tudi, da banke z boljšo kapitalizacijo na splošno več posojajo MSP in da obstaja večja verjetnost, da bodo manjša in mlajša podjetja težje dobila posojilo kot velika in starejša podjetja; ker poleg tega ugotavlja, da je zakonodajalec uvedel faktor za podporo MSP kot previdnostni ukrep, da ne bi ogrozili kreditiranja MSP;

| I. | ker je financiranje mikro-, malih in srednjih podjetij zaradi krize bolj trpelo kot financiranje velikih podjetij, čeprav je bilo v zadnjem času zabeleženo rahlo izboljšanje, in ker so se MSP v euroobmočju spopadala z zaostritvijo zahtev bank glede zavarovanja posojil in se do neke mere s tem še vedno soočajo (18); |
| --- | --- |

I.

ker je financiranje mikro-, malih in srednjih podjetij zaradi krize bolj trpelo kot financiranje velikih podjetij, čeprav je bilo v zadnjem času zabeleženo rahlo izboljšanje, in ker so se MSP v euroobmočju spopadala z zaostritvijo zahtev bank glede zavarovanja posojil in se do neke mere s tem še vedno soočajo (18);

| J. | ker je od prvega kroga anket o dostopu MSP do finančnih sredstev iskanje strank še vedno največja težava MSP v euroobmočju, medtem ko imajo z dostopom do finančnih sredstev manj težav; ker je najnovejša raziskava, objavljena decembra 2015, pokazala, da se razpoložljivost zunanjega financiranja za MSP znatno razlikuje med državami v euroobmočju; ker je dostop do financiranja še vedno težji za mala in srednja podjetja kot za velika podjetja; |
| --- | --- |

J.

ker je od prvega kroga anket o dostopu MSP do finančnih sredstev iskanje strank še vedno največja težava MSP v euroobmočju, medtem ko imajo z dostopom do finančnih sredstev manj težav; ker je najnovejša raziskava, objavljena decembra 2015, pokazala, da se razpoložljivost zunanjega financiranja za MSP znatno razlikuje med državami v euroobmočju; ker je dostop do financiranja še vedno težji za mala in srednja podjetja kot za velika podjetja;

| K. | ker imajo nacionalne/regionalne spodbujevalne banke pomembno vlogo pri spodbujanju dolgoročnega financiranja; ker so okrepile svoje dejavnosti, da bi uravnotežile proces razdolževanja, ki je potreben v sektorju komercialnega bančništva; ker imajo pomembno vlogo tudi pri izvajanju finančnih instrumentov EU, ki presegajo področje delovanja Evropskega sklada za strateške naložbe; |
| --- | --- |

K.

ker imajo nacionalne/regionalne spodbujevalne banke pomembno vlogo pri spodbujanju dolgoročnega financiranja; ker so okrepile svoje dejavnosti, da bi uravnotežile proces razdolževanja, ki je potreben v sektorju komercialnega bančništva; ker imajo pomembno vlogo tudi pri izvajanju finančnih instrumentov EU, ki presegajo področje delovanja Evropskega sklada za strateške naložbe;

| L. | ker izboljšanje dostopa do finančnih sredstev za MSP ne bi smelo povzročiti nižanja finančnih standardov in predpisov; |
| --- | --- |

L.

ker izboljšanje dostopa do finančnih sredstev za MSP ne bi smelo povzročiti nižanja finančnih standardov in predpisov;

| M. | ker je švicarska banka WIR Bank dopolnilen valutni sistem, ki je namenjen MSP, predvsem v turizmu, gradbeništvu, proizvodnji, trgovini na drobno in strokovnih storitvah; ker WIR Bank ponuja mehanizem potrjevanja, v katerem podjetja kupujejo drugo od drugega brez uporabe švicarskih frankov; ker pa se omenjeni mehanizem pogosto uporablja v kombinaciji s švicarskim frankom pri transakcijah v dveh valutah; ker trgovanje v WIR predstavlja 1–2-odstotni delež švicarskega BDP; ker se je izkazalo, da je WIR proticikličen glede na BDP, še bolj pa glede na število brezposelnih; |
| --- | --- |

M.

ker je švicarska banka WIR Bank dopolnilen valutni sistem, ki je namenjen MSP, predvsem v turizmu, gradbeništvu, proizvodnji, trgovini na drobno in strokovnih storitvah; ker WIR Bank ponuja mehanizem potrjevanja, v katerem podjetja kupujejo drugo od drugega brez uporabe švicarskih frankov; ker pa se omenjeni mehanizem pogosto uporablja v kombinaciji s švicarskim frankom pri transakcijah v dveh valutah; ker trgovanje v WIR predstavlja 1–2-odstotni delež švicarskega BDP; ker se je izkazalo, da je WIR proticikličen glede na BDP, še bolj pa glede na število brezposelnih;

| N. | ker je do aprila 2015 samo 21 izmed 28 držav članic ustrezno preneslo direktivo o zamudah pri plačilih iz leta 2011, čeprav je rok za prenos potekel že pred več kot dvema letoma; |
| --- | --- |

N.

ker je do aprila 2015 samo 21 izmed 28 držav članic ustrezno preneslo direktivo o zamudah pri plačilih iz leta 2011, čeprav je rok za prenos potekel že pred več kot dvema letoma;

| O. | ker Komisija v poročilu o mehanizmu opozarjanja 2016 opozarja, da je na eni strani „rast [...] postala bolj odvisna od domačih virov povpraševanja, zlasti izrazitejšega okrevanja pri naložbah“, na drugi pa „čeprav se je potrošnja v zadnjem času okrepila, je domače povpraševanje še vedno skromno, deloma v zvezi z občutnimi pritiski na razdolževanje v več državah članicah“; |
| --- | --- |

O.

ker Komisija v poročilu o mehanizmu opozarjanja 2016 opozarja, da je na eni strani „rast [...] postala bolj odvisna od domačih virov povpraševanja, zlasti izrazitejšega okrevanja pri naložbah“, na drugi pa „čeprav se je potrošnja v zadnjem času okrepila, je domače povpraševanje še vedno skromno, deloma v zvezi z občutnimi pritiski na razdolževanje v več državah članicah“;

| P. | ker Direktiva EU 2004/113/ES prepoveduje diskriminacijo zaradi spola pri dostopu do blaga in storitev, vključno s finančnimi storitvami; ker je bilo ugotovljeno, da je dostop do finančnih sredstev ena izmed glavnih ovir, na katere naletijo podjetnice; ker podjetnice večinoma začnejo z manj kapitala, si manj izposojajo in se zanašajo na družino namesto na dolžniška ali lastniška finančna sredstva; |
| --- | --- |

P.

ker Direktiva EU 2004/113/ES prepoveduje diskriminacijo zaradi spola pri dostopu do blaga in storitev, vključno s finančnimi storitvami; ker je bilo ugotovljeno, da je dostop do finančnih sredstev ena izmed glavnih ovir, na katere naletijo podjetnice; ker podjetnice večinoma začnejo z manj kapitala, si manj izposojajo in se zanašajo na družino namesto na dolžniška ali lastniška finančna sredstva;

Raznolike potrebe glede financiranja v raznolikem sektorju MSP

| 1. | priznava raznolikost MSP, vključno z mikropodjetji, in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v državah članicah, ki se odraža v njihovih poslovnih modelih, velikosti, geografskem položaju, socialno-ekonomskem okolju, stopnji razvitosti, finančni strukturi, pravni obliki in različnih ravneh podjetniškega usposabljanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava izzive, s katerimi se soočajo MSP, zaradi razlik v pogojih financiranja in potrebah MSP med državami članicami in regijami, zlasti glede količine in cene razpoložljivih finančnih sredstev, na katere vplivajo dejavniki, značilni za MSP in za države in regije, v katerih imajo sedež, vključno z gospodarsko nestabilnostjo, počasno rastjo in večjo finančno nestabilnostjo; ugotavlja, da se MSP srečujejo tudi z drugimi izzivi, kot je dostop do strank; poudarja, da so kapitalski trgi v EU razdrobljeni in različno urejeni ter da je bil del doseženega povezovanja izgubljen zaradi krize; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da potreba po raznolikih in izboljšanih možnosti javnega in zasebnega financiranja za MSP ni prisotna samo v fazi zagona, temveč v njihovem celotnem življenjskem ciklu, in opozarja, da je za zaščito financiranja podjetij potreben dolgoročen strateški pristop; opozarja, da je dostop do finančnih sredstev pomemben tudi za prenos podjetij; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo MSP v tem procesu, tudi v prvih letih delovanja; ugotavlja, da je potreben raznolik in prilagojen pristop v smislu ureditve in pobud, ki jih je treba podpreti; opozarja, da model financiranja, ki bi ustrezal vsem, ne obstaja in poziva Komisijo, naj podpre razvoj širokega izbora prilagojenih programov, instrumentov in pobud, da bi tako podprli podjetja v fazah njihovega ustanavljanja, rasti in prenosa, pri čemer je treba upoštevati njihovo velikost, promet in finančne potrebe; ugotavlja, da se podjetja, ki jih vodijo ženske, pogosteje kot podjetja, ki jih vodijo moški, ukvarjajo s storitvami in temeljijo na nematerialnih virih; ugotavlja, da je razlog za nizek delež žensk, ki vodijo MSP, deloma tudi težji dostop do finančnih sredstev; obžaluje, da je razmerje mikroposojil za moške in ženske v okviru evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress, katerega cilj je spodbujati enake možnosti za ženske in moške, v letu 2013 znašalo 60 proti 40; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da v njenih programih, namenjenih lajšanju dostopa do finančnih sredstev za MSP, podjetnice ne bodo prikrajšane; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj oceni diskriminacijo, s katero se soočajo MSP, ki jih vodijo pripadniki drugih ranljivih družbenih skupin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da raznolik, dobro urejen in stabilen sektor finančnih storitev, ki ponuja široko paleto stroškovno učinkovitih in prilagojenih možnosti financiranja, najbolje služi dejanskim potrebam MSP in omogoča dolgoročen trajnostni razvoj; v zvezi s tem poudarja pomen tradicionalnih modelov bančništva, tudi majhnih regionalnih bank, hranilnih zadrug in javnih institucij; v zvezi s tem ugotavlja, da je treba enako pozornost nameniti izboljšanju dostopa do finančnih sredstev za mikropodjetja in samostojne podjetnike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | spodbuja MSP, naj na celotno EU gledajo kot na svoj domači trg in uporabljajo potencial enotnega trga za svoje potrebe po finančnih sredstvih; pozdravlja pobude Komisije, ki podpirajo MSP in zagonska podjetja na izpopolnjenem enotnem trgu, ter poziva Komisijo, naj nadaljuje pripravo predlogov, prilagojenih potrebam MSP; meni, da bi morala pobuda Startup Europe pomagati malim inovativnim podjetjem tako, da bi jih podpirala, dokler ta ne bi začela delovati; glede tega poudarja pomen zbliževanja pravil in postopkov po vsej Uniji ter izvajanja Akta za mala podjetja; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe po tem aktu, s katerimi bi dodatno pomagala podjetjem, da premagajo fizične in regulativne ovire; v zvezi s tem priznava, da so inovacije ključno gonilo trajnostnega razvoja in zaposlovanja v EU in da je treba posebno pozornost posvetiti inovativnim MSP; poudarja vlogo, ki jo lahko imata kohezijska politika EU in regionalni sklad EU kot vir financiranja MSP; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo usklajenost, doslednost ter sinergije med evropskimi instrumenti in programi v korist MSP, kot so evropski strukturni in investicijski skladi; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo celovit pristop k razširjanju informacij o vseh možnostih financiranja EU; poziva države članice in Komisijo, naj dosežejo bistven napredek v smeri nadaljnje poenostavitve, tako da bo financiranje bolj privlačno za MSP; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da je za dostop do finančnih sredstev poglavitno bolj usklajeno pravno in poslovno okolje, ki podpira pravočasna plačila v trgovinskih poslih; v zvezi s tem poudarja finančne težave, s katerimi se srečujejo MSP, ter negotove razmere, v katerih so se znašli dobavitelji zaradi zamud velikih podjetij, javnih institucij in organov pri plačilih; poziva Komisijo, naj med pregledom direktive o zamudah pri plačilih oceni uvedbo posebnih ukrepov, s katerimi bi olajšali plačila za MSP; poziva Komisijo, naj objavi svoje poročilo o izvajanju direktive o zamudah pri plačilih, ki naj bi bilo pripravljeno do 16. marca 2016, in po potrebi oblikuje nove predloge za zmanjšanje tveganja za čezmejna plačila in oviranje denarnega toka na splošno; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja pobudo Komisije glede ponovnega začetka del v zvezi z vzpostavitvijo pravega evropskega trga finančnih storitev na drobno v okviru objave zelene knjige o finančnih storitvah na drobno (2015); poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni značilnostim MSP in zagotovi, da bodo čezmejne storitve na področju finančnih storitev na drobno MSP omogočile boljši dostop do finančnih sredstev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da zlasti zagonska podjetja in mikropodjetja težko pridejo do ustreznega financiranja ter težko prepoznavajo in izpolnjujejo regulativne finančne zahteve, zlasti v fazi razvoja; obžaluje pomanjkanje usklajenosti v nacionalnih zakonodajah o ustanavljanju MSP; zato spodbuja države članice, naj vztrajajo pri prizadevanjih za zmanjšanje upravnih ovir in vzpostavitev enotnih kontaktnih točk kot vozlišč za vse regulativne zahteve za podjetja; spodbuja države članice, EIB in nacionalne spodbujevalne banke, naj v zvezi s tem zagotavljajo informacije o možnostih financiranja in shemah jamstev za posojila; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja pobudo Komisije, da identificira neupravičene ovire in prepreke, zaradi katerih finančni sektor ne zagotavlja financiranja realnemu gospodarstvu, zlasti MSP, vključno z mikropodjetji; poudarja, da je uresničitev dobro delujočega evropskega kapitalskega trga ena od najpomembnejših pobud za finančni sektor; poudarja, da je treba poenostaviti ali spremeniti pravila, ki povzročajo nehotene posledice ali ovirajo razvoj MSP; poudarja, da poenostavitev zakonodaje ne bi smela povzročiti nepotrebnega znižanja finančnih regulativnih standardov; nadalje poudarja, da novi predlogi Komisije ne smejo privesti do bolj zapletenih predpisov, ki lahko negativno vplivajo na naložbe; meni, da bi moral evropski pristop k finančni ureditvi in uniji kapitalskih trgov ustrezno upoštevati mednarodni razvoj, da bi preprečili nepotrebna razhajanja in podvajanja v zakonodaji ter ohranili privlačnost Evrope za mednarodne vlagatelje; poudarja, da mora biti evropsko gospodarstvo privlačno za visoko stopnjo neposrednih tujih naložb, vključno z novimi neposrednimi tujimi naložbami, ki ne bodo spodbujale le kapitalskih trgov, temveč tudi sektor zasebnega lastniškega kapitala ter tvegani kapital in naložbe v evropsko industrijo; meni tudi, da bi morale Komisija in države članice sprejeti strateški načrt za podporo financiranja MSP, da bi ta postala mednarodna; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poudarja, da spremenjena pravila na področju javnih naročil in koncesijskih pogodb ne bi smela ovirati dostopa MSP ter mikropodjetij do trga javnih naročil; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in Svet, naj vprašanju povpraševanja pri MSP namenita večjo pozornost ter ga na ustreznejši način obravnavata v priporočilu za ekonomsko politiko euroobmočja, v priporočilih za posamezne države in v naknadni oceni skladnosti držav članic s priporočili; |
| --- | --- |

12.

Bančna posojila za MSP

| 13. | priznava, da so bančna posojila tradicionalno najpomembnejši zunanji vir financiranja za MSP v Uniji, saj banke prispevajo več kot tri četrtine finančnih sredstev za MSP v Uniji v primerjavi z manj kot polovico v ZDA, zaradi česar so MSP še zlasti občutljiva na omejevanje bančnih posojil; ugotavlja, da je finančna kriza prispevala k razdrobljenosti bančnega financiranja in pogojev za bančna posojila; obžaluje obstoječa nesorazmerja – ki se sicer postopno zmanjšujejo – med pogoji kreditiranja za MSP iz različnih držav euroobmočja, ki odražajo tudi različno dojemanje tveganja in različne gospodarske pogoje; ugotavlja, da bančna unija prispeva k obravnavanju te razdrobljenosti; poziva države članice, naj v celoti izvajajo Direktivo 2004/113/ES in sodelujejo s finančnim sektorjem v zvezi s svojo obveznostjo zagotavljanja polnega in enakega dostopa MSP do bančnih posojil; poudarja pomembno in dobro razvito vlogo bank s posebnim regionalnim in lokalnim znanjem pri zagotavljanju financiranja MSP in njihovo dolgoročno sodelovanje s temi podjetji; poudarja, da so se dobro razvite lokalne banke izkazale za učinkovite pri posojanju MSP in preprečevanju izgub; zato poudarja, da je treba razvijati lokalne banke; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da digitalizacija sicer napreduje, zaradi česar se pojavljajo novi viri financiranja, vendar je lokalna prisotnost tradicionalnih kreditnih institucij, zlasti na otokih in otočjih ter podeželskih, oddaljenih in obrobnih območjih, še vedno bistvena za dostop MSP do finančnih sredstev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spodbuja banke, naj celotno EU štejejo za svoj notranji trg in izkoristijo potencial enotnega trga, da ponudijo financiranje MSP, tudi tistim, ki nimajo sedeža v državi članici, v kateri ima sedež zadevna finančna institucija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | spodbuja Komisijo, naj preuči možnost uvedbe programov „financiranja posojil“, v okviru katerih bi se sredstva ECB zagotovila bankam le za namen posojanja MSP; poziva Komisijo, naj oceni možnosti za oblikovanje novih pobud za privabljanje naložb; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja pomembno vlogo nacionalnih in regionalnih spodbujevalnih bank in institucij pri financiranju sektorja MSP; opozarja na njihovo osrednjo vlogo v delu za MSP, ki se financira v okviru EFSI, ter pri vključevanju držav članic v projekte EFSI; meni, da so bančna posojila še vedno najpomembnejši vir financiranja za MSP; meni, da bi si morala EIB/Evropski investicijski sklad pospešeno prizadevati, da bi MSP zagotovila strokovno znanje in izkušnje za dostopanje do finančnih sredstev ter orodja za olajšanje stika z vlagatelji, kot je med drugim Evropski sklad poslovnih angelov; poziva Komisijo, naj oceni vlogo nacionalnih/regionalnih spodbujevalnih bank kot katalizatorjev dolgoročnega financiranja MSP, zlasti da bi opredelili in razširjali najboljše prakse ter spodbudili države članice, v katerih takšni subjekti še ne obstajajo, naj ustanovijo nacionalne/regionalne spodbujevalne banke na tej podlagi; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo vključujočo rast in zagotovijo okrepljeno usklajevanje in skladnost med vsemi naložbenimi politikami EU, osredotočenimi na MSP, vključno z EFSI, regionalnimi skladi EU in Evropskim investicijskim skladom (EIB); |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja, da je treba okrepiti tudi zmožnost bank, da posojajo MSP, in njihovo sposobnost, da posojajo MSP; opozarja, da zgolj s financiranjem prek kapitalskih trgov ne bo mogoče zagotoviti dovolj finančnih sredstev in primernih finančnih rešitev za dostop MSP do kapitala; ugotavlja, da bi povečanje raznolikosti kreditnih virov okrepilo stabilnost finančnega sektorja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da sta zdrava, stabilna in prožna bančni sektor in unija kapitalskih trgov pogoja za okrepitev dostopa MSP do financiranja; opozarja, da so uredba o kapitalskih zahtevah (CRR) in direktiva o kapitalskih zahtevah (CRD IV) ter zlasti višja raven in kakovost kapitala neposreden odziv na krizo in oblikujejo jedro nove stabilnosti finančnega sektorja; pozdravlja dejstvo, da Komisija meni, da je posojanje MSP eno od prednostnih področij pri reviziji uredbe o kapitalskih zahtevah; ugotavlja, da Komisija raziskuje možnosti, da bi vse države članice lahko izkoristile lokalne kreditne zadruge, ki delujejo zunaj področja uporabe pravil EU o kapitalskih zahtevah za banke; poudarja potrebo po preudarni zakonodaji za kreditne zadruge, ki bo zagotavljala finančno stabilnost in priložnosti za kreditne zadruge, da bodo ponujale kredite po konkurenčnih obrestnih merah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da obstajajo številne regulativne zahteve za banke in morebitni negativni učinki na bančna posojila MSP, pri čemer opozarja, da so bile te zahteve določene v odgovor na finančno krizo; poudarja, da je treba preprečiti dvojne zahteve za poročanje in različne načine poročanja ter na splošno nepotrebno upravno breme kreditnih institucij, zlasti manjših bank; poziva Komisijo, naj ob podpori Evropskega bančnega organa (EBA) in enotnega mehanizma nadzora (SSM) oceni učinke regulativnih zahtev za banke v zvezi s posojanjem MSP; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da posojanje MSP ni povzročilo finančne krize; opozarja na sklep sozakonodajalcev o uvedbi faktorja za podporo MSP v okviru CRR/CRD IV in da je bil zasnovan tako, da kapitalske zahteve za posojila MSP ostanejo na ravni, določeni v sporazumu Basel II, in ne Basel III; poudarja pomen faktorja za podporo MSP pri ohranjanju in povečanju obsega bančnih posojil MSP; je seznanjen s poročilom EBA iz marca 2016 o uporabi faktorja za podporo MSP; je zaskrbljen zaradi morebitnega negativnega učinka njegove odprave; pozdravlja namero Komisije, da bo ohranila faktor za podporo, ga dodatno ocenila in preučila, ali je treba zvišati prag, da bi dodatno povečali dostop MSP do bančnih posojil; poziva Komisijo, naj preuči možnost prilagoditve faktorja za podporo, vključno z obsegom in pragom, ter naj preuči morebitno vzajemno delovanje z drugimi regulativnimi zahtevami in zunanjimi elementi, kot sta geografski položaj in socialno-ekonomsko okolje, da bi povečali njegov učinek; poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi faktor postal stalen; poziva Baselski odbor za bančni nadzor, naj podpre faktor za podporo MSP in razmisli o znižanju kapitalskih zahtev za izpostavljenosti do MSP; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da sta preudarno ocenjevanje tveganja in vrednotenje kvalitativnih podatkov dve od največjih prednosti bank, zlasti ko gre za zapleteno posojanje MSP; meni, da bi se morala v bankah povečati znanje o posebnostih MSP in njihova prepoznavnost; izpostavlja zaupno naravo kreditnih informacij, ki jih banke prejmejo, ko ocenjujejo kreditno sposobnost MSP; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja različne pobude, ki si prizadevajo, da bi bilo na voljo več standardiziranih in preglednih kreditnih informacij za MSP, na podlagi katerih bi se lahko povečalo zaupanje vlagateljev; kljub temu poudarja, da je treba pri zahtevkih za take kreditne informacije uporabiti načelo sorazmernosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je sorazmernost vodilno načelo, ki zavezuje evropske institucije, evropske nadzorne organe in enotni mehanizem nadzora pri pripravi ter izvajanju predpisov, standardov, smernic in nadzornih praks; poziva Komisijo, naj v dogovoru s sozakonodajalcema zagotovi nadaljnje smernice za evropske nadzorne organe in Evropsko centralno banko/enotni mehanizem nadzora o tem, kako uporabiti načelo sorazmernosti, ter poziva, naj se to načelo ohrani in naj se omogoči poenostavitev zakonodaje, vendar brez znižanja sedanjih regulativnih standardov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja prednosti jamstva tretjih oseb v posojilnih pogodbah za podjetnike; zahteva, da se ta jamstva bolj upoštevajo pri vrednotenju bonitetnih ocen ter bonitetnih pravil in nadzornih praks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | želi spomniti, da morajo kreditne institucije na zahtevo malih in srednjih podjetij pojasniti svoje odločitve glede bonitetne ocene; poziva Komisijo, naj oceni izvajanje te določbe in okrepi določbe iz člena 431(4) CRR ter spodbuja k dajanju povratnih informacij malim in srednjim podjetjem; ugotavlja, da Komisija še razpravlja z ustreznimi zainteresiranimi stranmi z namenom izboljšanja kakovosti in doslednosti teh povratnih informacij; ugotavlja, da so te povratne informacije lahko izhodišče za iskanje virov informacij in nasvetov o nebančnem financiranju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da so bonitetne ocene pomemben in včasih odločilen element pri odločitvah o naložbah; opozarja, da imajo nekatere države članice vzpostavljene interne bonitetne sisteme, ki jih upravljajo nacionalne centralne banke za ocenjevanje upravičenosti zavarovanj in ki MSP omogočajo pridobitev ocene njihove kreditne sposobnosti; poziva Komisijo, ECB in nacionalne centralne banke, naj dodatno preučijo, ali in kako se lahko ti sistemi uporabijo kot pomoč MSP pri dostopanju na kapitalske trge; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo in organ EBA, naj zagotovita več smernic glede izvajanja veljavne ureditve o restrukturirani izpostavljenosti; poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka veljavne ureditve o restrukturiranju za slaba posojila, opozarja, da slaba posojila v bilancah stanja bank otežujejo zagotavljanje novih posojil, zlasti za MSP; poudarja, da bi uvedba omejitve de minimis za manjše kršitve pomagala preprečevati nepotrebni in neupravičeni padec kreditne sposobnosti MSP; je seznanjen s potekajočimi posvetovanji Baselskega odbora za bančni nadzor (BCBS) v zvezi z opredelitvami slabih posojil in restrukturiranja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da bi se z omejevanjem nakupa državnih obveznic s strani bank ali večjim tehtanjem teh obveznic povečali stroški kreditov in konkurenčna vrzel v EU, razen če to poteka pod določenimi pogoji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja ukrepe, ki jih je 10. marca 2016 sprejela ECB, in zlasti nov sklop štirih ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (TLTRO II), ki bodo spodbudili posojila bank realnemu sektorju; poudarja, da same denarne politike ne bi zadostovale za spodbujanje rasti in naložb ter da jih morajo spremljati ustrezne fiskalne politike in strukturne reforme; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da so javne institucije pomembna nadomestna možnost zasebnemu bančništvu kot viru financiranja za MSP; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj preuči sorazmernost pri predčasnem odplačilu posojil v vsej EU, kot sta določitev omejitve stroškov za MSP in večja preglednost v pogodbah z MSP; |
| --- | --- |

32.

Nebančni viri financiranja MSP

| 33. | poziva države članice, naj spodbujajo kulturo prevzemanja tveganja in kapitalskega trga; ponovno poudarja, da finančno izobraževanje za MSP ni samo ključnega pomena za povečanje bančnih posojil, temveč tudi za razširitev uporabe in sprejemanja rešitev kapitalskega trga ter spodbujanje žensk in mladih, naj odprejo in razširijo svoja podjetja, saj omogoča boljšo oceno stroškov, koristi in s tem povezanih tveganj; poudarja pomen jasnih zahtev glede finančnih informacij; spodbuja države članice, naj v preduniverzitetne in univerzitetne učne načrte vključijo osnovna načela finančnega izobraževanja in poslovne etike ter tako spodbudijo mlade k udejstvovanju v dejavnostih MSP; poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo finančno pismenost MSP in njihov dostop do finančnih spretnosti in znanja ter zagotovijo izmenjavo dobre prakse; poudarja pa, da v zvezi s tem odgovornost nosijo tudi sama MSP; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja koristi zakupa za MSP zaradi sprostitve kapitala podjetja za dodatne naložbe in trajnostno rast; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da unija kapitalskih trgov predstavlja priložnost za zapolnitev regulativnih vrzeli v sedanjem okviru in uskladitev čezmejne ureditve; poudarja, da razmere, v katerih posojanje bank ne izpolnjuje finančnih in poslovnih potreb MSP, ustvarjajo kapitalsko luknjo; opozarja, da morajo razvoj unije kapitalskih trgov in bančne unije spremljati ponavljajoča se prizadevanja glede približevanja procesov in postopkov EU ter ovrednotenja obstoječega finančnega regulativnega okvira, zlasti njegovih učinkov na MSP ter splošno makrofinančno in makroekonomsko stabilnost; poudarja, da je treba pri tem ovrednotenju zaradi praktičnosti uvedenih ukrepov upoštevati priporočila; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezen in prilagojen regulativni okvir za izdajatelje finančnih sredstev MSP, ki zanje ne bo obremenjujoč in bo tudi pridobil zaupanje vlagateljev; meni, da bi morali v celoviti in dobro oblikovani uniji kapitalskih trgov vsi udeleženci na trgu z enakimi pomembnimi značilnostmi upoštevati enoten sklop pravil, imeti enak dostop do sklopa finančnih instrumentov ali storitev ter biti deležni enake obravnave, kadar so dejavni na trgu; pozdravlja akcijski načrt Komisije za unijo kapitalskih trgov, katerega cilj je zagotoviti lažji dostop MSP do bolj raznolikih možnosti financiranja; poudarja, da bi se morali modeli bančnega in kapitalskega financiranja medsebojno dopolnjevati; |
| --- | --- |

35.

| 36. | želi spomniti na znatne stroške dostopanja do kapitalskih trgov, kot so dolžniški in lastniški trgi, ki jih nosijo MSP; poudarja, da bi potrebovali sorazmerno ureditev z manj zapletenimi in težavnimi zahtevami za MSP glede razkrivanja in kotacije na borzi, da bi se izognili podvajanju in zmanjšali stroške njihovega dostopanja na kapitalske trge, ne da bi to ogrožalo zaščito vlagateljev ali sistemsko finančno slabilnost; je seznanjen z uvedbo ureditve minimalnega razkritja za MSP v predlogu Komisije za novo uredbo o prospektu, o kateri trenutno potekajo razprave; ugotavlja, da regulacija ne bi smela ustvarjati previsokih ovir, na primer pri prehajanju iz ene velikostne kategorije v drugo ali med podjetji, ki kotirajo na borzi, in tistimi, ki ne; zato meni, da bi moral imeti prednost postopni pristop, pri katerem bi se regulativne zahteve postopno povečevale; v zvezi s tem opozarja na zagonske trge MSP, ki jih predvideva direktiva MiFID II, ter poziva k čimprejšnjemu izvajanju tega instrumenta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja pomen preglednosti, standardizacije in javnega dostopa informacij o financiranju MSP za banke, vlagatelje, nadzornike in druge deležnike, da bodo razumeli profil tveganja in se informirano odločali ter zmanjšali stroške financiranja; meni, da bi v ta namen lahko ustanovili evropsko podatkovno bazo, v kateri bi bile zbrane informacije o poslovnih strategijah in finančnih potrebah MSP, v katero bi lahko prostovoljno vnesli svoje podatke in jih posodabljali; poziva Komisijo, naj razmisli o vzpostavitvi enotne identifikacijske številke za MSP; opozarja na možnosti, ki jih ponujajo strukture, ki povezujejo banke in nebančne akterje, da se zagotovi podpora MSP; pozdravlja strategijo informiranja Komisije o MSP, zlasti opredelitvi najpomembnejših zmogljivosti za podporo in svetovanje za MSP pri iskanju alternativnega financiranja v vsaki državi članici in spodbujanje najboljših praks na ravni EU ter preučitev možnosti za podporo vseevropskih informacijskih sistemov povezovanja MSP in ponudnikov alternativnega financiranja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opozarja, da so računovodski standardi ključni, ker določajo način za predložitev informacij nadzornikom in vlagateljem ter ker se upravno breme, ki ga nosijo podjetja, razlikuje glede na računovodske standarde, ki se uporabljajo; je seznanjen s tekočimi razpravami o primernosti oblikovanja posebnih skupnih računovodskih standardov za MSP ter z zanimanjem pričakuje nadaljnja razmišljanja o tem vprašanju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja potencial nove inovativne finančne tehnologije (FinTech) za boljše povezovanje MSP in potencialnih vlagateljev; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo razvoj pobud, povezanih s tehnologijo FinTech, preučijo potencialna tveganja in potrebo po primernem harmoniziranem regulativnem okviru EU, ki ne bi oviral inovacij; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je treba prek platform posojil spodbujati inovacije; spodbuja banke, naj na uporabo takih inovativnih tehnologij gledajo kot na priložnost; poudarja, da alternativni viri financiranja ponujajo rešitve zlasti za zagonska podjetja, podjetnice in inovativne MSP; poziva Komisijo, naj preuči potrebo po harmoniziranem okviru EU za alternativne vire financiranja in potencial zanj, da bi se povečala razpoložljivost takšne vrste financiranja za MSP v vsej EU; opozarja, da bo sistem učinkovit le, če bodo MSP in posojilodajalci v celoti poznali morebitna tveganja/priložnosti, povezane z mehanizmom financiranja; ugotavlja, da so veljavni zakoni in druga pravila o množičnem financiranju v posameznih državah članicah zelo različni ter očitno ne spodbujajo čezmejnih dejavnosti; pozdravlja oceno Komisije o obstoječem okviru za množično financiranje; podpira pristop stalnega spremljanja trga in spremljanja razvoja zakonodaje ter spodbujanja boljše usklajenosti regulativnih pristopov, izmenjave najboljših praks in omogočanja čezmejnih naložb; hkrati poziva, naj množično financiranje in vzajemna posojila ne bodo prekomerno zakonsko urejena, saj bi to oviralo njihov razvoj; poziva Komisijo, naj spodbuja nove platforme za financiranje zasebnega kapitala, kot so vmesno financiranje in poslovni angeli; poziva Komisijo, naj spodbuja varna posojila podjetjem s strani fizičnih oseb prek vzajemnih posojil ali obveznic za male vlagatelje; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo te nove oblike financiranja popolnoma skladne z ustrezno davčno in finančno zakonodajo, da ne bi postale orodje za izogibanje davkom ali finančno nepreglednost; poudarja, da je treba pregledati veljavno zakonodajo na tem področju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je seznanjen s predlogi Komisije o okviru za preprosto, pregledno in standardizirano listinjenje in kalibracijo bonitetnih zahtev za banke; ugotavlja, da so z listinjenjem MSP lahko povezana tako tveganja kot koristi; je seznanjen z možnim vplivom teh predlogov na posojila bank MSP in naložb v ta podjetja; poudarja potrebo po preglednosti v zvezi s povezanimi tveganji in potrebo po prispevanju k stabilnosti finančnega sistema; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ugotavlja, da heterogenost nacionalne insolvenčne zakonodaje in s tem povezana pravna negotovost pomenita eno od ovir za čezmejne naložbe v MSP in zagonska podjetja; meni, da bi poenostavljena in usklajena pravila na tem področju podprla zagonska podjetja, mikropodjetja in MSP ter izboljšala poslovno okolje EU; zato pozdravlja odločitev Komisije, da bo to vprašanje obravnavala v okviru zakonodajnega predloga, kot je navedeno v Akcijskem načrtu o oblikovanju unije kapitalskih trgov, in z zanimanjem pričakuje ta prihodnji predlog; meni, da bi morala Komisija preučiti različne možnosti za uvedbo insolvenčnega okvira EU ter izdati priporočila za države članice, tako da lahko sprejmejo ali izvajajo zakonodajo za učinkovite in pregledne ureditve na področju insolventnosti in pravočasno prestrukturiranje ter za odpravo upravnih in regulativnih bremen za MSP, kot je navedeno v priporočilih za posamezne države; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja potencial financiranja s tveganim in rizičnim kapitalom, zlasti za zagonska podjetja, ki ne kotirajo na borzi, in inovativna MSP; ugotavlja, da ti trgi v EU niso dovolj razviti; pozdravlja pobudo Komisije, da pregleda zakonodajo EuVECA in EuSEF; poleg tega poudarja, da mora Komisija v celotnem sektorju evropskih investicijskih skladov nujno obravnavati razdrobljenost ob nacionalnih mejah; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja vpliv oblikovanja davčnih struktur za dohodke pravnih in fizičnih oseb ter morebitnih davčnih olajšav na zmožnost notranjega financiranja MSP; opozarja na dejstvo, da se v številnih državah članicah obdavčitev MSP in nekaterih multinacionalnih podjetij močno razlikuje, kar negativno vpliva na konkurenčnost MSP in znatno zmanjšuje učinkovitost financiranja MSP iz različnih virov; poudarja, da je zaradi nepoštenih davčnih praks, ki jih izvajajo nekatere multinacionalke, obdavčitev MSP do 30 % višja, kot bi bila v primeru poštenih davčnih praks, kar posledično vpliva na njihovo zmožnost notranjega financiranja; v zvezi s tem pozdravlja sveženj ukrepov Komisije proti izogibanju davkom, da bi se dosegel enostavnejši, učinkovitejši in bolj pošten davčni sistem v EU; poudarja, da bi si morale države članice prizadevati za pošten, učinkovit in pregleden davčni sistem, ki privablja finančna sredstva ter naložbe, da bi se ustvarile boljše možnosti za zagon in rast MSP; poudarja potrebo po uvedbi finančnih izjem za MSP, predvsem v njihovi začetni fazi, da bi si lahko zagotovila dovolj sredstev za naslednja obdobja svojega življenjskega cikla; poudarja, da je treba v okviru politike obdavčevanja zmanjšati skupno davčno obremenitev ter znižati davke za delo in podjetja; poudarja, kako pomembno je obravnavati vrzel med olajšavami za financiranje dolga in kapitala; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je neposredna državna pomoč, ki ne izkrivlja koristi konkurence, včasih potrebna za zagotovitev potrebnih sredstev za zagonska podjetja, mikropodjetja in MSP, zlasti kadar socialno-ekonomske razmere ne omogočajo drugačnega dostopa do finančnih sredstev; poudarja pomen preglednosti javnih sistemov in državne pomoči, ki podpirajo naložbe v MSP, ter pojava novih institucij za financiranje in naložbe; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva države članice, naj preučijo in upoštevajo izkušnje s švicarskim WIR, ki je bil uveden leta 1934 in temelji na združenju za izvajanje kreditnih plačil med MSP, glede na to, da WIR uspešno deluje kot makroekonomski stabilizator v časih večjih kriz na področju kreditov ali likvidnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj pripravi letno poročilo za Evropski parlament, v katerem bo opisala stanje pobud za izvajanje, in njihov vpliv na izboljšanje dostopa do finančnih sredstev za MSP v Evropi; poziva Komisijo, naj v poročilo vključi svojo oceno strateške usmeritve in po potrebi spremembe, ki jih priporoča; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj pri obstoječih instrumentih, kot so strukturni skladi ter drugi ustrezni programi, pregleda, ali je njihova finančna podpora primerna za MSP glede na zastavljene cilje in, če je primerno, ali blažijo učinek krize na MSP; |
| --- | --- |

48.

| 49. | priznava, da so mikro-, mala in srednja podjetja v kulturnem in ustvarjalnem sektorju vse pomembnejša za naložbe, rast, inovacije in zaposlovanje, imajo pa tudi osrednjo vlogo pri ohranjanju in spodbujanju kulturne in jezikovne raznolikosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da so že oktobra 2013 rezultati raziskave Evropske komisije o dostopu kulturnega in ustvarjalnega sektorja do financiranja pokazali, da imajo podjetja, ki delujejo na tem področju, velike težave pri dostopanju do kreditov in finančni primanjkljaj, ki znaša med 8 in 13,3 milijarde eurov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je bilo po podatkih Eurostata leta 2014 v kulturnem in ustvarjalnem sektorju zaposlene 2,9 % delovne sile EU, torej 6,3 milijona ljudi, kar je primerljivo z deležem delovne sile v bančnem in zavarovalniškem sektorju; poleg tega poudarja, da kulturni in ustvarjalni sektor predstavljata skoraj 4,5 % evropskega gospodarstva, skoraj 1,4 milijona malih in srednjih podjetij v tem sektorju pa ustvarja in širi ustvarjalne vsebine po vsej Evropi; zaposlenost v kulturnem in ustvarjalnem sektorju se od leta 2008 nenehno povečuje, tako da je ta sektor med najhitreje rastočimi sektorji evropskega gospodarstva in ustvari približno 4,2 % skupnega BDP Evropske unije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | priznava, da so kultura in inovacije odločilni dejavniki pri pomoči regijam, da pritegnejo naložbe; poudarja dejstvo, da se delovna mesta v kulturnem in ustvarjalnem sektorju najverjetneje ne bodo prenesla v tujino, saj so vezana na specifične kulturne in zgodovinske kompetence, ki tudi prispevajo k varstvu širokega nabora tradicionalnih umetnosti in obrti; poudarja, da je pomembno podpirati MSP, ki delujejo v manjšinskih jezikih ali tistih, ki se manj uporabljajo, za zaščito in spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti v Evropi, ter podpirati zagonske projekte mladih, ki se ukvarjajo s kulturno zaščito in dediščino; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poleg tega poudarja, da bo nadaljnje spodbujanje in vlaganje v kulturni in ustvarjalni sektor prispevalo k ustvarjanju delovnih mest in zmanjšanju stopnje brezposelnosti med mladimi, saj veliko število mladih študira na tem področju; ugotavlja, da po podatkih nedavne študije kulturni in ustvarjalni sektor zaposlujeta več mladih med 15. in 29. letom kot katerikoli drug gospodarski sektor (19,1 % vseh zaposlitev v kulturnem in ustvarjalnem sektorju v primerjavi z 18,6 % v preostalem gospodarstvu) (19); spodbuja države članice, naj okrepijo razvoj kulturnih in ustvarjalnih kompetenc ter ustanavljanje omrežij za razvoj poslovnih veščin med sistemi izobraževanja in usposabljanja, ustvarjalnimi podjetji ter kulturnimi in umetniškimi ustanovami, da bi tako spodbudili interdisciplinaren pristop; spodbuja EU in države članice, naj razširijo rešitve za spodbujanje razvijanja nadarjenosti in veščin v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, na primer z načrtovanjem inovativnih in prilagodljivih subvencij za podporo ustvarjalnosti, inovacij ter razvijanja nadarjenosti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da imajo v skladu z raziskavo, ki jo je leta 2013 opravila Komisija, ovire pri dostopu do financiranja v kulturnem in ustvarjalnem sektorju zelo posebne značilnosti, ker imajo več težav pri pridobivanju kapitala in naložb zaradi omejene zbirke podatkov, pomanjkanja zlahka dostopnih informacij o virih financiranja, pomanjkanja poslovnih veščin, odvisnosti od javne naložbene sheme, in pomanjkanja zadostnih informacij, ki izhajajo iz težav pri ocenjevanju tveganj in vrednotenju nematerialnega premoženja, kot so pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zato se zaveda, da bi bilo treba za boljši dostop do finančnih sredstev v tem sektorju razviti potrebne rešitve, prilagojene sektorju, za dostop do financiranja, zlasti strokovno znanje pri oceni specifičnih tveganj, ki izhajajo iz dejstva, da teh dejavnosti ni mogoče zavarovati z materialnim premoženjem in da so odvisne od nematerialnih sredstev ter negotovosti tržnega povpraševanja v času digitalnih sprememb; ugotavlja, da je tovrstno strokovno znanje potrebno tako v mikro-, malih in srednjih podjetjih kot v finančnih institucijah; poudarja, da je mogoče pravice intelektualne lastnine sprejeti kot zavarovanje; poudarja pomen določb harmoniziranega zakonodajnega okvira v zvezi z davki in intelektualno lastnino v EU, ki bi lahko pripomogle k privabljanju naložb in finančnih sredstev za kulturna in ustvarjalna MSP; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja začetek uporabe jamstvenega instrumenta v okviru programa Ustvarjalna Evropa kljub veliki zamudi, saj je to eno ključnih sredstev za odzivanje na nujno potrebni dostop do posojil za inovativne in trajnostne projekte v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih in vključuje mikropodjetja, MSP, manjše neprofitne organizacije in nevladne organizacije, ter je eno od ključnih sredstev za zagotavljanje poštenega prihodka ustvarjalcev; pozdravlja pobudo integrirane sheme usposabljanja jamstvenega instrumenta, ki je na voljo bankirjem in finančnim posrednikom; odločno priporoča, da se potrebni ukrepi uvedejo v letu 2016, kot je navedeno v izvirnem predlogu Komisije; opozarja, da naj bi vrzel v financiranju pričakovano presegla milijardo EUR na leto v skladu s predhodno oceno Komisije in da je ta vrzel znesek izgubljenih naložb, saj podjetja s premišljenimi poslovnimi strategijami in dobrimi profili tveganja ne dobijo posojil ali pa zanje sploh ne zaprosijo, saj nimajo dovolj materialnega premoženja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja novo poročilo, ki ga je objavila strokovna skupina držav članic EU o dostopu do financiranja za ustvarjalni in kulturni sektor in je nastalo z odprto metodo koordinacije, ter poudarja, da bi morala Komisija uresničiti navedena priporočila in tako pripraviti bolj učinkovite in inovativne instrumente ter olajšati dostop do financiranja; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  UL C 24, 22.1.2016, str. 2.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0069.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0200.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0063.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0268.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0408.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0004.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0006.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0290.

(10)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+CRE+20160413+ITEM-024+DOC+XML+V0//SL.

(11)  UL C 19, 22.1.2014, str. 4.

(12)  UL L 48, 23.2.2011, str. 1.

(13)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

(14)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/art2_mb201407_pp79-97en.pdf

(15)  EBA/OP/2016/04, 23.3.2016.

(16)  Letno poročilo Komisije o evropskih MSP 2014/2015.

(17)  Raziskava ECB o dostopu do financiranja za podjetja v euroobmočju – april–september 2015.

(18)  Raziskava ECB o dostopu do financiranja za podjetja v euroobmočju – april–september 2015.

(19)  Cultural times – the first global map of cultural and creative industries, december 2015 (Kulturni čas – prva svetovna predstavitev kulturne in ustvarjalne industrije).

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/165 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/165

---

P8_TA(2016)0359

Kako najbolje izkoristiti zmožnost malih in srednjih podjetij (MSP) za ustvarjanje novih delovnih mest?

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o tem, kako najbolje izkoristiti potencial ustvarjanja novih delovnih mest v malih in srednjih podjetjih (MSP) (2015/2320(INI))

(2018/C 204/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 173 in 49, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 173 in 49,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju Akta za mala podjetja (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Akta za mala podjetja (COM(2008)0394),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o ustreznosti in uspešnosti predpisov EU (COM(2013)0685), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o ustreznosti in uspešnosti predpisov EU (COM(2013)0685),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za podjetništvo do leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za podjetništvo do leta 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP“ (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP“ (COM(2011)0870),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173),

| — | ob upoštevanju evropskega investicijskega načrta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega investicijskega načrta,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do financiranja za mala in srednja podjetja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do financiranja za mala in srednja podjetja (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014 z naslovom „Kako lahko Evropska unija prispeva k oblikovanju ugodnega okolja za podjetja, poslovne dejavnosti in zagonska podjetja za ustvarjanje novih delovnih mest?“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014 z naslovom „Kako lahko Evropska unija prispeva k oblikovanju ugodnega okolja za podjetja, poslovne dejavnosti in zagonska podjetja za ustvarjanje novih delovnih mest?“ (3),

| — | ob upoštevanju direktive o zamudah pri plačilih (Direktiva 2011/7/EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktive o zamudah pri plačilih (Direktiva 2011/7/EU),

| — | ob upoštevanju programa EU za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa EU za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI),

| — | ob upoštevanju programa EU za raziskave in inovacije Obzorje 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa EU za raziskave in inovacije Obzorje 2020,

| — | ob upoštevanju programa EU za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa EU za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2014 o postopku posvetovanja Top-10 in zmanjšanju bremena zakonodaje EU za MSP (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2014 o postopku posvetovanja Top-10 in zmanjšanju bremena zakonodaje EU za MSP (4),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Zmanjšanje upravnega bremena za MSP – Prilagoditev predpisov EU potrebam mikropodjetij“ (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Zmanjšanje upravnega bremena za MSP – Prilagoditev predpisov EU potrebam mikropodjetij“ (COM(2011)0803),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Komisije o malih in srednjih podjetjih 2013/2014 – Delna in krhka oživitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Komisije o malih in srednjih podjetjih 2013/2014 – Delna in krhka oživitev,

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda iz januarja 2013 z naslovom „Born Global: The potential of job creation in new international businesses“ (Globalni od ustanovitve: potencial za ustvarjanje novih delovnih mest v novih mednarodnih podjetjih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda iz januarja 2013 z naslovom „Born Global: The potential of job creation in new international businesses“ (Globalni od ustanovitve: potencial za ustvarjanje novih delovnih mest v novih mednarodnih podjetjih),

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda iz leta 2013 z naslovom „Public policy and support for restructuring in SMEs“ (Javna politika in podpora za prestrukturiranje v malih in srednjih podjetij), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda iz leta 2013 z naslovom „Public policy and support for restructuring in SMEs“ (Javna politika in podpora za prestrukturiranje v malih in srednjih podjetij),

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda za leto 2016 z naslovom „ERM annual report 2015: Job creation in SMEs“ (Letno poročilo ERM za leto 2015: ustvarjanje delovnih mest v malih in srednjih podjetjih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda za leto 2016 z naslovom „ERM annual report 2015: Job creation in SMEs“ (Letno poročilo ERM za leto 2015: ustvarjanje delovnih mest v malih in srednjih podjetjih),

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda za leto 2012 z naslovom „Public measures to support self-employment and job creation in one-person and micro enterprises“ (Javni ukrepi za spodbuditev samozaposlovanja in ustvarjanja delovnih mest v podjetjih, ki zaposlujejo eno osebo, in mikro podjetjih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda za leto 2012 z naslovom „Public measures to support self-employment and job creation in one-person and micro enterprises“ (Javni ukrepi za spodbuditev samozaposlovanja in ustvarjanja delovnih mest v podjetjih, ki zaposlujejo eno osebo, in mikro podjetjih),

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda iz leta 2011 z naslovom „SMEs in the crisis: Employment, industrial relations and local partnership“ (mala in srednja podjetja v krizi: zaposlovanje, odnosi med delodajalci in delojemalci ter lokalna partnerstva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda iz leta 2011 z naslovom „SMEs in the crisis: Employment, industrial relations and local partnership“ (mala in srednja podjetja v krizi: zaposlovanje, odnosi med delodajalci in delojemalci ter lokalna partnerstva),

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda iz leta 2011 z naslovom „Employee representation at establishment level in Europe“ (Zastopanost delavcev na ravni obrata v Evropi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda iz leta 2011 z naslovom „Employee representation at establishment level in Europe“ (Zastopanost delavcev na ravni obrata v Evropi),

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda iz leta 2014 z naslovom „Social dialogue in micro and small companies“ (socialni dialog v mikro in malih podjetjih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda iz leta 2014 z naslovom „Social dialogue in micro and small companies“ (socialni dialog v mikro in malih podjetjih),

| — | ob upoštevanju raziskave Evropske komisije iz leta 2015 o dostopu do financiranja za podjetja (SAFE), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Evropske komisije iz leta 2015 o dostopu do financiranja za podjetja (SAFE),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Komisije o evropskih malih in srednjih podjetjih 2014/2015 – MSP spet zaposlujejo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Komisije o evropskih malih in srednjih podjetjih 2014/2015 – MSP spet zaposlujejo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o vzpostavitvi konkurenčnega trga dela EU za 21. stoletje: usklajevanje znanj in spretnosti s povpraševanjem in zaposlitvenimi možnostmi kot način reševanja iz krize (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o vzpostavitvi konkurenčnega trga dela EU za 21. stoletje: usklajevanje znanj in spretnosti s povpraševanjem in zaposlitvenimi možnostmi kot način reševanja iz krize (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2015 o pobudi za zeleno zaposlovanje: izkoriščanje potenciala zelenega gospodarstva za ustvarjanje novih delovnih mest (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2015 o pobudi za zeleno zaposlovanje: izkoriščanje potenciala zelenega gospodarstva za ustvarjanje novih delovnih mest (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o malih in srednjih podjetjih (MSP): konkurenčnost in poslovne priložnosti (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o malih in srednjih podjetjih (MSP): konkurenčnost in poslovne priložnosti (7),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije št. 2003/361/ES o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije št. 2003/361/ES o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij,

| — | ob upoštevanju raziskave Eurobarometer iz leta 2015 o internacionalizaciji malih in srednjih podjetij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Eurobarometer iz leta 2015 o internacionalizaciji malih in srednjih podjetij,

| — | ob upoštevanju študije OECD iz leta 2015 z naslovom „Financing SMEs and Entrepreneurs 2015 – An OECD Scoreboard“ (Financiranje malih in srednjih podjetij ter podjetnikov v letu 2015 – pregled stanja OECD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije OECD iz leta 2015 z naslovom „Financing SMEs and Entrepreneurs 2015 – An OECD Scoreboard“ (Financiranje malih in srednjih podjetij ter podjetnikov v letu 2015 – pregled stanja OECD),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za regionalni razvoj (A8-0248/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za regionalni razvoj (A8-0248/2016),

| A. | ker mala in srednja podjetja (v letu 2014 je bilo v EU-28 dejavnih 22,3 milijona (8)) ustvarijo več delovnih mest kot druga zasebna podjetja in zagotavljajo približno dve tretjini vseh delovnih mest v zasebnem sektorju EU, in ker podjetniki ter mala in srednja podjetja pomembno prispevajo k družbeno-gospodarski rasti ter razvoju EU; poudarja, da podpora malim in srednjim podjetjem pomaga zmanjševati stopnjo evropske brezposelnosti in brezposelnosti mladih, ki znašata 8,9 % oziroma 19,4 % (9); ker število brezposelnih s približno 23 milijoni v letu 2015 ostaja višje kot kadar koli prej; |
| --- | --- |

A.

ker mala in srednja podjetja (v letu 2014 je bilo v EU-28 dejavnih 22,3 milijona (8)) ustvarijo več delovnih mest kot druga zasebna podjetja in zagotavljajo približno dve tretjini vseh delovnih mest v zasebnem sektorju EU, in ker podjetniki ter mala in srednja podjetja pomembno prispevajo k družbeno-gospodarski rasti ter razvoju EU; poudarja, da podpora malim in srednjim podjetjem pomaga zmanjševati stopnjo evropske brezposelnosti in brezposelnosti mladih, ki znašata 8,9 % oziroma 19,4 % (9); ker število brezposelnih s približno 23 milijoni v letu 2015 ostaja višje kot kadar koli prej;

| B. | ker so mala in srednja podjetja v letu 2014 z 71 % v nefinančnem sektorju gospodarstva močno prispevala k rasti zaposlovanja; |
| --- | --- |

B.

ker so mala in srednja podjetja v letu 2014 z 71 % v nefinančnem sektorju gospodarstva močno prispevala k rasti zaposlovanja;

| C. | ker na ustvarjanje delovnih mest v malih in srednjih podjetjih vplivajo številni notranji in zunanji dejavniki, pri čemer so pri slednjih bistveni pogoji obvladljiva konkurenca (tudi konkurenca multinacionalnih podjetij ter sive ekonomije), obvladljivo upravno breme in skupni proizvodni stroški ter dostop do finančnih sredstev in razpoložljivost usposobljenih delavcev; |
| --- | --- |

C.

ker na ustvarjanje delovnih mest v malih in srednjih podjetjih vplivajo številni notranji in zunanji dejavniki, pri čemer so pri slednjih bistveni pogoji obvladljiva konkurenca (tudi konkurenca multinacionalnih podjetij ter sive ekonomije), obvladljivo upravno breme in skupni proizvodni stroški ter dostop do finančnih sredstev in razpoložljivost usposobljenih delavcev;

| D. | ker zadnje raziskave Eurofounda kažejo, da so mala in srednja podjetja, ki ustvarjajo delovna mesta, pogosto mlada, inovativna, mednarodno dejavna, s sedežem v urbanih območjih in jih vodijo usposobljeni upravljavci ter imajo obsežne strategije za rast in naložbe; |
| --- | --- |

D.

ker zadnje raziskave Eurofounda kažejo, da so mala in srednja podjetja, ki ustvarjajo delovna mesta, pogosto mlada, inovativna, mednarodno dejavna, s sedežem v urbanih območjih in jih vodijo usposobljeni upravljavci ter imajo obsežne strategije za rast in naložbe;

| E. | ker so mala in srednja podjetja pomembna za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, prispevajo pa tudi k pametnejši ter bolj trajnostni in vključujoči rasti; ker je sektor MSP pomemben na regionalni ravni in zlasti na podeželju; |
| --- | --- |

E.

ker so mala in srednja podjetja pomembna za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, prispevajo pa tudi k pametnejši ter bolj trajnostni in vključujoči rasti; ker je sektor MSP pomemben na regionalni ravni in zlasti na podeželju;

| F. | ker se 90 % svetovne rasti ustvari zunaj EU, kjer pa je mednarodno dejavnih le 13 % malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

F.

ker se 90 % svetovne rasti ustvari zunaj EU, kjer pa je mednarodno dejavnih le 13 % malih in srednjih podjetij;

| G. | ker imajo mala in srednja podjetja v EU različne značilnosti, na primer glede velikosti in vpliva na nacionalna gospodarstva; ker so te razlike posledice zgodovinskih razlogov; |
| --- | --- |

G.

ker imajo mala in srednja podjetja v EU različne značilnosti, na primer glede velikosti in vpliva na nacionalna gospodarstva; ker so te razlike posledice zgodovinskih razlogov;

| H. | ker v EU primanjkuje znanj in spretnosti, med njimi so tudi razlike, poteka pa tudi njihov odliv v druge države članice, zlasti iz držav članic, ki so v EU vstopile po letu 2004, in držav krize euroobmočja, kar ustvarja periferne regije s pomanjkanjem kvalificiranih delavcev zaradi bega možganov; |
| --- | --- |

H.

ker v EU primanjkuje znanj in spretnosti, med njimi so tudi razlike, poteka pa tudi njihov odliv v druge države članice, zlasti iz držav članic, ki so v EU vstopile po letu 2004, in držav krize euroobmočja, kar ustvarja periferne regije s pomanjkanjem kvalificiranih delavcev zaradi bega možganov;

| I. | ker v EU kljub pravilom notranjega trga ostajajo pomembne razlike glede regulativnih okvirov za mala in srednja podjetja, zlasti v zvezi s pravno varnostjo glede prihodnjega razvoja in splošne kakovosti pravnih predpisov; |
| --- | --- |

I.

ker v EU kljub pravilom notranjega trga ostajajo pomembne razlike glede regulativnih okvirov za mala in srednja podjetja, zlasti v zvezi s pravno varnostjo glede prihodnjega razvoja in splošne kakovosti pravnih predpisov;

| J. | ker predstavniki malih in srednjih podjetij poudarjajo, da so visoki stroški dela bistvena ovira za ustvarjanje novih delovnih mest in pričakujejo njihovo zmanjšanje, saj so stroški dela najvišji prav v čezmerno reguliranih in birokratiziranih sistemih; |
| --- | --- |

J.

ker predstavniki malih in srednjih podjetij poudarjajo, da so visoki stroški dela bistvena ovira za ustvarjanje novih delovnih mest in pričakujejo njihovo zmanjšanje, saj so stroški dela najvišji prav v čezmerno reguliranih in birokratiziranih sistemih;

| K. | ker je malim in srednjim podjetjem zaradi njihove manjše strukture težje upoštevati predpise kot večjim podjetjem; |
| --- | --- |

K.

ker je malim in srednjim podjetjem zaradi njihove manjše strukture težje upoštevati predpise kot večjim podjetjem;

| L. | ker zastopanost delavcev in socialni dialog v malih in srednjih podjetjih nista tako razširjena kot v večjih podjetjih in so si sindikati v nekaterih državah zadali prednostno nalogo, da povečajo zastopanost delavcev v malih in srednjih podjetjih, na primer s spodbujanjem ustanavljanja svetov delavcev v njih (10); |
| --- | --- |

L.

ker zastopanost delavcev in socialni dialog v malih in srednjih podjetjih nista tako razširjena kot v večjih podjetjih in so si sindikati v nekaterih državah zadali prednostno nalogo, da povečajo zastopanost delavcev v malih in srednjih podjetjih, na primer s spodbujanjem ustanavljanja svetov delavcev v njih (10);

| M. | ker socialno in solidarnostno gospodarstvo zagotavlja zaposlitev za več kot 14 milijonov ljudi, kar predstavlja približno 6,5 % delavcev v EU; ker je v Evropski uniji 2 milijona socialnih in solidarnostnih podjetij, kar predstavlja 10 % podjetij v Uniji; ker so se socialna podjetja izkazala za odporna med gospodarsko krizo; |
| --- | --- |

M.

ker socialno in solidarnostno gospodarstvo zagotavlja zaposlitev za več kot 14 milijonov ljudi, kar predstavlja približno 6,5 % delavcev v EU; ker je v Evropski uniji 2 milijona socialnih in solidarnostnih podjetij, kar predstavlja 10 % podjetij v Uniji; ker so se socialna podjetja izkazala za odporna med gospodarsko krizo;

| N. | ker so mala in srednja podjetja v gospodarski krizi bolj odporna v smislu izgube delovnih mest ter so se zlasti zadruge v industriji in storitvenem sektorju po krizi leta 2008 izkazale za bolj odporne kot druga podjetja v istih sektorjih; |
| --- | --- |

N.

ker so mala in srednja podjetja v gospodarski krizi bolj odporna v smislu izgube delovnih mest ter so se zlasti zadruge v industriji in storitvenem sektorju po krizi leta 2008 izkazale za bolj odporne kot druga podjetja v istih sektorjih;

| O. | ker se je prenos podjetij na zaposlene v obliki zadruge zaradi visoke stopnje preživetja teh podjetij izkazal kot ustrezen način prenosa podjetij (11); |
| --- | --- |

O.

ker se je prenos podjetij na zaposlene v obliki zadruge zaradi visoke stopnje preživetja teh podjetij izkazal kot ustrezen način prenosa podjetij (11);

| P. | ker je še vedno preveč delovnih mest nezasedenih zaradi nizke mobilnosti delavcev in neustreznosti nekaterih sistemov izobraževanja in usposabljanja glede na razmere na trgu dela; |
| --- | --- |

P.

ker je še vedno preveč delovnih mest nezasedenih zaradi nizke mobilnosti delavcev in neustreznosti nekaterih sistemov izobraževanja in usposabljanja glede na razmere na trgu dela;

| Q. | ker je zeleni sektor med recesijo ustvaril največ neto delovnih mest v Evropi ter ker mala in srednja podjetja, ki načrtujejo dolgoročno delovanje v zelenem gospodarstvu, ustvarjajo delovna mesta, ki so bolj odporna na zunanje dejavnike globaliziranega gospodarstva (12); |
| --- | --- |

Q.

ker je zeleni sektor med recesijo ustvaril največ neto delovnih mest v Evropi ter ker mala in srednja podjetja, ki načrtujejo dolgoročno delovanje v zelenem gospodarstvu, ustvarjajo delovna mesta, ki so bolj odporna na zunanje dejavnike globaliziranega gospodarstva (12);

| R. | ker je na splošno težko pridobiti podatke o pogodbenih dogovorih in organizaciji dela v malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

R.

ker je na splošno težko pridobiti podatke o pogodbenih dogovorih in organizaciji dela v malih in srednjih podjetjih;

| S. | ker so po navedbah Eurofounda pogoji dela in delovni čas v številnih državah v malih in srednjih podjetjih pogosto bolj prožni in neformalno zastavljeni kot v večjih podjetjih; ker je prvotni učinek krize očitno povečal obstoječo „notranjo“ prožnost, saj organizacije skušajo obvladati spremembe zunanjih okoliščin in zahtev; |
| --- | --- |

S.

ker so po navedbah Eurofounda pogoji dela in delovni čas v številnih državah v malih in srednjih podjetjih pogosto bolj prožni in neformalno zastavljeni kot v večjih podjetjih; ker je prvotni učinek krize očitno povečal obstoječo „notranjo“ prožnost, saj organizacije skušajo obvladati spremembe zunanjih okoliščin in zahtev;

| T. | ker ECB navaja, da so se zaradi državne dolžniške krize zvišali stroški financiranja bank v državah euroobmočja, ki so v krizi, in se nato prenesli na mala in srednja podjetja v obliki višjih obrestnih mer ali nižjih posojil; |
| --- | --- |

T.

ker ECB navaja, da so se zaradi državne dolžniške krize zvišali stroški financiranja bank v državah euroobmočja, ki so v krizi, in se nato prenesli na mala in srednja podjetja v obliki višjih obrestnih mer ali nižjih posojil;

| U. | ker bi morali proračun EU uporabiti za spodbujanje dolgoročnega kakovostnega in kvalificiranega zaposlovanja ter potenciala malih in srednjih podjetij za ustvarjanje dostojnih in trajnostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

U.

ker bi morali proračun EU uporabiti za spodbujanje dolgoročnega kakovostnega in kvalificiranega zaposlovanja ter potenciala malih in srednjih podjetij za ustvarjanje dostojnih in trajnostnih delovnih mest;

| V. | ker je dostop do finančnih sredstev še vedno med glavnimi ovirami pri ustanavljanju in rasti malih in srednjih podjetij, zlasti podjetij socialnega gospodarstva, med drugim zaradi premalo raznolikega izbora lastniških instrumentov in tveganega kapitala v Uniji, kar je potrebno za rast podjetja; |
| --- | --- |

V.

ker je dostop do finančnih sredstev še vedno med glavnimi ovirami pri ustanavljanju in rasti malih in srednjih podjetij, zlasti podjetij socialnega gospodarstva, med drugim zaradi premalo raznolikega izbora lastniških instrumentov in tveganega kapitala v Uniji, kar je potrebno za rast podjetja;

| W. | ker podjetnike v nekaterih družbah zaradi zgodovinskih razlogov dojemajo bolj negativno, kar se v nekaterih primerih kaže tudi tako, da vlade zapostavljajo sektor malih in srednjih podjetij – če to na primer primerjamo z ugodnim okoljem, ki je v teh državah na voljo za tuje naložbe, zlasti multinacionalnih podjetij; |
| --- | --- |

W.

ker podjetnike v nekaterih družbah zaradi zgodovinskih razlogov dojemajo bolj negativno, kar se v nekaterih primerih kaže tudi tako, da vlade zapostavljajo sektor malih in srednjih podjetij – če to na primer primerjamo z ugodnim okoljem, ki je v teh državah na voljo za tuje naložbe, zlasti multinacionalnih podjetij;

| X. | ker dejstvo, da za multinacionalna podjetja ter mala in srednja podjetja ne veljajo enaki konkurenčni pogoji, izvira tudi iz prakse, da se dobički prenesejo v države, ki veljajo za davčne oaze; |
| --- | --- |

X.

ker dejstvo, da za multinacionalna podjetja ter mala in srednja podjetja ne veljajo enaki konkurenčni pogoji, izvira tudi iz prakse, da se dobički prenesejo v države, ki veljajo za davčne oaze;

| Y. | ker študije Komisije ne zajemajo podrobne ocene morebitnega vpliva prihodnjega čezatlantskega sporazuma o partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP) na mala in srednja podjetja v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

Y.

ker študije Komisije ne zajemajo podrobne ocene morebitnega vpliva prihodnjega čezatlantskega sporazuma o partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP) na mala in srednja podjetja v različnih državah članicah;

Potencial za ustvarjanje novih delovnih mest in usposobljena delovna sila

| 1. | spominja, da je skoraj 99 % evropskih podjetij malih in srednjih podjetij, ki so zato temelj gospodarstva EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da morajo države članice in Komisija, če želijo malim in srednjim podjetjem zagotoviti boljše pogoje za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, obravnavati naslednje probleme, ki so v različnih državah članicah regijah različno pomembni: pomanjkanje spretnosti, nezadostno predvidevanje prihodnjih potreb po spretnostih, neskladje med ponudbo spretnosti ter povpraševanjem po njih, beg možganov, nepotrebna regulativna bremena in regulativna negotovost na vse področjih, nezadosten dialog med deležniki na trgu dela, omejen dostop do financiranja in javnih naročil, slabe inovacijske zmogljivosti in slab dostop do novih tehnologij, nezadostna podpora za MSP v politikah javnih naložb, siva ekonomija in goljufije, pa tudi boljši položaj multinacionalnih podjetij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi odprava opisanih strukturnih težav med drugim pripomogla k bolj pošteni konkurenci ter razširitvi davčne osnove in prispevkov za socialno varnost na večje število gospodarskih subjektov, kar bi omogočilo državam članicam, da financirajo politike, ugodne za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za MSP, hkrati pa bi zagotovile pošteno konkurenco med državami članicami in pravičnejše tržne pogoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je potrebno regulativno okolje, ki bo hkrati spodbujalo naložbe ter trajnostno rast in kakovostna delovna mesta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da med drugim stroški dela, kot del poslovne dejavnosti, vplivajo na potencial malih in srednjih podjetij za ustvarjanje novih delovnih mest in lahko vplivajo na konkurenčnost; zato poudarja, da bi bilo treba davčno obremenitev preusmeriti z dela na druge davčne vire, ki manj škodijo zaposlovanju in rasti, obenem pa zagotoviti ustrezno raven socialnega varstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba doseči visoko raven zaščite delavcev in da zniževanje stroškov dela s krčenjem zaščite delavcev ne bi smelo biti sredstvo za reševanje brezposelnosti; poleg tega opozarja, da bi lahko zmanjševanje pravic in plač delavcev vodilo v večji odliv spretnosti ter bi lahko ogrozilo varnost delovnih mest, saj bi malim in srednjim podjetjem začelo primanjkovati usposobljenih delavcev, hkrati pa bi se v Evropi ustvarila prekarnost; meni, da povečana prožnost trga dela ne bi smela privesti do zmanjšanja zaščite delavcev, saj ne krepi potenciala malih in srednjih podjetij za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da nepotrebna akademizacija posameznih poklicev ne bo rešila problema pomanjkanja spretnosti v malih in srednjih podjetjih; je prepričan, da bi morali zagotoviti večjo javno podporo poklicnemu izobraževanju in usposabljanju, zlasti dualnim sistemom, ki delujejo v sodelovanju z malimi in srednjimi podjetji; poudarja, da je dualni sistem izobraževanja in usposabljanja pomemben instrument za zmanjšanje brezposelnosti mladih, in poziva k podpori za mala in srednja podjetja, ki mlade usposabljajo v kvalificirane delavce in tako bistveno prispevajo k njihovemu vključevanju na trg dela in v družbo; poudarja, da dualnega izobraževalnega sistema v eni državi članici ni mogoče slepo kopirati v drugi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj spodbujajo razvoj močne podjetniške kulture z vključevanjem podjetniških in poslovodnih spretnosti v izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi morale države članice spodbujati programe vajeništva v malih in srednjih podjetjih, tudi z davčnimi in finančnimi spodbudami ter s kakovostnimi okviri, ki vključujejo ustrezno zdravstveno varstvo in varnost; opozarja, da je povpraševanje malih in srednjih podjetij po spretnostih zelo specifično: v zvezi s tem je tudi treba spodbujati programe dualnega izobraževanja ter kombinacijo izobraževanja in pripravništev, saj imajo pomembno gospodarsko in družbeno vlogo kot instrumenti za spodbujanje enakih možnosti za vse državljane; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj vzpostavijo oblike sodelovanja, v katerih bodo vključene vse ravni upravljanja, podjetja (tudi podjetja, povezana s socialnim gospodarstvom), sindikati, izobraževalne ustanove in drugi deležniki, da bi prilagodili sisteme izobraževanja in usposabljanja za odpravo neskladja med spretnostmi/kvalifikacijami ter potrebami na trgu dela, predvsem potrebami malih in srednjih podjetij; poziva k spodbujanju bolj neformalnega usposabljanja, vključno z usposabljanjem na delovnem mestu in izmenjavo znanja med sodelavci; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja ključno vlogo podjetij, tudi malih in srednjih ter mikropodjetij, pri sodelovanju z oblikovalci politik in socialnimi partnerji pri reformi izobraževalnih sistemov in programov poklicnega usposabljanja v Evropi, glede metod poučevanja in priprave učnega načrta, da bi bolj poudarili razvoj delovnih znanj 21. stoletja, predvsem digitalnih spretnosti, kritičnega razmišljanja, reševanja težav in skupinskega dela; v zvezi s tem poudarja pomen praktičnih in življenjskih izkušenj; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je pomembno odpraviti pomanjkanje strokovnega znanja, s čimer se srečujejo inovativna mala in srednja podjetja; meni, da mora Komisija dati poudarek spodbujanju ustreznega usposabljanja in izobraževanja, ki lahko pomaga odpraviti to pomanjkanje na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, kar je za inovativna mala in srednja podjetja bistvenega pomena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi morale države članice zaradi usklajevanja ponudbe in povpraševanja na trgu dela uvesti reforme šolskih sistemov, pri katerih bi bilo treba upoštevati spremenjen socialni kontekst glede pomena poučevanja in učenja enega ali več jezikov ter tehnoloških inovacij; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno usposabljanje in stalno strokovno izpopolnjevanje učiteljev in tako spodbujajo najsodobnejše metode poučevanja ter razvoj spretnosti in kompetenc 21. stoletja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k sprejetju dodatnih ukrepov za vključevanje generacije, starejše od 50 let, na trg dela, v poslovanje, izobraževanje in usposabljanje, da bi preprečili dolgoročno brezposelnost in tveganje socialne izključenosti za to kategorijo delavcev in njihove družine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da imajo mala in srednja podjetja pomembno vlogo pri ustvarjanju zelenih delovnih mest; spodbuja k dodatnim naložbam v potencial malih in srednjih podjetij, da okoljske izzive spremenijo v poslovne priložnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priznava vse večji pomen samozaposlovanja in mikropodjetij, ki so bistvenega pomena za krepitev inovacij in podjetništva; vendar je zaskrbljen zaradi vse pogostejšega navideznega samozaposlovanja v EU, saj v pozitivnem smislu ne prispeva k večjemu številu mikropodjetij, marveč povzroča prekarno zaposlovanje, vodi v neugodne delovne pogoje in zmanjšanje ali neobstoj socialne zaščite ter spodkopava ugled podjetništva ter številne ljudi postavlja v ranljiv položaj, s čimer ustvarja nove socialne probleme, s katerimi se je treba spopasti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je upravno breme zakonodaje nesorazmerno težko za samozaposlene in mikropodjetja v primerjavi z večjimi podjetji; v zvezi s tem meni, da morajo imeti vsi ukrepi glede navideznih samozaposlenih jasne cilje in ne smejo nalagati nobenih nepotrebnih upravnih bremen posameznikom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je zaskrbljen zaradi prekarnih delovnih razmer številnih samozaposlenih delavcev in naraščajoče ravni revščine med njimi; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo omrežja za sodelovanje mikro in malih podjetij v obliki zadrug (kot so zadruge posameznih proizvajalcev, zadruge delavcev v svobodnih poklicih, zadruge malih in srednjih podjetij ter zadruge za dejavnosti in zaposlovanje), saj ta omrežja znatno krepijo trajnost in zaposlitveni potencial njihovih sestavnih delov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je seznanjen z naložbenim načrtom za Evropo, ki je zasnovan za ustvarjanje novih delovnih mest ter spodbujanje inovacij in konkurenčnosti, ter upa, da bo evropski portal naložbenih projektov kot pregleden dinamični seznam naložbenih projektov v EU pomagal usmerjati vlagatelje k obstoječim priložnostim, tako da bi financirali mala in srednja podjetja in razvili zagonska podjetja, saj je to pomemben in trajen način za zmanjšanje brezposelnosti in spodbujanje dolgoročne kakovostne zaposlenosti; zato poziva, naj se različne kategorije z ustreznimi mejami vključijo v evropski portal naložbenih projektov, da bi malim in srednjim podjetjem ter zagonskim podjetjem omogočili izkoriščanje vseh ugodnosti delovanja tega portala; |
| --- | --- |

20.

| 21. | želi spomniti, da se je EU zavezala okrepiti svojo industrijsko bazo, saj si je zastavila cilj, da bo industrijska proizvodnja do leta 2020 predstavljala vsaj 20 % BDP, do leta 2030 pa 30 %; meni, da je to temeljni pogoj za učinkovito izboljšanje razmer na področju zaposlenosti v Evropi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja vlogo v prihodnost usmerjene zakonodaje in poenostavitve postopkov v okviru hitrega razvoja izjemno inovativnega sektorja malih in srednjih podjetij z intenzivno uporabo znanja, pa tudi podjetij socialnega gospodarstva in zadružnega podjetništva, pri čemer je treba poudariti njegovo vlogo pri pametni specializaciji in upoštevati agendo EU za mesta in razmišljati tudi o Amsterdamskem paktu ter vlogi mreženja in krovnih struktur, kot je evropsko partnerstvo za inovacije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da bi utegnila biti mala in srednja podjetja v tistih državah članicah, ki nimajo javnih investicijskih bank, v slabšem položaju v primerjavi s tistimi v državah, kjer delujejo investicijske banke v javni lasti, saj za zasebne bančne ustanove ugotavljanje javnega interesa ni prednostno vprašanje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice, naj izvršujejo zakonodajo o enakem dostopu malih in srednjih podjetij do javnih naročil; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice, naj spodbujajo ustanavljanje in razvoj zadrug, saj so se med krizo izkazale za bolj odporne in v povprečju izgubljajo manj delovnih mest kot druga podjetja, poleg tega pa ustvarjajo kakovostna delovna mesta, ki se ne selijo; poziva EIB in Evropsko komisijo, naj Parlament obveščata o konkretnih ukrepih, ki so bili sprejeti za večji dostop do sredstev za zadruge in socialna podjetja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da se politike EU in nacionalne politike ne bi smele osredotočati zgolj na mala in srednja ter zagonska podjetja in na ustvarjanje delovnih mest v malih in srednjih podjetjih ter poziva Komisijo in države članice, naj še naprej podpirajo prenose podjetij kot orodje za vzdrževanje obstoječih delovnih mest v malih in srednjih podjetjih, za katera obstaja tveganje zaprtja; poziva k spodbujanju prenosov podjetij na delavce v obliki zadruge kot primera uspešnega prenosa podjetja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj bolj pritegne države članice, lokalne in regionalne organe, visokošolske ustanove in ustanove za usposabljanje, združenja civilne družbe, podjetja, sindikate in finančne institucije, da bi spodbujali in dodobra izkoristili finančne vire EU (npr. Evropski sklad za strateške naložbe, Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja, Obzorje 2020 in Erasmus+) in tako pomagali premagovati težave pri dostopanju do informacij, svetovanja in finančnih sredstev, ki so še vedno ena od glavnih ovir za rast malih in srednjih podjetij in njihov potencial za ustvarjanje delovni mest; poudarja tudi pomen čezmejnih podpornih shem za mala in srednja podjetja v okviru evropske raziskovalne pobude EUREKA, da bi olajšali sodelovanje med malimi in srednjimi podjetij in raziskovalnimi ustanovami; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo usklajevanje različnih instrumentov financiranja za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | glede tega poudarja, da so bili doslej usposabljanje in informacije v zvezi s temi možnostmi zanemarljivi glede na dejanske potrebe in mnogovrstne priložnosti, ki jih ta sredstva lahko ustvarijo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z nacionalnimi kontaktnimi točkami posebej za mala in srednja podjetja razvije prodorne in učinkovite oglaševalske kampanje o instrumentu „Hitra pot do inovacij“, ki je del programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva mala in srednja podjetja (tudi mikropodjetja) ter lokalne in regionalne organe, naj v celoti izkoristijo obstoječe priložnosti za kombiniranje evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe, saj se omenjena instrumenta med seboj dopolnjujeta; priporoča kombinacijo evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe v okviru tematskih in večdržavnih naložbenih platform ter poziva Komisijo in skupino Evropske investicijske banke, naj okrepita svoja prizadevanja pri vzpostavitvi teh platform, da bi lahko spodbujali produkte skupine Evropske investicijske banke in izboljšali dostop malih in srednjih podjetij do financiranja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je treba povečati naložbe v raziskovanje, inovacije, kvalificirano usposabljanje in razvoj, da bi spodbudili kakovostno rast in potencial, ki ga imajo evropska mala in srednja podjetja za ustvarjanje novih delovnih mest; poudarja, da je bilo iz sklopa za mala in srednja podjetja iz Evropskega sklada za strateške naložbe za podporo tem podjetjem namenjenih 75 milijard EUR; pozdravlja, da je bilo za odobrene projekte dosedanje izvajanje financiranja za ta podjetja v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe uspešno; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj pri reviziji večletnega finančnega okvira 2014–2020 poišče način, kako v celoti nadomestiti sredstva, ki so bila odvzeta programu Obzorje 2020 v korist sklada EFSI, saj je ta ključen za gospodarski razvoj in ustvarjanje novih delovnih mest, predvsem za MSP; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja prehod k uporabi finančnih instrumentov za podporo malim in srednjim podjetjem, a meni, da bi bilo treba ohraniti financiranje s subvencijami v primerih, ko so bistvenega in nujnega pomena za spodbujanje inovacij, razvoja in raziskav, ki so ključne za ustvarjanje delovnih mest in prihodno gospodarsko uspešnost Evrope; |
| --- | --- |

33.

| 34. | odločno poziva države članice in Komisijo v okviru celostnega pristopa k pomoči malim in srednjim podjetjem, naj do leta 2017 dosežejo znaten napredek pri nadaljnji poenostavitvi financiranja EU na področju uporabe, upravljanja in spremljanja/nadzora projektov, predvsem z uvedbo enotnega elektronskega postopka oddaje javnega naročila na ravni EU, popolne e-kohezije in enotne revizije, ki temelji na načelu tveganja, zmanjšanjem zahtev po podatkih in obveščanju ter odpravo čezmernega prenašanja z obsežno regulativno optimizacijo; poudarja pa, da je treba zagotoviti ustrezno ravnovesje med poenostavljanjem na eni strani ter preprečevanjem in odkrivanjem nepravilnosti ter goljufij na drugi; poziva Komisijo, naj pripravi predloge za zakonodajne spremembe uredb o kohezijski politiki v okviru vmesnega pregleda/revizije, da bi malim in srednjim, zlasti pa zagonskim podjetjem, ki se želijo povečati, olajšali dostop do finančnih sredstev; opozarja, da bi na podlagi izračunov Komisije evropska e-javna naročila, preglednost in zmanjšanje upravnih stroškov lahko prinesli do 50 milijard EUR prihrankov letno; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj preden s Parlamentom začne obsežno razpravo o prihodnjem finančnem okviru in o kohezijski politiki za obdobje po letu 2020, izvede ustrezne kvantitativne študije o vplivu podpornih politik in instrumentov na mala in srednja podjetja, ki bodo omogočile pripravljalno delo s spremljanjem rezultatov in oceno njihove učinkovitosti v primerjavi z drugimi oblikami pomoči, ki niso namenjene podjetjem, manjšim od določene velikosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja pomen dostopnosti do podpornih ukrepov financiranja EU in do elektronskih javnih storitev za mala in srednja podjetja, ki se nahajajo v manjših mestih in na podeželskih območjih, s čimer krepijo njihov potencial zaposlovanja in prispevajo h gospodarskemu razvoju območij, ki jim grozi upadanje števila prebivalcev; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva mala in srednja podjetja, naj premostijo razlike med spoloma na trgu dela glede zaposlovanja in plač, med drugim z zagotavljanjem ali podpiranjem otroškega varstva, dopusta za negovalce in prožnega delovnega časa za negovalce, ter naj delavcem in delavkam zagotovijo enako plačilo za enako delo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice, naj zagotovijo lokalno infrastrukturo za varstvo otrok, da bi staršem olajšali dostop do delovne sile; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj spodbudijo usposabljanje in izobraževanje na področju IKT ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, da bi aktivni in bodoči delavci usvojili ustrezne digitalne spretnosti; spodbuja Komisijo in države članice, naj podpirajo programe, kot so dostopni spletni tečaji, ki mladim brezposelnim nudijo digitalne spretnosti, pa tudi programe, namenjene generaciji, starejši od 50 let, oziroma aktivnemu starejšemu prebivalstvu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja potrebo po namenskih spodbudah za zagonska podjetja, mala in srednja podjetja ter mikropodjetja, da bi pospešili njihovo ustanavljanje in delovanje, ter potrebo po lajšanju zaposlovanja kvalificirane delovne sile in usposabljanja zaposlenih; |
| --- | --- |

40.

| 41. | meni, da je treba dodatno okrepiti evropsko mobilnost pri vajeništvu in poklicnem usposabljanju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | spodbuja države članice, regionalne vlade, izobraževalne ustanove in socialne partnerje, naj ustvarijo priložnosti, da bi mladi lahko pridobili podjetniške spretnosti, ter naj bolje priznajo in potrdijo neformalno izobrazbo in spretnosti; poudarja tudi, kako pomembno je poslovno mentorstvo za mlade podjetnike ter mala in srednja podjetja v zgodnji fazi, saj se s tem izboljša stopnja uspešnosti in vzdržnost podjetij in delovnih mest; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je trdno prepričan, da je treba ohraniti mojstrsko spričevalo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja program Erasmus za mlade podjetnike, ki mladim podjetnikom pomaga pridobivati znanje in spretnosti, potrebne za začetek oziroma uspešno vodenje podjetja; meni, da bi morale države članice in Komisija dodatno spodbujati te programe, da bi jih bolje predstavile ciljnim skupinam in pomagale več mladim, da uspešno ustanovijo svoje podjetje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice, naj sprejmejo ugoden zakonodajni okvir za spodbujanje in podpiranje zaposlovanja mladih v malih in srednjih podjetjih ali za spodbujanje mladih k ustanavljanju svojega podjetja, vključno z boljšim dostopom do informacij in svetovanjem po meri z omogočanjem dostopa do kreditov in financiranja pa tudi z ustanovitvijo enotnih kontaktnih točk; meni, da bi morali ti okviri tudi spodbujati programe delovne prakse za študente, da bi lahko pridobili prve praktične izkušnje v malih in srednjih podjetjih, hkrati pa bi zagotovili ustrezno socialno zaščito; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ugotavlja, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za priznavanje kvalifikacij in diplom v vsej Evropi, vključno z diplomami in spletnimi potrdili, kot so tista iz prosto dostopnih spletnih učnih programov, in za priznavanje neformalnega učenja, s čimer bi strokovnjakom omogočili, da s svojim znanjem in veščinami prispevajo po vsej Evropi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja zakonodajni predlog Komisije o insolventnosti podjetij, ki zajema tudi zgodnje prestrukturiranje in drugo priložnost, saj to pomaga odpraviti strah pred neuspehom in podjetnikom omogoči še eno priložnost; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da ima družbena odgovornost gospodarskih družb dolgo evropsko tradicijo, družbeno odgovorna podjetja pa so še danes za zgled; poudarja, da imajo lahko mala in srednja podjetja pomembno vlogo pri zagotavljanju okoljsko, družbeno in gospodarsko trajnostne rasti; |
| --- | --- |

48.

Ugodno in stabilno regulativno okolje

| 49. | poziva države članice, naj preprečijo čezmerno urejanje s predpisi, ki ovirajo konkurenčnost podjetij in njihov potencial za ustvarjanje novih delovnih mest; meni, da je pravi način, kako malim in srednjim podjetjem znižati stroške in povečati njihov potencial za ustvarjanje delovnih mest, če se jim odstrani nepotrebno regulativno in upravno breme, skupaj z razvojem dobre in trajne regulacije, tudi s sistematično uporabo preskusa za MSP; poudarja, da to ne sme vplivati na varstvo delavcev; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da je ugodno in stabilno regulativno okolje, vključno z resnično jasnostjo pravil, bistveni pogoj za ustvarjanje trajnostnih in kakovostnih delovnih mest v malih in srednjih podjetjih; meni, da mora regulativna varnost med drugim zajemati pogodbeno pravo ter davčno in socialno ureditev, varstvo delavcev, pa tudi davčno zakonodajo, pravno varnost in učinkovitost postopkov; meni, da je stabilnost regulativnega okolja najlaže doseči s stalnim sodelovanjem socialnih partnerjev v procesu odločanja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo, da upravne zahteve nesorazmerno močno vplivajo na mala in srednja podjetja in bi bilo zato treba sistematično razmišljati o ukrepih za zmanjšanje bremen in ovir, obenem pa poskrbeti, da bodo njihovi zaposleni deležni ustreznega zdravstvenega varstva in varnosti; glede tega poudarja, da so za specifične ovire potrebne rešitve po meri, ob upoštevanju širokega nabora MSP; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je za mala in srednja podjetja pomembna ustrezno prijazna, učinkovita, prožna in odzivna javna uprava v državah članicah, namreč za spodbujanje podjetniških vrednot ter omogočanje, da bodo lahko rasla in v celoti uresničila svoj potencial za ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj omogoča učinkovito izmenjavo najboljše prakse med državami članicami v zvezi z njihovimi različnimi ureditvenimi okolji za mala in srednja podjetja; v zvezi s tem pozdravlja mreže odposlancev malih in srednjih podjetij, katerih naloga je izboljšati postopek posvetovanja z nacionalnimi malimi in srednjimi podjetji in sodelovanje med državami EU; spodbuja tudi sodelovanje med malimi in srednjimi podjetji, lokalnimi organi in izobraževalnim sektorjem kar je lahko koristno za oblikovanje poslovnih grozdov in inkubatorjev ter tako poveča njihov potencial za ustvarjanje novih delovnih mest; spodbuja mala in srednja podjetja, da se včlanijo v predstavniške organizacije, da bo njihov glas slišan na nacionalni in evropski ravni, kot je sicer bolj v navadi za multinacionalna podjetja; spodbuja združenja malih in srednjih podjetij, naj ta podjetja bolj podpirajo in okrepijo svojo vlogo zanesljivega socialnega partnerja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice, naj ponovno pregledajo pravila, ki vplivajo na mala in srednja podjetja ter v celoti uporabljajo načelo „najprej pomisli na male“, da bi odpravili nepotrebne birokratske ovire, s katerimi se ta podjetja srečujejo, in dosegli visoko raven pravne in fiskalne varnosti, saj je to osnovni pogoj za stabilnost in kakovost delovnih mest; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je pomembno izpolnjevati predhodne pogoje, povezane z Aktom za mala podjetja, da bi izboljšali okoljske in upravne postopke za razvoj podjetij in podjetništvo ter bolje izkoriščali možnosti za financiranje malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

55.

| 56. | meni, da
  je treba odpraviti osnovne neenakosti med malimi in srednjimi podjetji ter multinacionalnimi podjetji, saj bi tako malim
  in
  srednjim podjetjem omogočili
  , da
  bi
  poleg javnih naložb
  uporabili dodatne vire
  za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva države članice, naj prek obdavčitve spodbudijo rast in nastanek poslovnih angelov, semenskih skladov in akterjev na trgu v zgodnji fazi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opozarja na regionalne razlike in neravnovesja pri dostopanju malih in srednjih podjetij do financiranja iz nacionalnih spodbujevalnih bank, programov, ki jih financira EU, in drugih zasebnih in javnih finančnih ustanov; poziva k enakovrednim pogojem za vsa mala in srednja podjetja – s posebnim poudarkom na manj razvitih, revnejših ali odročnejših regijah, ki se soočajo z resnimi problemi izseljevanja in/ali upadanja prebivalstva, ter na državah, ki se soočajo s finančnimi in ekonomskimi omejitvami – pri dostopanju do sredstev iz finančnih instrumentov, ki jih podpira EU, preko posrednikov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | meni, da bodo mala in srednja podjetja le z lažjim dostopom do financiranja prek korekcijskega faktorja za MSP imela trden finančni položaj, ki bo omogočal rast in ohranjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da imajo mikrokrediti vlogo pri premagovanju ovir pri dostopu do tradicionalnih bančnih storitev, saj so večinoma namenjeni mikro podjetnikom in prikrajšanim ljudem, ki se želijo samozaposliti; bi pozdravil pobude za pametno poenostavitev, s katerimi bi izboljšali učinkovitost ocenjevanja projektov, ki potrebujejo mikro financiranje; pozdravil bi tudi ukrepe za prevzem odgovornosti, ki bi veljali za finančne posrednike, a ne bi preobremenjevali malih in srednjih podjetij ali nerazumno povečali stroškov; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opozarja na tveganje insolventnosti in stečaja, ki so mu zaradi zamude pri plačilih izpostavljena mala in srednja podjetja; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo izvrševanje direktive o zamudah pri plačilih; poziva tudi države članice, naj razmislijo o ustreznih finančnih mehanizmih, na primer bančnih jamstvih; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, naj pripravi okvirno evropsko uredbo za spodbujanje ustanavljanja vseevropskih trgov za množično financiranje in množično vlaganje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj olajša listinjenje posojil mikropodjetjem ter malim in srednjim podjetjem, da bi povečali njihov znesek razpoložljivega kredita; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo regulativni okvir za socialna podjetja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | priznava, da je pri izvajanju ukrepov za zdravje in varnost pri delu na ravni podjetij pomembno upoštevati okoliščine, posebne potrebe in težave mikro in malih podjetij s skladnostjo; poudarja, da so za mala, srednja in mikropodjetja izredno pomembni ozaveščanje, izmenjava primerov dobre prakse, posveti, uporabnikom prijazna navodila in spletne platforme, saj jim pomagajo bolje izpolnjevati regulativne zahteve na področju zdravja in varnosti pri delu; poziva Komisijo, agencijo EU-OSHA in države članice, naj še naprej razvijajo praktična orodja in smernice, s katerimi bodo podpirale, lajšale in izboljševale skladnost malih, srednjih in mikropodjetij z zahtevami za varnost in zdravje pri delu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja, da je agencija EU-OSHA uvedla interaktivno spletno orodje za oceno tveganja (OiRA), ter druga elektronska orodja v državah članicah, ki omogočajo oceno tveganja, namenjena pa so tudi spodbujanju skladnosti in preventivne kulture, zlasti v mikro in malih podjetjih; poziva države članice, naj za financiranje ukrepov s področja zdravja in varnosti pri delu uporabijo evropska sredstva – v splošnem smislu, pa tudi za razvoj elektronskih orodij, s katerimi naj bi še posebej podprli mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo, naj pri pregledu strateškega okvira še naprej upošteva posebno naravo in položaj malih in srednjih podjetij ter mikro podjetij, da bi jim pomagala doseči zastavljene cilje v zvezi z zdravjem in varnostjo pri delu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo, naj v okviru evropskega semestra s priporočili za posamezne države po potrebi uporabi diferenciran pristop za izboljšanje okolja za mala in srednja podjetja, ob tam pa upošteva razmere v posameznih državah in značilne strukturne razlike med regijami EU, da bi omogočili večjo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; poleg tega poziva Komisijo, naj se osredotoči na MSP, zlasti mikropodjetja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ugotavlja, da se države članice zaradi tretjega tematskega cilja – „povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij“ v operativnih programih osredotočajo tudi na krepitev potenciala teh podjetij za rast in ustvarjanje delovnih mest; poudarja, da niti nepričakovane krize na ravni EU niti večje pobude v prihodnosti ne smejo privesti do zmanjšanja obveznosti ali plačil v zvezi s tretjim tematskim ciljem in ustreznimi instrumenti iz razdelka 1b splošnega proračuna EU; priznava, da imajo mala in srednja podjetja šibko lastniško pozicijo in zato poudarja, da bi bilo treba čim bolj zmanjšati zamude pri plačilu računov iz kohezijske politike, da bi zmanjšali tveganja plačilne nesposobnosti; v skladu s tem poziva Komisijo in države članice, naj dodatno izboljšajo hitrost izvajanja plačil za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da letno poročilo o evropskih malih in srednje velikih podjetjih za obdobje 2014/2015 in letni pregled rasti za leto 2016 razkrivata regionalne razlike v okolju malih in srednjih podjetij ter druga neskladja, kar bi morale države članice dejansko rešiti še pred koncem programskega obdobja, hkrati pa si tudi prizadevati za večjo internacionalizacijo teh podjetij z odpravo netarifnih ovir; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva države članice, v katerih je upravljanje sredstev EU decentralizirano le v omejenem obsegu, naj upravne zmogljivosti za tehnično pomoč ter lokalne in regionalne podporne sisteme, vključno z izboljšanim dostopom do rešitev za financiranje in obveščanje, za mala in srednja podjetja (tudi mikropodjetja) v večji meri prenesejo na lokalne organe, saj bodo omogočili bolj regionalno uravnotežene rezultate in bolj uravnoteženo stopnjo črpanja sredstev, zlasti v manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da je treba podjetniškim inkubatorjem postaviti ob bok še podjetniške razvijalce, da bi zagonska podjetja postala pomembno orodje za ustvarjanje trajnih delovnih mest in da bi ohranjali potencial znotraj podjetij ter podjetnike odvračali od prodaje pomembnih idej zaradi golega zaslužka; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poudarja, da je treba omogočiti dostop do enotnega trga, tako da se odpravi ostale nepotrebne upravne ovire in z bojem proti nepošteni konkurenci, izkrivljanju trga, navideznemu samozaposlovanju in navideznim podjetjem; poziva države članice, naj zagotovijo enake pogoje dostopa do svojih nacionalnih trgov za mala in srednja podjetja, zlasti z zagotavljanjem čezmejnih storitev; glede tega pozdravlja odločno osredotočenost na mala in srednja podjetja v strategiji za enotni trg za leto 2015 in poziva Komisijo in države članice, naj pozitivne pobude nadgradijo s posebnimi ukrepi, ki jih bodo občutila MSP; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva države članice, naj sprejmejo ugodne zakonodajne okvire za ustanavljanje podjetij, kar je en način za odpravo sive ekonomije, ki škoduje zlasti MSP, ter naj v celoti izkoristijo na novo ustanovljeno platformo za odpravo neprijavljenega dela; priznava, da so gospodarska recesija in ukrepi, ki so jih izvajali v mnogih državah članicah, vplivali na rast sive ekonomije; |
| --- | --- |

74.

| 75. | je trdno prepričan, da vključevanje beguncev na trg dela nikakor ne bo izvedljivo brez dejavne in obsežne podpore mikro, malih in srednjih podjetij v EU; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da je obširno jezikovno usposabljanje beguncev izjemnega pomena; poudarja, da bi se moralo usposabljanje začeti čim prej in da je poklicno jezikovno znanje nujno za vključevanje beguncev v podjetja; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja in spodbude, da bi spodbudili in omogočili, da osebe iz ranljivih skupin ustanovijo MSP, vključno s socialnimi podjetji in mikropodjetji; prav tako se je treba boriti proti diskriminaciji na tem področju; poudarja, da sta vseživljenjski razvoj spretnosti ter svetovanje pomembni orodji za zagotavljanje enakih možnosti; meni, da morajo ustrezni organi v državah članicah malim in srednjim podjetjem zagotoviti podporo in svetovanje za vključevanje ranljivih skupin na trg dela; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva, naj od mikro, malih in srednjih podjetij ne bi smeli zahtevati, da razkrijejo nefinančne informacije, ki se nanašajo na njihovo prostovoljno socialno delovanje; poudarja, da bi to povzročilo nesorazmerno visoke upravne stroške in ogrozilo socialno udejstvovanje podjetij, namesto da bi ga spodbujalo; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja, da je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 6. februarja 2013 (13) o družbeni odgovornosti gospodarskih družb pojasnil, da v svobodni družbi ni mogoče zahtevati, da bi bila v okviru družbene odgovornosti gospodarskih družb dobrodelna dejavnost obvezna; je trdno prepričan, da če bi bila družbena odgovornost gospodarskih družb obvezna, bi to zmanjšalo pripravljenost ljudi, da pomagajo; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poudarja, da je področje začasnega zaposlovanja za mala in srednja podjetja posebej pomembno in ga je treba drugače obravnavati; |
| --- | --- |

80.

Enaki konkurenčni pogoji

| 81. | ugotavlja, da bi politika konkurence EU v nekaterih primerih lahko dajala prednost predvsem velikim udeležencem na trgu, ki imajo večjo ekonomijo obsega kot mala in srednja podjetja; v zvezi s tem poudarja, da morajo pravila EU o konkurenci omogočati enake pogoje za mala, srednja in velika podjetja, da bi rešili pomanjkanje ekonomije obsega malih in srednjih podjetij, s čimer bi omogočili njihovo internacionalizacijo in spodbudili njihov potencial za ustvarjanje novih delovnih mest, zlasti v smislu novih mednarodnih trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva države članice, naj se pravne osebe javnega prava pri opravljanju storitev omejijo na področje v njihovi pristojnosti, da zaradi njihovega posebnega davčnega položaja ne bi prišlo do izkrivljanja konkurence za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

82.

| 83. | opozarja, da je za mala in srednja podjetja po Evropi značilna raznolikost poslovnih modelov in pravnih oblik ter da bi bilo treba za vsa ta podjetja zagotoviti enake pogoje, tudi za akterje socialne ekonomije; |
| --- | --- |

83.

| 84. | meni, da neenakopraven dostop malih in srednjih podjetij do trgov, informacij, svetovanja, javnih storitev, znanj in spretnosti ter financiranja v EU poslabšuje njihove možnosti za ustvarjanje delovnih mest, je pa posledica številnih strukturnih razlik v obsegu in učinkovitosti podjetij; zato meni, da bi bilo treba te razlike upoštevati pri ocenjevanju politike EU na področju konkurence in delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

84.

| 85. | meni, da je podoba malega in srednjega podjetja kot privlačnega delodajalca, ki temelji na dobrih delovnih in zaposlitvenih pogojih, pomembna konkurenčna prednost pri zaposlovanju usposobljenega osebja; |
| --- | --- |

85.

| 86. | meni, da predpisi služijo splošnemu interesu in je njihov namen doseči več ciljev, kot so vzpostavitev konkurenčnega in pravičnega trga, varstvo delavcev, varovanje zdravja in varnost, spodbujanje inovacij ali tudi ohranjanje naravnega okolja itd.; zato poudarja, da je treba imeti jasen in učinkovit regulativni okvir, ki ne povzroča nepotrebnih birokratskih bremen za MSP, da bi se njegova uporaba izboljšala; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ugotavlja, da so v regijah, kjer je gospodarski razvoj usmerjen v privabljanje neposrednih tujih naložb, multinacionalna podjetja lahko v nekaterih primerih prednostno obravnavana v zakonodajnih zadevah; meni, da je treba pregledati prednostno obravnavanje multinacionalnih podjetij, da bi zmanjšali potencialni negativen vpliv na mala in srednja podjetja, ter tem podjetjem zagotoviti enake konkurenčne pogoje in povečati njihove zmogljivosti za ustvarjanje delovnih mest; opaža, da številna mala in srednja podjetja ustanovijo zato, da podprejo multinacionalna podjetja in njihove zaposlene z zagotavljanjem izdelkov in storitev iz dobavne verige; poudarja, da je treba natančno spremljati spoštovanje pravic delavcev v teh primerih, in pozdravlja potezo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), s katero želi povečati preglednost v mednarodnem davčnem sistemu, in poziva k hitrem izvajanju ukrepov iz akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva države članice, naj sprejmejo načelo, da se dobiček obdavči tam, kjer se ustvari, ter druge ukrepe proti praksam premikanja dobička multinacionalnih podjetij, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za mala in srednja podjetja, s tem pa izboljšali njihov potencial za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ugotavlja, da boljši regulativni okvir in učinkovito preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj lahko pomagajo reševati sivo ekonomijo in izogibanje davkom; |
| --- | --- |

89.

| 90. | meni, da bi bilo treba pri trgovinskih sporazumih s tretjimi državami upoštevati posebne strukturne razlike regij v sektorju malih in srednjih podjetij po vsej Uniji ter oceniti njihov učinek na možnosti zaposlovanja v prihodnosti ter pravice in plače delavcev v malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Komisijo, naj opravi oceno, kako bosta predlagani sporazum TTIP in dodelitev statusa tržnega gospodarstva Kitajski vplivala na število in kakovost delovnih mest v sektorju malih in srednjih podjetij v vseh državah članicah; poudarja, da bi morala ta ocena učinka vključevati podrobno analizo vrst malih in srednjih podjetij in sektorjev, ki bi lahko bili prizadeti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | se zaveda priložnosti enotnega digitalnega trga; vseeno poudarja, da je treba oceniti potencial, koristi in izzive malih in srednjih podjetij glede njihovega potenciala za rast in ustvarjanje delovnih mest v različnih državah članicah; oceniti pa je treba tudi učinek na delavce in sisteme socialnega varstva; Komisiji priporoča, naj oblikuje potrebne pogoje, da se bodo lahko mala in srednja podjetja prilagodila in postopno vključila na enotni digitalni trg; |
| --- | --- |

92.

| 93. | meni, da bi spodbujanje digitalizacije v javnem sektorju (e-uprava) in povečanje razpoložljivosti širokopasovnega interneta v oddaljenih območjih zmanjšalo stroške ustanavljanja in obratovalne stroške malih in srednjih podjetij ter jim omogočilo dodatno povečati potencial za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

93.

| 94. | spodbuja mala in srednja podjetja, naj promovirajo delo na daljavo in pametno delo, ki sta učinkoviti orodji za preprečevanje materialnih stroškov podjetij, obenem pa delavcem omogočata bolje usklajevanje poklicnega in družinskega življenja; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pozdravlja obstoj informacijskih portalov, namenjenih izrecno malim in srednjim podjetjem, kot je portal za dostop do financiranja na portalu Tvoja Evropa, ter poziva Komisijo, naj še izboljša njihovo funkcionalnost in dostopnost ter jih spremeni v bolj interaktivna orodja; poudarja zlasti pomen dejanske vzpostavitve novega enotnega digitalnega portala, ki je bil v strategiji za enotni trg napovedan kot spletna dostopna točka do vseh informacij in storitev, povezanih z enotnim trgom; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 81.

(2)  UL C 24, 22.1.2016, str. 2.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0394.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0459.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0321.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0264.

(7)  UL C 68 E, 7.3.2014, str. 40.

(8)  Letno poročilo o evropskih malih in srednjih podjetjih 2014/2015 (http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review/index_en.htm)

(9)  Podatki iz februarja 2016 (http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/7225076/3-04042016-BP-EN.pdf/e04dadf1-8c8b-4d9b-af51-bfc2d5ab8c4a)

(10)  Poročilo Eurofounda iz leta 2011 z naslovom „Employee representation at establishment level in Europe“ (Zastopanost delavcev na ravni obrata v Evropi).

(11)  Publikacija CECOP iz leta 2013 z naslovom „Business Transfers to Employees under the Form of a Cooperative in Europe“ (Prenos podjetij na zaposlene v obliki zadruge v Evropi)

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0264.

(13)  UL C 24, 22.1.2016, str. 33.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/179 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/179

---

P8_TA(2016)0360

Uporaba direktive o enakosti pri zaposlovanju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o uporabi Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (2015/2116(INI))

(2018/C 204/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2 in 5, ter Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 6, 8, 10, 19 in 153, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2 in 5, ter Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 6, 8, 10, 19 in 153,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 20, 21, 23 in 26, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 20, 21, 23 in 26,

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine, ki so jo sprejeli na sedežu Sveta Evrope, ter v njej zapisanih socialnih pravic in pravic, ki izhajajo iz zaposlitve; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine, ki so jo sprejeli na sedežu Sveta Evrope, ter v njej zapisanih socialnih pravic in pravic, ki izhajajo iz zaposlitve;

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov o začetnem poročilu Evropske unije (oktober 2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov o začetnem poročilu Evropske unije (oktober 2015),

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila posebnega poročevalca OZN za svobodo vere in prepričanja Hansa Bielefeldta, predloženega v skladu z resolucijo generalne skupščine št. 68/170 o svobodi vere in prepričanja; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila posebnega poročevalca OZN za svobodo vere in prepričanja Hansa Bielefeldta, predloženega v skladu z resolucijo generalne skupščine št. 68/170 o svobodi vere in prepričanja;

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1),

| — | ob upoštevanju direktive o enakosti spolov (Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (2)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktive o enakosti spolov (Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (2)),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (v nadaljnjem besedilu: direktiva) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (v nadaljnjem besedilu: direktiva) (3),

| — | ob upoštevanju Smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja z dne 24. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja z dne 24. junija 2013,

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z zahtevami glede dostopnosti proizvodov in storitev (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z zahtevami glede dostopnosti proizvodov in storitev (COM(2015)0615),

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Komisije o uporabi Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (direktiva o rasni enakosti) in Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (COM(2014)0002), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Komisije o uporabi Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (direktiva o rasni enakosti) in Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (COM(2014)0002),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir“ (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir“ (COM(2010)0636),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Nediskriminacija in enake možnosti za vse – okvirna strategija“ (COM(2005)0224), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Nediskriminacija in enake možnosti za vse – okvirna strategija“ (COM(2005)0224),

| — | ob upoštevanju osnutka medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljšem pravnem urejanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljšem pravnem urejanju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o vzpostavitvi konkurenčnega trga dela EU za 21. stoletje: usklajevanje znanj in spretnosti s povpraševanjem in zaposlitvenimi možnostmi kot način reševanja iz krize (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o vzpostavitvi konkurenčnega trga dela EU za 21. stoletje: usklajevanje znanj in spretnosti s povpraševanjem in zaposlitvenimi možnostmi kot način reševanja iz krize (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2013–2014) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2013–2014) (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 z naslovom „Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo“ (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 z naslovom „Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo“ (7),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2015 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2015 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2015 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2015 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o vplivu krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o vplivu krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o napredku v EU na področjih enakih možnosti in nediskriminacije (prenos direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o napredku v EU na področjih enakih možnosti in nediskriminacije (prenos direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES) (15),

| — | ob upoštevanju študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave o izvajanju Direktive 2000/78/ES v zvezi z načelom nediskriminacije na podlagi vere ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave o izvajanju Direktive 2000/78/ES v zvezi z načelom nediskriminacije na podlagi vere ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju poglobljene analize Službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „The Employment Equality Directive – Evaluation of its implementation“ (Direktiva o enakosti pri zaposlovanju – ocena izvajanja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize Službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „The Employment Equality Directive – Evaluation of its implementation“ (Direktiva o enakosti pri zaposlovanju – ocena izvajanja),

| — | ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta z naslovom „Reasonable Accommodation and Sheltered Workshops for People with Disabilities: Costs and Returns of Investments“ (Razumna prilagoditev za invalide in invalidska podjetja: stroški in donosnost naložb), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta z naslovom „Reasonable Accommodation and Sheltered Workshops for People with Disabilities: Costs and Returns of Investments“ (Razumna prilagoditev za invalide in invalidska podjetja: stroški in donosnost naložb),

| — | ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta z naslovom „Differential Treatment of Workers under 25 with a View to their Access to the Labour Market“ (Različno obravnavanje delavcev, mlajših od 25 let, pri njihovem dostopu na trg dela), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta z naslovom „Differential Treatment of Workers under 25 with a View to their Access to the Labour Market“ (Različno obravnavanje delavcev, mlajših od 25 let, pri njihovem dostopu na trg dela),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z naslovom „Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z naslovom „Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju“,

| — | ob upoštevanju mnenja Agencije Evropske unije za temeljne pravice o stanju enakosti v Evropski uniji 10 let po začetku izvajanja direktiv o enakosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Agencije Evropske unije za temeljne pravice o stanju enakosti v Evropski uniji 10 let po začetku izvajanja direktiv o enakosti,

| — | ob upoštevanju primerjalne pravne analize Agencije Evropske unije za temeljne pravice o zaščiti pred diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete in spolnih značilnosti v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju primerjalne pravne analize Agencije Evropske unije za temeljne pravice o zaščiti pred diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete in spolnih značilnosti v EU,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0225/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0225/2016),

| A. | ker Evropska unija v skladu s PEU temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic ter se bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija v skladu s PEU temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic ter se bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji;

| B. | ker je v PDEU navedeno, da si Evropska unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

B.

ker je v PDEU navedeno, da si Evropska unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| C. | ker je direktivo o enakosti pri zaposlovanju vseh 28 držav članic preneslo v nacionalno zakonodajo ter kljub razlikam v prenosu in izvajanju pridobilo dragocene izkušnje; |
| --- | --- |

C.

ker je direktivo o enakosti pri zaposlovanju vseh 28 držav članic preneslo v nacionalno zakonodajo ter kljub razlikam v prenosu in izvajanju pridobilo dragocene izkušnje;

| D. | ker direktive o enakem obravnavanju prepovedujejo neposredne in posredne oblike diskriminacije ter nadlegovanje in nagovarjanje k njej; |
| --- | --- |

D.

ker direktive o enakem obravnavanju prepovedujejo neposredne in posredne oblike diskriminacije ter nadlegovanje in nagovarjanje k njej;

| E. | ker je Komisija v drugem poročilu o izvajanju (COM(2014)0002) navedla, da zgolj zakonodaja ne more zagotoviti popolne enakosti in da je treba izboljšati ozaveščenost o obstoječih potrebah po zaščiti ob uporabi sredstev EU in okrepitvi nacionalnih organov za spodbujanje enakosti; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija v drugem poročilu o izvajanju (COM(2014)0002) navedla, da zgolj zakonodaja ne more zagotoviti popolne enakosti in da je treba izboljšati ozaveščenost o obstoječih potrebah po zaščiti ob uporabi sredstev EU in okrepitvi nacionalnih organov za spodbujanje enakosti;

| F. | ker je nediskriminacija na področju poklicev in zaposlovanja učinkovita samo, če se proti diskriminaciji borimo celovito na vseh življenjskih področjih, in sicer tako, da odpravimo ovire, ki omejujejo svobodo in enakost ter preprečujejo celovit razvoj človeka in dejansko udeležbo vseh delavcev v političnem, družbenem in gospodarskem ustroju posameznih držav članic; |
| --- | --- |

F.

ker je nediskriminacija na področju poklicev in zaposlovanja učinkovita samo, če se proti diskriminaciji borimo celovito na vseh življenjskih področjih, in sicer tako, da odpravimo ovire, ki omejujejo svobodo in enakost ter preprečujejo celovit razvoj človeka in dejansko udeležbo vseh delavcev v političnem, družbenem in gospodarskem ustroju posameznih držav članic;

| G. | ker je sodišče Evropske unije v zadevi Römer (16) poudarilo, da Direktiva o enakosti pri zaposlovanju sama ni posvečena načelu enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu, ampak je njen cilj na tem področju zgolj opredeliti splošni okvir boja proti diskriminaciji na različnih podlagah; |
| --- | --- |

G.

ker je sodišče Evropske unije v zadevi Römer (16) poudarilo, da Direktiva o enakosti pri zaposlovanju sama ni posvečena načelu enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu, ampak je njen cilj na tem področju zgolj opredeliti splošni okvir boja proti diskriminaciji na različnih podlagah;

| H. | ker se kljub vse boljšemu zaznavanju diskriminacije številne žrtve še vedno ne zavedajo svojih pravic ali si ne upajo pravno ukrepati proti diskriminacijskemu ravnanju zaradi različnih dejavnikov, kot so nezaupanje v organe držav članic ali zapleteni in dolgi pravni postopki; |
| --- | --- |

H.

ker se kljub vse boljšemu zaznavanju diskriminacije številne žrtve še vedno ne zavedajo svojih pravic ali si ne upajo pravno ukrepati proti diskriminacijskemu ravnanju zaradi različnih dejavnikov, kot so nezaupanje v organe držav članic ali zapleteni in dolgi pravni postopki;

| I. | ker dokazi, ki jih je zbrala Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA), kažejo na razširjenost rasizma, ksenofobije, homofobije, transfobije in drugih oblik nestrpnosti kljub obsežnim ukrepom vlad in civilne družbe v EU; ker družbeno in politično ozračje vse bolj dopušča ekstremistično, rasistično in ksenofobično ravnanje, ki izkorišča strah pred brezposelnostjo, begunsko krizo, odtujenost, deloma zaradi migracijskih gibanj, in varnostne pomisleke zaradi terorizma in drugih geopolitičnih izzivov, ki spodkopavajo vrednote EU; |
| --- | --- |

I.

ker dokazi, ki jih je zbrala Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA), kažejo na razširjenost rasizma, ksenofobije, homofobije, transfobije in drugih oblik nestrpnosti kljub obsežnim ukrepom vlad in civilne družbe v EU; ker družbeno in politično ozračje vse bolj dopušča ekstremistično, rasistično in ksenofobično ravnanje, ki izkorišča strah pred brezposelnostjo, begunsko krizo, odtujenost, deloma zaradi migracijskih gibanj, in varnostne pomisleke zaradi terorizma in drugih geopolitičnih izzivov, ki spodkopavajo vrednote EU;

| J. | ker tako raziskava Agencije Evropske unije za temeljne pravice o položaju lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev (LGBT) (17) kot poročilo omenjene agencije z naslovom Being Trans in Europe (18) (Biti transseksualec v Evropi) poudarjata vztrajno diskriminacijo oseb LGBT pri dostopanju na trg dela in na njem; |
| --- | --- |

J.

ker tako raziskava Agencije Evropske unije za temeljne pravice o položaju lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev (LGBT) (17) kot poročilo omenjene agencije z naslovom Being Trans in Europe (18) (Biti transseksualec v Evropi) poudarjata vztrajno diskriminacijo oseb LGBT pri dostopanju na trg dela in na njem;

| K. | ker so v direktivi o enakosti pri zaposlovanju določene minimalne zahteve, a lahko države članice zagotovijo višjo raven zaščite in v svoji nacionalni zakonodaji sprejmejo pozitivne ukrepe na tem področju; ker zgolj zakonodaja ne zadošča za zagotovitev popolne enakosti, zato jo je treba povezati z ustreznimi ukrepi v okviru politik; |
| --- | --- |

K.

ker so v direktivi o enakosti pri zaposlovanju določene minimalne zahteve, a lahko države članice zagotovijo višjo raven zaščite in v svoji nacionalni zakonodaji sprejmejo pozitivne ukrepe na tem področju; ker zgolj zakonodaja ne zadošča za zagotovitev popolne enakosti, zato jo je treba povezati z ustreznimi ukrepi v okviru politik;

| L. | ker ženske najbolj občutijo negativne posledice brezposelnosti in diskriminacije pri dostopu do delovnih mest, zlasti nosečnice in matere ter ženske, ki dojijo; |
| --- | --- |

L.

ker ženske najbolj občutijo negativne posledice brezposelnosti in diskriminacije pri dostopu do delovnih mest, zlasti nosečnice in matere ter ženske, ki dojijo;

| M. | ker direktiva o enakosti pri zaposlovanju zajema le svobodo vere in prepričanja, invalidnost, starost in spolno usmerjenost, države članice pa so tudi v skladu z direktivo o rasni enakosti zavezane preprečevanju diskriminacije pri zaposlovanju, ki temelji na rasi in etnični pripadnosti; ker se vera, ko gre za diskriminacijo pri zaposlovanju, včasih uporablja kot nadomestilo za raso, pri čemer se izhaja iz dejanske ali zaznane pripadnosti osebe določeni veri; |
| --- | --- |

M.

ker direktiva o enakosti pri zaposlovanju zajema le svobodo vere in prepričanja, invalidnost, starost in spolno usmerjenost, države članice pa so tudi v skladu z direktivo o rasni enakosti zavezane preprečevanju diskriminacije pri zaposlovanju, ki temelji na rasi in etnični pripadnosti; ker se vera, ko gre za diskriminacijo pri zaposlovanju, včasih uporablja kot nadomestilo za raso, pri čemer se izhaja iz dejanske ali zaznane pripadnosti osebe določeni veri;

| N. | ker je stopnja zaposlenosti invalidov v državah članicah v primerjavi z več kot 70-odstotno stopnjo zaposlenosti splošne populacije občutno manj kot 50-odstotna, stopnja brezposelnosti invalidov (18,3 %) pa je skoraj dvakrat višja kot pri splošni populaciji (9,9 %); ker povprečje EU prikriva velike razlike na ravni držav; |
| --- | --- |

N.

ker je stopnja zaposlenosti invalidov v državah članicah v primerjavi z več kot 70-odstotno stopnjo zaposlenosti splošne populacije občutno manj kot 50-odstotna, stopnja brezposelnosti invalidov (18,3 %) pa je skoraj dvakrat višja kot pri splošni populaciji (9,9 %); ker povprečje EU prikriva velike razlike na ravni držav;

| O. | ker glavno odgovornost za skrb za otroke, starejše, druge odvisne osebe, družino in gospodinjstvo nosijo večinoma ženske, ta odgovornost pa je še toliko večja, če imajo invalidne otroke; ker to neposredno vpliva na dostop žensk do delovnih mest in njihov poklicni razvoj ter utegne negativno vplivati na njihove pogoje zaposlovanja, na primer, kadar ženske v številnih primerih neprostovoljno zaposlijo s skrajšanim delovnim časom ali so prisiljene v prekarne oblike zaposlitve, vse to pa povzroča razkorak v plačah in pokojninah; |
| --- | --- |

O.

ker glavno odgovornost za skrb za otroke, starejše, druge odvisne osebe, družino in gospodinjstvo nosijo večinoma ženske, ta odgovornost pa je še toliko večja, če imajo invalidne otroke; ker to neposredno vpliva na dostop žensk do delovnih mest in njihov poklicni razvoj ter utegne negativno vplivati na njihove pogoje zaposlovanja, na primer, kadar ženske v številnih primerih neprostovoljno zaposlijo s skrajšanim delovnim časom ali so prisiljene v prekarne oblike zaposlitve, vse to pa povzroča razkorak v plačah in pokojninah;

| P. | ker je med revnimi zaposlenimi veliko več enostarševskih družin, zlasti mater samohranilk, in bi morali biti vsi sprejeti ukrepi osredotočeni na starše samohranilce; |
| --- | --- |

P.

ker je med revnimi zaposlenimi veliko več enostarševskih družin, zlasti mater samohranilk, in bi morali biti vsi sprejeti ukrepi osredotočeni na starše samohranilce;

| Q. | ker ženske pri izpolnjevanju družinskih obveznosti pridobijo širok spekter znanj in veščin, ki obogatijo njihov osebni in poklicni razvoj; ker bi morali delodajalci in družba priznati te veščine; |
| --- | --- |

Q.

ker ženske pri izpolnjevanju družinskih obveznosti pridobijo širok spekter znanj in veščin, ki obogatijo njihov osebni in poklicni razvoj; ker bi morali delodajalci in družba priznati te veščine;

| R. | ker se Evropska unija spopada z veliko gospodarsko, finančno in socialno krizo, ki še posebej prizadene ženske, tako na trgu dela kot tudi v zasebnem življenju, saj je bolj verjetno, da je njihovo delovno mesto negotovo in da bodo postale presežne delavke ter ostale brez socialnega zavarovanja; |
| --- | --- |

R.

ker se Evropska unija spopada z veliko gospodarsko, finančno in socialno krizo, ki še posebej prizadene ženske, tako na trgu dela kot tudi v zasebnem življenju, saj je bolj verjetno, da je njihovo delovno mesto negotovo in da bodo postale presežne delavke ter ostale brez socialnega zavarovanja;

| S. | ker zaposleni starši zaradi pomanjkanja predpisov za dejansko ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem ostajajo diskriminirani; |
| --- | --- |

S.

ker zaposleni starši zaradi pomanjkanja predpisov za dejansko ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem ostajajo diskriminirani;

| T. | ker je Parlament že sprejel tovrstne ukrepe, na primer direktivo o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih, vse to pa bi moglo pripomoči k večji enakosti za ženske na področju zaposlovanja ter izboljšati njihov dostop do vodilnih položajev; ker mora zakonodaja veljati za odločilno orodje za doseganje enakosti spolov, a jo je treba kombinirati z normativnimi postopki in kampanjami, da bi izvajali enakost – ne zgolj v zakonodaji, marveč tudi v javnem mnenju; |
| --- | --- |

T.

ker je Parlament že sprejel tovrstne ukrepe, na primer direktivo o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih, vse to pa bi moglo pripomoči k večji enakosti za ženske na področju zaposlovanja ter izboljšati njihov dostop do vodilnih položajev; ker mora zakonodaja veljati za odločilno orodje za doseganje enakosti spolov, a jo je treba kombinirati z normativnimi postopki in kampanjami, da bi izvajali enakost – ne zgolj v zakonodaji, marveč tudi v javnem mnenju;

| U. | ker kljub izvajanju enakega obravnavanja v državah članicah še vedno prihaja do primerov večplastne, neposredne in posredne diskriminacije žensk na trgu dela; ker obstaja veliko različnih vrst posredne diskriminacije, ki jih je treba zajeti v standardni opredelitvi, saj diskriminacija nastopi, kadar se za primerljive položaje uporabljajo različna pravila ali se v različnih položajih uporablja isto pravilo; ker ženske ne poznajo vedno svojih pravic po veljavni evropski in nacionalni zakonodaji o enakosti in diskriminaciji ali pa dvomijo v učinkovitost prijavljanja diskriminacije; zato poudarja pomen informacij in smernic, kampanj ozaveščanja in informacijskih portalov; |
| --- | --- |

U.

ker kljub izvajanju enakega obravnavanja v državah članicah še vedno prihaja do primerov večplastne, neposredne in posredne diskriminacije žensk na trgu dela; ker obstaja veliko različnih vrst posredne diskriminacije, ki jih je treba zajeti v standardni opredelitvi, saj diskriminacija nastopi, kadar se za primerljive položaje uporabljajo različna pravila ali se v različnih položajih uporablja isto pravilo; ker ženske ne poznajo vedno svojih pravic po veljavni evropski in nacionalni zakonodaji o enakosti in diskriminaciji ali pa dvomijo v učinkovitost prijavljanja diskriminacije; zato poudarja pomen informacij in smernic, kampanj ozaveščanja in informacijskih portalov;

| V. | ker se je s socialnimi neenakostmi, zlasti pri zaposlovanju, mogoče spopasti samo s politikami, ki zagotavljajo boljšo porazdelitev bogastva, ki temeljijo na povečanju realnih plač, ukrepih za spodbujanje dela, ureditev delovnega časa in zaščito delavcev, zlasti s kolektivnimi pogajanji in zagotovljenim univerzalnim brezplačnim dostopom do visokokakovostnih javnih zdravstvenih in izobraževalnih storitev; |
| --- | --- |

V.

ker se je s socialnimi neenakostmi, zlasti pri zaposlovanju, mogoče spopasti samo s politikami, ki zagotavljajo boljšo porazdelitev bogastva, ki temeljijo na povečanju realnih plač, ukrepih za spodbujanje dela, ureditev delovnega časa in zaščito delavcev, zlasti s kolektivnimi pogajanji in zagotovljenim univerzalnim brezplačnim dostopom do visokokakovostnih javnih zdravstvenih in izobraževalnih storitev;

| W. | ker približno petina mladih išče zaposlitev v Evropski uniji in ker so bili skupni finančni stroški zaradi brezposelnosti mladih ocenjeni na 153 milijard EUR letno (19), poleg tega pa so zelo zaskrbljujoči tudi drugi socialni stroški, povezani s tem; |
| --- | --- |

W.

ker približno petina mladih išče zaposlitev v Evropski uniji in ker so bili skupni finančni stroški zaradi brezposelnosti mladih ocenjeni na 153 milijard EUR letno (19), poleg tega pa so zelo zaskrbljujoči tudi drugi socialni stroški, povezani s tem;

| X. | ker podatki iz Eurofoundove šeste raziskave o delovnih razmerah v Evropi (20) potrjujejo, da je bil v zadnjih desetih letih dosežen dokaj pičel napredek pri zmanjševanju diskriminacije zoper delavce na podlagi samoporočanja; |
| --- | --- |

X.

ker podatki iz Eurofoundove šeste raziskave o delovnih razmerah v Evropi (20) potrjujejo, da je bil v zadnjih desetih letih dosežen dokaj pičel napredek pri zmanjševanju diskriminacije zoper delavce na podlagi samoporočanja;

| Y. | ker po podatkih iz Eurofoundove šeste raziskave o delovnih razmerah v Evropi 7 % zaposlenih navaja, da so bili diskriminirani vsaj na podlagi enega razloga, in potrjuje navedbe zaposlenih o diskriminaciji na podlagi več razlogov; |
| --- | --- |

Y.

ker po podatkih iz Eurofoundove šeste raziskave o delovnih razmerah v Evropi 7 % zaposlenih navaja, da so bili diskriminirani vsaj na podlagi enega razloga, in potrjuje navedbe zaposlenih o diskriminaciji na podlagi več razlogov;

| Z. | ker je stopnja zaposlenosti invalidk v EU (44 %) bistveno nižja od stopnje zaposlenih invalidov (52 %) in ker je stopnja zaposlenosti žensk v starostni skupini med 55 in 65 let v nekaterih državah članicah okoli 30 % ali manj, razkorak stopnje zaposlenosti po spolu pa največji (14,5 odstotne točke) v primerjavi z razkorakom v skupini oseb srednjih let (30–54-letniki – 12,4 odstotne točke) in v skupini mladih (20–29-letniki – 8,3 odstotne točke); ker je dolgotrajna brezposelnost še posebej razširjena med mladimi in starejšimi delavci, zlasti ženskami, in ker sta bila uporaba in prenos Direktive 2006/54/ES ocenjena, Parlament pa je v svoji resoluciji z dne 8. oktobra 2015 (21) izrazil resne pomisleke glede izvajanja določb te direktive o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu; |
| --- | --- |

Z.

ker je stopnja zaposlenosti invalidk v EU (44 %) bistveno nižja od stopnje zaposlenih invalidov (52 %) in ker je stopnja zaposlenosti žensk v starostni skupini med 55 in 65 let v nekaterih državah članicah okoli 30 % ali manj, razkorak stopnje zaposlenosti po spolu pa največji (14,5 odstotne točke) v primerjavi z razkorakom v skupini oseb srednjih let (30–54-letniki – 12,4 odstotne točke) in v skupini mladih (20–29-letniki – 8,3 odstotne točke); ker je dolgotrajna brezposelnost še posebej razširjena med mladimi in starejšimi delavci, zlasti ženskami, in ker sta bila uporaba in prenos Direktive 2006/54/ES ocenjena, Parlament pa je v svoji resoluciji z dne 8. oktobra 2015 (21) izrazil resne pomisleke glede izvajanja določb te direktive o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu;

| AA. | ker so starejši delavci še vedno pogosto izpostavljeni diskriminaciji na podlagi starosti, stereotipom in oviram; ker se s posledicami diskriminacije na podlagi starosti soočajo vse starostne skupine, ker dostojna družba, ki želi uresničiti svoje družbene in gospodarske cilje, potrebuje izkušnje, udejstvovanje in bogastvo vseh generacij, hkrati pa mora temeljiti na načelu solidarnosti med generacijami; |
| --- | --- |

AA.

ker so starejši delavci še vedno pogosto izpostavljeni diskriminaciji na podlagi starosti, stereotipom in oviram; ker se s posledicami diskriminacije na podlagi starosti soočajo vse starostne skupine, ker dostojna družba, ki želi uresničiti svoje družbene in gospodarske cilje, potrebuje izkušnje, udejstvovanje in bogastvo vseh generacij, hkrati pa mora temeljiti na načelu solidarnosti med generacijami;

| 1. | pozdravlja, da so skoraj vse države članice v svojo ustavo vključile splošno načelo enakega obravnavanja zaradi različnih oblik diskriminacije; kljub temu obžaluje, da je le nekaj držav članic poskrbelo za sistematično uskladitev vseh obstoječih pravnih besedil z načelom enakega obravnavanja, še manj pa jih sistematično zagotavlja njihovo izvajanje (22), tako da je diskriminacija za mnoge Evropejce še vedno del vsakdana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža željo, da bi vse države članice odpravile naravne, socialne in politične ovire, ki dejansko preprečujejo izvajanje načela enakosti in omejujejo svobodo evropskih državljanov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da je koncept univerzalnosti, nedeljivosti in medsebojne povezanosti človekovih pravic še vedno zgolj pravno načelo, ki velja bolj v teoriji kot v praksi, saj so različni vidiki človekove identitete v že obstoječih pravnih instrumentih Evropske unije ločeno obravnavani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje naraščanje pojavnosti diskriminacije in nadlegovanja, tudi na delovnem mestu, še posebej na podlagi spola, narodnosti, socialnega porekla, invalidnosti, spolne usmerjenosti ali spolne identitete, etnične ali verske pripadnosti, ko so še posebej prizadete muslimanke in osebe LGBTI; obenem obžaluje, da se vse oblike diskriminacije na splošno premalo prijavljajo, zlasti diskriminacija invalidov in oseb LGBTI; zato poziva Komisijo, naj pri spremljanju izvajanja Direktive 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu nameni izrecno pozornost vsem vrstam diskriminacije, ter poudarja, da je treba osebe LGBTI ozaveščati o njihovih pravicah – za to na primer poskrbijo organi za enakost, sindikati in organizacije delodajalcev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, kako pomembno je, da se karseda hitro doseže dogovor, in poziva Svet, naj odpravi zastoj v postopku in brez odlašanja pospeši sprejetje horizontalne direktive o preprečevanju diskriminacije, ki jo je Komisija predlagala leta 2008 in za katero je glasoval Evropski parlament; meni, da je to temeljni pogoj za zagotovitev celovitega in skladnega pravnega okvira EU, ki bo ščitil pred diskriminacijo zunaj delovnega razmerja na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti; opozarja, da ne bi smeli sprejeti neupravičenih omejitev področja uporabe direktive; meni, da je med bistvenimi elementi tudi konsolidacija zakonodajnega okvira EU za boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, saj tovrstna kazniva dejanja prevladujejo tudi v delovnem okolju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da po mnenju Agencije EU za temeljne pravice vse oblike diskriminacije, tudi večplastna in presečna diskriminacija, v veliki meri ovirajo uporabo človeškega kapitala in predstavljajo oviro pri razvoju poklicne poti; poudarja, da so invalidi pogosto žrtev teh vrst diskriminacije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v nekaterih državah članicah ni sodne prakse, na podlagi katere bi lahko razlagali posredno diskriminacijo, ter da je opredelitev tega pojma v nekaterih državah članicah povzročila težave pri prenosu direktive; predlaga, naj Komisija državam članicam v primeru težav z razlago ponudi svetovanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je nediskriminacija na področju poklicev in zaposlovanja učinkovita samo, če se proti diskriminaciji borimo na vseh življenjskih področjih, na primer s podporo skupnosti, zakonodajo in orodji za usklajevanje, kot so strategije in okviri, in sicer tako na ravni držav članic kot na ravni EU, sem pa spadajo tudi morebitni pozitivni ukrepi; |
| --- | --- |

8.

Vera in prepričanje

| 9. | ugotavlja, da so prepoved diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja v nacionalno zakonodajo prenesle vse države članice, čeprav v direktivi niso izrecno določeni pogoji za to (23); |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja povezanost med diskriminacijo na podlagi vere in prepričanja ter rase in etnije, ter meni, da nekatere skupine, ki pripadajo verskim manjšinam, še zlasti trpijo zaradi diskriminacije na podlagi vere pri zaposlovanju, kot dokazujejo nacionalne in evropske raziskave, zlasti raziskave, ki so jih izvedli pri Agenciji Evropske unije za temeljne pravice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da zaščito pred diskriminacijo na podlagi vere in prepričanja v Evropski uniji sedaj zagotavljata zakonodaja o človekovih pravicah in protidiskriminacijska zakonodaja, ki vzajemno vplivata druga na drugo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da so po podatkih iz študij na področju zaposlovanja najbolj diskriminirane verske skupine Judje, siki in muslimani (zlasti ženske); priporoča sprejetje evropskih okvirov za nacionalne strategije boja proti antisemitizmu in islamofobiji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priznava obsežno sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice na področju nediskriminacije na podlagi vere ali prepričanja, pozdravlja njegovo vlogo in odločitve pri razlaganju direktive v njeni celoti ter z zanimanjem pričakuje prihodnje prve odločitve Sodišča Evropske unije v zvezi s tem; izraža obžalovanje zaradi nizkega števila zadev, predloženih sodiščem, ki je v nasprotju z visokim številom primerov diskriminacije, navedenem v poročilih o viktimizaciji, ki pa se sodno ne preganjajo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba dosledno uporabo protidiskriminacijske zakonodaje obravnavati kot pomemben element strategij za preprečevanje radikalizacije, pri tem pa upoštevati, da bi lahko v vse bolj ksenofobičnem in islamofobičnem kontekstu diskriminacija zoper verske skupnosti, tudi begunce in migrante, prispevala k verski radikalizaciji ljudi ter negativno vplivala na njihovo uspešno vključevanje na trg dela in na njihov dostop do sodišče v zvezi z njihovim dovoljenjem za prebivanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi se morala sodišča bolj osredotočiti na preverjanje, ali je izjava o verskem prepričanju dana v dobri veri, namesto da ocenjujejo veljavnost ali pravilnost vere ali prepričanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je po odločitvi Evropskega sodišča za človekove pravice in nacionalnih sodišč potrebna nadaljnja harmonizacija pri ocenjevanju načela ločitve cerkve od države glede na določbe člena 4(2) direktive o enakosti, ki govorijo o etiki; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi bilo treba v zakonodaji EU in nacionalni zakonodaji na podlagi sodne prakse v EU in na nacionalni ravni opredeliti dolžnost razumne prilagoditve za vse vrste diskriminacije, vključno z diskriminacijo na podlagi vere ali prepričanja, če to nesorazmerno ne obremeni delodajalcev ali ponudnikov storitev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice, naj priznajo temeljno pravico do svobode vesti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi bilo treba v skladu s pravno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice upoštevati, da direktiva ščiti pred diskriminacijo na podlagi delodajalčeve vere ali prepričanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da je splošno izvzetje iz člena 2(5) zasnovano zelo široko in da je treba doseči napredek v zvezi z njeno uporabo, kar je še posebej pomembno v kontekstu begunske in migracijske krize, ter upa, da bodo sodišča pozorno ocenila okvire njegove uporabe v skladu z načelom sorazmernosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vztraja, da je verska svoboda pomembno načelo, ki bi ga morali delodajalci spoštovati; poudarja pa, da gre pri njegovem izvajanju za vprašanje subsidiarnosti; |
| --- | --- |

21.

Invalidnost

| 22. | poudarja, da diskriminacija zaradi invalidnosti pomeni vsako razlikovanje, izključevanje ali omejevanje zaradi invalidnosti z namenom ali posledico zmanjšanja ali izničenja enakopravnega priznavanja, uživanja ali uresničevanja vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin na političnem, gospodarskem, socialnem, kulturnem, civilnem ali drugem področju; ugotavlja, da to vključuje vse oblike diskriminacije, tudi odklonitev primerne prilagoditve (24); |
| --- | --- |

22.

| 23. | spodbuja države članice, naj si zakonodajo EU razlagajo kot podlago za razumevanje invalidnosti, skladno z opredelitvijo Konvencije OZN o pravicah invalidov, in naj upoštevajo tiste elemente, ki bodo invalidom enakost ter naj odklonitev primerne prilagoditve obravnavajo kot obliko diskriminacije, kot to narekuje konvencija; obžaluje, da zakonodaja nekaterih držav članic še vedno zahteva 50-odstotni prag invalidnosti in predložitev izključno uradnega zdravniškega potrdila; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ve, da Direktiva 2000/78/ES ne vsebuje opredelitve pojma invalidnost; poudarja, da je bilo Sodišče EU pozvano, naj ta pojem neodvisno opredeli za namene postopka v zadevi Sonie Chacón Navas; opozarja, da je bila tudi v kasnejših zadevah potrebna razjasnitev tega pojma ter pojasnitev, kaj pomeni primerna prilagoditev za invalide, ki jo morajo zagotoviti delodajalci v skladu s členom 5 direktive (HK Danmark, zadevi C-335/11 in C 337/11); |
| --- | --- |

24.

| 25. | obžaluje, da je stopnja zaposlenosti invalidk nižja od 50 %, kar osvetljuje dvojno diskriminacijo, s katero se soočajo, zaradi česar se težko polno vključujejo v družbo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da bi lahko za invalidnost veljala tudi neozdravljiva bolezen, t.j. bolezen ali fizično stanje, pri katerem se lahko v 24 mesecih ali manj po izdaji zdravniškega spričevala upravičeno pričakuje smrt, če bi ovirala udejstvovanje te osebe v poklicnem življenju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da morajo delodajalci vsem svojim invalidnim delavcem zagotoviti primerna prilagoditev, kar lahko vključuje tudi neozdravljivo bolne delavce; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da lahko nekatere neozdravljive bolezni že po naravi povzročijo nihanja v telesnih, duševnih in psihičnih okvarah in da morajo delodajalci dajati primerno prilagoditev redno pregledovati, da bodo svojim delavcem pri delu zagotovili popolno podporo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je pomembno invalidne delavce, tudi neozdravljivo bolne, zaščititi pred vsemi oblikami diskriminacije na delovnem mestu; zlasti poudarja, da jih je treba zaščititi pred nepravično odpustitvijo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da so dokazi pokazali, da so naložbe v ustrezno primerno prilagoditev za invalide stroškovno učinkovite in donosne ne le v smislu socialnega vključevanja, temveč tudi v smislu večje produktivnosti in redkejše odsotnosti z dela (25); obžaluje, da mnoge države članice ne zagotavljajo ustrezne primerne prilagoditve; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja pomen, ki ga ima delo za invalide in za ljudi s težko, kronično ali neozdravljivo boleznijo, in se zavzema za vključujoče rešitve na trgu dela, ki bi obema skupinama zagotovili varnost in pravice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da bodo pravice in storitve, povezane z zaposlovanjem, vključno z razumno prilagoditvijo, ki se zahteva po direktivi o enakosti pri zaposlovanju, prenosljive in skladne s prostim pretokom invalidov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja dejstvo, da vse države članice ponujajo nepovratna sredstva ali subvencije, na primer davčne ugodnosti, delodajalcem, ki zagotavljajo primerno prilagoditev, s čimer spodbujajo delodajalce k prilagoditvi delovnih mest in odpirajo trg dela za invalide, ter zagotavljajo, da vsi v enaki meri uživajo in uresničujejo človekove pravice in temeljne svoboščine; priporoča, naj države članice zagotovijo, Komisija pa podpre, usposabljanje za nacionalne, regionalne in lokalne organe glede primerne prilagoditve, da bodo lahko predlagali smernice glede primerne prilagoditve in preprečevanja izključenosti posameznih ranljivih skupin; poziva k dialogu z ustreznimi deležniki, kot so sindikati in delodajalci, da bi opredelili smernice za izvajanje praks primerne prilagoditve; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je treba priznati socialne klavzule v javnih naročilih kot morebitno orodje za doseganje ciljev socialne politike; meni, da je mogoče družbeno odgovorna javna naročila uporabiti kot orodje za vključevanje invalidov in drugih ranljivih skupin na trg dela; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo okvire za kakovost pripravništev, da bi zagotovili razumno prilagoditev in dostopnost za invalide; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja pomen univerzalnega standarda oblikovanja za javne prostore in delovna okolja, ki upošteva potrebe invalidov, skladno s splošno pripombo glede dostopnosti (26), ki jo je odbor OZN sprejel 11. aprila 2014, ter želi opozoriti na zaveze EU glede dostopnosti, da bi dosegli trajno izboljšanje delovnih pogojev za vse evropske delavce; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj spodbujajo pametne oblike dela, ki bi invalidom omogočile opravljanje dela na domu z vsemi prednostmi, ki bi jih to prineslo za kakovost njihovega življenja in produktivnost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da invalidi pomembno prispevajo k družbi kot celoti ter poziva države članice, naj za prilagoditev delovnih mest in zagotavljanje pomoči, ki jo invalidi potrebujejo na delovnem mestu, ter za izboljšanje izobraževanja in usposabljanja za povečanje stopnje zaposlenosti na odprtem trgu dela ter preprečevanje brezposelnosti, revščine in socialne izključenosti invalidov uporabijo sredstva strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada; poudarja, da se na podlagi členov 7 in 96(7) uredbe o skupnih določbah (27) pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) na splošno, še posebej pa v okviru operativnih programov, spodbujajo enake možnosti, nediskriminacija in vključevanje invalidov, in poudarja, da bi se morala s predhodno oceno oceniti primernost načrtovanih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti in preprečevanje diskriminacije; meni, da bi lahko evropsko in nacionalno financiranje usmerili tudi denimo v mala in srednja podjetja, ki spodbujajo delavce, naj se udeležujejo tečajev, da bi lahko ostali zaposleni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice, naj ponovno proučijo programe zavarovanja za primer brezposelnosti, da bi preprečili diskriminiranje invalidov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | spodbuja države članice, naj preučijo, katere koristi bi prineslo uvajanje pozitivnih ukrepov, na primer združevanje pasivnih politik trga dela, kot so davčne olajšave in denarne spodbude, skupaj z aktivnimi politikami trga dela – tj. usmerjanjem in svetovanjem, usposabljanjem in izobraževanjem ter posredovanjem zaposlitve; |
| --- | --- |

40.

| 41. | spodbuja države članice, naj razvijejo in izvajajo vseobsegajoč okvir za ukrepe za zagotavljanje dostopa invalidov do kakovostne zaposlitve, ki bo vključeval uporabo na primer denarnih kazni v primeru neskladnosti s protidiskriminacijsko zakonodajo, s katerimi se bodo financirali vključevanje na odprti trg dela in drugi ukrepi na tem področju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | spodbuja države članice, naj trajno podpirajo delodajalce, ki zaposlujejo invalide, da bi ustvarile ugodne pogoje in jim zagotovile ustrezno podporo v vseh fazah zaposlitve: pri zaposlovanju, ohranjanju zaposlitve in napredovanju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva vse udeležence, naj namenijo posebno pozornost vključevanju oseb z motnjami v duševnem razvoju in psihosocialnimi motnjami, pripravijo obsežno kampanjo za ozaveščanje o Konvenciji o pravicah invalidov ter se borijo proti predsodkom o invalidih, zlasti o osebah z motnjami v duševnem razvoju in psihosocialnimi motnjami, osebah z motnjo avtističnega spektra in starejših invalidih na delovnih mestih; poziva, naj bodo vse gradivo, povezano z gradnjo zmogljivosti, usposabljanjem, ozaveščanjem, ter javne izjave in drugi dokumenti na voljo v dostopnih oblikah; |
| --- | --- |

43.

| 44. | je zaskrbljen zaradi zamude pri vmesni oceni evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020; poziva Komisijo, naj revidira strategijo na podlagi sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov o začetnem poročilu Evropske unije z dne 7. septembra 2015, in naj v ta proces pritegne predstavniške organizacije invalidov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | obžaluje, da Komisija pri izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov in strategije o invalidnosti še ni obravnavala neenakosti glede na starost; zato poziva Komisijo, naj poveča ozaveščenost in obravnava pravice invalidov ter diskriminacijo, ki jo doživljajo; |
| --- | --- |

45.

Starost

| 46. | poudarja, da starejši delavci pomembno prispevajo k družbi ter konkurenčnosti podjetij; poudarja pomen vključevanja starejših, saj lahko v okviru aktivnega staranja na mlajše sodelavce prenesejo znanje in izkušnje, ter obžaluje, da je starost glavni razlog za diskriminacijo pri zaposlovanju; obžaluje, da se starejši še vedno pogosto soočajo s stereotipi in ovirami na trgu dela ter poziva k medgeneracijski pravičnosti na podlagi medsebojnega spoštovanja, odgovornosti in pripravljenosti pomagati drug drugemu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva države članice, naj spodbujajo dostop do zaposlovanja in vključevanje na trg dela za vse delavce, ne glede na starost, in naj uporabijo ukrepe, da bi na delovnem mestu zaščitile vse delavce v smislu plače, usposabljanja, razvoja poklicne poti, zdravja, varnosti itd.; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ugotavlja, da enostranska pomladitev delovne sile ne bo prinesla več inovacij, temveč pomeni zapravljanje izkušenj, znanja in veščin; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice, naj delodajalce spodbujajo k zaposlovanju mladih, obenem pa naj zagotovijo in spoštujejo enako obravnavanje v smislu plače in socialne zaščite, vključno s potrebnim usposabljanjem, povezanim z delom; |
| --- | --- |

49.

| 50. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je medgeneracijska solidarnost po mnenju Sodišča Evropske unije edini in najpomembnejši legitimni cilj, kjer je različno obravnavanje na podlagi starosti upravičeno (28); saj so države članice z višjo stopnjo zaposlenosti starejših veliko uspešnejše tudi pri vključevanju mladih na trg dela; |
| --- | --- |

50.

| 51. | želi spomniti, da je treba zakonodajo EU o politikah staranja učinkovito izvajati, da bi se borili proti diskriminaciji na podlagi starosti in jo preprečevali; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da se zaradi politik, ki se izvajajo, v vseh državah članicah EU vse bolj povečuje delež zaposlenih med 55. in 64. letom; obžaluje pa, da se stopnja zaposlenosti te skupine povečuje prepočasi in v EU-28 ostaja pod 50 %; zato poudarja, da digitalizacija močno vpliva na trg dela, saj ustvarja nove zaposlitvene možnosti in prožnejše delovne pogoje, kot sta delo na daljavo ali delo na domu, ki bi lahko bili učinkovito sredstvo za preprečevanje izključenosti starejših od 50 let in nekvalificiranih oseb srednjih let; v zvezi s tem poudarja, da je stalno izpopolnjevanje digitalnih spretnosti, s katerim se delavcem zagotavljajo priložnosti za usposabljanje, nadaljnje usposabljanje in prekvalifikacijo na njihovi poklicni poti, osnovni pogoj za uživanje koristi digitalizacije; meni tudi, da se bodo morale države članice zaradi priložnosti za ustvarjanje delovnih mest na digitalnem trgu v prihodnje še bolj potruditi pri reševanju neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem, zlasti za starejše od 50 let; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da ukrepi proti diskriminaciji na podlagi starosti ne smejo razlikovati med otroki in starostniki in da je treba ustrezno preganjati vsakršno neutemeljeno diskriminacijo na podlagi starosti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ugotavlja, da se zlasti starejši delavci soočajo z bolj prekarnimi razmerami in poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami preuči vse večji problem brezposlenosti med starejšimi od 50 let in naj pripravi učinkovita orodja, kot so poklicno usposabljanje in spodbude ali subvencije za delodajalec, da bi starejše delavce ponovno vključili v trg dela in jih zavarovali pred nepravičnim odpuščanjem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja pomen nadgrajevanja digitalne pismenosti med delovno aktivnim prebivalstvom ter poudarja, da bo digitalizacija prispevala k socialnemu vključevanju in bo starejšim in delavcem invalidom omogočila ostati dlje na trgu dela, saj bodo lahko uživali koristi, ki jih zagotavlja umetna inteligenca; poudarja, da je pomembno na socialno pravičen in trajnosten način uravnavati vpliv digitalnega trga na zaposlovanje; opozarja, da mnogi delodajalci ne zaposlujejo starejših zaradi stereotipov o pomanjkanju ali zastarelosti njihovih spretnosti; zato poziva k vključitvi vseživljenjskega učenja in izobraževanja odraslih za delavce vseh starostnih skupin v razmislek o prihodnji evropski strategiji za znanja in spretnosti, ki jo je napovedala Komisija; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opozarja, da so človeški viri najpomembnejši vir EU in držav članic; meni, da so e-spretnosti bistvene za delavce, starejše od 55 let, da bi jih zaščitili pred izključitvijo s trga dela in jim olajšali iskanje nove zaposlitve; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji razvijajo strategije, ki povezujejo izobraževanje in delo, podpirajo in vlagajo v vseživljenjsko učenje ter zagotovijo dostopne, cenovno dostopne in celovite programe usposabljanja ter možnosti za prekvalifikacijo za razvoj digitalnih in mehkih spretnosti, vključno s prilagajanjem na virutalno okolje (nadgrajena resničnost), ki bodo starajočemu se prebivalstvu omogočili boljše prilagajanje vse večjemu povpraševanju po e-spretnostih v številnih različnih sektorjih; zato poudarja, da bi morali imeti delavci nad 55. letom starosti, zlasti ženske, trajen dostop do usposabljanja o informacijsko-komunikacijski tehnologiji; spodbuja države članice in Komisijo, naj uvedejo strategije, s katerimi bodo zmanjšale digitalni razkorak in omogočile enak dostop do nove informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja delovni program evropskih socialnih partnerjev za obdobje 2015–2017, v katerem je poudarek na aktivnem staranju; poziva socialne partnerje, naj se temeljito lotijo vprašanj, povezanih z diskriminacijo na podlagi starosti, učenjem odraslih, varnostjo in zdravjem pri delu, pa tudi z usklajevanjem poklicnega in družinskega življenja, da bi oblikovali evropski okvir, ki bo podpiral zaposljivost in zdravje vseh delavcev; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da bi potrebovali zanesljive statistike o položaju starejših ljudi in demografskih spremembah, da bi lahko oblikovali bolj usmerjene in učinkovite strategije aktivnega staranja; poziva Komisijo, naj zagotovi celovito zbiranje kakovostnih podatkov o položaju starejših v družbi, njihovem zdravju, pravicah in življenjskem standardu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da je spodbujanje starejšim prijaznega okolja bistveno orodje za podporo starejšim delavcem in iskalcem zaposlitve ter za spodbujanje vključujoče družbe, ki bo vsem nudila enake priložnosti; v zvezi s tem pozdravlja projekt, ki ga skupaj izvajata Komisija in Svetovna zdravstvena organizacija ter v katerem naj bi vodnik Svetovne zdravstvene organizacije po starejšim prijaznih mestih sveta (Global Age-friendly Cities guide) prilagodili evropskemu kontekstu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja kampanjo o zdravih delovnih mestih za vse starosti, ki jo je izvedla Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA); poudarja, da je pomembna učinkovita zakonodaja o varnosti in zdravju pri delu ter spodbude za podjetja, da sprejmejo preventivne metode; poziva, naj se kampanja močno osredotoči na podjetja vseh velikosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva države članice, naj okrepijo javne pokojninske sisteme, da bi po upokojitvi zagotovili dostojen dohodek; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja pobudo Komisije o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; poudarja, da je usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja izziv tudi za starejše delavce, saj 18 % moških in 22 % žensk med 55. in 64. letom starosti skrbi za družinske člane, ki potrebujejo oskrbo, pri čemer več kot polovica starih staršev redno pazi vnuke; priporoča, da bi v naslednjo pobudo o usklajevanju poklicnega in družinskega življenja v celoti vključili ukrepe za podporo neformalnim negovalcem in delovno aktivnim starim staršem, pa tudi mladim staršem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo brezplačne visokokakovostne javne storitve, ki bodo omogočale potrebno ustrezno varstvo, nego in pomoč za otroke, bolne in starejše; |
| --- | --- |

63.

Spolna usmerjenost

| 64. | ugotavlja, da so nacionalna sodišča in Sodišče Evropske unije razsojala le o omejenem številu primerov, povezanih z diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opozarja, da se je število držav članic, ki so prepoved diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti razširile na vsa področja, zajeta v direktivi o rasni enakosti, sicer povečalo z 10 leta 2010 na 13 v letu 2014, vendar ostaja zaščita pred diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete še vedno omejena (29); |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja, da je obseg zaščite pred diskriminacijo, ki je na voljo transspolnim osebam, zlasti na področju zaposlovanja, izobraževanja in zdravstvenega varstva, v številnih državah članicah še vedno negotov; poziva k ukrepom za učinkovito izvajanje nacionalne zakonodaje po prenosu direktive o enakosti spolov; poudarja, da bi lahko ti ukrepi izboljšali pravne opredelitve pojmov, da bi v zaščito vključili vse transspolne osebe, ne le tistih, so spremenili spol ali so v postopku spreminjanja spola (30); |
| --- | --- |

66.

| 67. | je zaskrbljen zaradi slabe ozaveščenosti o pravicah na področju diskriminacije ter slabe ozaveščenosti o obstoju organov in organizacij, ki zagotavljajo podporo žrtvam diskriminacije, pri čemer je bolj ozaveščena le skupnost LGBTI; meni, da bi morali nacionalni, regionalni in lokalni organi ter vse ustrezne organizacije deležnikov znatno izboljšati ozaveščenost z dejavnostmi, namenjenimi tako žrtvam kot delodajalcem, pa tudi drugim skupinam; poudarja, da so nacionalne organizacije LGBTI glavni partnerji v teh prizadevanjih; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo vzajemno priznavanje statusa partnerstva, premoženjskih razmerij med zakoncema in starševskih pravic; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo posebno diskriminacijo, s katero se soočajo interseksualne osebe pri zaposlovanju, ter pregledajo zakone in ustaljene postopke, da bi se preprečila diskriminacija interseksualnih oseb; |
| --- | --- |

68.

Horizontalni vidiki in priporočila

| 69. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja pravne varnosti in gotovosti o večplastni diskriminaciji, do katere pogosto prihaja zaradi neenotnih in razdrobljenih pravil in standardov po državah članicah; pozna pomembno delo mreže Equinet pri razvijanju skupnih standardov in meni, da bi ji morali pri tem ponuditi ustrezno podporo; |
| --- | --- |

69.

| 70. | obžaluje, da Direktiva 2000/78/ES ne vsebuje izrecnih določb glede večplastne diskriminacije, čeprav vsaj navaja, da jo ženske pogosto doživljajo, poleg tega lahko zaradi kombinacije dveh ali več oblik diskriminacije pride do težav zaradi razlik v zagotovljeni ravni varstva pri različnih oblikah; poziva države članice in Komisijo, naj se borijo proti vsem oblikam večplastne diskriminacije, da bi zagotovile uporabo načela nediskriminacije in enakega obravnavanja na trgu dela ter pri dostopu do zaposlitve; priporoča, naj nacionalne, regionalne in lokalne oblasti ter organi kazenskega pregona, vključno z inšpektorji za delo, nacionalnimi organi za spodbujanje enakosti in organizacijami civilne družbe, okrepijo spremljanje presečnosti med spolom in drugimi razlogi v primerih in praksi diskriminacije; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja, da pomanjkanje objektivnih, primerljivih in zbranih podatkov o primerih diskriminacije in neenakosti otežuje dokazovanje obstoja diskriminacije, zlasti posredne; opozarja, da člen 10 Direktive 2000/78/ES omogoča spremembo dokaznega bremena in njegovo obrnitev v primeru dejstev, na podlagi katerih je mogoče domnevati, da je šlo za neposredno ali posredno diskriminacijo; poziva Komisijo in države članice, naj podatke o enakosti v okviru področja uporabe direktive, zbirajo natančno in sistematično ter naj v zbiranje vključijo socialne partnerje, nacionalne organe za spodbujanje enakosti in nacionalna sodišča; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva Komisijo in države članice, naj – tudi v okviru nacionalnega postopka poročanja in v letnem skupnem poročilu o socialni zaščiti in socialni vključenosti – oblikujejo usklajeno in enovito statistiko, s čimer bi zapolnili vse vrzeli pri zbiranju podatkov o enakosti spolov; poziva Komisijo, naj sprejme pobude za spodbujanje takšnega zbiranja podatkov, in sicer v obliki priporočila državam članicam in tako, da Eurostatu naloži nalogo priprave posvetovanj, na podlagi katerih bi razčlenitev podatkov o vseh razlogih za diskriminacijo vključili v kazalnike Evropskega družbenega pregleda, da bi sprejeli konkretne ukrepe proti vsem oblikam diskriminacije pri zaposlovanju in na trgu dela; |
| --- | --- |

72.

| 73. | priporoča, naj države članice pri zbiranju statističnih podatkov o zaposlovanju v raziskavo o delovni sili vključijo neobvezna vprašanja, da bi odkrili morebitno diskriminacijo na podlagi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja, da bi bilo treba vedno in na vseh ravneh zakonodajnega postopka upoštevati upravna bremena za mikro, mala in srednja podjetja ter pri načrtovanih ukrepih opraviti preizkus sorazmernosti; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ugotavlja, kako pomembna je vloga nacionalnih organov za spodbujanje enakosti pri izvajanju direktive o enakosti pri zaposlovanju, prispevanju k boljši ozaveščenosti, zbiranju podatkov, sodelovanju s socialnimi partnerji in drugimi deležniki, odpravljanju premajhnega števila prijav ter prevzemanju glavne vloge pri poenostavitvi in lajšanju dostopa do pritožbenih postopkov za žrtve diskriminacije; poziva k okrepitvi vloge in zmogljivosti nacionalnih organov za spodbujanje enakosti ter k zagotavljanju njihove nepristranskosti, razvoju njihovih dejavnosti in krepitvi njihovih zmogljivosti, tudi z zagotovitvijo ustreznega financiranja; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva države članice, naj pokažejo več zavzetosti pri izvajanju načela enakega obravnavanja žensk in moških v politikah zaposlovanja; poziva k aktivnemu vključevanju načela enakosti spolov pri načrtovanju proračuna, tudi s spodbujanjem izmenjave najboljše prakse pri Komisiji, in k ukrepom, s katerimi bi spodbujali zaposlovanje žensk na pravični podlagi brez negotovih oblik zaposlitve, z zdravim ravnovesjem med poklicnim in zasebnim življenjem ter vseživljenjskim učenjem, pa tudi k ukrepom za zmanjšanje razlik v plačah in pokojninah, ter na splošno za izboljšanje položaja žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva države članice, naj razvijejo sisteme vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, ki bodo nevtralni glede na spol, saj so to nepogrešljivi ukrepi za uveljavljanje enakega obravnavanja; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da bi se morale politike o enakem obravnavanju osredotočiti na vprašanje stereotipov tako pri moških kot pri ženskih poklicih in vlogah; |
| --- | --- |

78.

| 79. | želi opomniti, da imajo socialni partnerji bistveno vlogo pri obveščanju in ozaveščanju glede preprečevanja diskriminacije; |
| --- | --- |

79.

| 80. | meni, da je treba dodatno pozornost nameniti uravnoteženju nasprotujočih si pravic, kot sta svoboda vere in prepričanja ter svoboda govora, v primerih nadlegovanja na takšni podlagi; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva države članice, naj razvijejo in okrepijo nacionalne inšpektorate za delo, jim zagotovijo ustrezne pogoje ter finančne in človeške vire, tako da bodo lahko dejansko navzoči na terenu in s tem preprečevali prekarne zaposlitve, neurejeno zaposlovanje ter delovno in plačno diskriminacijo, zlasti z vidika enakosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja s konkretnimi ukrepi, na primer s predložitvijo novih predlogov o materinstvu, da bi zagotovile pravico žensk do vrnitve na delo po nosečnosti in porodniškem dopustu ter njihovo pravico do učinkovitega varovanja zdravja in varnosti na delovnem mestu, naj zavarujejo njihove pravice, povezane z materinstvom, in sprejmejo ukrepe za preprečevanje neupravičene odpustitve zaposlenih med nosečnostjo itd., in direktive o dopustu oskrbnikov ter z okrepitvijo zakonodaje o očetovskem dopustu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ugotavlja, da je dostop do pravnega varstva v številnih primerih diskriminacije omejen; poudarja, da je za žrtve diskriminacije zelo pomemben dostop do informacij; meni, da bi morale države članice narediti ustrezne korake, da bi organi za spodbujanje enakosti ali ustrezni posredniki žrtvam omogočili cenovno sprejemljiv, razpoložljiv in preprost dostop do pravnih nasvetov in pomoči v vseh fazah pravnega postopka, vključno z zaupnim in osebnim svetovanjem ter čustveno, osebno in moralno podporo; poleg tega poziva države članice, naj se borijo proti nadlegovanju in nasilju na delovnem mestu, ki kršita posameznikovo dostojanstvo in/ali ustvarjata žaljivo okolje na delovnem mestu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | meni, da je treba izboljšati pritožbene mehanizme na nacionalni ravni, in sicer z okrepitvijo nacionalnih organov za enakost, da se poveča dostop do sodnih in nesodnih mehanizmov, ter s povečanjem zaupanja v pristojne organe, zagotovitvijo pravne podpore, pravnega svetovanja in pomoči ter poenostavitvijo pravnih postopkov, ki so običajno dolgi in zapleteni; spodbuja države članice, naj vzpostavijo platforme, v okviru katerih bi lahko sprejemali pritožbe in zagotavljali brezplačni sodni pregon v sporih zaradi diskriminacije ali nadlegovanja na delovnem mestu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva, da se v primeru diskriminatornega ravnanja in/ali nadlegovanja in/ali zalezovanja na delovnem mestu, sprejmejo predpisi za zaščito žvižgačev in njihove zasebnosti; |
| --- | --- |

85.

| 86. | opozarja, da je iskanje rešitev po pravni poti in zagotovitev ustreznega zastopanja v nekaterih primerih še vedno problematično, ter spodbuja države članice, naj poiščejo načine, kako v zvezi s tem pomagati žrtvam, vključno na primer s sodnimi davčnimi oprostitvami in olajšavami, pravno pomočjo specializiranih nevladnih organizacij ter zagotavljanjem dostopa do pravnega varstva in ustreznega zastopanja; poudarja pomen procesnega upravičenja nevladnih organizacij z legitimnim interesom v ustreznih sodnih in/ali upravnih postopkih; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pozdravlja, da so sankcije, ki jih države članice zagotavljajo v zvezi s protidiskriminacijskimi zakoni, običajno v skladu z direktivo o enakosti pri zaposlovanju; poudarja tudi vlogo javnih organov, specializiranih za boj proti diskriminaciji, pri reševanju problemov, povezanih s sankcijami in pritožbami; vendar je zaskrbljen, ker se nacionalna sodišča glede ravni in zneska dodeljene odškodnine pogosto odločijo za milejše sankcije, ki jih predvideva zakonodaja (31); poudarja, da bi morala Komisija pozorno spremljati pravila o sankcijah in pravnih sredstvih v državah članicah ter tako zagotoviti, da nacionalna zakonodaja za primere diskriminacije ne bo določala izključno simboličnih kazni ali izdaje opozorila, o čemer je poročalo Evropsko sodišče. |
| --- | --- |

87.

| 88. | izraža zaskrbljenost zaradi slabe udeležbe romske skupnosti na trgu dela; poudarja, da je treba okrepiti vlogo nevladnih organizacij, ki se ukvarjajo s to etnično manjšino, da bi okrepili njeno udeležbo na trgu dela; opozarja tudi na pomen nevladnih organizacij pri seznanjanju Romov z njihovimi pravicami in pri omogočanju prijavljanja v primeru diskriminacije, kar bo na koncu izboljšalo zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva države članice, naj izkoristijo možnost, določeno v direktivi, za uvedbo pozitivnih ukrepov v primeru skupin, ki doživljajo hudo in strukturno diskriminacijo, kot so Romi; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pozdravlja, da je velika večina držav članic preučila katero od oblik pozitivnega ukrepanja na področju uporabe direktive; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poudarja, da bi bila potrebna razširjanje ustreznih odločitev Sodišča Evropske unije in izmenjava sklepov nacionalnih sodišč v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice, ki se nanašajo na določbe iz direktive o enakosti pri zaposlovanju; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poudarja pomen zagotavljanja podpore za neuradne oskrbnike, ki združujejo delo in oskrbništvo (npr. gibljiv delovni čas, nadomestna oskrba), da bi ti oskrbniki (predvsem ženske) lahko zagotavljali oskrbo in s tem ogromno prispevali k svojim družinam in družbi, hkrati pa zaradi tega sedaj ali kasneje v življenju ne bi bili oškodovani; |
| --- | --- |

92.

| 93. | meni, da bi bilo treba ustrezno usposobiti delavce nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov ter organov kazenskega pregona in inšpektoratov za delo; meni, da je ključno usposobiti vse deležnike, kot so sodniki, tožilci, sodno osebje, odvetniki, preiskovalci, policisti in zaporniško osebje, glede protidiskriminacijske zakonodaje pri zaposlovanju in sodne prakse, hkrati pa je pomembno tudi usposabljanje v zvezi s kulturnim razumevanjem in nezavedno pristranskostjo; |
| --- | --- |

93.

| 94. | meni, da mora Komisija zasebnim podjetjem, tudi malim in srednjim podjetjem ter mikro podjetjem, zagotoviti modele za okvir enakosti in raznolikosti, ki bi jih ta lahko pozneje uporabila in prilagodila v skladu s svojimi potrebami; poziva deležnike iz zasebnega sektorja, naj storijo več kot to, da se zavežejo spoštovanju enakosti in raznolikosti, in sicer naj med drugim letno poročajo o svojih pobudah v zvezi s tem, če želijo, pa se lahko pri tem oprejo na pomoč organov za spodbujanje enakosti; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva delodajalce, naj za svoje zaposlene ustvarijo proti diskriminaciji usmerjeno delovno okolje, tako da upoštevajo in izvajajo veljavne direktive za boj proti diskriminaciji, ki temeljijo na načelu enakega obravnavanja ne glede na spol, raso ali etnično pripadnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost; poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje s tem povezanih ukrepov; |
| --- | --- |

95.

| 96. | opozarja na pomembno vlogo socialnih partnerjev, nevladnih organizacij in civilne družbe pri pomoči žrtvam in poudarja, da se je diskriminiranim osebam pogosto laže obrniti nanje kot na druge akterje; zato spodbuja k podpori organizacijam civilne družbe, dejavnim na tem področju; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva k izobraževanju o človekovih pravicah in državljanski vzgoji, ki spodbujata ozaveščenost in sprejemanje drugačnosti ter skušata vzpostaviti vključujoče okolje, tako da spodbujata preoblikovanje norm in odpravo žaljivih oznak; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo poučevanje državljanske vzgoje in človekovih pravic v osnovnih in srednjih šolah. |
| --- | --- |

98.

| 99. | meni, da mora Komisija nujno sprejeti evropski okvir za nacionalne strategije boja proti antisemitizmu, islamofobiji in drugim oblikam rasizma; |
| --- | --- |

99.

| 100. | spodbuja države članice, da določijo ustrezne načrte ponovnega vključevanja obsojenih, ki so prestali kazen, na trg dela; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva Komisijo in države članice ustreznim deležnikom, vključno z organizacijami civilne družbe in organi za spodbujanje enakosti, olajšajo dostop do financiranja za lažje izobraževalnih kampanj in kampanj za spodbujanje ozaveščenosti o diskriminaciji pri zaposlovanju; poziva zasebni sektor, naj prispeva k vzpostavitvi nediskriminatornega delovnega okolja; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva države članice, naj si prizadevajo za izmenjavo dobrih praks na področju boja proti diskriminaciji pri zaposlovanju; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva organizacije socialnih partnerjev, naj razvijejo notranjo ozaveščenost o neenakosti pri zaposlovanju in pripravijo predloge za obravnavo vprašanj na ravni organizacije/podjetja v zvezi s sektorskimi kolektivnimi pogajanji, usposabljanjem in kampanjami za člane in delavce; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva države članice in Komisijo, naj socialne partnerje (sindikate in delodajalce) in civilno družbo, vključno z organi za spodbujanje enakosti, vključijo v učinkovito uporabo načela enakosti pri zaposlovanju in delu, z namenom spodbuditi enako obravnavanje; države članice tudi poziva, naj izboljšajo socialni dialog in izmenjavo izkušenj in primerov najboljše prakse; |
| --- | --- |

104.

o

o o

| 105. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

105.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(3)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0321.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0320.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0286.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0293.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0261.

(9)  UL C 316, 30.8.2016, str. 83.

(10)  UL C 75, 26.2.2016, str. 130.

(11)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 9.

(12)  UL C 74 E, 13.3.2012, str. 19.

(13)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 29.

(14)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(15)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 23.

(16)  Sodba z dne 10. maja 2011, Römer C-147/08, ECR, EU:C:2011:286.

(17)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/eu-lgbt-survey-european-union-lesbian-gay-bisexual-and-transgender-survey-main

(18)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/being-trans-eu-comparative-analysis-eu-lgbt-survey-data

(19)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_03/SR15_03_SL.pdf

(20)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1568sl.pdf

(21)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0351.

(22)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave, The Employment Equality Directive – Evaluation of its implementation (Direktiva o enakosti pri zaposlovanju – ocena izvajanja).

(23)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave, prav tam.

(24)  Konvencija OZN o pravicah invalidov, 13. december 2006, člen 2.

(25)  Evropski parlament, Tematski sektor A za gospodarsko in znanstveno politiko, Reasonable Accommodation and Sheltered Workshops for People with Disabilities: Costs and Returns of Investments (Primerna prilagoditev za invalide in invalidska podjetja: stroški in donosnost naložb).

(26)  Splošna pripomba št. 2.(2014) o členu 9: Dostopnost https://documentsddsny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/033/13/PDF/G1403313.pdf?OpenElement

(27)  Uredba (EU) št. 1303/2013.

(28)  Delovni dokument služb Komisije: Annexes to the Joint Report on the application of the Racial Equality Directive and the Employment Equality Directive (Priloge k skupnemu poročilu o uporabi direktive o rasni enakosti (2000/43/ES) in direktive o enakosti pri zaposlovanju (2000/78/ES)) (SWD(2014)0005).

(29)  Agencija Evropske unije za temeljne pravice (2015), Protection against discrimination on grounds of sexual orientation, gender identity and sex characteristics in the European Union: Comparative legal analysis (Zaščita pred diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete in spolnih značilnosti v Evropski uniji: primerjalna pravna analiza).

(30)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave, prav tam.

(31)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave, prav tam.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/195 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/195

---

P8_TA(2016)0361

Dejavnosti, učinek in dodana vrednost Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji med letoma 2007 in 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o dejavnostih, učinku in dodani vrednosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji med letoma 2007 in 2014 (2015/2284(INI))

(2018/C 204/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (3),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o dejavnostih Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v letih 2013 in 2014 (COM(2015)0355), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o dejavnostih Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v letih 2013 in 2014 (COM(2015)0355),

| — | ob upoštevanju končnega poročila o naknadni oceni Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji iz avgusta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila o naknadni oceni Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji iz avgusta 2015,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 7/2013 z naslovom „Ali je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev ustvaril dodano vrednost EU?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 7/2013 z naslovom „Ali je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev ustvaril dodano vrednost EU?“,

| — | ob upoštevanju poročila ERM Eurofounda za leto 2012 z naslovom „After restructuring: labour markets, working conditions and life satisfaction“ (Po prestrukturiranju: trgi dela, delovne razmere in zadovoljstvo z življenjem), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ERM Eurofounda za leto 2012 z naslovom „After restructuring: labour markets, working conditions and life satisfaction“ (Po prestrukturiranju: trgi dela, delovne razmere in zadovoljstvo z življenjem),

| — | ob upoštevanju študije primera Eurofounda z naslovom „Added value of the European Globalisation Adjustment Fund: A comparison of experiences in Germany and Finland“ (Dodana vrednost Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Primerjava izkušenj v Nemčiji in na Finskem) (2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije primera Eurofounda z naslovom „Added value of the European Globalisation Adjustment Fund: A comparison of experiences in Germany and Finland“ (Dodana vrednost Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Primerjava izkušenj v Nemčiji in na Finskem) (2009),

| — | ob upoštevanju poročila ERM Eurofounda za leto 2009 z naslovom „Restructuring in recession“ (Prestrukturiranje v recesiji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ERM Eurofounda za leto 2009 z naslovom „Restructuring in recession“ (Prestrukturiranje v recesiji),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2011 o prihodnosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2011 o prihodnosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o financiranju in delovanju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o financiranju in delovanju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (5),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij, sprejetih po januarju 2007, o mobilizaciji Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, vključno s pripombami Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o posameznih namenih njegove uporabe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij, sprejetih po januarju 2007, o mobilizaciji Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, vključno s pripombami Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o posameznih namenih njegove uporabe,

| — | ob upoštevanju razprav posebne delovne skupine Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprav posebne delovne skupine Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0227/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0227/2016),

| A. | ker je namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji zagotavljati podporo, pa tudi izraziti solidarnost delavcem, ki so postali presežni zaradi večjih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih; ker je njegov cilj prispevati k pametni, trajnostni in vključujoči gospodarski rasti ter spodbujati trajnostno zaposlovanje s podporo presežnim delavcem in njihovo pripravo na novo delovno mesto; ker je bil sklad zasnovan za reševanje nujnih primerov s hitrim posredovanjem in kratkoročno pomočjo v odziv na hude in nepredvidene težave na trgu dela, ki vključujejo množično odpuščanje, za razliko od Evropskega socialnega sklada, ki prav tako zagotavlja podporo za presežne delavce, vendar je njegov glavni namen reševanje dolgoročnih strukturnih neravnovesij, zlasti s programi vseživljenjskega učenja; meni, da bi moral sklad v naslednjem programskem obdobju še naprej delovati zunaj večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

A.

ker je namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji zagotavljati podporo, pa tudi izraziti solidarnost delavcem, ki so postali presežni zaradi večjih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih; ker je njegov cilj prispevati k pametni, trajnostni in vključujoči gospodarski rasti ter spodbujati trajnostno zaposlovanje s podporo presežnim delavcem in njihovo pripravo na novo delovno mesto; ker je bil sklad zasnovan za reševanje nujnih primerov s hitrim posredovanjem in kratkoročno pomočjo v odziv na hude in nepredvidene težave na trgu dela, ki vključujejo množično odpuščanje, za razliko od Evropskega socialnega sklada, ki prav tako zagotavlja podporo za presežne delavce, vendar je njegov glavni namen reševanje dolgoročnih strukturnih neravnovesij, zlasti s programi vseživljenjskega učenja; meni, da bi moral sklad v naslednjem programskem obdobju še naprej delovati zunaj večletnega finančnega okvira;

| B. | ker je prestrukturiranje v zadnjih nekaj letih postalo vse bolj splošen pojav, ki se je v nekaterih sektorjih še okrepil, v druge pa razširil; ker odgovornost za pogosto nepredvidljive posledice, ki jih imajo te odločitve na lokalne skupnosti ter na gospodarsko in socialno strukturo v državah članicah, nosijo podjetja; ker Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji pripomore k blažitvi negativnih posledic odločitev o prestrukturiranju; ker je vedno več zadev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji povezanih s strategijami prestrukturiranja velikih podjetij in multinacionalnih družb, o katerih se običajno odloča brez udeležbe delavcev in njihovih predstavnikov; ker so najpogostejše oblike prestrukturiranja premestitev, selitev, zaprtje, združitve, pridobitve, prevzemi, reorganizacija proizvodnje in najemanje podizvajalcev; |
| --- | --- |

B.

ker je prestrukturiranje v zadnjih nekaj letih postalo vse bolj splošen pojav, ki se je v nekaterih sektorjih še okrepil, v druge pa razširil; ker odgovornost za pogosto nepredvidljive posledice, ki jih imajo te odločitve na lokalne skupnosti ter na gospodarsko in socialno strukturo v državah članicah, nosijo podjetja; ker Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji pripomore k blažitvi negativnih posledic odločitev o prestrukturiranju; ker je vedno več zadev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji povezanih s strategijami prestrukturiranja velikih podjetij in multinacionalnih družb, o katerih se običajno odloča brez udeležbe delavcev in njihovih predstavnikov; ker so najpogostejše oblike prestrukturiranja premestitev, selitev, zaprtje, združitve, pridobitve, prevzemi, reorganizacija proizvodnje in najemanje podizvajalcev;

| C. | ker pa lahko na prilagodljivost in proaktivnost pri menjavi delovnega mesta ali poklica negativno vpliva negotovost, saj vsak prehod vsebuje tudi možnost brezposelnosti, nižje plače in manjše socialne varnosti; ker bo ponovno vključevanje prejemnikov sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji bolj uspešno, če bo vodilo v kakovostno zaposlitev; |
| --- | --- |

C.

ker pa lahko na prilagodljivost in proaktivnost pri menjavi delovnega mesta ali poklica negativno vpliva negotovost, saj vsak prehod vsebuje tudi možnost brezposelnosti, nižje plače in manjše socialne varnosti; ker bo ponovno vključevanje prejemnikov sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji bolj uspešno, če bo vodilo v kakovostno zaposlitev;

| D. | ker zadruge prestrukturiranje izvajajo na družbeno odgovoren način ter njihov poseben zadružni model upravljanja, ki temelji na skupnem lastništvu, demokratični udeležbi in nadzoru s strani članov, in sposobnost zadrug, da se zanašajo na lastna finančna sredstva in podporne mreže, pojasnjujeta, zakaj so zadruge v daljšem časovnem obdobju prožnejše in bolj inovativne pri upravljanju prestrukturiranja in ustvarjanju novih poslovnih priložnosti; |
| --- | --- |

D.

ker zadruge prestrukturiranje izvajajo na družbeno odgovoren način ter njihov poseben zadružni model upravljanja, ki temelji na skupnem lastništvu, demokratični udeležbi in nadzoru s strani članov, in sposobnost zadrug, da se zanašajo na lastna finančna sredstva in podporne mreže, pojasnjujeta, zakaj so zadruge v daljšem časovnem obdobju prožnejše in bolj inovativne pri upravljanju prestrukturiranja in ustvarjanju novih poslovnih priložnosti;

| E. | ker člen 19 Uredbe (EU) št. 1309/2013 določa, da mora Komisija vsako drugo leto Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o obsegu in kakovosti dejavnosti sklada v preteklih dveh letih; |
| --- | --- |

E.

ker člen 19 Uredbe (EU) št. 1309/2013 določa, da mora Komisija vsako drugo leto Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o obsegu in kakovosti dejavnosti sklada v preteklih dveh letih;

| F. | ker ni evropskega pravnega okvira za obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi ter predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja, da bi na ta način lahko predvideli spremembe in preprečili izgubo delovnih mest; ker je Parlament v resoluciji z dne 15. januarja 2013 (6) pozval Komisijo, naj v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije čim prej in po posvetovanju s socialnimi partnerji predloži predlog zakonodajnega akta o obveščanju delavcev in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (po natančnih priporočilih iz priloge k zgoraj navedeni resoluciji); ker na nacionalni ravni trenutno vladajo pomembne razlike glede odgovornosti delodajalcev do zaposlenih v procesu prestrukturiranja; ker je bilo posvetovanje z evropskimi socialnimi partnerji o tej zadevi opravljeno dvakrat in se Komisija ni odzvala; ker se je Komisija nezadovoljivo odzvala na parlamentarne resolucije o obveščanju, posvetovanju in prestrukturiranju, v katerih je bila poudarjena potreba po nujnih in konkretnih ukrepih na tem področju; ker so dobro razviti sistemi, ki urejajo odnose med delavci in delodajalci in dajejo delavcem ter njihovim predstavnikom pravice na področju posvetovanja, obveščanja in soodločanja, nadvse pomembni; ker bi okrepljena direktiva o obveščanju in posvetovanju lahko pomagala k temu, da bi pogajanja za primeren načrt potekala v pravičnih pogojih in pravočasno; |
| --- | --- |

F.

ker ni evropskega pravnega okvira za obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi ter predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja, da bi na ta način lahko predvideli spremembe in preprečili izgubo delovnih mest; ker je Parlament v resoluciji z dne 15. januarja 2013 (6) pozval Komisijo, naj v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije čim prej in po posvetovanju s socialnimi partnerji predloži predlog zakonodajnega akta o obveščanju delavcev in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (po natančnih priporočilih iz priloge k zgoraj navedeni resoluciji); ker na nacionalni ravni trenutno vladajo pomembne razlike glede odgovornosti delodajalcev do zaposlenih v procesu prestrukturiranja; ker je bilo posvetovanje z evropskimi socialnimi partnerji o tej zadevi opravljeno dvakrat in se Komisija ni odzvala; ker se je Komisija nezadovoljivo odzvala na parlamentarne resolucije o obveščanju, posvetovanju in prestrukturiranju, v katerih je bila poudarjena potreba po nujnih in konkretnih ukrepih na tem področju; ker so dobro razviti sistemi, ki urejajo odnose med delavci in delodajalci in dajejo delavcem ter njihovim predstavnikom pravice na področju posvetovanja, obveščanja in soodločanja, nadvse pomembni; ker bi okrepljena direktiva o obveščanju in posvetovanju lahko pomagala k temu, da bi pogajanja za primeren načrt potekala v pravičnih pogojih in pravočasno;

| G. | ker se je prag najnižjega števila presežnih delavcev znižal s 1 000 na 500 presežnih delavcev, pri čemer se lahko vloga za podporo iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v izrednih okoliščinah ali na majhnih trgih dela upošteva tudi, kadar imajo odpuščanja velik učinek na zaposlovanje in na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

G.

ker se je prag najnižjega števila presežnih delavcev znižal s 1 000 na 500 presežnih delavcev, pri čemer se lahko vloga za podporo iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v izrednih okoliščinah ali na majhnih trgih dela upošteva tudi, kadar imajo odpuščanja velik učinek na zaposlovanje in na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo;

| H. | ker so od 1. januarja 2014 do sredstev upravičene tudi samozaposlene osebe in lahko prejemajo pomoč; ker bi morala Komisija zagotoviti, da Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ustreza posebnim potrebam samozaposlenih delavcev, katerih število nenehno narašča; ker lahko do 31. decembra 2017 mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), v regijah, ki so do tega upravičene v okviru pobude za zaposlovanje mladih, prejemajo podporo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, in sicer v številu, ki je enako številu ciljnih prejemnikov; |
| --- | --- |

H.

ker so od 1. januarja 2014 do sredstev upravičene tudi samozaposlene osebe in lahko prejemajo pomoč; ker bi morala Komisija zagotoviti, da Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ustreza posebnim potrebam samozaposlenih delavcev, katerih število nenehno narašča; ker lahko do 31. decembra 2017 mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), v regijah, ki so do tega upravičene v okviru pobude za zaposlovanje mladih, prejemajo podporo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, in sicer v številu, ki je enako številu ciljnih prejemnikov;

| I. | ker cilj sedanjega Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji ni le podpreti presežne delavce, ampak tudi izkazati solidarnost do njih; |
| --- | --- |

I.

ker cilj sedanjega Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji ni le podpreti presežne delavce, ampak tudi izkazati solidarnost do njih;

| J. | ker je prvotni proračun Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji znašal 500 milijonov EUR na leto; ker sedanji proračun znaša 150 milijonov EUR na leto, pri čemer letna poraba sklada od njegove ustanovitve v povprečju znaša 70 milijonov EUR; |
| --- | --- |

J.

ker je prvotni proračun Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji znašal 500 milijonov EUR na leto; ker sedanji proračun znaša 150 milijonov EUR na leto, pri čemer letna poraba sklada od njegove ustanovitve v povprečju znaša 70 milijonov EUR;

| K. | ker je prvotna stopnja sofinanciranja znašala 50 %, v obdobju 2009–2011 se je zvišala na 65 %, med letoma 2012 in 2013 se je spet znižala na 50 %, zdaj pa znaša 60 %; |
| --- | --- |

K.

ker je prvotna stopnja sofinanciranja znašala 50 %, v obdobju 2009–2011 se je zvišala na 65 %, med letoma 2012 in 2013 se je spet znižala na 50 %, zdaj pa znaša 60 %;

| L. | ker je bilo med letoma 2007 in 2014 prejetih 134 vlog iz 20 držav članic, ki so se nanašale na 122 121 ciljnih delavcev, skupaj pa je bilo zaprošeno za 561,1 milijona EUR; ker je v obdobju 2007–2013 stopnja izvrševanja znašala le 55 %; ker je med letoma 2007 in 2014 največ prijav prišlo iz proizvodnega sektorja, zlasti avtomobilske industrije, kjer so se nanašale na 29 000 od 122 121 delavcev (23 % vseh predloženih vlog); ker so učinki gospodarske krize doslej najpomembneje in najmočneje prizadeli mala podjetja z manj kot 500 zaposlenimi; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo med letoma 2007 in 2014 prejetih 134 vlog iz 20 držav članic, ki so se nanašale na 122 121 ciljnih delavcev, skupaj pa je bilo zaprošeno za 561,1 milijona EUR; ker je v obdobju 2007–2013 stopnja izvrševanja znašala le 55 %; ker je med letoma 2007 in 2014 največ prijav prišlo iz proizvodnega sektorja, zlasti avtomobilske industrije, kjer so se nanašale na 29 000 od 122 121 delavcev (23 % vseh predloženih vlog); ker so učinki gospodarske krize doslej najpomembneje in najmočneje prizadeli mala podjetja z manj kot 500 zaposlenimi;

| M. | ker Računsko sodišče priporoča, naj Evropski parlament, Svet in Komisija razmislijo o omejitvi financiranja EU na ukrepe, ki lahko prinesejo dodano vrednost EU, namesto da bi financirali že obstoječe nacionalne sheme dohodkovne podpore delavcem v skladu s členom 7(a)(b); ker imajo ukrepi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji največjo dodano vrednost, če so uporabljeni za sofinanciranje storitev za presežne delavce, ki jih sicer v sistemih nadomestil za zaposlovanje v državah članicah običajno ni, so bolj usmerjeni v usposabljanje kot v nadomestila in v če so prilagojeni ter dopolnjujejo glavno zagotavljanje pomoči, zlasti za najbolj ranljive skupine presežnih delavcev; ob tem opozarja na potrebo po vlaganju v potencial nekdanjih zaposlenih in na pomen celovite ocene potreb na lokalnem trgu dela in potreb po znanjih in spretnostih, saj bi to moralo biti podlaga za usposabljanje in krepitev kompetenc v pomoč lažjemu in hitrejšemu ponovnemu vključevanju delavcev na trg dela; opozarja, da so države članice dolžne učinkovito izvrševati proračun Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji; |
| --- | --- |

M.

ker Računsko sodišče priporoča, naj Evropski parlament, Svet in Komisija razmislijo o omejitvi financiranja EU na ukrepe, ki lahko prinesejo dodano vrednost EU, namesto da bi financirali že obstoječe nacionalne sheme dohodkovne podpore delavcem v skladu s členom 7(a)(b); ker imajo ukrepi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji največjo dodano vrednost, če so uporabljeni za sofinanciranje storitev za presežne delavce, ki jih sicer v sistemih nadomestil za zaposlovanje v državah članicah običajno ni, so bolj usmerjeni v usposabljanje kot v nadomestila in v če so prilagojeni ter dopolnjujejo glavno zagotavljanje pomoči, zlasti za najbolj ranljive skupine presežnih delavcev; ob tem opozarja na potrebo po vlaganju v potencial nekdanjih zaposlenih in na pomen celovite ocene potreb na lokalnem trgu dela in potreb po znanjih in spretnostih, saj bi to moralo biti podlaga za usposabljanje in krepitev kompetenc v pomoč lažjemu in hitrejšemu ponovnemu vključevanju delavcev na trg dela; opozarja, da so države članice dolžne učinkovito izvrševati proračun Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji;

| N. | ker Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ne odpravlja problema brezposelnosti v EU; ker je za reševanje krize brezposelnosti v EU potrebno, da se v središče politike EU postavi odpiranje novih delovnih mest, pa zaščita in trajnostna narava zaposlitve; ker je treba zaradi stopenj brezposelnosti v Evropi, zlasti mladih in dolgotrajno brezposelnih, nujno sprejeti ukrepe za ustvarjanje novih možnosti zaposlovanja; |
| --- | --- |

N.

ker Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ne odpravlja problema brezposelnosti v EU; ker je za reševanje krize brezposelnosti v EU potrebno, da se v središče politike EU postavi odpiranje novih delovnih mest, pa zaščita in trajnostna narava zaposlitve; ker je treba zaradi stopenj brezposelnosti v Evropi, zlasti mladih in dolgotrajno brezposelnih, nujno sprejeti ukrepe za ustvarjanje novih možnosti zaposlovanja;

| O. | ker je referenčno obdobje za oceno Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za namene tega poročila obdobje 2007–2014; ker je v naknadni oceni Komisije zajeto obdobje 2007–2013, v poročilu Računskega sodišča pa je revidirano obdobje 2007–2012; |
| --- | --- |

O.

ker je referenčno obdobje za oceno Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za namene tega poročila obdobje 2007–2014; ker je v naknadni oceni Komisije zajeto obdobje 2007–2013, v poročilu Računskega sodišča pa je revidirano obdobje 2007–2012;

| P. | ker je treba pri izvajanju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji zagotoviti in spodbujati načeli enakosti spolov in nediskriminacije, ki sta osrednji vrednoti Unije, zapisani tudi v strategijo Evropa 2020; |
| --- | --- |

P.

ker je treba pri izvajanju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji zagotoviti in spodbujati načeli enakosti spolov in nediskriminacije, ki sta osrednji vrednoti Unije, zapisani tudi v strategijo Evropa 2020;

| 1. | je seznanjen z naknadno oceno Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji in prvim dveletnim poročilom; ugotavlja, da Komisija izpolnjuje obveznost poročanja; meni, da vsa ta in še druga poročila ne prispevajo dovolj k preglednosti in učinkovitosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji; poziva države članice, ki so prejele pomoč iz tega sklada, naj javnosti omogočijo dostop do vseh podatkov in ocen primerov, svoja poročila pa naj dopolnijo z oceno učinka glede na spol; močno spodbuja vse države članice, naj objavijo vloge, redno pa naj objavljajo tudi končna poročila v okviru sedanje uredbe; čeprav Komisija izpolnjuje svoje obveznosti poročanja, meni, da bi lahko vseeno javno objavila vse relevantne dokumente o primerih podpore iz ESPG, vključno z internimi poročili o misijah za spremljanje odprtih vlog v državah članicah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja podaljšanje obdobja financiranja z enega na dve leti; opozarja, da je raziskava Eurofounda je pokazala, da 12 mesecev ni bilo primerno dolgo obdobje za pomoč vsem presežnim delavcem, zlasti najranljivejšim med njimi, kot so nizkokvalificirani ali starejši delavci, ženske in zlasti starši samohranilci; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da ocene Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji kažejo, da je uspešnost ukrepov tega sklada odvisna od dejavnikov, kot sta raven izobrazbe in usposobljenost delavcev, ki so jim ukrepi namenjeni, pa tudi od absorpcijskih zmožnosti trgov dela in BDP držav prejemnic; poudarja, da na te dejavnike vplivajo predvsem dolgoročni ukrepi, ki jih lahko evropski strukturni in investicijski skladi učinkovito podpirajo; poudarja, da je treba te dejavnike, pa tudi lokalne razmere na trgu dela, upoštevati pri dodeljevanju pomoči iz sklada; se zaveda, da je sinergija med Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji in evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi pomembna za doseganje hitrejših in učinkovitejših rezultatov; poudarja, da bi morali evropski strukturni in investicijski skladi omogočati nadaljnje ukrepe na področjih, ki jih podpira Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, in sicer s spodbujanjem naložb, splošne rasti in odpiranja novih delovnih mest; poudarja, da bi se morali ukrepi tega sklada usmerjati v naložbe, ki prispevajo k rasti, novim delovnim mestom, izobraževanju, spretnostim, geografski mobilnosti delavcev, morali pa bi biti usklajeni z obstoječimi programi EU, da bi ljudem pomagali najti zaposlitev in bi spodbujali podjetništvo, zlasti v tistih regijah in sektorjih, ki so jih negativni učinki globalizacije ali prestrukturiranja gospodarstva že prizadeli; poudarja, da bi morali dajati prednost celovitim pristopom, ki bi temeljili na programiranju iz več skladov in s katerimi bi trajnostno obravnavali odpuščanje in brezposelnost, in sicer z učinkovitim dodeljevanjem sredstev in večjim usklajevanjem in sinergijo, zlasti med Evropskim socialnim skladom in Evropskim skladom za regionalni razvoj; je trdno prepričan, da bi celostna strategija za programiranje iz več skladov zmanjšala tveganje selitve proizvodnje in ustvarila ugodne razmere za vračanje industrijske proizvodnje v EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da so reforme uredbe pripomogle k izboljšanju delovanja Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji; ugotavlja, da so se z izboljšanim delovanjem sklada poenostavili postopki za dostop do sklada za države članice, katere bi lahko ta instrument koristile v večji meri; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za odpravo ovir v zvezi z upravno zmogljivostjo, kar je bila do zdaj ovira za udeležbo sklada; meni, da bi ESPG ne smel privzeti funkcije makroekonomske stabilizacije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da nižja proračunska sredstva, namenjena Evropskemu skladu za prilagoditev globalizaciji v okviru letnega proračuna, vseeno zadoščajo za nudenje pomoči in podpore, ki je za ljudi, ki so izgubili delo, življenjskega pomena in nujno potrebna; vseeno poudarja, da se je z letom 2014 področje uporabe sklada razširilo, saj zdaj vključuje tudi ljudi, ki še niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), upošteva pa tudi merilo za krizo, zato se lahko v primeru velikega povečanja vlog ali dodatnih novih pristojnosti zgodi, da odobritve ne bodo zadostovale in bi jih bilo treba povečati, če naj bo njegovo delovanje učinkovito; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja pomen močnega socialnega dialoga, osnovanega na vzajemnem zaupanju in deljeni odgovornosti, kot najboljšega instrumenta za iskanje sporazumnih rešitev in stališč za napovedovanje, preprečevanje in upravljanje procesa prestrukturiranja; opozarja, da bi to pomagalo preprečevati izgubo delovnih mest, zaradi česar bi bilo tudi manj primerov za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da se je v obdobju odstopanja 2009–2011, v katerem so bile dovoljene vloge na podlagi meril, povezanih s krizo, število vlog znatno povečalo, pa tudi, da je bilo področje uporabe dodatno razširjeno, tako da se med letoma 2014 in 2020 upoštevajo še merilo krize in samozaposleni posamezniki; pozdravlja podaljšanje odstopanja tudi po letu 2013; ugotavlja, da je bila s krizo povezana več kot polovica vseh projektov v obdobju 2007–2014; opozarja, da so v nekaterih državah članicah še vedno prisotni škodljivi učinki gospodarske krize; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen, da je med letoma 2007 in 2014 20 držav članic zaprosilo za sredstva v skupnem znesku 542,4 milijona EUR za 131 ukrepov, ki so bili namenjeni v korist 121 380 delavcev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je Komisija uvedla izboljšave v zbirki podatkov sklada, kjer se v statistične namene beležijo kvantitativni podatki o zadevah, ki jih je obravnaval sklad, tako da je državam članicam lažje vlagati vloge, Komisiji pa analizirati in primerjati številčne podatke o teh zadevah; poleg tega ugotavlja, da je Komisija sklad vključila v skupni sistem deljenega upravljanja sredstev, kar bi moralo prispevati k pravilnejšim in popolnejšim vlogam ter še skrajšati čas, potreben, da država članica odda svojo vlogo; ugotavlja, da ta sistem omogoča poenostavitev vlog za države članice, Komisijo pa poziva, naj pospeši proces obravnave vlog, da se sredstva zagotovijo kar najhitrejše in je torej njihov učinek kar največji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo k celovitemu predvidevanju učinkov odločitev v zvezi s trgovinsko politiko na trg dela EU, pri čemer je treba upoštevati dokaze na podlagi podatkov o teh učinkih, ki so se pokazali v vlogah za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji; poziva Komisijo, naj vodi temeljite predhodne in naknadne ocene učinka, vanje vključi tudi oceno družbenega vpliva, morebitnih posledic za zaposlovanje, konkurenčnost in gospodarstvo ter vpliva na mala in srednje velika podjetja, obenem pa naj poskrbi za učinkovito predhodno usklajevanje med GD za trgovino in GD za zaposlovanje; poziva Parlament, naj organizira redne skupne predstavitve Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter tako prispeva k boljši usklajenosti med trgovinsko politiko in Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji ter k nadzoru nad njima; meni, da je treba uporabo sklada za prilagoditev globalizaciji odločneje spodbujati pri obravnavi problematike selitve podjetij, pa tudi za blaženje panožnih kriz, ki jih povzročajo nihanja v svetovnem povpraševanju; odločno nasprotuje vsem pobudam, da bi Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji v sedanji obliki in s sedanjim proračunom obravnavali kot orodje pomoči za delovna mesta, ki so bila v Evropski uniji izgubljena zaradi trgovinskih strategij, sprejetih na ravni EU, vključno s prihodnjimi ali že veljavnimi trgovinskimi sporazumi; poudarja potrebo po veliki skladnosti med trgovinsko in industrijsko politiko in potrebo po posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj trgovinskim partnericam podeli status tržnega gospodarstva šele, ko izpolnijo vseh pet zastavljenih meril; v zvezi s tem jo tudi poziva, naj oblikuje jasno in učinkovito strategijo glede podelitve statusa tržnega gospodarstva tretjim državam, da se zavaruje konkurenčnost podjetij EU in se še naprej preprečujejo vse oblike nelojalne konkurence; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je eden glavnih ciljev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji pomagati delavcem, ki so zaposlitev izgubili zaradi velikih premikov v trgovanju Unije z blagom ali storitvami, kot to določa člena 2(a) uredbe; meni, da ima sklad pomembno nalogo zagotavljati podporo delavcem, odpuščenim zaradi negativnih posledic trgovinskih sporov; zato poziva Komisijo, naj jasno navede, da delovna mesta, posledično izgubljena po trgovinskih sporih, ki bi lahko privedli do velikih premikov v trgovanju Unije z blagom ali storitvami, v celoti sodijo na področje uporabe ESPG; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da ne sme Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji v nobenem primeru nadomestiti resne politike za preprečevanje prestrukturiranja; poudarja pomen resnične industrijske politike na ravni Evropske unije za trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj pripravi oceno vpliva globalizacije po sektorjih in na njeni podlagi oblikuje predloge, s katerimi bo spodbudila podjetja k vnaprejšnjemu prepoznavanju sprememb v sektorjih in pripravljanju svojih zaposlenih na odpuščanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da so nekatere države članice namesto Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji raje uporabljale Evropski socialni sklad, ker omogoča višje stopnje sofinanciranja in hitrejše izvajanje ukrepov, medtem ko sta za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji značilna pomanjkanje predhodnega financiranja in dolgotrajen postopek odobritve pomoči; meni, da višja stopnja sofinanciranja ter hitrejši postopek v zvezi z vlogami in odobritvami v novi uredbi prispevata k odpravi nekaterih od teh zadržkov; obžaluje, da podpora Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji še vedno ni dosegla presežnih delavcev v vseh državah članicah, zato poziva države članice, naj v primeru množičnega odpuščanja izkoristijo to pomoč; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da je glede na poročilo Računskega sodišča povprečno trajanje postopka odobritve sklada 41 tednov; poziva, da si je treba prizadevati za to, da bodo postopki hitrejši; pozdravlja prizadevanja Komisije za zmanjšanje zamud in racionalizacijo postopka prijave; poudarja, da je ob tem nujno potrebna krepitev zmogljivosti držav članic in vsem državam članicam močno priporoča, naj kar najhitreje začnejo izvajati ukrepe; ugotavlja, da številne države članice že tako ravnajo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da nekatere države članice, socialni partnerji in podjetja pravzaprav ne poznajo ESPG; poziva Komisijo, naj okrepi obveščanje držav članic, nacionalnih in lokalnih sindikatov in splošne javnosti; poziva države članice, naj redno promovirajo poznavanje o ESPG med delavci in njihovimi predstavniki, da bo mogoče doseči kar največje število potencialnih prejemnikov, ki bi lahko koristili ukrepe ESPG, in naj učinkoviteje opozarjajo na prednosti in rezultate sklada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja na pomen jamstev v primeru selitve podjetij, ki v določenem časovnem obdobju prejemajo sredstva EU, kar bi lahko privedlo do dodatnih shem podpore zaradi odpuščanja; |
| --- | --- |

18.

Prejemniki sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

| 19. | pozdravlja ugotovitve iz poročila Računskega sodišča, da so individualnimi potrebam prilagojeni in dobro usklajeni ukrepi koristili skoraj vsem delavcem, upravičenim do sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, in da je skoraj 50 % delavcev, ki so prejeli finančno pomoč, zdaj ponovno zaposlenih; ugotavlja, da je nepravočasno in neučinkovito izvajanje programov sklada v nekaterih državah članicah privedlo do premajhne porabe sredstev; meni, da je treba k prvotni oceni in začetni vlogi nujno pritegniti ciljne prejemnike ali njihove predstavnike, socialne partnerje, lokalne zavode za zaposlovanje in druge ustrezne deležnike, če naj bo končni rezultat za prejemnike pozitiven; poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga pri oblikovanju inovativnih ukrepov in programov ter naj v svojih pregledih oceni, v kolikšni meri so bili pri oblikovanju usklajenega svežnja prilagojenih storitev upoštevani možen prihodnji razvoj trga dela ter potrebna znanja in spretnosti, pa tudi ali so bile pripravljene storitve ustrezne glede na potrebni prehod na gospodarstvo, ki bo gospodarno z viri in bo trajnostno; poziva države članice, naj si v skladu s členom 7 te uredbe še naprej prizadevajo za usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki bo šel v smeri z viri gospodarnega in trajnostnega gospodarstva; ugotavlja, da so inovacije, pametna specializacija in učinkovita raba virov bistvenega pomena za industrijsko prenovo in gospodarsko diverzifikacijo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da je bil pri 73 projektih, ki jih je Komisija analizirala v naknadnem poročilu o oceni, povprečni delež prejemnikov, starih 55 let ali več, 15 %, prejemnikov, starih od 15 do 24 let, pa 5 %; zato pozdravlja poudarek na starejših in mlajših delavcih v novi uredbi ter vključitev mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v nekatere vloge; ugotavlja, da je delež žensk med prejemniki znašal 33 %, moških pa 67 %; ugotavlja, da te številke ustrezajo zaposlitveni strukturi po spolih, ki je v različnih sektorjih različna; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ženske in moški v vseh vlogah za ESPG enako obravnavani, države članice pa, naj zbirajo podatke po spolih, da bi ugotovili, kako sklad vpliva na delež ponovne zaposlitve med ženskimi upravičenkami; ugotavlja še, da je v nekaterih vlogah za ESPG število ciljnih prejemnikov nizko v primerjavi s skupnim številom upravičencev, kar lahko vodi do manj ugodnega učinka; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da vključevanje ljudi, ki še niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET) pri vlogah za ESPG pogosto zahteva različne vrste intervencij in meni, da bi morali biti v fazo izvajanja vsakega programa vključeni vsi ustrezni akterji, vključno s socialnimi partnerji, skupinami iz lokalne skupnosti in mladinskimi organizacijami, ki naj bi tudi spodbujali potrebne ukrepe za čim večjo udeležbo teh oseb; v zvezi s tem spodbuja države članice, naj imajo močno osrednjo agencijo, ki bo na eni strani usklajevala izvajanje programa in zagotavljala ciljno usmerjeno in trajno podporo skupini NEET, da bo ta dejansko zaključila program, na drugi pa zagotavljala maksimalno izplačilo sredstev sklada; meni, da bi lahko z neodvisnim pregledom, ki bi bil posvečen problematiki udeležbe skupine NEET, opredelili primere najboljše prakse; je trdno prepričan, da bi moralo odstopanje glede vključitve mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, veljati do konca programskega obdobja decembra 2020; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj v svojo vmesno oceno ESPG vključi specifično kvalitativno in kvantitativno oceno pomoči tega sklada mladim, ki niso niti zaposleni niti se ne izobražujejo oziroma usposabljajo, zlasti glede izvajanja jamstva za mlade ter potrebnih sinergij med nacionalnimi proračuni, Evropskim socialnim skladom in pobudo za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da je bila glede na podatke iz naknadne ocene povprečna stopnja dosega prejemnikov v vseh 73 pregledanih primerih 78 %; v to je vključenih 20 primerov s 100-odstotno ali višjo stopnjo dosega prejemnikov; vztraja, da je najvišja stopnja dosega za kateri koli primer 100 %, zato uporaba višjih odstotkov izkrivlja podatke, ki tako kažejo bistveno višjo stopnjo dosega od dejanske; ugotavlja, da to velja tudi za stopnjo izvajanja proračuna; poziva Komisijo, naj prilagodi svoje podatke, da bi zagotovili bolj točno oceno stopenj dosega prejemnikov in stopnje izvajanja proračuna; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja dejstvo, da so lahko mnogi prejemniki s pomočjo ESPG našli novo zaposlitev, kar so jim omogočili individualna pomoč pri iskanju zaposlitve in posodabljanje njihovega strokovnega izpopolnjevanja s programi usposabljanja ali nadomestila za mobilnost; ravno tako pozdravlja dejstvo, da je sklad s podporo za ustanavljanje in prevzem podjetij omogočil nekaterim zaposlenim, da postanejo podjetniki; zato poudarja pomembne pozitivne učinke, ki jih ima lahko ESPG na samozavest, samostojnost in motiviranost; poudarja, da pomoč iz sklada za prilagoditev globalizaciji pozitivno vpliva na večjo socialno kohezijo, saj omogoča ponovno zaposlitev in odpravlja negativne pasti brezposelnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | na podlagi številčnih podatkov iz naknadnega poročila ugotavlja, da imajo prejemniki sredstev sklada za prilagoditev globalizaciji relativno podpovprečen učni uspeh in torej manj prenosljiva znanja in spretnosti, kar v običajnih okoliščinah zmanjšuje njihove zaposlitvene možnosti in povečuje njihovo ranljivost na trgu dela; meni, da bo največja dodana vrednost sklada dosežena, če se bo uporabljal za podporo programom usposabljanja in preusposabljanja za delavce, zlasti za manj kvalificirane ranljive skupine, ki bodo na prvo mesto postavili pridobivanje znanja in spretnosti, potrebnih na trgu dela, pa tudi v podjetništvu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da je raziskava v okviru naknadne ocene razkrila mešane rezultate, saj je 35 % anketirancev odgovorilo, da je kakovost novega delovnega mesta boljša ali veliko boljša, 24 % jih je izjavilo, da je enaka, 41 % pa jih je menilo, da je njihovo novo delovno mesto slabše ali veliko slabše kakovosti; vseeno zaradi pomanjkanja sistematičnih podatkov, na katerih bi se lahko pripravila kakršna koli ocena, Komisiji priporoča, naj zbere natančnejše podatke o učinku ukrepov Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji in njihovi kakovosti, da bi lahko v nadaljevanju pripravila korektivne ukrepe, ki bi se izkazali za potrebne; |
| --- | --- |

26.

Stroškovna učinkovitost in dodana vrednost Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj prožneje in učinkoviteje uporabljajo sredstva ESPG, naj se pri tem osredotočajo na rezultate, učinek in dodano vrednost, ne da bi posegale v ustrezno in pregledno uporabo sredstev ter spoštovanje pravil; meni, da bi moral postopek za vložitev prošenj biti hitrejši, da bo sklad učinkovitejši za odpuščene delavce; ima pomisleke zaradi razkoraka med sredstvi iz ESPG, za katera se zaprosi, in zneski, ki jih države članice povrnejo, ob tem pa želi spomniti, da je povprečna stopnja izvrševanja proračuna le 45 %; zato poziva Komisijo, naj skrbno preuči razloge za nizko stopnjo izvrševanja ter predlaga ukrepe za obravnavo obstoječih ozkih grl in zagotavljanje najboljše uporabe sredstev; ugotavlja, da stopnja ponovne zaposlitve po izteku pomoči ESPG bistveno niha, in sicer od 4 % do 86 %, ter zato poudarja pomen aktivnih in vključujočih ukrepov na trgu dela; ugotavlja, da sredstva iz ESPG v nekaterih državah članicah dosledno prinašajo boljše rezultate kot drugod; predlaga, naj Komisija še naprej zagotavlja smernice in državam članicam omogoči izmenjavo najboljše prakse pri vlogah za sredstva ESPG in njihovi uporabi, da se zagotovi največja možna stopnja ponovne zaposlitve na porabljeni evro; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da se stopnja sofinanciranja, ki je zdaj 60 %, ne bi smela povečati; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja dejstvo, da je iz naknadne ocene Komisije razvidno, da je bilo povprečno le 6 % sredstev sklada porabljenih za upravne stroške in stroške upravljanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da je bil najpomembnejši vidik stroškovne učinkovitosti, kot je bil opredeljen med posvetovanji z deležniki, število ponovno zaposlenih delavcev, ki zdaj plačujejo davke in prispevke za socialno varnost ter ne prejemajo nadomestil za brezposelnost ali druge socialne pomoči; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da v številnih primerih ESPG višji stroški za ukrepe iz člena 7(4) uredbe o ESPG zmanjšujejo skupni učinek naložb sklada; poziva Komisijo, naj vprašanje teh stroškov reši z uvedbo omejitev; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je seznanjen s predlogom v okviru naknadne ocene, da je hipotetična ocena učinka pomemben element pri razumevanju dodane vrednosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji; obžaluje, da se ta ocena učinka še ne izvaja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja ugotovitev Računskega sodišča, da je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji resnično dodano vrednost EU ustvaril tedaj, ko so se njegova sredstva uporabljala za sofinanciranje storitev za presežne delavce ali nadomestil, ki v sistemih nadomestil za brezposelnost držav članic praviloma niso na voljo, kar prispeva k spodbujanju večje socialne kohezije v Evropi; poudarja, da so sistemi socialne zaščite v nekaterih državah članicah še vedno pomanjkljivi in ne ustrezajo potrebam delavcev, ki ostanejo brez zaposlitve; |
| --- | --- |

33.

| 34. | obžaluje, da po navedbah Računskega sodišča tretjina sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji nadomešča nacionalne sheme dohodkovne podpore za delavce, in je torej brez dodane vrednosti EU; opozarja, da nova uredba o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji omejuje stroške za posebne ukrepe, kot so nadomestila za iskanje zaposlitve in spodbude za zaposlovanje, namenjene delodajalcem, in sicer na do 35 % skupnih stroškov za usklajeni sveženj, ter da ukrepi, ki jih podpira Sklad za prilagoditev globalizaciji, ne nadomeščajo pasivnih ukrepov socialne zaščite, ki jih države članice zagotavljajo v nacionalnih sistemih; vztraja, da sklada za prilagoditev globalizaciji ni mogoče uporabljati kot nadomestilo za obveznosti držav članic do njihovih delavcev; poleg tega spodbuja Komisijo, naj pri naslednji reviziji uredbe o ESPG jasno navede, da sklada ni mogoče uporabljati kot nadomestilo za obveznosti držav članic do odpuščenih delavcev; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obžaluje, da so stopnje izvajanja proračuna od 3 % do 110 %, pri čemer znaša povprečna stopnja izvajanja 55 %; meni, da to stanje kaže na pomanjkljivosti bodisi v fazi načrtovanja bodisi v fazi izvajanja in da bi ga bilo treba izboljšati s projekti, ki bi bili bolje zasnovani in bi se bolje izvajali; |
| --- | --- |

35.

| 36. | obžaluje, da je Evropskemu skladu za prilagoditev globalizaciji namenjenih manj sredstev; poziva Komisijo in države članice, naj dodatno podprejo sklad, da bo kos potrebam; poziva Komisijo, naj zagotovi dovolj osebja glede na delovno obremenitev, da bi se izognili nepotrebnim zamudam; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da bi bilo treba ukrepe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji in Evropskega socialnega sklada uporabljati tako, da bi se medsebojno dopolnjevali in omogočali tako posebne kratkoročne kot bolj splošne dolgoročne rešitve; je seznanjen z ugotovitvijo, da na splošno države članice učinkovito usklajujejo Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji z Evropskim socialnim skladom in nacionalnimi ukrepi trga dela, pa tudi, da Računsko sodišče med revizijo ni ugotovilo nobenega primera prekrivanja ali dvojnega financiranja posameznikov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | izraža zadovoljstvo zaradi ugotovitev iz poročila Komisije o dejavnostih Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, da Komisija v letih 2013 in 2014 ni bila obveščena o nobenih nepravilnostih v skladu z uredbama o skladu, prav tako v zadevnih letih niso bile zaključene nobene nepravilnosti v zvezi s tem skladom; |
| --- | --- |

38.

Vpliv na mala in srednja podjetja

| 39. | ugotavlja, da mala in srednja podjetja predstavljajo 99 % vseh podjetij v EU in zaposlujejo veliko večino delavcev EU; ob tem izraža zaskrbljenost, da ima Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji zelo omejen vpliv nanje kljub dejstvu, da bi bila lahko ob izpolnjevanju določenih meril prav ta podjetja ciljni prejemniki; je seznanjen s pojasnilom Komisije, da prizadeti delavci dobaviteljev na nižji stopnji v verigi nikoli niso namerno izključeni, vendar poziva Komisijo, naj ESPG še bolj preusmeri proti malim in srednjim podjetjem, ki so ključni dejavnik evropskega gospodarstva, npr. z večjim poudarkom na določbi iz člena 8(d) o potrebi za identificiranje dobaviteljev, proizvajalcev v poproizvodni fazi ali podizvajalcev podjetij, ki odpuščajo, ali pa s spremljanjem preteklih primerov, ko je sklad koristil MSP, socialnim podjetjem in zadrugam za spodbujanje primerov najboljše prakse; poudarja, da je treba bolj upoštevati sorazmernost med delavci v malih in srednjih podjetjih in delavci v velikih podjetjih; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da bi se moralo bolj uporabljati odstopanje od praga upravičenosti, zlasti v korist malih in srednjih podjetij; poudarja pomen ureditve iz člena 4(2) sedanje uredbe za mala in srednja podjetja, saj omogoča, da se gospodarski sektorji, prizadeti zaradi krize ali globalizacije, prestrukturirajo na regionalni ravni in glede na specifične potrebe vsakega posameznega primera posebej; priznava, da vloge po tej določbi sprožajo izzive, zato Komisijo poziva, naj državam članicam pomaga pri njihovem reševanju, da bi ESPG postal resnična rešitev za odpuščene delavce; Komisijo in države članice še poziva, naj v fazi načrtovanja in oddaje vlog upoštevajo načelo „najprej pomisli na male“; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da je največ vlog v proizvodnem in gradbenem sektorju, zlasti v avtomobilski in letalski industriji, pri čemer je pomoč največkrat zagotovljena velikim podjetjem; poziva države članice in regionalne organe z izvršnimi pristojnostmi, naj proaktivno podprejo presežne delavce iz malih in srednjih podjetij, zadrug in socialnih podjetij tako, da izkoristijo prožnost, ki jo omogoča člen 4(2) sedanje uredbe, zlasti glede kolektivnih vlog, ki vključujejo mala in srednja podjetja, pa tudi druge instrumente za spodbujanje večje podpore in širšega dostopa za mala in srednja podjetja, pa tudi za obveščanje malih in srednjih podjetij o možnostih, ki so jim na voljo v okviru ESPG; poudarja, da je treba zadeve, v katerih se pomaga malim in srednjim podjetjem, obravnavati kot glavno dodano vrednost tega sklada; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je zadovoljen, ker Komisija v naknadnem poročilu o izvajanju ugotavlja, da se kaže pozitivna soodvisnost med sredstvi, ki se namenjajo za spodbujanje podjetništva, in stopnjo samozaposlovanja ob koncu ukrepov; ugotavlja, da znaša povprečna stopnja samozaposlitve v vseh primerih podpore iz ESPG zgolj 5 % in da bi bilo treba podjetnike spodbujati s posebnimi ukrepi, na primer z nepovratnimi sredstvi za zagon podjetja in drugimi pobudami; ob tem opozarja na pomen vseživljenjskega učenja, mentorstva in medsebojnih mrež; meni, da je še dovolj manevrskega prostora za uporabo ESPG v podporo podjetništvu in zagonskim dejavnostim, pa naj gre za samostojno uporabo tega sklada ali v povezavi z drugimi, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, vendar poudarja, da bi morala podjetniška podpora temeljiti na trajnostnih poslovnih načrtih; poziva države članice, naj v programe za podjetništvo veliko bolj vključujejo še ženske in dekleta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja prizadevanja več držav članic, da bi uvedle več ukrepov, ki podpirajo podjetništvo in socialno gospodarstvo, in sicer v obliki nepovratnih sredstev in ukrepov za spodbujanje podjetništva, socialnih zadrug in storitev za nove podjetnike; |
| --- | --- |

43.

Obvezno zbiranje podatkov

| 44. | meni, da bi moral biti metodološki pristop Komisije ob kar nekaj motečih dejavnikih, kot so možno nepopolni podatki, regionalne in nacionalne posebnosti, različne makro- in mikro-ekonomske okoliščine, majhne velikosti vzorcev ter nekatere potrebne predpostavke, natančen in pregleden ter da bi bilo treba z ustreznimi ukrepi odpraviti vsakršne ugotovljene pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da Računsko sodišče v poročilu ugotavlja, da nekatere države članice niso količinsko opredelile ciljev za ponovno vključevanje in da obstoječi podatki ne zadostujejo za oceno učinkovitosti ukrepov pri ponovni vključitvi delavcev na trg dela; je seznanjen z izjavo Komisije, da uredba o ESPG ne določa kvantitativnih ciljev za ponovno vključitev in da je mogoče posamezne ukrepe sklada oceniti na druge načine; zato priporoča, naj države članice določijo količinsko opredeljene cilje za ponovno vključevanje ter sistematično razlikujejo med Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji, Evropskim socialnim skladom in drugimi nacionalnimi ukrepi, zasnovanimi posebej za množično odpuščene delavce; nadalje poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o vrsti in kakovosti delovnih mest oseb, ki so bile ponovno vključene na trg delovne sile ter o srednjeročnih trendih v zvezi s stopnjo vključevanja, doseženo z ukrepi ESPG; poleg tega bi morale države članice razlikovati med glavnima vrstama ukrepov Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, tj. aktivnimi ukrepi na trgu dela in dohodkovno podporo, ki se izplača delavcem, ter zagotavljanjem podrobnejših informacij o ukrepih, do katerih dostopajo posamezni udeleženci, da bi se omogočila natančnejša analiza stroškov in koristi različnih ukrepov; prav tako poziva Komisijo, naj zagotovi podatke o vlogah za sredstva sklada, ki niso bile odobrene na ravni Komisije, ter o razlogih za to; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opozarja države članice na njihovo obveznost glede zagotavljanja podatkov o stopnjah ponovne vključitve na trg dela 12 mesecev po izvedbi ukrepov, da se zagotovi potrebno spremljanje učinkovitosti in uspešnosti ESPG; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da bi bilo treba poenostaviti revizijske postopke na nacionalni ravni, da bi zagotovili skladnost in učinkovitost ter se izognili nepotrebnemu ponavljanju, do katerega prihaja, ko organi izvajajo različne ravni nadzora; |
| --- | --- |

47.

| 48. | priporoča krepitev informacijskih tokov in podpornih ureditev med nacionalno kontaktno osebo ter regionalnimi ali lokalnimi partnerji za izvajanje primera; |
| --- | --- |

48.

| 49. | priporoča, naj se izvede več rednih medsebojnih strokovnih pregledov, mednacionalnih izmenjav ali povezovanj novih primerov Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji s prejšnjimi primeri, da bi izmenjali dobro prakso in izkušnje pri izvajanju; zato priporoča vzpostavitev platforme najboljše prakse, ki bo zlahka dostopna in bo podpirala boljšo izmenjavo celovitih rešitev; |
| --- | --- |

49.

| 50. | je seznanjen s pomisleki službe Evropskega parlamenta za raziskave v zvezi z metodologijo za izračun pozitivnih učinkov ESPG; poudarja, da so potrebne dodatne zahteve glede kazalnikov uspešnosti. |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj ohranijo določbe sedanje uredbe o ESPG glede dodatkov za negovalce; v zvezi s tem poziva države članice, naj oblikujejo prožen delovni čas ter ukrepe usposabljanja in, kjer je mogoče, umestijo te ukrepe v lokalne skupnosti, saj so mnoge odpuščene delavke pogosto manj geografsko prilagodljive zaradi obveznosti v zvezi z nego družinskih članov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva pristojne regionalne in lokalne organe, socialne partnerje in organizacije civilne družbe, naj usklajujejo prizadevanja akterjev na trgu dela, da bi jim omogočili boljši dostop do podpore Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v primeru odpuščanj v prihodnosti; poziva še, naj pri spremljanju in ocenjevanju dejavnosti sklada tesneje sodelujejo socialni partnerji, ki naj zlasti naj spodbujajo predstavnike ženskih deležnikov, da se zagotovi, da bo vidikom spola namenjeno več pozornosti. |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj razmisli o prenosu ocene ESPG na agencijo Eurofound, kot to določa člen 20 uredbe fundacije; meni, da bi lahko Komisija ob takšnem predloga Eurofoundu zagotovila potrebna finančna sredstva, ki bi ustrezala tekočim odhodkom za javna naročila za oceno sklada in stroškom za človeške vire; ker je glavna ovira za boljše ocenjevanje dejstvo, da ni ustreznih podatkov, bi lahko Komisija od držav članic zahtevala, naj agenciji zagotovijo ustrezne podatke; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 167, 29.6.2009, str. 26.

(3)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(4)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 119.

(5)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 30.

(6)  UL C 440, 30.12.2015, str. 23.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 13. september 2016

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/205 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/205

---

P8_TA(2016)0323

Zahteva za odvzem imunitete Istvánu Ujhelyiju

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Istvánu Ujhelyiju (2015/2237(IMM))

(2018/C 204/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Istvánu Ujhelyiju, ki jo je dne 15. julija 2015 na podlagi odločbe osrednjega okrožnega sodišča v Pešti (Madžarska) z dne 26. novembra 2014 v zvezi s kazenskim postopkom pred tem sodiščem posredoval stalni predstavnik Madžarske in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 7. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Istvánu Ujhelyiju, ki jo je dne 15. julija 2015 na podlagi odločbe osrednjega okrožnega sodišča v Pešti (Madžarska) z dne 26. novembra 2014 v zvezi s kazenskim postopkom pred tem sodiščem posredoval stalni predstavnik Madžarske in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 7. septembra 2015,

| — | po zagovoru Istvána Ujhelyija dne 28. januarja 2016 v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Istvána Ujhelyija dne 28. januarja 2016 v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 4(2) madžarske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 4(2) madžarske ustave,

| — | ob upoštevanju člena 10(2) madžarskega zakona št. LVII iz leta 2004 o statusu madžarskih poslancev Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10(2) madžarskega zakona št. LVII iz leta 2004 o statusu madžarskih poslancev Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju členov 74(3) in 79(2) madžarskega zakona št. XXXVI iz leta 2012 o državni skupščini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 74(3) in 79(2) madžarskega zakona št. XXXVI iz leta 2012 o državni skupščini,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0229/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0229/2016),

| A. | ker je osrednje okrožno sodišče v Pešti vložilo zahtevo za odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Istvánu Ujhelyiju v zvezi s sodnim postopkom pred tem sodiščem; |
| --- | --- |

A.

ker je osrednje okrožno sodišče v Pešti vložilo zahtevo za odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Istvánu Ujhelyiju v zvezi s sodnim postopkom pred tem sodiščem;

| B. | ker je zahteva sodišča povezana s sodnim postopkom v zvezi s kaznivim dejanjem obrekovanja zaradi izjav Istvána Ujhelyija, ki jih je 25. aprila 2014 izrekel o posamezniku na Madžarskem; |
| --- | --- |

B.

ker je zahteva sodišča povezana s sodnim postopkom v zvezi s kaznivim dejanjem obrekovanja zaradi izjav Istvána Ujhelyija, ki jih je 25. aprila 2014 izrekel o posamezniku na Madžarskem;

| C. | ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

C.

ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| D. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 med zasedanjem Evropskega parlamenta njegovi poslanci na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 med zasedanjem Evropskega parlamenta njegovi poslanci na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| E. | ker so v skladu s členom 4(2) madžarske ustave poslanci parlamenta upravičeni do imunitete in nadomestila, da se tako spodbudi njihova neodvisnost; |
| --- | --- |

E.

ker so v skladu s členom 4(2) madžarske ustave poslanci parlamenta upravičeni do imunitete in nadomestila, da se tako spodbudi njihova neodvisnost;

| F. | ker so v skladu s členom 10(1) madžarskega zakona št. LVII iz leta 2004 o statusu madžarskih poslancev Evropskega parlamenta ti upravičeni do enake imunitete kot poslanci madžarskega parlamenta; |
| --- | --- |

F.

ker so v skladu s členom 10(1) madžarskega zakona št. LVII iz leta 2004 o statusu madžarskih poslancev Evropskega parlamenta ti upravičeni do enake imunitete kot poslanci madžarskega parlamenta;

| G. | ker v skladu s členom 74(3) madžarskega zakona št. XXXVI iz leta 2012 o državni skupščini zahtevo za odvzem imunitete predsedniku predloži glavni tožilec pred vložitvijo obtožnega akta ali sodišče po vložitvi obtožnega akta; |
| --- | --- |

G.

ker v skladu s členom 74(3) madžarskega zakona št. XXXVI iz leta 2012 o državni skupščini zahtevo za odvzem imunitete predsedniku predloži glavni tožilec pred vložitvijo obtožnega akta ali sodišče po vložitvi obtožnega akta;

| H. | ker v skladu s členom 79(2) madžarskega zakona št. XXXVI iz leta 2012 o državni skupščini oseba, ki kandidira na parlamentarnih volitvah, uživa enako imuniteto, le da o zahtevi za odvzem imunitete odloča državna volilna komisija, zahteva za odvzem imunitete pa se predloži predsedniku te komisije, zato bi absolutna imuniteta madžarskega parlamenta lahko veljala za izjave z dne 25. aprila 2014; |
| --- | --- |

H.

ker v skladu s členom 79(2) madžarskega zakona št. XXXVI iz leta 2012 o državni skupščini oseba, ki kandidira na parlamentarnih volitvah, uživa enako imuniteto, le da o zahtevi za odvzem imunitete odloča državna volilna komisija, zahteva za odvzem imunitete pa se predloži predsedniku te komisije, zato bi absolutna imuniteta madžarskega parlamenta lahko veljala za izjave z dne 25. aprila 2014;

| I. | ker so bile sporne izjave podane 25. aprila 2014, ko István Ujhelyi ni bil poslanec Evropskega parlamenta, temveč poslanec nacionalnega parlamenta; |
| --- | --- |

I.

ker so bile sporne izjave podane 25. aprila 2014, ko István Ujhelyi ni bil poslanec Evropskega parlamenta, temveč poslanec nacionalnega parlamenta;

| J. | ker obtožbe zoper Istvána Ujhelyija niso povezane z mnenjem ali glasom, ki bi ga ta poslanec izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta, zato ne velja absolutna imuniteta v smislu člena 8 Protokola št. 7; |
| --- | --- |

J.

ker obtožbe zoper Istvána Ujhelyija niso povezane z mnenjem ali glasom, ki bi ga ta poslanec izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta, zato ne velja absolutna imuniteta v smislu člena 8 Protokola št. 7;

| 1. | se odloči, da odvzame imuniteto Istvánu Ujhelyiju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznima organoma na Madžarskem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrman in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/207 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/207

---

P8_TA(2016)0324

Zahteva za zaščito privilegijev in imunitete Rosaria Crocette

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o zahtevi za zaščito privilegijev in imunitete Rosaria Crocette (2016/2015(IMM))

(2018/C 204/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve Rosaria Crocette z dne 7. januarja 2016, razglašene na plenarnem zasedanju 21. januarja 2016, za zaščito njegovih privilegijev in imunitete v zvezi s kazenskim postopkom pred tretjim kazenskim senatom sodišča v Palermu v Italiji (RGNR št. 20445/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve Rosaria Crocette z dne 7. januarja 2016, razglašene na plenarnem zasedanju 21. januarja 2016, za zaščito njegovih privilegijev in imunitete v zvezi s kazenskim postopkom pred tretjim kazenskim senatom sodišča v Palermu v Italiji (RGNR št. 20445/2012),

| — | po zagovoru Rosaria Crocette v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Rosaria Crocette v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 595 italijanskega kazenskega zakonika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 595 italijanskega kazenskega zakonika,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 7 in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 7 in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0230/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0230/2016),

| A. | ker je nekdanji poslanec Evropskega parlamenta Rosario Crocetta zahteval zaščito svoje poslanske imunitete v zvezi s kazenskim postopkom v teku pred tretjim kazenskim senatom sodišča v Palermu; ker naj bi bil Rosario Crocetta po navedbah iz uradnega obvestila državnega tožilstva domnevno kriv obrekovanja, ki je po členu 595 italijanskega kazenskega zakonika kaznivo; |
| --- | --- |

A.

ker je nekdanji poslanec Evropskega parlamenta Rosario Crocetta zahteval zaščito svoje poslanske imunitete v zvezi s kazenskim postopkom v teku pred tretjim kazenskim senatom sodišča v Palermu; ker naj bi bil Rosario Crocetta po navedbah iz uradnega obvestila državnega tožilstva domnevno kriv obrekovanja, ki je po členu 595 italijanskega kazenskega zakonika kaznivo;

| B. | ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi izraženega mnenja ali oddanega glasu pri opravljanju svojih dolžnosti; ker je torej treba tako imuniteto šteti za absolutno imuniteto, ki nasprotuje vsakemu sodnemu postopku zaradi izraženega mnenja ali glasu, podanega pri opravljanju poslanskih funkcij, saj varuje svobodo izražanja in neodvisnost evropskih poslancev (2); |
| --- | --- |

B.

ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi izraženega mnenja ali oddanega glasu pri opravljanju svojih dolžnosti; ker je torej treba tako imuniteto šteti za absolutno imuniteto, ki nasprotuje vsakemu sodnemu postopku zaradi izraženega mnenja ali glasu, podanega pri opravljanju poslanskih funkcij, saj varuje svobodo izražanja in neodvisnost evropskih poslancev (2);

| C. | ker je Sodišče razsodilo, da mora evropski poslanec mnenje, da bi zanj veljala imuniteta, izraziti pri opravljanju svojih dolžnosti, s čimer se zahteva povezava med izraženim mnenjem in parlamentarnimi dolžnostmi; ker mora biti ta povezava neposredna in očitna (3); |
| --- | --- |

C.

ker je Sodišče razsodilo, da mora evropski poslanec mnenje, da bi zanj veljala imuniteta, izraziti pri opravljanju svojih dolžnosti, s čimer se zahteva povezava med izraženim mnenjem in parlamentarnimi dolžnostmi; ker mora biti ta povezava neposredna in očitna (3);

| D. | ker je bil Rosario Crocetta v času spornih izjav poslanec Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

D.

ker je bil Rosario Crocetta v času spornih izjav poslanec Evropskega parlamenta;

| E. | ker parlamentarno delo Rosaria Crocette kaže, da je bil vedno zelo dejaven v boju proti organiziranemu kriminalu in njegovemu vplivu na Unijo in njene države članice; ker se je posvečal tudi vplivu sistematične korupcije na politiko in gospodarstvo, zlasti v zvezi z javnimi naročili na področju okoljske politike; |
| --- | --- |

E.

ker parlamentarno delo Rosaria Crocette kaže, da je bil vedno zelo dejaven v boju proti organiziranemu kriminalu in njegovemu vplivu na Unijo in njene države članice; ker se je posvečal tudi vplivu sistematične korupcije na politiko in gospodarstvo, zlasti v zvezi z javnimi naročili na področju okoljske politike;

| F. | ker dejstva primera, ki izhajajo iz listin, danih na voljo Odboru za pravne zadeve, in iz zaslišanja pred tem odborom kažejo, da so izjave Rosaria Crocette neposredno in očitno povezane z njegovimi parlamentarnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

F.

ker dejstva primera, ki izhajajo iz listin, danih na voljo Odboru za pravne zadeve, in iz zaslišanja pred tem odborom kažejo, da so izjave Rosaria Crocette neposredno in očitno povezane z njegovimi parlamentarnimi dejavnostmi;

| G. | ker je zato mogoče šteti, da je Rosario Crocetta ravnal v okviru svoje dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

G.

ker je zato mogoče šteti, da je Rosario Crocetta ravnal v okviru svoje dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta;

| 1. | se odloči, da zaščiti privilegije in imuniteto Rosaria Crocette; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznim organom Italijanske republike in Rosariu Crocetti. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.)

(2)  Zgoraj navedeni združeni zadevi C-200/07 in C-201/07 Marra, točka 27.

(3)  Zgoraj navedena zadeva C-163/10 Patriciello, točki 33 in 35.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/209 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/209

---

P8_TA(2016)0325

Zahteva za odvzem imunitete Sotiriosu Zarianopoulosu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Sotirios Zarianopoulosu (2016/2083(IMM))

(2018/C 204/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Sotiriosu Zarianopoulosu, ki jo je dne 28. marca 2016 posredoval državni tožilec pri grškem vrhovnem sodišču v zvezi s kazenskim postopkom, ki ga želi začeti državni tožilec v Solunu (zadeva ABM A2015/1606), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju dne 27. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Sotiriosu Zarianopoulosu, ki jo je dne 28. marca 2016 posredoval državni tožilec pri grškem vrhovnem sodišču v zvezi s kazenskim postopkom, ki ga želi začeti državni tožilec v Solunu (zadeva ABM A2015/1606), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju dne 27. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Sotirios Zarianopoulos odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Pravilnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Sotirios Zarianopoulos odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Pravilnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju 62. člena Ustave Helenske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 62. člena Ustave Helenske republike,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0233/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0233/2016),

| A. | ker je državni tožilec pri grškem vrhovnem sodišču zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Sotiriosu Zarianopoulosu v zvezi s postopkom za ugotavljanje domnevne kršitve; |
| --- | --- |

A.

ker je državni tožilec pri grškem vrhovnem sodišču zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Sotiriosu Zarianopoulosu v zvezi s postopkom za ugotavljanje domnevne kršitve;

| B. | ker v skladu s členom 9 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s členom 9 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| C. | ker se v skladu z 62. členom ustave Helenske republike proti poslancem v času njihovega mandata ne sme začeti kazenskega postopka, jim odvzeti prostosti, jih zapreti ali drugače zadržati brez dovoljenja poslanske zbornice; |
| --- | --- |

C.

ker se v skladu z 62. členom ustave Helenske republike proti poslancem v času njihovega mandata ne sme začeti kazenskega postopka, jim odvzeti prostosti, jih zapreti ali drugače zadržati brez dovoljenja poslanske zbornice;

| D. | ker grški organi nameravajo začeti kazenski postopek zoper Sotiriosa Zarianopoulosa zaradi neizpolnjevanja pravnih obveznosti na seji; |
| --- | --- |

D.

ker grški organi nameravajo začeti kazenski postopek zoper Sotiriosa Zarianopoulosa zaradi neizpolnjevanja pravnih obveznosti na seji;

| E. | ker se predvideni kazenski postopek nanaša na domnevno nezakonito izdajanje dovoljenj občinskega sveta mesta Solun leta 2011 za uporabo javnih zemljišč za namen postavitve teras na površinah za pešce in ker poteka kazenski postopek proti Sotiriosu Zarianopoulosu kot nekdanjem članu tega občinskega sveta; |
| --- | --- |

E.

ker se predvideni kazenski postopek nanaša na domnevno nezakonito izdajanje dovoljenj občinskega sveta mesta Solun leta 2011 za uporabo javnih zemljišč za namen postavitve teras na površinah za pešce in ker poteka kazenski postopek proti Sotiriosu Zarianopoulosu kot nekdanjem članu tega občinskega sveta;

| F. | ker je očitno, da kazenski postopek ni povezan s statusom Sotiriosa Zarianopoulosa kot poslanca Evropskega parlamenta, temveč z njegovim predhodnim mandatom člana občinskega sveta mesta Solun; |
| --- | --- |

F.

ker je očitno, da kazenski postopek ni povezan s statusom Sotiriosa Zarianopoulosa kot poslanca Evropskega parlamenta, temveč z njegovim predhodnim mandatom člana občinskega sveta mesta Solun;

| G. | ker se predvideni kazenski postopek ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

G.

ker se predvideni kazenski postopek ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| H. | ker ni razlogov za domnevo, da bi se z nadaljevanjem predvidenega postopka želelo škodovati politični dejavnosti poslanca („fumus persecutionis“), še zlasti, ker kazenski postopek poteka proti vsem članom takratnega mestnega sveta; |
| --- | --- |

H.

ker ni razlogov za domnevo, da bi se z nadaljevanjem predvidenega postopka želelo škodovati politični dejavnosti poslanca („fumus persecutionis“), še zlasti, ker kazenski postopek poteka proti vsem članom takratnega mestnega sveta;

| 1. | se odloči, da odvzame imuniteto Sotiriosu Zarianopoulosu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje grškim organom. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrman in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

Četrtek, 15. september 2016

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/211 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/211

---

P8_TA(2016)0362

Sprejetje sprememb k predlogu Komisije (razlaga člena 61(2) Poslovnika)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o sprejetju sprememb k predlogu Komisije (razlaga člena 61(2) Poslovnika (2016/2218(REG))

(2018/C 204/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednice Odbora za ustavne zadeve z dne 13. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednice Odbora za ustavne zadeve z dne 13. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju člena 226 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 226 Poslovnika,

| 1. | sklene, da se členu 61(2) Poslovnika doda naslednja razlaga:
  „Parlamentu nič ne preprečuje, da sklene imeti, po potrebi, zaključno razpravo po poročilu pristojnega odbora, kateremu je bila zadeva vrnjena.“ |
| --- | --- |

1.

„Parlamentu nič ne preprečuje, da sklene imeti, po potrebi, zaključno razpravo po poročilu pristojnega odbora, kateremu je bila zadeva vrnjena.“

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 13. september 2016

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/212 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/212

---

P8_TA(2016)0326

Sporazum med EU in Kitajsko, povezan s pristopom Hrvaške ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (15561/2015 – C8-0158/2016 – 2015/0298(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 204/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15561/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15561/2015),

| — | ob upoštevanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (15562/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (15562/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim odstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0158/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim odstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0158/2016),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0231/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0231/2016),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/213 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/213

---

P8_TA(2016)0327

Sporazum med EU in Urugvajem, povezan s pristopom Hrvaške ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Vzhodno republiko Urugvaj v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (06870/2016 – C8-0235/2016 – 2016/0058(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 204/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06870/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06870/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Vzhodno republiko Urugvaj v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (06871/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Vzhodno republiko Urugvaj v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (06871/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0235/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0235/2016),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0241/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0241/2016),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Vzhodne republike Urugvaj. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/214 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/214

---

P8_TA(2016)0328

Imenovanje člana Računskega sodišča – Lazaros Stavrou Lazarou

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o imenovanju Lazarosa Stavrouja Lazarouja za člana Računskega sodišča (C8-0190/2016 – 2016/0807(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 204/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C8-0190/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C8-0190/2016),

| — | ob upoštevanju člena 121 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0258/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0258/2016),

| A. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 5. septembra 2016 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 5. septembra 2016 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Lazarosa Stavrouja Lazarouja imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/215 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/215

---

P8_TA(2016)0329

Imenovanje člana Računskega sodišča – João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o imenovanju Joãa Alexandra Tavaresa Gonçalvesa de Figueireda za člana Računskega sodišča (C8-0260/2016 – 2016/0809(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 204/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0260/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0260/2016),

| — | ob upoštevanju člena 121 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0259/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0259/2016),

| A. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 5. septembra 2016 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 5. septembra 2016 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Joãa Alexandra Tavaresa Gonçalvesa de Figueireda imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/216 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/216

---

P8_TA(2016)0330

Imenovanje člana Računskega sodišča – Leo Brincat

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o imenovanju Lea Brincata za člana Računskega sodišča (C8-0185/2016 – 2016/0806(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 204/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C8-0185/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C8-0185/2016),

| — | ob upoštevanju člena 121 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0257/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0257/2016),

| A. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 5. septembra 2016 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 5. septembra 2016 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča;

| 1. | ne odobri predloga Sveta, da se Lea Brincata imenuje za člana Računskega sodišča, in poziva Svet, naj umakne ta predlog ter Parlamentu predstavi novega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/217 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/217

---

P8_TA(2016)0331

Statistika o zunanji trgovini z državami nečlanicami (delegirana in izvedbena pooblastila) ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 471/2009 o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s podelitvijo delegiranih in izvedbenih pooblastil Komisiji za sprejetje nekaterih ukrepov (08536/1/2016 – C8-0226/2016 – 2013/0279(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2018/C 204/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (08536/1/2016 – C8-0226/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (08536/1/2016 – C8-0226/2016),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0579), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0579),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za mednarodno trgovino (A8-0240/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za mednarodno trgovino (A8-0240/2016),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko se preveri, ali so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Sprejeta besedila, 12.3.2014, P7_TA(2014)0226.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/218 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/218

---

P8_TA(2016)0332

Statistika cen zemeljskega plina in električne energije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki cen zemeljskega plina in električne energije in o razveljavitvi Direktive 2008/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku Skupnosti za večjo preglednost cen plina in električne energije, ki se zaračunavajo industrijskim končnim uporabnikom (COM(2015)0496 – C8-0357/2015 – 2015/0239(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 204/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0496), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0496),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0357/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0357/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. junija 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. junija 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0184/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0184/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2015)0239

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki cen zemeljskega plina in električne energije in o razveljavitvi Direktive 2008/92/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/1952.)

---

Sreda, 14. september 2016

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/219 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/219

---

P8_TA(2016)0339

Protokol k Sporazumu med EU in Švico o prostem pretoku oseb (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb glede sodelovanja Republike Hrvaške kot pogodbenice Sporazuma po njenem pristopu k Evropski uniji (14381/2013 – C8-0120/2016 – 2013/0321(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 204/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14381/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14381/2013),

| — | ob upoštevanju Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb glede sodelovanja Republike Hrvaške kot pogodbenice po njenem pristopu k Evropski uniji (14382/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb glede sodelovanja Republike Hrvaške kot pogodbenice po njenem pristopu k Evropski uniji (14382/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za soglasje, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217, točko (a) člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0120/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za soglasje, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217, točko (a) člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0120/2016),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0216/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0216/2016),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/220 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/220

---

P8_TA(2016)0340

Tristranski socialni vrh za rast in zaposlovanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o Tristranskem socialnem vrhu za rast in zaposlovanje in razveljavitvi Sklepa 2003/174/ES (05820/2014 – C8-0164/2016 – 2013/0361(APP))

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

(2018/C 204/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05820/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05820/2014),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0164/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0164/2016),

| — | ob upoštevanju svoje prehodne resolucije z dne 15. aprila 2014 o predlogu sklepa Sveta o Tristranskem socialnem vrhu za rast in zaposlovanje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje prehodne resolucije z dne 15. aprila 2014 o predlogu sklepa Sveta o Tristranskem socialnem vrhu za rast in zaposlovanje (1),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0252/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0252/2016),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0377.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/221 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/221

---

P8_TA(2016)0341

Tehnični predpisi za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, spremembi Direktive 2009/100/ES in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES (07532/2/2016 – C8-0227/2016 – 2013/0302(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2018/C 204/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (07532/2/2016 – C8-0227/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (07532/2/2016 – C8-0227/2016),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2014 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. januarja 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. januarja 2014 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0622), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0622),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem za drugo obravnavo (A8-0256/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem za drugo obravnavo (A8-0256/2016),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 177, 11.6.2014, str. 58.

(2)  UL C 126, 26.4.2014, str. 48.

(3)  Sprejeta besedila, 15.4.2014, P7_TA(2014)0343.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/222 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/222

---

P8_TA(2016)0342

Gospodarsko partnerstvo med EU in državami Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC), ki izvajajo SGP ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC), ki izvajajo SGP, na drugi strani (10107/2016 – C8-0243/2016 – 2016/0005(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 204/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10107/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10107/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Južnoafriške razvojne skupnosti, ki izvajajo SGP, na drugi strani (05730/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Južnoafriške razvojne skupnosti, ki izvajajo SGP, na drugi strani (05730/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207(3) in (4) ter 209(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0243/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207(3) in (4) ter 209(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0243/2016),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A8-0242/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A8-0242/2016),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in držav Južnoafriške razvojne skupnosti, ki izvajajo SGP (Bocvana, Lesoto, Mozambik, Namibija, Južna Afrika in Svazi). |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/223 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/223

---

P8_TA(2016)0347

Nasprotovanje delegiranemu aktu: dokumenti s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2016 o delegirani uredbi Komisije z dne 30. junija 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1286/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih (PRIIP) z določitvijo regulativnih tehničnih standardov glede prikaza, vsebine, pregleda in revizije dokumentov s ključnimi informacijami ter pogojev za izpolnitev zahteve po posredovanju takih dokumentov (C(2016)03999 – 2016/2816(DEA))

(2018/C 204/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2016)03999) („delegirana uredba“) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2016)03999) („delegirana uredba“)

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1286/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. novembra 2014 o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih (PRIIP), zlasti členov 8(5), 10(2) in 13(5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1286/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. novembra 2014 o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih (PRIIP), zlasti členov 8(5), 10(2) in 13(5),

| — | ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES, Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES ter Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES, Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES ter Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES,

| — | ob upoštevanju osnutka regulativnega tehničnega standarda, ki ga je 6. aprila 2016 v skladu s členoma 10 in 56 uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 predložil Skupni odbor evropskih nadzornih organov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka regulativnega tehničnega standarda, ki ga je 6. aprila 2016 v skladu s členoma 10 in 56 uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 predložil Skupni odbor evropskih nadzornih organov,

| — | ob upoštevanju pisma, ki je bilo najavljeno Komisiji in ki ji ga je poslal predsednik Odbora za ekonomske in monetarne zadeve 30. junija 2016, ter pisma, ki ga je predsednik Odbora za ekonomske in monetarne zadeve poslal 12. julija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma, ki je bilo najavljeno Komisiji in ki ji ga je poslal predsednik Odbora za ekonomske in monetarne zadeve 30. junija 2016, ter pisma, ki ga je predsednik Odbora za ekonomske in monetarne zadeve poslal 12. julija 2016,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 105(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(3) Poslovnika,

| A. | ker je bistveno, da so informacije za potrošnike o naložbenih produktih primerljive, da bi tako spodbujali enake konkurenčne pogoje na trgu ne glede na to, katere vrste finančnih posrednikov jih pripravljajo ali tržijo; |
| --- | --- |

A.

ker je bistveno, da so informacije za potrošnike o naložbenih produktih primerljive, da bi tako spodbujali enake konkurenčne pogoje na trgu ne glede na to, katere vrste finančnih posrednikov jih pripravljajo ali tržijo;

| B. | ker bi bilo za vlagatelje zavajajoče, če bi pri izračunu kategorizacije tveganj za zavarovalne produkte izpustili kreditno tveganje; |
| --- | --- |

B.

ker bi bilo za vlagatelje zavajajoče, če bi pri izračunu kategorizacije tveganj za zavarovalne produkte izpustili kreditno tveganje;

| C. | ker je treba obravnavo produktov, ki ponujajo več možnosti, še pojasniti, zlasti glede na izrecno izvzetje, ki je bilo v skladu z Uredbo (EU) št. 1286/2014 odobreno za sklade KNPVP; |
| --- | --- |

C.

ker je treba obravnavo produktov, ki ponujajo več možnosti, še pojasniti, zlasti glede na izrecno izvzetje, ki je bilo v skladu z Uredbo (EU) št. 1286/2014 odobreno za sklade KNPVP;

| D. | ker delegirani akt, ki ga je sprejela Komisija, vsebuje napake v metodologiji, uporabljeni za izračun scenarijev prihodnje uspešnosti, zato ne izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 1286/2014 o zagotavljanju informacij, ki so točne, poštene in jasne ter ne zavajajo, zlasti pa pri nekaterih PRIIP niti v negativnem scenariju niti pri produktih, ki v priporočenem najkrajšem obdobju razpolaganja redno vodijo v izgube, ne pokaže, da vlagatelji lahko izgubijo denar; |
| --- | --- |

D.

ker delegirani akt, ki ga je sprejela Komisija, vsebuje napake v metodologiji, uporabljeni za izračun scenarijev prihodnje uspešnosti, zato ne izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 1286/2014 o zagotavljanju informacij, ki so točne, poštene in jasne ter ne zavajajo, zlasti pa pri nekaterih PRIIP niti v negativnem scenariju niti pri produktih, ki v priporočenem najkrajšem obdobju razpolaganja redno vodijo v izgube, ne pokaže, da vlagatelji lahko izgubijo denar;

| E. | ker zaradi pomanjkanja natančnih navodil v delegirani uredbi v zvezi z opozorilom glede kompleksnosti in težke razumljivosti obstaja resno tveganje, da bo izvajanje tega elementa v dokumentu s ključnimi informacijami na celotnem enotnem trgu neusklajeno; |
| --- | --- |

E.

ker zaradi pomanjkanja natančnih navodil v delegirani uredbi v zvezi z opozorilom glede kompleksnosti in težke razumljivosti obstaja resno tveganje, da bo izvajanje tega elementa v dokumentu s ključnimi informacijami na celotnem enotnem trgu neusklajeno;

| F. | ker je Parlament še vedno mnenja, da bi bilo treba z dodatnim mandatom za uvedbo regulativnih tehničnih standardov predpisati, kdaj naj se uporabi opozorilo glede kompleksnosti in težke razumljivosti; |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament še vedno mnenja, da bi bilo treba z dodatnim mandatom za uvedbo regulativnih tehničnih standardov predpisati, kdaj naj se uporabi opozorilo glede kompleksnosti in težke razumljivosti;

| G. | ker brez teh sprememb obstaja tveganje, da bodo pravila v delegirani uredbi v nasprotju z duhom in namenom zakonodaje, ki je ta, da bi zagotovili jasne, primerljive, razumljive in nezavajajoče informacije o PRIIP za male vlagatelje; |
| --- | --- |

G.

ker brez teh sprememb obstaja tveganje, da bodo pravila v delegirani uredbi v nasprotju z duhom in namenom zakonodaje, ki je ta, da bi zagotovili jasne, primerljive, razumljive in nezavajajoče informacije o PRIIP za male vlagatelje;

| H. | ker v pismu z dne 30. junija 2016, ki ga je Komisiji poslal predsednik Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, pogajalska skupina Parlamenta Komisijo zaprosila, naj oceni, ali bi bilo treba odložiti izvajanje Uredbe (EU) št. 1286/2014; |
| --- | --- |

H.

ker v pismu z dne 30. junija 2016, ki ga je Komisiji poslal predsednik Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, pogajalska skupina Parlamenta Komisijo zaprosila, naj oceni, ali bi bilo treba odložiti izvajanje Uredbe (EU) št. 1286/2014;

| 1. | nasprotuje delegirani uredbi Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku naj to resolucijo posreduje Komisiji in jo obvesti, da delegirana uredba ne more začeti veljati; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj predloži nov delegirani akt, ki bo upošteval zgornje pomisleke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj razmisli o predlogu, s katerim bi odložili začetek uporabe Uredbe (EU) št. 1286/2014, ne da bi spremenili katero koli določbo prve ravni, in zagotovili nemoteno izvajanje zahtev iz te uredbe in iz delegirane uredbe ter preprečili, da bi se izvajanje prve ravni začelo še pred začetkom veljavnosti regulativnih tehničnih standardov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

---

Četrtek, 15. september 2016

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/225 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/225

---

P8_TA(2016)0348

Imenovanje novega Komisarja

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o potrditvi imenovanja Juliana Kinga za člana Komisije (C8-0339/2016 – 2016/0812(NLE))

(2018/C 204/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 246(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 246(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju točke 6 Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju točke 6 Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1),

| — | ob upoštevanju odstopa Jonathan Hilla z mesta člana Komisije dne 25. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstopa Jonathan Hilla z mesta člana Komisije dne 25. junija 2016,

| — | ob upoštevanju pisma Sveta z dne 15. julija 2016, s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom o odločitvi, ki bo sprejeta v skupnem soglasju s predsednikom Komisije, o imenovanju Juliana Kinga za člana Komisije (C8-0339/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Sveta z dne 15. julija 2016, s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom o odločitvi, ki bo sprejeta v skupnem soglasju s predsednikom Komisije, o imenovanju Juliana Kinga za člana Komisije (C8-0339/2016),

| — | ob upoštevanju zaslišanja Juliana Kinga 12. septembra 2016, ki ga je vodil Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ter izjave o oceni, ki je bila pripravljena po zaslišanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaslišanja Juliana Kinga 12. septembra 2016, ki ga je vodil Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ter izjave o oceni, ki je bila pripravljena po zaslišanju,

| — | ob upoštevanju člena 118 in Priloge XVI Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 118 in Priloge XVI Poslovnika,

| 1. | potrjuje imenovanje Juliana Kinga za člana Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/226 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/226

---

P8_TA(2016)0352

Potna listina za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski potni listini za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (COM(2015)0668 – C8-0405/2015 – 2015/0306(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 204/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0668), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0668),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 79(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0405/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 79(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0405/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0201/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0201/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2015)03060210

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. septembra 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi evropske potne listine za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav in razveljavitvi Priporočila Sveta z dne 30. novembra 1994

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/1953.)

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/227 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/227

---

P8_TA(2016)0353

Prospekt, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 15. septembra 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (COM(2015)0583 – C8-0375/2015 – 2015/0268(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

(2018/C 204/41)

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 61(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A8-0238/2016).

(*1)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke
   (2),

po posvetovanju z
  Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ta uredba predstavlja pomemben korak k vzpostavitvi unije kapitalskih trgov iz Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 30. septembra 2015 z naslovom Akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov. Cilj unije kapitalskih trgov je podjetjem omogočiti dostop do bolj raznolikih virov kapitala kjer koli v Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Unija), zagotoviti učinkovitejše delovanje trgov ter vlagateljem in varčevalcem ponuditi priložnosti za učinkovitejše vlaganje denarja, da se poveča rast in ustvarijo delovna mesta. |
| --- | --- |

(1)

Ta uredba predstavlja pomemben korak k vzpostavitvi unije kapitalskih trgov iz Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 30. septembra 2015 z naslovom Akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov. Cilj unije kapitalskih trgov je podjetjem omogočiti dostop do bolj raznolikih virov kapitala kjer koli v Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Unija), zagotoviti učinkovitejše delovanje trgov ter vlagateljem in varčevalcem ponuditi priložnosti za učinkovitejše vlaganje denarja, da se poveča rast in ustvarijo delovna mesta.

| (2) | Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa usklajena načela in pravila o pripravi, odobritvi in objavi prospekta ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu. Navedeno direktivo bi bilo treba zaradi razvoja dogodkov v zakonodaji in na trgu od začetka njene veljavnosti nadomestiti. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa usklajena načela in pravila o pripravi, odobritvi in objavi prospekta ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu. Navedeno direktivo bi bilo treba zaradi razvoja dogodkov v zakonodaji in na trgu od začetka njene veljavnosti nadomestiti.

| (3) | Razkritje informacij v primeru javnih ponudb ali sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu je ključnega pomena za zaščito vlagateljev, saj odpravlja neusklajenost informacij med vlagatelji in izdajatelji. Z uskladitvijo tega razkritja je omogočena vzpostavitev mehanizma enotnega dovoljenja za čezmejno uporabo, ki prispeva k učinkovitemu delovanju notranjega trga za širok nabor vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(3)

Razkritje informacij v primeru javnih ponudb ali sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu je ključnega pomena za zaščito vlagateljev, saj odpravlja neusklajenost informacij med vlagatelji in izdajatelji. Z uskladitvijo tega razkritja je omogočena vzpostavitev mehanizma enotnega dovoljenja za čezmejno uporabo, ki prispeva k učinkovitemu delovanju notranjega trga za širok nabor vrednostnih papirjev.

| (4) | Različni pristopi bi privedli do razdrobljenosti notranjega trga, saj bi za izdajatelje, ponudnike in osebe, ki prosijo za sprejem v trgovanje, v različnih državah članicah veljala različna pravila in prospektov, odobrenih v eni državi članici, morda ne bi bilo mogoče uporabljati v drugih državah članicah. Brez usklajenega okvira, ki zagotavlja enotno razkritje in učinek dovoljenja za čezmejno uporabo v Uniji, bi razlike v zakonodajah držav članic verjetno ovirale nemoteno delovanje notranjega trga vrednostnih papirjev. Zato je za zagotovitev ustreznega delovanja notranjega trga in izboljšanje pogojev njegovega delovanja, zlasti kar zadeva kapitalske trge, ter zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov in vlagateljev primerno določiti regulativni okvir za prospekte na ravni Unije. |
| --- | --- |

(4)

Različni pristopi bi privedli do razdrobljenosti notranjega trga, saj bi za izdajatelje, ponudnike in osebe, ki prosijo za sprejem v trgovanje, v različnih državah članicah veljala različna pravila in prospektov, odobrenih v eni državi članici, morda ne bi bilo mogoče uporabljati v drugih državah članicah. Brez usklajenega okvira, ki zagotavlja enotno razkritje in učinek dovoljenja za čezmejno uporabo v Uniji, bi razlike v zakonodajah držav članic verjetno ovirale nemoteno delovanje notranjega trga vrednostnih papirjev. Zato je za zagotovitev ustreznega delovanja notranjega trga in izboljšanje pogojev njegovega delovanja, zlasti kar zadeva kapitalske trge, ter zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov in vlagateljev primerno določiti regulativni okvir za prospekte na ravni Unije.

| (5) | Primerno in nujno je, da imajo pravila o razkritju pri javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu zakonodajno obliko uredbe, s čimer se zagotovi, da se bodo določbe, ki neposredno nalagajo obveznosti osebam, ki sodelujejo pri javni ponudbi in sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu, enotno uporabljale po vsej Uniji. Ker pravni okvir za določbe o prospektih nujno vključuje ukrepe, ki podrobno opredeljujejo zahteve o vseh različnih vidikih prospekta, lahko že majhna razhajanja v izbranem pristopu v zvezi z enim od teh vidikov predstavljajo znatne ovire za čezmejne ponudbe vrednostnih papirjev, večkratne kotacije na reguliranih trgih in pravila EU o varstvu potrošnikov. Zato bi morala uporaba uredbe, ki velja neposredno, zaradi česar nacionalna zakonodaja ni potrebna, omejiti možnost, da bi bili na nacionalni ravni sprejeti različni ukrepi, zagotoviti enoten pristop in večjo pravno varnost ter preprečiti pojav znatnih ovir pri čezmejnih ponudbah in večkratnih kotacijah. Uporaba uredbe bo okrepila tudi zaupanje v preglednost trgov v Uniji ter zmanjšala regulativno zapletenost, pa tudi stroške iskanja in zagotavljanja skladnosti za podjetja. |
| --- | --- |

(5)

Primerno in nujno je, da imajo pravila o razkritju pri javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu zakonodajno obliko uredbe, s čimer se zagotovi, da se bodo določbe, ki neposredno nalagajo obveznosti osebam, ki sodelujejo pri javni ponudbi in sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu, enotno uporabljale po vsej Uniji. Ker pravni okvir za določbe o prospektih nujno vključuje ukrepe, ki podrobno opredeljujejo zahteve o vseh različnih vidikih prospekta, lahko že majhna razhajanja v izbranem pristopu v zvezi z enim od teh vidikov predstavljajo znatne ovire za čezmejne ponudbe vrednostnih papirjev, večkratne kotacije na reguliranih trgih in pravila EU o varstvu potrošnikov. Zato bi morala uporaba uredbe, ki velja neposredno, zaradi česar nacionalna zakonodaja ni potrebna, omejiti možnost, da bi bili na nacionalni ravni sprejeti različni ukrepi, zagotoviti enoten pristop in večjo pravno varnost ter preprečiti pojav znatnih ovir pri čezmejnih ponudbah in večkratnih kotacijah. Uporaba uredbe bo okrepila tudi zaupanje v preglednost trgov v Uniji ter zmanjšala regulativno zapletenost, pa tudi stroške iskanja in zagotavljanja skladnosti za podjetja.

| (6) | Ocena Direktive 2010/73/EU
  Evropskega parlamenta in Sveta
   (5) je pokazala, da nekatere spremembe, uvedene z navedeno direktivo, niso izpolnile prvotnih ciljev in da so nadaljnje spremembe ureditve za prospekte v Uniji potrebne, da se poenostavi in izboljša njena uporaba, poveča njena učinkovitost ter okrepi mednarodna konkurenčnost Unije, kar bi prispevalo k zmanjšanju upravnih bremen. |
| --- | --- |

(6)

Ocena Direktive 2010/73/EU
  Evropskega parlamenta in Sveta
   (5) je pokazala, da nekatere spremembe, uvedene z navedeno direktivo, niso izpolnile prvotnih ciljev in da so nadaljnje spremembe ureditve za prospekte v Uniji potrebne, da se poenostavi in izboljša njena uporaba, poveča njena učinkovitost ter okrepi mednarodna konkurenčnost Unije, kar bi prispevalo k zmanjšanju upravnih bremen.

| (7) | Cilj te uredbe je zagotoviti zaščito vlagateljev in tržno učinkovitost ter okrepiti enotni trg kapitala. Poleg pravil vodenja poslov je za zaščito vlagateljev pomembna tudi zagotovitev informacij, ki so glede na naravo izdajatelja in vrednostnih papirjev potrebne, da se vlagateljem omogoči sprejetje informirane odločitve o naložbi. Poleg tega so take informacije učinkovito sredstvo za povečanje zaupanja v vrednostne papirje, saj prispevajo k pravilnemu delovanju in razvoju trgov vrednostnih papirjev. Ustrezen način zagotavljanja teh informacij je objava prospekta. |
| --- | --- |

(7)

Cilj te uredbe je zagotoviti zaščito vlagateljev in tržno učinkovitost ter okrepiti enotni trg kapitala. Poleg pravil vodenja poslov je za zaščito vlagateljev pomembna tudi zagotovitev informacij, ki so glede na naravo izdajatelja in vrednostnih papirjev potrebne, da se vlagateljem omogoči sprejetje informirane odločitve o naložbi. Poleg tega so take informacije učinkovito sredstvo za povečanje zaupanja v vrednostne papirje, saj prispevajo k pravilnemu delovanju in razvoju trgov vrednostnih papirjev. Ustrezen način zagotavljanja teh informacij je objava prospekta.

| (8) | Zahteve po razkritju iz te uredbe ne preprečujejo državi članici, pristojnemu organu ali borzi, da na podlagi svojih pravil uvede druge posebne zahteve za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu (predvsem glede korporativnega upravljanja). Take zahteve ne smejo neposredno ali posredno omejevati priprave, vsebine in razširjanja prospekta, ki ga odobri pristojni organ. |
| --- | --- |

(8)

Zahteve po razkritju iz te uredbe ne preprečujejo državi članici, pristojnemu organu ali borzi, da na podlagi svojih pravil uvede druge posebne zahteve za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu (predvsem glede korporativnega upravljanja). Take zahteve ne smejo neposredno ali posredno omejevati priprave, vsebine in razširjanja prospekta, ki ga odobri pristojni organ.

| (9) | Nelastniški vrednostni papirji, ki jih izda država članica ali eden od regionalnih ali lokalnih organov države članice, javne mednarodne organizacije, katerih članica je ena ali več držav članic, Evropska centralna banka ali centralne banke držav članic, ne bi smeli biti zajeti s to uredbo, zato ta uredba ne bi smela vplivati nanje. |
| --- | --- |

(9)

Nelastniški vrednostni papirji, ki jih izda država članica ali eden od regionalnih ali lokalnih organov države članice, javne mednarodne organizacije, katerih članica je ena ali več držav članic, Evropska centralna banka ali centralne banke držav članic, ne bi smeli biti zajeti s to uredbo, zato ta uredba ne bi smela vplivati nanje.

| (10) | Področje uporabe zahteve glede prospekta bi moralo zajemati javno ponudbo ali sprejem lastniških in tudi nelastniških vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranih trgih, da se zagotovi zaščita vlagateljev. Nekateri vrednostni papirji, zajeti v tej uredbi, dajejo imetniku pravico do nakupa prenosljivih vrednostnih papirjev ali prejemanja denarnih sredstev s takojšnjim plačilom v gotovini, ki se določi glede na druge instrumente, predvsem prenosljive vrednostne papirje, valute, obrestne mere ali donose, blago ali druge indekse ali merila. Ta uredba zajema zlasti nakupne bone, krite nakupne bone, certifikate, potrdila o deponiranju in konvertibilne menice, kot so vrednostni papirji, ki se lahko pretvorijo na zahtevo vlagatelja. |
| --- | --- |

(10)

Področje uporabe zahteve glede prospekta bi moralo zajemati javno ponudbo ali sprejem lastniških in tudi nelastniških vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranih trgih, da se zagotovi zaščita vlagateljev. Nekateri vrednostni papirji, zajeti v tej uredbi, dajejo imetniku pravico do nakupa prenosljivih vrednostnih papirjev ali prejemanja denarnih sredstev s takojšnjim plačilom v gotovini, ki se določi glede na druge instrumente, predvsem prenosljive vrednostne papirje, valute, obrestne mere ali donose, blago ali druge indekse ali merila. Ta uredba zajema zlasti nakupne bone, krite nakupne bone, certifikate, potrdila o deponiranju in konvertibilne menice, kot so vrednostni papirji, ki se lahko pretvorijo na zahtevo vlagatelja.

| (11) | Da se zagotovijo odobritev prospekta in pridobitev enotnega dovoljenja za čezmejno uporabo ter nadzor skladnosti s to uredbo, zlasti kar zadeva oglaševalsko dejavnost, je treba za vsak prospekt določiti pristojni organ. Zato bi se morala v tej uredbi jasno določiti najprimernejša matična država članica za odobritev prospekta. |
| --- | --- |

(11)

Da se zagotovijo odobritev prospekta in pridobitev enotnega dovoljenja za čezmejno uporabo ter nadzor skladnosti s to uredbo, zlasti kar zadeva oglaševalsko dejavnost, je treba za vsak prospekt določiti pristojni organ. Zato bi se morala v tej uredbi jasno določiti najprimernejša matična država članica za odobritev prospekta.

| (12) | Za javne ponudbe vrednostnih papirjev v 
  skupni
  vrednosti manj kot
  1 000 000
  EUR
  v Uniji
  bo strošek priprave prospekta v skladu s to uredbo verjetno nesorazmeren s predvidenimi prihodki od ponudbe. Zato se zahteva glede priprave prospekta iz te uredbe ne bi smela uporabljati za ponudbe tako majhne vrednosti. Države članice
  zahteve za pripravo prospekta v skladu s to uredbo ne bi smele razširiti na ponudbe vrednostnih papirjev v skupni vrednosti pod tem pragom. Poleg tega bi se morale države članice
  vzdržati
  nalaganja drugih
  zahtev po razkritju na nacionalni ravni, ki bi
  lahko
  nesorazmerno ali nepotrebno bremenile take ponudbe in posledično povečale razdrobljenost notranjega trga.
  Če države članice naložijo take nacionalne zahteve po razkritju, bi morale Komisijo in organ ESMA obvestiti o veljavnih pravilih. |
| --- | --- |

(12)

Za javne ponudbe vrednostnih papirjev v 
  skupni
  vrednosti manj kot
  1 000 000
  EUR
  v Uniji
  bo strošek priprave prospekta v skladu s to uredbo verjetno nesorazmeren s predvidenimi prihodki od ponudbe. Zato se zahteva glede priprave prospekta iz te uredbe ne bi smela uporabljati za ponudbe tako majhne vrednosti. Države članice
  zahteve za pripravo prospekta v skladu s to uredbo ne bi smele razširiti na ponudbe vrednostnih papirjev v skupni vrednosti pod tem pragom. Poleg tega bi se morale države članice
  vzdržati
  nalaganja drugih
  zahtev po razkritju na nacionalni ravni, ki bi
  lahko
  nesorazmerno ali nepotrebno bremenile take ponudbe in posledično povečale razdrobljenost notranjega trga.
  Če države članice naložijo take nacionalne zahteve po razkritju, bi morale Komisijo in organ ESMA obvestiti o veljavnih pravilih.

| (12a) | Komisija bi morala preučiti te nacionalne zahteve po razkritju in rezultate vključiti v svoje delo o množičnem financiranju, pri tem pa upoštevati, da je treba preprečiti razdrobljenost notranjega trga. Pomembno je, da regulativno okolje na ravni Unije podjetjem zagotovi dovolj možnosti za pridobitev kapitala. Zato bi morala Komisija v duhu unije kapitalskih trgov, pa tudi za sprostitev naložb predlagati regulativno pobudo, s katero bi uredila in harmonizirala prakse množičnega financiranja v Uniji. |
| --- | --- |

(12a)

Komisija bi morala preučiti te nacionalne zahteve po razkritju in rezultate vključiti v svoje delo o množičnem financiranju, pri tem pa upoštevati, da je treba preprečiti razdrobljenost notranjega trga. Pomembno je, da regulativno okolje na ravni Unije podjetjem zagotovi dovolj možnosti za pridobitev kapitala. Zato bi morala Komisija v duhu unije kapitalskih trgov, pa tudi za sprostitev naložb predlagati regulativno pobudo, s katero bi uredila in harmonizirala prakse množičnega financiranja v Uniji.

| (13) | Poleg tega bi bilo glede na različne velikosti finančnih trgov v Uniji primerno dati državam članicam možnost, da javne ponudbe vrednostnih papirjev, ki ne presegajo 5 000 000 EUR, izvzamejo iz obveznosti glede prospekta, kot je določena v tej uredbi. Državam članicam bi bilo treba zlasti omogočiti, da v nacionalni zakonodaji same določijo prag med 1 000 000 EUR in 5 000 000 EUR za skupno vrednost ponudbe v Uniji v obdobju 12 mesecev, pod katerim bi moralo veljati to izvzetje
  , pri čemer upoštevajo stopnjo zaščite domačih vlagateljev, ki je po njihovem mnenju ustrezna.
  Države članice bi morale Komisijo in organ ESMA obvestiti o pragu, ki so ga izbrale. Za javne ponudbe glede vrednostnih papirjev v okviru tega izvzetja ne bi smela veljati ureditev za čezmejno uporabo na podlagi te uredbe. Poleg tega bi moralo biti v takšnih ponudbah jasno navedeno, da javna ponudbe ni čezmejne narave in se z njimi ne bi smelo dejavno pridobivati vlagateljev zunaj zadevne države članice. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega bi bilo glede na različne velikosti finančnih trgov v Uniji primerno dati državam članicam možnost, da javne ponudbe vrednostnih papirjev, ki ne presegajo 5 000 000 EUR, izvzamejo iz obveznosti glede prospekta, kot je določena v tej uredbi. Državam članicam bi bilo treba zlasti omogočiti, da v nacionalni zakonodaji same določijo prag med 1 000 000 EUR in 5 000 000 EUR za skupno vrednost ponudbe v Uniji v obdobju 12 mesecev, pod katerim bi moralo veljati to izvzetje
  , pri čemer upoštevajo stopnjo zaščite domačih vlagateljev, ki je po njihovem mnenju ustrezna.
  Države članice bi morale Komisijo in organ ESMA obvestiti o pragu, ki so ga izbrale. Za javne ponudbe glede vrednostnih papirjev v okviru tega izvzetja ne bi smela veljati ureditev za čezmejno uporabo na podlagi te uredbe. Poleg tega bi moralo biti v takšnih ponudbah jasno navedeno, da javna ponudbe ni čezmejne narave in se z njimi ne bi smelo dejavno pridobivati vlagateljev zunaj zadevne države članice.

| (13a) | Če se država članica odloči za izvzetje javnih ponudb vrednostnih papirjev v skupni vrednosti do 5 000 000 EUR, ji ta uredba z ničemer ne bi smela preprečevati, da uvede pravila na nacionalni ravni, s katerimi bi večstranskim sistemom trgovanja dovolila določitev vsebine dokumenta sprejema, ki ga mora pripraviti izdajatelj ob prvem sprejemu njegovih vrednostnih papirjev v trgovanje. V takem primeru bi lahko bilo primerno, da upravljavec večstranskega sistema trgovanja določi, kako se dokument sprejema pregleda, kar ne pomeni nujno, da mora pristojni organ ali večstranski sistem trgovanja podati uradno odobritev. |
| --- | --- |

(13a)

Če se država članica odloči za izvzetje javnih ponudb vrednostnih papirjev v skupni vrednosti do 5 000 000 EUR, ji ta uredba z ničemer ne bi smela preprečevati, da uvede pravila na nacionalni ravni, s katerimi bi večstranskim sistemom trgovanja dovolila določitev vsebine dokumenta sprejema, ki ga mora pripraviti izdajatelj ob prvem sprejemu njegovih vrednostnih papirjev v trgovanje. V takem primeru bi lahko bilo primerno, da upravljavec večstranskega sistema trgovanja določi, kako se dokument sprejema pregleda, kar ne pomeni nujno, da mora pristojni organ ali večstranski sistem trgovanja podati uradno odobritev.

| (14) | Če je ponudba vrednostnih papirjev namenjena samo omejenemu krogu vlagateljev, ki niso dobro poučeni vlagatelji,
  ali drugim vlagateljem, ki izpolnjujejo pogoje iz točk (a) in (b) člena 6(1) Uredbe (EU) št. 345/2013,
  priprava prospekta predstavlja nesorazmerno breme glede na majhno število oseb, ki jim je ponudba namenjena, zato se prospekt ne bi smel zahtevati. To bi moralo veljati na primer za ponudbo, namenjeno sorodnikom ali osebnim znancem vodstvenega osebja podjetja. |
| --- | --- |

(14)

Če je ponudba vrednostnih papirjev namenjena samo omejenemu krogu vlagateljev, ki niso dobro poučeni vlagatelji,
  ali drugim vlagateljem, ki izpolnjujejo pogoje iz točk (a) in (b) člena 6(1) Uredbe (EU) št. 345/2013,
  priprava prospekta predstavlja nesorazmerno breme glede na majhno število oseb, ki jim je ponudba namenjena, zato se prospekt ne bi smel zahtevati. To bi moralo veljati na primer za ponudbo, namenjeno sorodnikom ali osebnim znancem vodstvenega osebja podjetja.

| (15) | Spodbujanje direktorjev in zaposlenih k posedovanju vrednostnih papirjev podjetja, v katerem so zaposleni, lahko pozitivno vpliva na upravljanje podjetij in prispeva k ustvarjanju dolgoročne vrednosti, saj spodbuja predanost zaposlenih in občutek lastništva, usklajuje interese delničarjev in zaposlenih ter slednjim omogoča priložnosti za naložbe. Udeležba zaposlenih v lastništvu njihovega podjetja je zlasti pomembna za mala in srednja podjetja (MSP), v katerih lahko imajo posamezni zaposleni pomembno vlogo pri uspehu podjetja. Zato se ne bi smelo zahtevati priprave prospekta za ponudbe v okviru delniških shem za zaposlene znotraj Unije, če se zagotovi dokument z informacijami o številu in lastnostih vrednostnih papirjev ter z razlogi za ponudbo in podrobnostmi o njej, da se zagotovi zaščita vlagateljev. Če se zagotovi navedeni dokument, se za zagotavljanje enakega dostopa do delniških shem za zaposlene vsem direktorjem in zaposlenim, ne glede na to, ali ima njihov delodajalec sedež v Uniji ali zunaj nje, ne bi več smela zahtevati odločitev o enakovrednosti trgov tretjih držav. Tako bodo lahko vsi udeleženci v delniških shemah za zaposlene deležni enake obravnave in prejeli enake informacije. |
| --- | --- |

(15)

Spodbujanje direktorjev in zaposlenih k posedovanju vrednostnih papirjev podjetja, v katerem so zaposleni, lahko pozitivno vpliva na upravljanje podjetij in prispeva k ustvarjanju dolgoročne vrednosti, saj spodbuja predanost zaposlenih in občutek lastništva, usklajuje interese delničarjev in zaposlenih ter slednjim omogoča priložnosti za naložbe. Udeležba zaposlenih v lastništvu njihovega podjetja je zlasti pomembna za mala in srednja podjetja (MSP), v katerih lahko imajo posamezni zaposleni pomembno vlogo pri uspehu podjetja. Zato se ne bi smelo zahtevati priprave prospekta za ponudbe v okviru delniških shem za zaposlene znotraj Unije, če se zagotovi dokument z informacijami o številu in lastnostih vrednostnih papirjev ter z razlogi za ponudbo in podrobnostmi o njej, da se zagotovi zaščita vlagateljev. Če se zagotovi navedeni dokument, se za zagotavljanje enakega dostopa do delniških shem za zaposlene vsem direktorjem in zaposlenim, ne glede na to, ali ima njihov delodajalec sedež v Uniji ali zunaj nje, ne bi več smela zahtevati odločitev o enakovrednosti trgov tretjih držav. Tako bodo lahko vsi udeleženci v delniških shemah za zaposlene deležni enake obravnave in prejeli enake informacije.

| (16) | Izdaje delnic ali vrednostnih papirjev, ki omogočajo dostop do delnic, z namenom razvodenitve, pomenijo posle, ki zelo vplivajo na strukturo kapitala izdajatelja, njegova pričakovanja in finančni položaj, zaradi česar so potrebne informacije v prospektu. Nasprotno pa se prospekt, če so delnice izdajatelja že sprejete v trgovanje na reguliranem trgu, ne bi smel zahtevati za vsak naknaden sprejem istih delnic na isti regulirani trg, tudi če so take delnice posledica pretvorbe ali zamenjave drugih vrednostnih papirjev ali uveljavljanja pravic, ki izhajajo iz drugih vrednostnih papirjev, pod pogojem, da na novo sprejete delnice predstavljajo majhen delež v primerjavi z delnicami istega razreda, ki so že bile izdane na istem reguliranem trgu, razen če je tak sprejem kombiniran z javno ponudbo, ki spada na področje uporabe te uredbe. Enako načelo bi bilo treba uporabljati splošneje za vrednostne papirje, zamenljive z vrednostnimi papirji, ki so že sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu. |
| --- | --- |

(16)

Izdaje delnic ali vrednostnih papirjev, ki omogočajo dostop do delnic, z namenom razvodenitve, pomenijo posle, ki zelo vplivajo na strukturo kapitala izdajatelja, njegova pričakovanja in finančni položaj, zaradi česar so potrebne informacije v prospektu. Nasprotno pa se prospekt, če so delnice izdajatelja že sprejete v trgovanje na reguliranem trgu, ne bi smel zahtevati za vsak naknaden sprejem istih delnic na isti regulirani trg, tudi če so take delnice posledica pretvorbe ali zamenjave drugih vrednostnih papirjev ali uveljavljanja pravic, ki izhajajo iz drugih vrednostnih papirjev, pod pogojem, da na novo sprejete delnice predstavljajo majhen delež v primerjavi z delnicami istega razreda, ki so že bile izdane na istem reguliranem trgu, razen če je tak sprejem kombiniran z javno ponudbo, ki spada na področje uporabe te uredbe. Enako načelo bi bilo treba uporabljati splošneje za vrednostne papirje, zamenljive z vrednostnimi papirji, ki so že sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu.

| (17) | Pri uporabi opredelitve „javna ponudba vrednostnih papirjev“ bi morala biti sposobnost vlagatelja, da se sam odloči za nakup ali vpis vrednostnih papirjev, odločilno merilo. Če se vrednostni papirji ponudijo brez možnosti lastne izbire s strani prejemnika, vključno pri razdelitvi vrednostnih papirjev, pri čemer ne obstaja pravica do zavrnitve razdelitve, tak posel zato ne bi smel spadati v opredelitev „javne ponudbe vrednostnih papirjev“, kot je določena v tej uredbi. |
| --- | --- |

(17)

Pri uporabi opredelitve „javna ponudba vrednostnih papirjev“ bi morala biti sposobnost vlagatelja, da se sam odloči za nakup ali vpis vrednostnih papirjev, odločilno merilo. Če se vrednostni papirji ponudijo brez možnosti lastne izbire s strani prejemnika, vključno pri razdelitvi vrednostnih papirjev, pri čemer ne obstaja pravica do zavrnitve razdelitve, tak posel zato ne bi smel spadati v opredelitev „javne ponudbe vrednostnih papirjev“, kot je določena v tej uredbi.

| (18) | Izdajatelji, ponudniki ali osebe, ki prosijo za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu, za katere velja izvzetje iz obveznosti objave prospekta,
  bi morali biti upravičeni do prostovoljne priprave celega prospekta ali prospekta EU za rast, kjer je ustrezno, v skladu s to uredbo. Zato bi morali imeti možnost uporabiti
  enotno dovoljenje za čezmejno uporabo, če bodo ravnali v skladu s to uredbo |
| --- | --- |

(18)

Izdajatelji, ponudniki ali osebe, ki prosijo za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu, za katere velja izvzetje iz obveznosti objave prospekta,
  bi morali biti upravičeni do prostovoljne priprave celega prospekta ali prospekta EU za rast, kjer je ustrezno, v skladu s to uredbo. Zato bi morali imeti možnost uporabiti
  enotno dovoljenje za čezmejno uporabo, če bodo ravnali v skladu s to uredbo

| (19) | Razkritje, ki ga omogoča prospekt, se ne bi smelo zahtevati za ponudbe, ki so omejene na dobro poučene vlagatelje. Nasprotno pa je za nadaljnjo prodajo javnosti ali javno trgovanje na podlagi sprejema v trgovanje na reguliranem trgu potrebna objava prospekta. |
| --- | --- |

(19)

Razkritje, ki ga omogoča prospekt, se ne bi smelo zahtevati za ponudbe, ki so omejene na dobro poučene vlagatelje. Nasprotno pa je za nadaljnjo prodajo javnosti ali javno trgovanje na podlagi sprejema v trgovanje na reguliranem trgu potrebna objava prospekta.

| (20) | V veljavnem prospektu, ki ga pripravi izdajatelj ali oseba, odgovorna za njegovo pripravo, in je dostopen javnosti v času končnega plasiranja vrednostnih papirjev prek finančnih posrednikov ali pri kateri koli naknadni nadaljnji prodaji vrednostnih papirjev, je vlagateljem zagotovljenih dovolj informacij za sprejetje informiranih naložbenih odločitev. Zato bi morali biti finančni posredniki, ki plasirajo ali naknadno nadalje prodajo vrednostne papirje, upravičeni do uporabe prvotnega prospekta, ki ga objavi izdajatelj ali oseba, odgovorna za njegovo pripravo, če je prospekt veljaven in ustrezno dopolnjen ter če se izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prospekta, strinja z njegovo uporabo. Izdajatelju ali osebi, odgovorni za pripravo prospekta, bi bilo treba omogočiti, da postavi pogoje za svoje soglasje. Soglasje za uporabo prospekta, vključno z vsemi priloženimi pogoji, bi moralo biti dano v obliki pisnega dogovora, ki bi zadevnim stranem omogočil, da ocenijo, ali je nadaljnja prodaja ali končno plasiranje vrednostnih papirjev v skladu z dogovorom. Če je bilo dano soglasje za uporabo prospekta, bi moral biti izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prvotnega prospekta, odgovoren tudi za v njem navedene informacije in v primeru osnovnega prospekta za zagotovitev in vnos končnih pogojev, pri čemer se ne bi smel zahtevati drug prospekt. Če se izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo takega prvotnega prospekta, ne strinja z njegovo uporabo, je treba od finančnega posrednika zahtevati objavo novega prospekta. V tem primeru bi moral biti finančni posrednik odgovoren za informacije, navedene v prospektu, vključno z vsemi informacijami, vključenimi s sklicevanjem, v primeru osnovnega prospekta pa tudi za končne pogoje. |
| --- | --- |

(20)

V veljavnem prospektu, ki ga pripravi izdajatelj ali oseba, odgovorna za njegovo pripravo, in je dostopen javnosti v času končnega plasiranja vrednostnih papirjev prek finančnih posrednikov ali pri kateri koli naknadni nadaljnji prodaji vrednostnih papirjev, je vlagateljem zagotovljenih dovolj informacij za sprejetje informiranih naložbenih odločitev. Zato bi morali biti finančni posredniki, ki plasirajo ali naknadno nadalje prodajo vrednostne papirje, upravičeni do uporabe prvotnega prospekta, ki ga objavi izdajatelj ali oseba, odgovorna za njegovo pripravo, če je prospekt veljaven in ustrezno dopolnjen ter če se izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prospekta, strinja z njegovo uporabo. Izdajatelju ali osebi, odgovorni za pripravo prospekta, bi bilo treba omogočiti, da postavi pogoje za svoje soglasje. Soglasje za uporabo prospekta, vključno z vsemi priloženimi pogoji, bi moralo biti dano v obliki pisnega dogovora, ki bi zadevnim stranem omogočil, da ocenijo, ali je nadaljnja prodaja ali končno plasiranje vrednostnih papirjev v skladu z dogovorom. Če je bilo dano soglasje za uporabo prospekta, bi moral biti izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prvotnega prospekta, odgovoren tudi za v njem navedene informacije in v primeru osnovnega prospekta za zagotovitev in vnos končnih pogojev, pri čemer se ne bi smel zahtevati drug prospekt. Če se izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo takega prvotnega prospekta, ne strinja z njegovo uporabo, je treba od finančnega posrednika zahtevati objavo novega prospekta. V tem primeru bi moral biti finančni posrednik odgovoren za informacije, navedene v prospektu, vključno z vsemi informacijami, vključenimi s sklicevanjem, v primeru osnovnega prospekta pa tudi za končne pogoje.

| (21) | Z uskladitvijo informacij v prospektu naj bi se zagotovila enakovredna zaščita vlagateljev na ravni Unije. Da se vlagateljem omogoči sprejetje informirane odločitve o naložbi,
  bi moral prospekt, ki se pripravi v okviru te uredbe, vsebovati ustrezne in potrebne
  informacije
  v zvezi z naložbo v vrednostne papirje, ki bi jih vlagatelj razumno zahteval, da na podlagi informacij oceni sredstva in obveznosti, finančni položaj, poslovni izid ter pričakovanja izdajatelja ali katerega koli garanta, in pravice
  , ki izhajajo iz vrednostnih papirjev
  . Te informacije
  bi morale biti
  pripravljene in predstavljene
  v jedrnati in razumljivi obliki
  ter prilagojene vrsti prospektov
  , ki se pripravijo v skladu s to uredbo, vključno s tistimi, ki upoštevajo
  poenostavljeno ureditev glede razkritja
  za sekundarne izdaje in za
  ureditev glede prospekta EU za rast
  . Prospekt ne bi smel vsebovati informacij, ki niso pomembne za posameznega izdajatelja ali vrednostne papirje ali ki se ne nanašajo posebej nanje, ker bi se s tem lahko zakrile informacije, pomembne za
  vlagatelje, s tem pa
  ogrozila njihova zaščita.
  Zato bi bilo treba informacije v prospektu prilagoditi tako, da bi odražale naravo in okoliščine izdajatelja, vrsto vrednostnih papirjev, vrsto vlagateljev, ki jim je ponudba namenjena, ali dostop do trgovanja na reguliranem trgu ter predvideno védenje vlagateljev in informacije, ki so na voljo tovrstnim vlagateljem, ker so objavljene ali drugače pravno ali regulativno zahtevane. |
| --- | --- |

(21)

Z uskladitvijo informacij v prospektu naj bi se zagotovila enakovredna zaščita vlagateljev na ravni Unije. Da se vlagateljem omogoči sprejetje informirane odločitve o naložbi,
  bi moral prospekt, ki se pripravi v okviru te uredbe, vsebovati ustrezne in potrebne
  informacije
  v zvezi z naložbo v vrednostne papirje, ki bi jih vlagatelj razumno zahteval, da na podlagi informacij oceni sredstva in obveznosti, finančni položaj, poslovni izid ter pričakovanja izdajatelja ali katerega koli garanta, in pravice
  , ki izhajajo iz vrednostnih papirjev
  . Te informacije
  bi morale biti
  pripravljene in predstavljene
  v jedrnati in razumljivi obliki
  ter prilagojene vrsti prospektov
  , ki se pripravijo v skladu s to uredbo, vključno s tistimi, ki upoštevajo
  poenostavljeno ureditev glede razkritja
  za sekundarne izdaje in za
  ureditev glede prospekta EU za rast
  . Prospekt ne bi smel vsebovati informacij, ki niso pomembne za posameznega izdajatelja ali vrednostne papirje ali ki se ne nanašajo posebej nanje, ker bi se s tem lahko zakrile informacije, pomembne za
  vlagatelje, s tem pa
  ogrozila njihova zaščita.
  Zato bi bilo treba informacije v prospektu prilagoditi tako, da bi odražale naravo in okoliščine izdajatelja, vrsto vrednostnih papirjev, vrsto vlagateljev, ki jim je ponudba namenjena, ali dostop do trgovanja na reguliranem trgu ter predvideno védenje vlagateljev in informacije, ki so na voljo tovrstnim vlagateljem, ker so objavljene ali drugače pravno ali regulativno zahtevane.

| (22) | Izvleček prospekta bi moral biti uporaben vir informacij za vlagatelje, zlasti za male vlagatelje. Moral bi biti samostojen del prospekta in osredotočen na ključne informacije, ki jih vlagatelji potrebujejo pri odločanju o tem, katere ponudbe in sprejeme v trgovanje vrednostnih papirjev
  želijo nadalje preučiti s pregledom prospekta kot celote, da bi se lahko informirano odločili o naložbi. To pomeni, da se informacije iz izvlečka ne ponovijo v glavnem delu prospekta, razen če ni nujno potrebno.
  Te ključne informacije bi morale predstaviti bistvene lastnosti izdajatelja, vseh garantov in vrednostnih papirjev, ponujenih ali sprejetih v trgovanje na reguliranem trgu, ter z njimi povezana tveganja
  , vključno z enotnimi identifikatorji, kot je identifikator pravnega subjekta (koda LEI) za subjekte, ki sodelujejo v ponudbi, za vrednostne papirje pa mednarodna identifikacijska številka vrednostnega papirja (koda ISIN)
  . Prav tako bi morale vsebovati splošne pogoje ponudbe. Zlasti predstavitev dejavnikov tveganja v izvlečku bi morala vsebovati omejen izbor specifičnih tveganj, ki so po mnenju izdajatelja najpomembnejši
  za vlagateljevo odločanje o naložbi
  .
  Opis dejavnikov tveganja v izvlečku bi moral veljati prav za opisano ponudbo, moral bi biti pripravljen izključno vlagateljem v korist ter ne bi smel vsebovati splošnih izjav o naložbenih tveganjih ali omejevati odgovornosti izdajatelja, ponudnika ali oseb, ki delajo v njunem imenu. |
| --- | --- |

(22)

Izvleček prospekta bi moral biti uporaben vir informacij za vlagatelje, zlasti za male vlagatelje. Moral bi biti samostojen del prospekta in osredotočen na ključne informacije, ki jih vlagatelji potrebujejo pri odločanju o tem, katere ponudbe in sprejeme v trgovanje vrednostnih papirjev
  želijo nadalje preučiti s pregledom prospekta kot celote, da bi se lahko informirano odločili o naložbi. To pomeni, da se informacije iz izvlečka ne ponovijo v glavnem delu prospekta, razen če ni nujno potrebno.
  Te ključne informacije bi morale predstaviti bistvene lastnosti izdajatelja, vseh garantov in vrednostnih papirjev, ponujenih ali sprejetih v trgovanje na reguliranem trgu, ter z njimi povezana tveganja
  , vključno z enotnimi identifikatorji, kot je identifikator pravnega subjekta (koda LEI) za subjekte, ki sodelujejo v ponudbi, za vrednostne papirje pa mednarodna identifikacijska številka vrednostnega papirja (koda ISIN)
  . Prav tako bi morale vsebovati splošne pogoje ponudbe. Zlasti predstavitev dejavnikov tveganja v izvlečku bi morala vsebovati omejen izbor specifičnih tveganj, ki so po mnenju izdajatelja najpomembnejši
  za vlagateljevo odločanje o naložbi
  .
  Opis dejavnikov tveganja v izvlečku bi moral veljati prav za opisano ponudbo, moral bi biti pripravljen izključno vlagateljem v korist ter ne bi smel vsebovati splošnih izjav o naložbenih tveganjih ali omejevati odgovornosti izdajatelja, ponudnika ali oseb, ki delajo v njunem imenu.

| (22a) | V primeru vrednostnih papirjev, ki jih izdajo banke, ki so po Direktivi 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (BEED)
   (6)

  predvidene za reševanje z zasebnimi sredstvi, bi moral izvleček vsebovati jasno opozorilo o tveganjih, predvsem za male vlagatelje. |
| --- | --- |

(22a)

V primeru vrednostnih papirjev, ki jih izdajo banke, ki so po Direktivi 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (BEED)
   (6)

  predvidene za reševanje z zasebnimi sredstvi, bi moral izvleček vsebovati jasno opozorilo o tveganjih, predvsem za male vlagatelje.

| (23) | Izvleček prospekta bi moral biti kratek, preprost, jasen in razumljiv za vlagatelje. Napisan bi moral biti v preprostem, netehničnem jeziku in informacije predstaviti na preprost način. Ne bi smel biti sestavljen zgolj iz odlomkov iz prospekta. Primerno je določiti največjo dovoljeno dolžino izvlečka, da se prepreči odvrnitev vlagateljev od branja in da se spodbudi izdajatelje k izbiri informacij, ki so bistvene za vlagatelje.
  V izjemnih primerih bi moral pristojni organ imeti možnost dovoliti izdajalcu, da pripravi daljši izvleček, ki v tiskani obliki obsega do 10 strani formata A4, če je to potrebno zaradi kompleksnosti dejavnosti izvajalca, narave izdaje ali narave izdanih vrednostnih papirjev ter če bi vlagatelj bil zaveden, če teh dodatnih informacij v izvlečku ne bi bilo. |
| --- | --- |

(23)

Izvleček prospekta bi moral biti kratek, preprost, jasen in razumljiv za vlagatelje. Napisan bi moral biti v preprostem, netehničnem jeziku in informacije predstaviti na preprost način. Ne bi smel biti sestavljen zgolj iz odlomkov iz prospekta. Primerno je določiti največjo dovoljeno dolžino izvlečka, da se prepreči odvrnitev vlagateljev od branja in da se spodbudi izdajatelje k izbiri informacij, ki so bistvene za vlagatelje.
  V izjemnih primerih bi moral pristojni organ imeti možnost dovoliti izdajalcu, da pripravi daljši izvleček, ki v tiskani obliki obsega do 10 strani formata A4, če je to potrebno zaradi kompleksnosti dejavnosti izvajalca, narave izdaje ali narave izdanih vrednostnih papirjev ter če bi vlagatelj bil zaveden, če teh dodatnih informacij v izvlečku ne bi bilo.

| (24) | Da se zagotovi enotna struktura izvlečka v prospektu, bi bilo treba zagotoviti splošne oddelke in pododdelke z okvirnimi vsebinami, ki jih izdajatelj lahko izpolni s kratkimi opisi in po potrebi tudi s številkami. Izdajatelji bi morali imeti prosto presojo pri izbiri informacij, za katere menijo, da so bistvene in pomembne, če jih predstavijo pravično in uravnoteženo. |
| --- | --- |

(24)

Da se zagotovi enotna struktura izvlečka v prospektu, bi bilo treba zagotoviti splošne oddelke in pododdelke z okvirnimi vsebinami, ki jih izdajatelj lahko izpolni s kratkimi opisi in po potrebi tudi s številkami. Izdajatelji bi morali imeti prosto presojo pri izbiri informacij, za katere menijo, da so bistvene in pomembne, če jih predstavijo pravično in uravnoteženo.

| (25) | Izvleček prospekta bi moral biti v čim večji meri zasnovan na podlagi dokumenta s ključnimi informacijami, ki se zahteva v skladu z Uredbo (EU) št. 1286/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Če vrednostni papirji spadajo na področje uporabe te uredbe in tudi Uredbe (EU) št. 1286/2014, bi se morala v izvlečku v celoti dovoliti ponovna uporaba vsebine dokumenta s ključnimi informacijami, da se čim bolj zmanjšajo stroški zagotavljanja skladnosti in upravno breme za izdajatelje. Vendar se zahteve po pripravi izvlečka ne bi smelo opustiti, kadar se zahteva dokument s ključnimi informacijami, ker slednji ne vsebuje ključnih informacij o izdajatelju in javni ponudbi ali sprejemu zadevnih vrednostnih papirjev v trgovanje. |
| --- | --- |

(25)

Izvleček prospekta bi moral biti v čim večji meri zasnovan na podlagi dokumenta s ključnimi informacijami, ki se zahteva v skladu z Uredbo (EU) št. 1286/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Če vrednostni papirji spadajo na področje uporabe te uredbe in tudi Uredbe (EU) št. 1286/2014, bi se morala v izvlečku v celoti dovoliti ponovna uporaba vsebine dokumenta s ključnimi informacijami, da se čim bolj zmanjšajo stroški zagotavljanja skladnosti in upravno breme za izdajatelje. Vendar se zahteve po pripravi izvlečka ne bi smelo opustiti, kadar se zahteva dokument s ključnimi informacijami, ker slednji ne vsebuje ključnih informacij o izdajatelju in javni ponudbi ali sprejemu zadevnih vrednostnih papirjev v trgovanje.

| (26) | Treba bi bilo zagotoviti, da nobena oseba ni civilnopravno odgovorna zgolj na podlagi izvlečka ali njegovega prevoda, razen če je zavajajoč, netočen ali neskladen z ustreznimi deli prospekta. Izvleček bi moral vsebovati jasno opozorilo v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(26)

Treba bi bilo zagotoviti, da nobena oseba ni civilnopravno odgovorna zgolj na podlagi izvlečka ali njegovega prevoda, razen če je zavajajoč, netočen ali neskladen z ustreznimi deli prospekta. Izvleček bi moral vsebovati jasno opozorilo v zvezi s tem.

| (27) | Izdajateljem, ki redno zbirajo sredstva na kapitalskih trgih, bi bilo treba ponuditi posebne oblike registracijskih dokumentov in prospektov ter posebne postopke za njihovo vložitev in odobritev, da se jim zagotovi več prožnosti in omogoči, da izkoristijo tržne priložnosti. V vsakem primeru bi bilo treba izdajateljem omogočiti izbiro teh oblik in postopkov. |
| --- | --- |

(27)

Izdajateljem, ki redno zbirajo sredstva na kapitalskih trgih, bi bilo treba ponuditi posebne oblike registracijskih dokumentov in prospektov ter posebne postopke za njihovo vložitev in odobritev, da se jim zagotovi več prožnosti in omogoči, da izkoristijo tržne priložnosti. V vsakem primeru bi bilo treba izdajateljem omogočiti izbiro teh oblik in postopkov.

| (28) | Za vse nelastniške vrednostne papirje, vključno s tistimi, ki se izdajajo neprekinjeno in redno ali na podlagi programa ponudbe, bi bilo treba izdajateljem omogočiti pripravo prospekta v obliki osnovnega prospekta. Osnovni prospekt in njegovi končni pogoji bi morali vsebovati iste informacije kot prospekt. |
| --- | --- |

(28)

Za vse nelastniške vrednostne papirje, vključno s tistimi, ki se izdajajo neprekinjeno in redno ali na podlagi programa ponudbe, bi bilo treba izdajateljem omogočiti pripravo prospekta v obliki osnovnega prospekta. Osnovni prospekt in njegovi končni pogoji bi morali vsebovati iste informacije kot prospekt.

| (29) | Primerno je pojasniti, da bi morali končni pogoji osnovnega prospekta vsebovati zgolj informacije v zvezi z opisom vrednostnih papirjev, ki se nanašajo na posamezno izdajo in se lahko določijo samo v času posamezne izdaje. Take informacije lahko na primer vključujejo mednarodno identifikacijsko številko vrednostnih papirjev, emisijski znesek, datum dospelosti, kakršen koli kupon, datum izvršitve, izvršilno ceno, odkupno ceno in druge pogoje, ki v času priprave prospekta niso bili znani. Če končni pogoji niso vključeni v osnovni prospekt, ne bi smeli biti predmet odobritve pristojnega organa, ampak bi se morali pri njem samo vložiti. Druge nove informacije, ki bi lahko vplivale na oceno izdajatelja in vrednostnih papirjev, bi bilo treba vključiti v dodatek k osnovnemu prospektu. Končni pogoji in dodatek ne bi smeli vsebovati vrste vrednostnih papirjev, ki še ni opisana v osnovnem prospektu. |
| --- | --- |

(29)

Primerno je pojasniti, da bi morali končni pogoji osnovnega prospekta vsebovati zgolj informacije v zvezi z opisom vrednostnih papirjev, ki se nanašajo na posamezno izdajo in se lahko določijo samo v času posamezne izdaje. Take informacije lahko na primer vključujejo mednarodno identifikacijsko številko vrednostnih papirjev, emisijski znesek, datum dospelosti, kakršen koli kupon, datum izvršitve, izvršilno ceno, odkupno ceno in druge pogoje, ki v času priprave prospekta niso bili znani. Če končni pogoji niso vključeni v osnovni prospekt, ne bi smeli biti predmet odobritve pristojnega organa, ampak bi se morali pri njem samo vložiti. Druge nove informacije, ki bi lahko vplivale na oceno izdajatelja in vrednostnih papirjev, bi bilo treba vključiti v dodatek k osnovnemu prospektu. Končni pogoji in dodatek ne bi smeli vsebovati vrste vrednostnih papirjev, ki še ni opisana v osnovnem prospektu.

| (30) | Pri osnovnem prospektu bi moral izvleček pripraviti samo izdajatelj za vsako posamezno ponujeno izdajo, da se zmanjšajo upravna bremena in poveča razumljivost za vlagatelje. Navedeni izvleček za posamezne izdaje bi se moral priložiti končnim pogojem, pri čemer bi ga pristojni organ lahko odobril samo, če so končni pogoji vključeni v osnovni prospekt ali v njegov dodatek. |
| --- | --- |

(30)

Pri osnovnem prospektu bi moral izvleček pripraviti samo izdajatelj za vsako posamezno ponujeno izdajo, da se zmanjšajo upravna bremena in poveča razumljivost za vlagatelje. Navedeni izvleček za posamezne izdaje bi se moral priložiti končnim pogojem, pri čemer bi ga pristojni organ lahko odobril samo, če so končni pogoji vključeni v osnovni prospekt ali v njegov dodatek.

| (31) | Da se povečata prilagodljivost in stroškovna učinkovitost osnovnega prospekta, bi bilo treba izdajatelju omogočiti pripravo osnovnega prospekta kot ločenega dokumenta, pogostemu izdajatelju pa uporabo univerzalnega registracijskega dokumenta kot sestavnega dela navedenega osnovnega prospekta. |
| --- | --- |

(31)

Da se povečata prilagodljivost in stroškovna učinkovitost osnovnega prospekta, bi bilo treba izdajatelju omogočiti pripravo osnovnega prospekta kot ločenega dokumenta, pogostemu izdajatelju pa uporabo univerzalnega registracijskega dokumenta kot sestavnega dela navedenega osnovnega prospekta.

| (32) | Pogoste izdajatelje bi bilo treba spodbuditi k pripravi prospektov kot ločenih dokumentov, ker se tako lahko zmanjšajo njihovi stroški usklajevanja s to uredbo in omogoči hitro odzivanje na tržne priložnosti. Zato bi morali imeti izdajatelji, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranih trgih ali v večstranskih sistemih trgovanja, možnost, vendar ne obveznosti, da vsako poslovno leto pripravijo in objavijo univerzalni registracijski dokument, ki vsebuje pravne, poslovne, finančne in računovodske informacije, informacije o lastniških deležih ter opis izdajatelja za navedeno poslovno leto. Na ta način bi se izdajatelju omogočilo, da ima redno posodobljene informacije in da, kadar so tržni pogoji ugodni za ponudbo ali sprejem v trgovanje, pripravi prospekt, tako da vanj doda opis vrednostnih papirjev in izvleček. Univerzalni registracijski dokument bi moral biti večnamenski, če je njegova vsebina enaka ne glede na to, ali ga izdajatelj pozneje uporabi za ponudbo ali sprejem lastniških vrednostnih papirjev, dolžniških vrednostnih papirjev ali izvedenih finančnih instrumentov v trgovanje. Biti bi moral vir referenčnih podatkov o izdajatelju, ki bi vlagateljem in analitikom zagotavljal minimalne informacije, potrebne za informirano presojo o poslovanju podjetja, njegovem finančnem položaju, dobičku, pričakovanjih, upravljanju in lastniških deležih. |
| --- | --- |

(32)

Pogoste izdajatelje bi bilo treba spodbuditi k pripravi prospektov kot ločenih dokumentov, ker se tako lahko zmanjšajo njihovi stroški usklajevanja s to uredbo in omogoči hitro odzivanje na tržne priložnosti. Zato bi morali imeti izdajatelji, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranih trgih ali v večstranskih sistemih trgovanja, možnost, vendar ne obveznosti, da vsako poslovno leto pripravijo in objavijo univerzalni registracijski dokument, ki vsebuje pravne, poslovne, finančne in računovodske informacije, informacije o lastniških deležih ter opis izdajatelja za navedeno poslovno leto. Na ta način bi se izdajatelju omogočilo, da ima redno posodobljene informacije in da, kadar so tržni pogoji ugodni za ponudbo ali sprejem v trgovanje, pripravi prospekt, tako da vanj doda opis vrednostnih papirjev in izvleček. Univerzalni registracijski dokument bi moral biti večnamenski, če je njegova vsebina enaka ne glede na to, ali ga izdajatelj pozneje uporabi za ponudbo ali sprejem lastniških vrednostnih papirjev, dolžniških vrednostnih papirjev ali izvedenih finančnih instrumentov v trgovanje. Biti bi moral vir referenčnih podatkov o izdajatelju, ki bi vlagateljem in analitikom zagotavljal minimalne informacije, potrebne za informirano presojo o poslovanju podjetja, njegovem finančnem položaju, dobičku, pričakovanjih, upravljanju in lastniških deležih.

| (33) | Izdajatelj, ki je vložil univerzalni registracijski dokument, za katerega prejme odobritev za
  dve zaporedni leti
  , se lahko šteje za dobro poznanega pri pristojnem organu. Zato bi bilo treba omogočiti, da se vsi naknadni univerzalni registracijski dokumenti
  in vse spremembe teh univerzalnih registracijskih dokumentov
  pri pristojnemu organu vložijo brez predhodne odobritve in da jih pristojni organ naknadno pregleda, če meni, da je to potrebno
  , razen če se te spremembe nanašajo na opustitev navedbe informacij ali vsebinsko napako ali netočnost, ki bo verjetno zavajala javnost glede dejstev ali okoliščin, bistvenih za oceno izdajatelja na podlagi informacij
  . Vsak pristojni organ bi moral določiti pogostost takega pregleda, pri čemer bi moral na primer upoštevati oceno tveganj izdajatelja, kakovost njegovih preteklih razkritij ali čas, ki je pretekel od zadnjega pregleda vloženega univerzalnega registracijskega dokumenta. |
| --- | --- |

(33)

Izdajatelj, ki je vložil univerzalni registracijski dokument, za katerega prejme odobritev za
  dve zaporedni leti
  , se lahko šteje za dobro poznanega pri pristojnem organu. Zato bi bilo treba omogočiti, da se vsi naknadni univerzalni registracijski dokumenti
  in vse spremembe teh univerzalnih registracijskih dokumentov
  pri pristojnemu organu vložijo brez predhodne odobritve in da jih pristojni organ naknadno pregleda, če meni, da je to potrebno
  , razen če se te spremembe nanašajo na opustitev navedbe informacij ali vsebinsko napako ali netočnost, ki bo verjetno zavajala javnost glede dejstev ali okoliščin, bistvenih za oceno izdajatelja na podlagi informacij
  . Vsak pristojni organ bi moral določiti pogostost takega pregleda, pri čemer bi moral na primer upoštevati oceno tveganj izdajatelja, kakovost njegovih preteklih razkritij ali čas, ki je pretekel od zadnjega pregleda vloženega univerzalnega registracijskega dokumenta.

| (34) | Če univerzalni registracijski dokument ni postal sestavni del odobrenega prospekta, bi moralo biti mogoče, da ga izdajatelj spremeni prostovoljno – kadar gre na primer za pomembno spremembo v njegovi organizaciji ali spremembo finančnega položaja – ali na zahtevo pristojnega organa v okviru pregleda po vložitvi, če niso izpolnjeni standardi glede popolnosti, razumljivosti ali doslednosti. Take spremembe bi bilo treba objaviti v skladu z enakimi ureditvami, ki se uporabljajo za univerzalni registracijski dokument. Zlasti če pristojni organ ugotovi, da gre za opustitev navedbe informacij, pomembno napako ali netočnost, mora izdajatelj svoj univerzalni registracijski dokument spremeniti in to spremembo brez nepotrebnega odlašanja objaviti. Ker ne gre za javno ponudbo in sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje, bi moral biti postopek spremembe univerzalnega registracijskega dokumenta ločen od postopka njegove dopolnitve, ki naj bi veljal šele po odobritvi prospekta. |
| --- | --- |

(34)

Če univerzalni registracijski dokument ni postal sestavni del odobrenega prospekta, bi moralo biti mogoče, da ga izdajatelj spremeni prostovoljno – kadar gre na primer za pomembno spremembo v njegovi organizaciji ali spremembo finančnega položaja – ali na zahtevo pristojnega organa v okviru pregleda po vložitvi, če niso izpolnjeni standardi glede popolnosti, razumljivosti ali doslednosti. Take spremembe bi bilo treba objaviti v skladu z enakimi ureditvami, ki se uporabljajo za univerzalni registracijski dokument. Zlasti če pristojni organ ugotovi, da gre za opustitev navedbe informacij, pomembno napako ali netočnost, mora izdajatelj svoj univerzalni registracijski dokument spremeniti in to spremembo brez nepotrebnega odlašanja objaviti. Ker ne gre za javno ponudbo in sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje, bi moral biti postopek spremembe univerzalnega registracijskega dokumenta ločen od postopka njegove dopolnitve, ki naj bi veljal šele po odobritvi prospekta.

| (35) | Če izdajatelj pripravi prospekt, sestavljen iz ločenih dokumentov, bi bilo treba odobriti vse njegove sestavne dele ter po potrebi tudi univerzalni registracijski dokument in njegove spremembe, če so bili predhodno vloženi pri pristojnem organu, ne pa tudi odobreni.
  Če gre za pogostega izdajatelja, sprememb univerzalnega registracijskega dokumenta pred objavo ni treba odobriti, vendar bi pristojni organ moral imeti možnost, da jih naknadno pregleda. |
| --- | --- |

(35)

Če izdajatelj pripravi prospekt, sestavljen iz ločenih dokumentov, bi bilo treba odobriti vse njegove sestavne dele ter po potrebi tudi univerzalni registracijski dokument in njegove spremembe, če so bili predhodno vloženi pri pristojnem organu, ne pa tudi odobreni.
  Če gre za pogostega izdajatelja, sprememb univerzalnega registracijskega dokumenta pred objavo ni treba odobriti, vendar bi pristojni organ moral imeti možnost, da jih naknadno pregleda.

| (36) | Da se pospeši postopek priprave prospekta in olajša dostop do kapitalskih trgov na stroškovno učinkovit način, bi bilo treba pogostim izdajateljem, ki pripravijo univerzalni registracijski dokument, zagotoviti hitrejši postopek odobritve, ker je bil glavni sestavni del prospekta že odobren ali je pristojnim organom že na voljo za pregled. Zato bi bilo treba čas, potreben za odobritev prospekta, skrajšati, kadar ima registracijski dokument obliko univerzalnega registracijskega dokumenta. |
| --- | --- |

(36)

Da se pospeši postopek priprave prospekta in olajša dostop do kapitalskih trgov na stroškovno učinkovit način, bi bilo treba pogostim izdajateljem, ki pripravijo univerzalni registracijski dokument, zagotoviti hitrejši postopek odobritve, ker je bil glavni sestavni del prospekta že odobren ali je pristojnim organom že na voljo za pregled. Zato bi bilo treba čas, potreben za odobritev prospekta, skrajšati, kadar ima registracijski dokument obliko univerzalnega registracijskega dokumenta.

| (37) | Če izdajatelj ravna v skladu s postopki vložitve, razširjanja in shranjevanja predpisanih informacij ter upošteva roke iz členov 4 in 5 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), bi mu bilo treba omogočiti, da letno in polletno računovodsko poročilo, ki se zahteva v skladu z Direktivo 2004/109/ES, objavi kot del univerzalnega registracijskega dokumenta, razen če se matična država članica izdajatelja za namene te uredbe razlikuje od matične države članice za namene Direktive 2004/109/ES in če jezik univerzalnega registracijskega dokumenta ne izpolnjuje pogojev iz člena 20 Direktive 2004/109/ES. S tem bi se moralo zmanjšati upravno breme, povezano z večkratnimi vložitvami, ne da bi vplivalo na informacije, ki so na voljo javnosti, ali na nadzor teh poročil v skladu z Direktivo 2004/109/ES. |
| --- | --- |

(37)

Če izdajatelj ravna v skladu s postopki vložitve, razširjanja in shranjevanja predpisanih informacij ter upošteva roke iz členov 4 in 5 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), bi mu bilo treba omogočiti, da letno in polletno računovodsko poročilo, ki se zahteva v skladu z Direktivo 2004/109/ES, objavi kot del univerzalnega registracijskega dokumenta, razen če se matična država članica izdajatelja za namene te uredbe razlikuje od matične države članice za namene Direktive 2004/109/ES in če jezik univerzalnega registracijskega dokumenta ne izpolnjuje pogojev iz člena 20 Direktive 2004/109/ES. S tem bi se moralo zmanjšati upravno breme, povezano z večkratnimi vložitvami, ne da bi vplivalo na informacije, ki so na voljo javnosti, ali na nadzor teh poročil v skladu z Direktivo 2004/109/ES.

| (38) | Treba bi bilo določiti jasen rok veljavnosti prospekta, da se prepreči sprejetje naložbenih odločitev na podlagi zastarelih informacij. Za izboljšanje pravne varnosti bi se morala veljavnost prospekta začeti z njegovo odobritvijo, tj. na datum, ki ga lahko pristojni organ zlahka preveri. Javna ponudba vrednostnih papirjev na podlagi osnovnega prospekta ima lahko daljši rok veljavnosti kot osnovni prospekt, če se naslednji osnovni prospekt odobri pred prenehanjem roka veljavnosti predhodnega osnovnega prospekta in če zajema tekočo ponudbo. |
| --- | --- |

(38)

Treba bi bilo določiti jasen rok veljavnosti prospekta, da se prepreči sprejetje naložbenih odločitev na podlagi zastarelih informacij. Za izboljšanje pravne varnosti bi se morala veljavnost prospekta začeti z njegovo odobritvijo, tj. na datum, ki ga lahko pristojni organ zlahka preveri. Javna ponudba vrednostnih papirjev na podlagi osnovnega prospekta ima lahko daljši rok veljavnosti kot osnovni prospekt, če se naslednji osnovni prospekt odobri pred prenehanjem roka veljavnosti predhodnega osnovnega prospekta in če zajema tekočo ponudbo.

| (39) | Informacije o davkih na prihodek od vrednostnih papirjev iz prospekta so lahko samo splošne, pri čemer imajo majhno informacijsko vrednost za posameznega vlagatelja. Ker morajo take informacije poleg države, v kateri ima izdajatelj registrirani sedež, zajemati tudi države, v katerih se predloži ponudba ali zaprosi za sprejem v trgovanje, če ima prospekt enotno dovoljenje za čezmejno uporabo, so stroški priprave prospekta visoki in lahko ovirajo čezmejne ponudbe. Zato bi moral prospekt vsebovati samo opozorilo, da lahko davčna zakonodaja države članice vlagatelja in države članice, v kateri je izdajatelj registriran, vpliva na prihodke iz naslova vrednostnih papirjev. Vendar bi moral prospekt kljub temu vsebovati ustrezne informacije o obdavčitvi, če predlagana naložba vključuje posebno davčno ureditev, na primer pri naložbah v vrednostne papirje, ki vlagateljem zagotavljajo ugodno davčno obravnavo. |
| --- | --- |

(39)

Informacije o davkih na prihodek od vrednostnih papirjev iz prospekta so lahko samo splošne, pri čemer imajo majhno informacijsko vrednost za posameznega vlagatelja. Ker morajo take informacije poleg države, v kateri ima izdajatelj registrirani sedež, zajemati tudi države, v katerih se predloži ponudba ali zaprosi za sprejem v trgovanje, če ima prospekt enotno dovoljenje za čezmejno uporabo, so stroški priprave prospekta visoki in lahko ovirajo čezmejne ponudbe. Zato bi moral prospekt vsebovati samo opozorilo, da lahko davčna zakonodaja države članice vlagatelja in države članice, v kateri je izdajatelj registriran, vpliva na prihodke iz naslova vrednostnih papirjev. Vendar bi moral prospekt kljub temu vsebovati ustrezne informacije o obdavčitvi, če predlagana naložba vključuje posebno davčno ureditev, na primer pri naložbah v vrednostne papirje, ki vlagateljem zagotavljajo ugodno davčno obravnavo.

| (40) | Ko je razred vrednostnih papirjev sprejet v trgovanje na reguliranem trgu, izdajatelj vlagateljem zagotovi stalna razkritja v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter Direktivo 2004/109/ES. Temu izdajatelju pri nadaljnjih javnih ponudbah ali sprejemu v trgovanje ni treba nujno pripraviti celotnega prospekta. Zato bi moral biti v primeru sekundarnih izdaj na voljo ločen
  poenostavljen
  prospekt glede na običajni sistem priprave prospekta, pri čemer bi se morale upoštevati že razkrite informacije. Vlagateljem je treba kljub temu zagotoviti konsolidirane in dobro strukturirane informacije o elementih, kot so pogoji ponudbe in njena vsebina▌.
  Zato bi moral poenostavljen prospekt za sekundarno izdajo vsebovati ustrezne skrčene informacije, ki bi jih vlagatelji razumno zahtevali za razumevanje prospekta izdajatelja in katerega koli garanta, pravice, ki izhajajo iz vrednostnih papirjev, in razloge za izdajo in učinek na izdajatelja, zlasti izkaz gibljivih sredstev, razkritje kapitalizacije in zadolženosti, učinek na splošno kapitalsko strukturo ter kratek povzetek ustreznih informacij, razkritih v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014, od datuma zadnje izdaje. |
| --- | --- |

(40)

Ko je razred vrednostnih papirjev sprejet v trgovanje na reguliranem trgu, izdajatelj vlagateljem zagotovi stalna razkritja v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter Direktivo 2004/109/ES. Temu izdajatelju pri nadaljnjih javnih ponudbah ali sprejemu v trgovanje ni treba nujno pripraviti celotnega prospekta. Zato bi moral biti v primeru sekundarnih izdaj na voljo ločen
  poenostavljen
  prospekt glede na običajni sistem priprave prospekta, pri čemer bi se morale upoštevati že razkrite informacije. Vlagateljem je treba kljub temu zagotoviti konsolidirane in dobro strukturirane informacije o elementih, kot so pogoji ponudbe in njena vsebina▌.
  Zato bi moral poenostavljen prospekt za sekundarno izdajo vsebovati ustrezne skrčene informacije, ki bi jih vlagatelji razumno zahtevali za razumevanje prospekta izdajatelja in katerega koli garanta, pravice, ki izhajajo iz vrednostnih papirjev, in razloge za izdajo in učinek na izdajatelja, zlasti izkaz gibljivih sredstev, razkritje kapitalizacije in zadolženosti, učinek na splošno kapitalsko strukturo ter kratek povzetek ustreznih informacij, razkritih v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014, od datuma zadnje izdaje.

| (41) | Poenostavljeno
  ureditev za razkritja za sekundarne izdaje bi bilo treba razširiti na
  vrednostne papirje, s katerimi se trguje na
  zagonskih trgih MSP, ker se v skladu z Direktivo 2014/65/EU od njihovih upravljavcev zahteva, da vzpostavijo in uporabijo pravila, ki zagotavljajo ustrezna
  stalna
  razkrivanja informacij s strani izdajateljev vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje na takih mestih.
  Ta ureditev bi morala veljati tudi za večstranske sisteme trgovanja, ki niso zagonski trg MSP, če zanje veljajo zahteve po razkritju, ki so enakovredne zahtevam za zagonske trge MSP na podlagi Direktive 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(41)

Poenostavljeno
  ureditev za razkritja za sekundarne izdaje bi bilo treba razširiti na
  vrednostne papirje, s katerimi se trguje na
  zagonskih trgih MSP, ker se v skladu z Direktivo 2014/65/EU od njihovih upravljavcev zahteva, da vzpostavijo in uporabijo pravila, ki zagotavljajo ustrezna
  stalna
  razkrivanja informacij s strani izdajateljev vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje na takih mestih.
  Ta ureditev bi morala veljati tudi za večstranske sisteme trgovanja, ki niso zagonski trg MSP, če zanje veljajo zahteve po razkritju, ki so enakovredne zahtevam za zagonske trge MSP na podlagi Direktive 2014/65/EU.

| (42) | Poenostavljena
  ureditev za razkritja za sekundarne izdaje bi morala biti na voljo za uporabo šele nekaj časa po tem, ko se razred vrednostnih papirjev izdajatelja sprejme v trgovanje. Z 18-mesečnim odlogom bi se moralo zagotoviti, da izdajatelj vsaj enkrat izpolni svojo obveznost objave letnega računovodskega poročila v skladu z Direktivo 2004/109/ES ali pravili upravljavca zagonskega trga MSP
  ali večstranskega sistema trgovanja z enakovrednimi zahtevami po razkritju
  . |
| --- | --- |

(42)

Poenostavljena
  ureditev za razkritja za sekundarne izdaje bi morala biti na voljo za uporabo šele nekaj časa po tem, ko se razred vrednostnih papirjev izdajatelja sprejme v trgovanje. Z 18-mesečnim odlogom bi se moralo zagotoviti, da izdajatelj vsaj enkrat izpolni svojo obveznost objave letnega računovodskega poročila v skladu z Direktivo 2004/109/ES ali pravili upravljavca zagonskega trga MSP
  ali večstranskega sistema trgovanja z enakovrednimi zahtevami po razkritju
  .

| (43) | Eden glavnih ciljev unije kapitalskih trgov je MSP v Uniji olajšati dostop do financiranja na kapitalskih trgih. Ker morajo taka podjetja običajno zbrati razmeroma nižje zneske kot drugi izdajatelji, so lahko stroški priprave
  celotnega
  prospekta nesorazmerno visoki in jih lahko odvrnejo od javne ponudbe svojih vrednostnih papirjev. Hkrati lahko MSP zaradi svoje velikosti in krajše zgodovine naložbenih rezultatov pomenijo
  posebno
  tveganje
  v primerjavi z večjimi
  izdajatelji, zato bi morala vlagateljem razkriti zadostne informacije za sprejetje odločitve o naložbi.
  Poleg tega bi morali za spodbujanje MSP k uporabi financiranja na kapitalskem trgu s to uredbo zagotoviti, da se posebna pozornost nameni zagonskim trgom MSP. Zagonski trgi MSP so obetavno orodje, ki manjšim rastočim podjetjem omogoča zbiranje kapitala. Vendar je njihov uspeh odvisen od njihove privlačnosti za podjetja določene velikosti. Podobno bi imeli izdajatelji, ki dajo javne ponudbe vrednostnih papirjev v skupni vrednosti do 20 000 000 EUR korist od lažjega dostopa do financiranja na kapitalskih trgih, da bi lahko rasli in dosegli svoj polni potencial ter lahko pridobivali sredstva po ceni, ki ni nesorazmerno visoka. Zato je primerno, da ta uredba vzpostavi poseben sorazmerni režim za prospekt EU za rast, ki je na voljo MSP, izdajateljem, ki dajo javno ponudbo vrednostnih papirjev, ki bodo sprejeti v trgovanje na zagonskem trgu MSP, in izdajateljem, ki dajo javno ponudbo vrednostnih papirjev v skupni vrednosti manj kot 20 000 000 EUR v Uniji.
  Zato bi bilo treba pri določanju vsebine prospekta
  EU za rast
  , ki se uporablja za MSP, zagotoviti ustrezno ravnovesje med stroškovno učinkovitim dostopom do finančnih trgov in zaščito vlagateljev ter razviti posebno ureditev za razkritja za MSP, da se doseže ta cilj.
  Po odobritvi prospekta EU za rast bi morala zanje veljati ureditev za čezmejno uporabo na podlagi te uredbe, tako da bi bil veljaven za vse javne ponudbe vrednostnih papirjev po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(43)

Eden glavnih ciljev unije kapitalskih trgov je MSP v Uniji olajšati dostop do financiranja na kapitalskih trgih. Ker morajo taka podjetja običajno zbrati razmeroma nižje zneske kot drugi izdajatelji, so lahko stroški priprave
  celotnega
  prospekta nesorazmerno visoki in jih lahko odvrnejo od javne ponudbe svojih vrednostnih papirjev. Hkrati lahko MSP zaradi svoje velikosti in krajše zgodovine naložbenih rezultatov pomenijo
  posebno
  tveganje
  v primerjavi z večjimi
  izdajatelji, zato bi morala vlagateljem razkriti zadostne informacije za sprejetje odločitve o naložbi.
  Poleg tega bi morali za spodbujanje MSP k uporabi financiranja na kapitalskem trgu s to uredbo zagotoviti, da se posebna pozornost nameni zagonskim trgom MSP. Zagonski trgi MSP so obetavno orodje, ki manjšim rastočim podjetjem omogoča zbiranje kapitala. Vendar je njihov uspeh odvisen od njihove privlačnosti za podjetja določene velikosti. Podobno bi imeli izdajatelji, ki dajo javne ponudbe vrednostnih papirjev v skupni vrednosti do 20 000 000 EUR korist od lažjega dostopa do financiranja na kapitalskih trgih, da bi lahko rasli in dosegli svoj polni potencial ter lahko pridobivali sredstva po ceni, ki ni nesorazmerno visoka. Zato je primerno, da ta uredba vzpostavi poseben sorazmerni režim za prospekt EU za rast, ki je na voljo MSP, izdajateljem, ki dajo javno ponudbo vrednostnih papirjev, ki bodo sprejeti v trgovanje na zagonskem trgu MSP, in izdajateljem, ki dajo javno ponudbo vrednostnih papirjev v skupni vrednosti manj kot 20 000 000 EUR v Uniji.
  Zato bi bilo treba pri določanju vsebine prospekta
  EU za rast
  , ki se uporablja za MSP, zagotoviti ustrezno ravnovesje med stroškovno učinkovitim dostopom do finančnih trgov in zaščito vlagateljev ter razviti posebno ureditev za razkritja za MSP, da se doseže ta cilj.
  Po odobritvi prospekta EU za rast bi morala zanje veljati ureditev za čezmejno uporabo na podlagi te uredbe, tako da bi bil veljaven za vse javne ponudbe vrednostnih papirjev po vsej Uniji.

| (44) | Skrčene
  informacije, ki jih je treba razkriti v 
  prospektih EU za rast
  , bi morale biti osredotočene na informacije, ki so bistvene in pomembne
  za naložbe v izdane vrednostne papirje
  in
  ki so potrebne
  za zagotavljanje sorazmernosti med velikostjo podjetja in njegovimi potrebami po zbiranju sredstev na eni ter stroški priprave prospekta na drugi strani. Da se
  tovrstnim podjetjem
  omogoči priprava prospektov brez stroškov, ki niso sorazmerni z 
  njihovo
  velikostjo in posledično z obsegom njihovega zbiranja finančnih sredstev, bi morala biti ureditev
  glede prospekta EU za rast
  zanje prožnejša kot
  ureditev
  , ki se uporablja za podjetja na reguliranem trgu, in sicer toliko, da se zagotovi razkritje ključnih informacij, ki jih potrebujejo vlagatelji. |
| --- | --- |

(44)

Skrčene
  informacije, ki jih je treba razkriti v 
  prospektih EU za rast
  , bi morale biti osredotočene na informacije, ki so bistvene in pomembne
  za naložbe v izdane vrednostne papirje
  in
  ki so potrebne
  za zagotavljanje sorazmernosti med velikostjo podjetja in njegovimi potrebami po zbiranju sredstev na eni ter stroški priprave prospekta na drugi strani. Da se
  tovrstnim podjetjem
  omogoči priprava prospektov brez stroškov, ki niso sorazmerni z 
  njihovo
  velikostjo in posledično z obsegom njihovega zbiranja finančnih sredstev, bi morala biti ureditev
  glede prospekta EU za rast
  zanje prožnejša kot
  ureditev
  , ki se uporablja za podjetja na reguliranem trgu, in sicer toliko, da se zagotovi razkritje ključnih informacij, ki jih potrebujejo vlagatelji.

| (45) | Sorazmerna
  ureditev
  glede prospektov EU za rast ne
  bi
  smela
  biti na voljo
  , kadar naj bi se varnostni papirji sprejeli v trgovanje na
  reguliranem
  trgu
  , saj naj bi vlagatelji morali zaupati, da za izdajatelje, v čigar vrednostne papirje vlagajo, velja enoten sklop pravil o razkritju. Zato se na reguliranih trgih ne bi smel uporabljati dvotirni standard za razkritja
  za sprejem vrednostnih papirjev
  glede na velikost izdajatelja. |
| --- | --- |

(45)

Sorazmerna
  ureditev
  glede prospektov EU za rast ne
  bi
  smela
  biti na voljo
  , kadar naj bi se varnostni papirji sprejeli v trgovanje na
  reguliranem
  trgu
  , saj naj bi vlagatelji morali zaupati, da za izdajatelje, v čigar vrednostne papirje vlagajo, velja enoten sklop pravil o razkritju. Zato se na reguliranih trgih ne bi smel uporabljati dvotirni standard za razkritja
  za sprejem vrednostnih papirjev
  glede na velikost izdajatelja.

| (46) | Prospekt EU za rast bi moral biti standardiziran dokument, ki ga bodo izdajatelji z lahkoto izpolnili, in bi moral zajemati bistvene informacije o izdajatelju, vrednostnih papirjih in ponudbi. Komisija bi morala oblikovati delegirane akte, da se opredelita skrčena vsebina in oblika za standardizirani prospekt EU za rast. Komisija bi morala pri določanju podrobnosti ureditve glede sorazmernega razkritja za prospekte EU za rast upoštevati potrebo po zagotovitvi, da je prospekt EU za rast bistveno in pristno lažji kot celoten prospekt, in sicer v smislu upravnega bremena in stroškov izdaje, potrebo po lajšanju dostopa do kapitalskih trgov za MSP ob zagotovitvi zaupanja vlagateljev pri vlaganju v ta podjetja, potrebo po zmanjšanju stroškov in bremena za MSP, potrebo po pridobitvi določenih vrst informacij, ki so posebnega pomena za MSP, velikost izdajatelja in kako dolgo že posluje, različne vrste in značilnosti ponudb ter različne vrste informacij, ki jih potrebujejo vlagatelji o različnih vrstah vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(46)

Prospekt EU za rast bi moral biti standardiziran dokument, ki ga bodo izdajatelji z lahkoto izpolnili, in bi moral zajemati bistvene informacije o izdajatelju, vrednostnih papirjih in ponudbi. Komisija bi morala oblikovati delegirane akte, da se opredelita skrčena vsebina in oblika za standardizirani prospekt EU za rast. Komisija bi morala pri določanju podrobnosti ureditve glede sorazmernega razkritja za prospekte EU za rast upoštevati potrebo po zagotovitvi, da je prospekt EU za rast bistveno in pristno lažji kot celoten prospekt, in sicer v smislu upravnega bremena in stroškov izdaje, potrebo po lajšanju dostopa do kapitalskih trgov za MSP ob zagotovitvi zaupanja vlagateljev pri vlaganju v ta podjetja, potrebo po zmanjšanju stroškov in bremena za MSP, potrebo po pridobitvi določenih vrst informacij, ki so posebnega pomena za MSP, velikost izdajatelja in kako dolgo že posluje, različne vrste in značilnosti ponudb ter različne vrste informacij, ki jih potrebujejo vlagatelji o različnih vrstah vrednostnih papirjev.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (48) | Glavni namen vključitve dejavnikov tveganja v prospekt je zagotoviti, da vlagatelji ocenijo taka tveganja na podlagi informacij in se o naložbi odločijo ob celovitem poznavanju dejstev. Dejavniki tveganja bi zato morali biti omejeni na tista tveganja, ki so pomembna za vlagatelja in se posebej nanašajo nanj in na njegove vrednostne papirje ter ki so potrjena z vsebino prospekta. Prospekt ne bi smel vsebovati dejavnikov tveganja, ki so splošni in se uporabljajo samo kot izjave o omejitvi odgovornosti, ker bi ti lahko zakrili bolj specifične dejavnike tveganja, s katerimi bi morali biti vlagatelji seznanjeni, in tako preprečili, da bi prospekt predstavljal informacije v jedrnati in razumljivi obliki, ki omogoča preprosto analizo.
  ESMA bi morala razviti smernice o ocenjevanju specifičnosti in pomembnosti dejavnikov tveganja, s katerimi pristojnim organom pomaga pri pregledovanju dejavnikov tveganja tako, da izdajatelje spodbuja k ustreznemu in usmerjenemu razkrivanju dejavnikov tveganja. |
| --- | --- |

(48)

Glavni namen vključitve dejavnikov tveganja v prospekt je zagotoviti, da vlagatelji ocenijo taka tveganja na podlagi informacij in se o naložbi odločijo ob celovitem poznavanju dejstev. Dejavniki tveganja bi zato morali biti omejeni na tista tveganja, ki so pomembna za vlagatelja in se posebej nanašajo nanj in na njegove vrednostne papirje ter ki so potrjena z vsebino prospekta. Prospekt ne bi smel vsebovati dejavnikov tveganja, ki so splošni in se uporabljajo samo kot izjave o omejitvi odgovornosti, ker bi ti lahko zakrili bolj specifične dejavnike tveganja, s katerimi bi morali biti vlagatelji seznanjeni, in tako preprečili, da bi prospekt predstavljal informacije v jedrnati in razumljivi obliki, ki omogoča preprosto analizo.
  ESMA bi morala razviti smernice o ocenjevanju specifičnosti in pomembnosti dejavnikov tveganja, s katerimi pristojnim organom pomaga pri pregledovanju dejavnikov tveganja tako, da izdajatelje spodbuja k ustreznemu in usmerjenemu razkrivanju dejavnikov tveganja.

| (49) | Opustitev navedbe občutljivih informacij v prospektu bi bilo treba v nekaterih okoliščinah dovoliti z odstopanjem, ki ga odobri pristojni organ, da se prepreči oškodovanje izdajatelja. |
| --- | --- |

(49)

Opustitev navedbe občutljivih informacij v prospektu bi bilo treba v nekaterih okoliščinah dovoliti z odstopanjem, ki ga odobri pristojni organ, da se prepreči oškodovanje izdajatelja.

| (50) | Države članice objavijo veliko informacij o svojem finančnem položaju, ki so na splošno na voljo javnosti. Če država članica jamči za ponudbo vrednostnih papirjev, se vključitev takih informacij v prospekt zato ne bi smela zahtevati. |
| --- | --- |

(50)

Države članice objavijo veliko informacij o svojem finančnem položaju, ki so na splošno na voljo javnosti. Če država članica jamči za ponudbo vrednostnih papirjev, se vključitev takih informacij v prospekt zato ne bi smela zahtevati.

| (51) | Možnost, da izdajatelji v prospekt
  ali osnovni prospekt
  vključijo referenčne dokumente z informacijami, ki jih je treba razkriti – če so bili dokumenti, ki so vključeni s sklicevanjem, predhodno objavljeni elektronsko – bi morala olajšati postopek priprave prospekta in znižati stroške za izdajatelje, ne da bi se pri tem ogrozila zaščita vlagateljev. Vendar se ta cilj poenostavitve in zmanjšanja stroškov priprave prospekta ne bi smel doseči na škodo drugih interesov, ki naj bi jih ščitil prospekt, vključno z dostopnostjo informacij. Pri uporabi jezika za informacije, vključene s sklicevanjem, bi bilo treba upoštevati obveznost glede jezika, ki se uporablja za prospekte. Informacije, vključene s sklicevanjem, se lahko nanašajo na pretekle podatke, vendar je treba, če te informacije niso več ustrezne zaradi pomembnih sprememb, to jasno navesti v prospektu in zagotoviti tudi posodobljene informacije.
  Poleg tega bi morali pogosti izdajatelji imeti možnost, da morebitne spremembe univerzalnega registracijskega dokumenta vključijo z dinamičnim sklicevanjem v prospektu. S tem dinamičnim sklicevanjem bi zagotovili, da bi bralec vedno dobil zadnjo različico univerzalnega registracijskega dokumenta brez potrebe po dodatku. Uporaba dinamičnega sklicevanja namesto dodatka ne bi smela vplivati na vlagateljevo pravico do umika. |
| --- | --- |

(51)

Možnost, da izdajatelji v prospekt
  ali osnovni prospekt
  vključijo referenčne dokumente z informacijami, ki jih je treba razkriti – če so bili dokumenti, ki so vključeni s sklicevanjem, predhodno objavljeni elektronsko – bi morala olajšati postopek priprave prospekta in znižati stroške za izdajatelje, ne da bi se pri tem ogrozila zaščita vlagateljev. Vendar se ta cilj poenostavitve in zmanjšanja stroškov priprave prospekta ne bi smel doseči na škodo drugih interesov, ki naj bi jih ščitil prospekt, vključno z dostopnostjo informacij. Pri uporabi jezika za informacije, vključene s sklicevanjem, bi bilo treba upoštevati obveznost glede jezika, ki se uporablja za prospekte. Informacije, vključene s sklicevanjem, se lahko nanašajo na pretekle podatke, vendar je treba, če te informacije niso več ustrezne zaradi pomembnih sprememb, to jasno navesti v prospektu in zagotoviti tudi posodobljene informacije.
  Poleg tega bi morali pogosti izdajatelji imeti možnost, da morebitne spremembe univerzalnega registracijskega dokumenta vključijo z dinamičnim sklicevanjem v prospektu. S tem dinamičnim sklicevanjem bi zagotovili, da bi bralec vedno dobil zadnjo različico univerzalnega registracijskega dokumenta brez potrebe po dodatku. Uporaba dinamičnega sklicevanja namesto dodatka ne bi smela vplivati na vlagateljevo pravico do umika.

| (52) | Vse predpisane informacije ▌bi morale biti upravičene do vključitve v prospekt s sklicevanjem. Izdajateljem vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje v večstranskem sistemu trgovanja, in izdajateljem, ki so oproščeni obveznosti objave letnih ali polletnih računovodskih poročil v skladu s členom 8(1)(b) Direktive 2004/109/ES, bi bilo treba prav tako omogočiti, da vse ali del svojih letnih ali polletnih finančnih podatkov, revizijskih poročil, računovodskih izkazov, poslovnih poročil ali izjav o upravljanju podjetja, za katere velja obveznost elektronske objave, vključijo v prospekt s sklicevanjem. |
| --- | --- |

(52)

Vse predpisane informacije ▌bi morale biti upravičene do vključitve v prospekt s sklicevanjem. Izdajateljem vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje v večstranskem sistemu trgovanja, in izdajateljem, ki so oproščeni obveznosti objave letnih ali polletnih računovodskih poročil v skladu s členom 8(1)(b) Direktive 2004/109/ES, bi bilo treba prav tako omogočiti, da vse ali del svojih letnih ali polletnih finančnih podatkov, revizijskih poročil, računovodskih izkazov, poslovnih poročil ali izjav o upravljanju podjetja, za katere velja obveznost elektronske objave, vključijo v prospekt s sklicevanjem.

| (53) | Vsi izdajatelji nimajo dostopa do ustreznih informacij in navodil o postopku pregleda in odobritve ter o potrebnih korakih, ki jih je treba upoštevati, da se prospekt odobri, ker pristojni organi držav članic uporabljajo različne pristope. Ta uredba bi morala te razlike odpraviti z uskladitvijo pravil, ki se uporabljajo za postopke pregleda in odobritve,
  ter s poenostavitvijo postopka odobritve, ki ga izvajajo nacionalni pristojni organi
  , da se zagotovi, da vsi pristojni organi sprejmejo usklajen pristop pri pregledovanju popolnosti, doslednosti in razumljivosti informacij v prospektu. Navodila v zvezi s prošnjo za odobritev prospekta bi morala biti javno dostopna na spletnih mestih pristojnih organov. ESMA bi morala imeti na podlagi pooblastil iz Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ključno vlogo pri spodbujanju konvergence nadzornih praks na tem področju. Zlasti bi morala izvesti strokovne preglede dejavnosti pristojnih organov iz te uredbe v ustreznem časovnem okviru pred pregledom te uredbe in v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010.
  ESMA bi morala pripraviti centralni sistem delovnega postopka, ki bi zajemal postopek odobritve prospekta od začetka do odobritve, tako da bi lahko pristojni organi, ESMA in izdajatelji obravnavali in spremljali vloge za odobritev prek spleta. Ta sistem bi zagotovil ključne informacije in bi deloval kot orodje za organ ESMA in pristojne organe, da bi dosegli konvergenco postopkov odobritve prospekta po Uniji in poskrbeli, da se bodo v prihodnje prospekti po vsej Uniji odobrili na enak način. |
| --- | --- |

(53)

Vsi izdajatelji nimajo dostopa do ustreznih informacij in navodil o postopku pregleda in odobritve ter o potrebnih korakih, ki jih je treba upoštevati, da se prospekt odobri, ker pristojni organi držav članic uporabljajo različne pristope. Ta uredba bi morala te razlike odpraviti z uskladitvijo pravil, ki se uporabljajo za postopke pregleda in odobritve,
  ter s poenostavitvijo postopka odobritve, ki ga izvajajo nacionalni pristojni organi
  , da se zagotovi, da vsi pristojni organi sprejmejo usklajen pristop pri pregledovanju popolnosti, doslednosti in razumljivosti informacij v prospektu. Navodila v zvezi s prošnjo za odobritev prospekta bi morala biti javno dostopna na spletnih mestih pristojnih organov. ESMA bi morala imeti na podlagi pooblastil iz Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ključno vlogo pri spodbujanju konvergence nadzornih praks na tem področju. Zlasti bi morala izvesti strokovne preglede dejavnosti pristojnih organov iz te uredbe v ustreznem časovnem okviru pred pregledom te uredbe in v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010.
  ESMA bi morala pripraviti centralni sistem delovnega postopka, ki bi zajemal postopek odobritve prospekta od začetka do odobritve, tako da bi lahko pristojni organi, ESMA in izdajatelji obravnavali in spremljali vloge za odobritev prek spleta. Ta sistem bi zagotovil ključne informacije in bi deloval kot orodje za organ ESMA in pristojne organe, da bi dosegli konvergenco postopkov odobritve prospekta po Uniji in poskrbeli, da se bodo v prihodnje prospekti po vsej Uniji odobrili na enak način.

| (53a) | ESMA bi morala skupaj z nacionalnimi pristojnimi organi oceniti zasnovo, financiranje in delovanje centralnega sistema delovnega postopka v okviru unije kapitalskih trgov. |
| --- | --- |

(53a)

ESMA bi morala skupaj z nacionalnimi pristojnimi organi oceniti zasnovo, financiranje in delovanje centralnega sistema delovnega postopka v okviru unije kapitalskih trgov.

| (54) | Da se olajša dostop na trge držav članic, je pomembno, da so pristojbine, ki jih pristojni organi zaračunajo za odobritev in vložitev prospektov ter z njimi povezanih dokumentov,
  razumne in se jih razkrije
  .
  Pristojbine, zaračunane izdajateljem s sedežem v tretji državi, bi morale odražati breme takšne izdaje. |
| --- | --- |

(54)

Da se olajša dostop na trge držav članic, je pomembno, da so pristojbine, ki jih pristojni organi zaračunajo za odobritev in vložitev prospektov ter z njimi povezanih dokumentov,
  razumne in se jih razkrije
  .
  Pristojbine, zaračunane izdajateljem s sedežem v tretji državi, bi morale odražati breme takšne izdaje.

| (55) | Ker so informacije na spletu lahko dostopne in zato, da se vlagateljem zagotovi boljša dostopnost, bi bilo treba odobreni prospekt vedno objaviti v elektronski obliki. Prospekt bi bilo treba objaviti v ustreznem oddelku na spletnem mestu izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje, ali, kjer je primerno, na spletnem mestu finančnih posrednikov, ki plasirajo ali prodajajo vrednostne papirje, vključno s spletnimi mesti plačilnih zastopnikov, ali pa na spletnem mestu reguliranega trga, za katerega se vloži vloga za sprejem v trgovanje, ali upravljavca večstranskega sistema trgovanja, pri čemer bi ga moral pristojni organ posredovati ESMA skupaj s pomembnimi podatki, ki omogočajo njegovo razvrstitev. ESMA bi morala zagotoviti centralni mehanizem za shranjevanje prospektov, ki javnosti omogoča brezplačen dostop in ji zagotavlja ustrezna iskalna orodja.
  Da bi vlagateljem zagotovili dostop do zanesljivih podatkov, ki jih je možno uporabiti in analizirati pravočasno in na učinkovit način, bi morale biti ključne informacije v prospektih, kot sta identifikacijska številka vrednostnih papirjev in identifikator izdajateljev, ponudnikov in garantov, strojno berljive tudi na podlagi metapodatkov.
  Prospekti bi morali biti na voljo vsaj 10 let po objavi, da se zagotovi usklajenost med obdobjem njihove javne dostopnosti in obdobjem javne dostopnosti letnih in polletnih računovodskih poročil iz Direktive 2004/109/ES. Prospekt bi moral biti na zahtevo vlagateljem vedno na voljo na
  trajnem nosilcu podatkov
  in brezplačno. |
| --- | --- |

(55)

Ker so informacije na spletu lahko dostopne in zato, da se vlagateljem zagotovi boljša dostopnost, bi bilo treba odobreni prospekt vedno objaviti v elektronski obliki. Prospekt bi bilo treba objaviti v ustreznem oddelku na spletnem mestu izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje, ali, kjer je primerno, na spletnem mestu finančnih posrednikov, ki plasirajo ali prodajajo vrednostne papirje, vključno s spletnimi mesti plačilnih zastopnikov, ali pa na spletnem mestu reguliranega trga, za katerega se vloži vloga za sprejem v trgovanje, ali upravljavca večstranskega sistema trgovanja, pri čemer bi ga moral pristojni organ posredovati ESMA skupaj s pomembnimi podatki, ki omogočajo njegovo razvrstitev. ESMA bi morala zagotoviti centralni mehanizem za shranjevanje prospektov, ki javnosti omogoča brezplačen dostop in ji zagotavlja ustrezna iskalna orodja.
  Da bi vlagateljem zagotovili dostop do zanesljivih podatkov, ki jih je možno uporabiti in analizirati pravočasno in na učinkovit način, bi morale biti ključne informacije v prospektih, kot sta identifikacijska številka vrednostnih papirjev in identifikator izdajateljev, ponudnikov in garantov, strojno berljive tudi na podlagi metapodatkov.
  Prospekti bi morali biti na voljo vsaj 10 let po objavi, da se zagotovi usklajenost med obdobjem njihove javne dostopnosti in obdobjem javne dostopnosti letnih in polletnih računovodskih poročil iz Direktive 2004/109/ES. Prospekt bi moral biti na zahtevo vlagateljem vedno na voljo na
  trajnem nosilcu podatkov
  in brezplačno.

| (56) | Uskladiti je treba tudi oglase, da se ne ogrozita javno zaupanje in delovanje finančnih trgov. Poštenost in točnost oglasov ter njihova skladnost z vsebino prospekta so zelo pomembne za zaščito vlagateljev, vključno z malimi vlagatelji.
  Brez poseganja v mehanizem dovoljenja za čezmejno uporabo iz te uredbe je
  nadzor takih oglasov ▌sestavni del vloge pristojnih organov.
  Pristojni organ države članice, v kateri se oglasi razširjajo, bi moral imeti pooblastila za nadzor nad skladnostjo dejavnosti oglaševanja v zvezi z javno ponudbo vrednostnih papirjev ali sprejemom v trgovanje na reguliranem trgu, pri čemer so načela navedena v tej uredbi. Kadar je to potrebno, bi morala matična država članica pomagati pristojnemu organu države članice, v kateri se oglasi razširjajo, pri ocenjevanju skladnosti oglasov z informacijami v prospektu. Brez poseganja pooblastila iz člena 30(1) pregled oglasov, ki ga izvede pristojni organ, ne bi smel biti osnovni pogoj za objavo javne ponudbe ali sprejem v trgovanje v katerikoli državi članici gostiteljici. |
| --- | --- |

(56)

Uskladiti je treba tudi oglase, da se ne ogrozita javno zaupanje in delovanje finančnih trgov. Poštenost in točnost oglasov ter njihova skladnost z vsebino prospekta so zelo pomembne za zaščito vlagateljev, vključno z malimi vlagatelji.
  Brez poseganja v mehanizem dovoljenja za čezmejno uporabo iz te uredbe je
  nadzor takih oglasov ▌sestavni del vloge pristojnih organov.
  Pristojni organ države članice, v kateri se oglasi razširjajo, bi moral imeti pooblastila za nadzor nad skladnostjo dejavnosti oglaševanja v zvezi z javno ponudbo vrednostnih papirjev ali sprejemom v trgovanje na reguliranem trgu, pri čemer so načela navedena v tej uredbi. Kadar je to potrebno, bi morala matična država članica pomagati pristojnemu organu države članice, v kateri se oglasi razširjajo, pri ocenjevanju skladnosti oglasov z informacijami v prospektu. Brez poseganja pooblastila iz člena 30(1) pregled oglasov, ki ga izvede pristojni organ, ne bi smel biti osnovni pogoj za objavo javne ponudbe ali sprejem v trgovanje v katerikoli državi članici gostiteljici.

| (57) | Vlagatelji bi morali vsak pomemben nov dejavnik, bistveno napako ali netočnost, ki bi lahko vplivala na oceno naložbe, ki se pojavi po objavi prospekta in pred iztekom ponudbe ali začetkom trgovanja na reguliranem trgu, ustrezno ovrednotiti, zato je treba dodatek k prospektu odobriti in razširiti brez nepotrebnega odlašanja. |
| --- | --- |

(57)

Vlagatelji bi morali vsak pomemben nov dejavnik, bistveno napako ali netočnost, ki bi lahko vplivala na oceno naložbe, ki se pojavi po objavi prospekta in pred iztekom ponudbe ali začetkom trgovanja na reguliranem trgu, ustrezno ovrednotiti, zato je treba dodatek k prospektu odobriti in razširiti brez nepotrebnega odlašanja.

| (58) | Za izboljšanje pravne varnosti bi bilo treba jasno opredeliti ustrezne roke, v katerih mora izdajatelj objaviti dodatek k prospektu in v katerih imajo vlagatelji pravico, da po objavi dodatka umaknejo sprejetje ponudbe. Na eni strani bi morala obveznost dopolnitve prospekta veljati do dokončnega izteka obdobja ponudbe ali trenutka, ko se začne trgovanje s takimi vrednostnimi papirji na reguliranem trgu, odvisno od tega, kaj se zgodi pozneje. Na drugi strani pa bi morala pravica do umika sprejetja ponudbe veljati le, če se prospekt nanaša na javno ponudbo vrednostnih papirjev in je prišlo do novega dejavnika, napake ali netočnosti pred dokončnim iztekom ponudbe in izročitvijo vrednostnih papirjev. Zato bi morala biti pravica do umika povezana s časom nastanka novega dejavnika, napake ali netočnosti, ki je razlog za dopolnitev, pri njej pa bi se moralo predpostavljati, da do takega dogodka, ki to povzroči, pride, ko je ponudba odprta in preden se izročijo vrednostni papirji. Za izboljšanje pravne varnosti bi moralo biti v dodatku k prospektu navedeno, kdaj preneha veljati pravica do umika. Finančni posredniki bi morali olajšati postopke, kadar vlagatelji uveljavljajo svojo pravico do umika sprejetja ponudbe. |
| --- | --- |

(58)

Za izboljšanje pravne varnosti bi bilo treba jasno opredeliti ustrezne roke, v katerih mora izdajatelj objaviti dodatek k prospektu in v katerih imajo vlagatelji pravico, da po objavi dodatka umaknejo sprejetje ponudbe. Na eni strani bi morala obveznost dopolnitve prospekta veljati do dokončnega izteka obdobja ponudbe ali trenutka, ko se začne trgovanje s takimi vrednostnimi papirji na reguliranem trgu, odvisno od tega, kaj se zgodi pozneje. Na drugi strani pa bi morala pravica do umika sprejetja ponudbe veljati le, če se prospekt nanaša na javno ponudbo vrednostnih papirjev in je prišlo do novega dejavnika, napake ali netočnosti pred dokončnim iztekom ponudbe in izročitvijo vrednostnih papirjev. Zato bi morala biti pravica do umika povezana s časom nastanka novega dejavnika, napake ali netočnosti, ki je razlog za dopolnitev, pri njej pa bi se moralo predpostavljati, da do takega dogodka, ki to povzroči, pride, ko je ponudba odprta in preden se izročijo vrednostni papirji. Za izboljšanje pravne varnosti bi moralo biti v dodatku k prospektu navedeno, kdaj preneha veljati pravica do umika. Finančni posredniki bi morali olajšati postopke, kadar vlagatelji uveljavljajo svojo pravico do umika sprejetja ponudbe.

| (59) | Obveznost, da mora izdajatelj prospekt v celoti prevesti v vse ustrezne uradne jezike, ovira čezmejne ponudbe in večkratno trgovanje. Da bi se olajšale čezmejne ponudbe, ko je prospekt sestavljen v jeziku, ki je običajen na področju mednarodnih financ, bi bilo treba v uradne jezike držav članic gostiteljic ali matičnih držav članic
  ali v enega od uradnih jezikov, ki se uporabljajo v delu države članice, kjer poteka ponudba vrednostnega papirja,
  prevesti samo izvleček. |
| --- | --- |

(59)

Obveznost, da mora izdajatelj prospekt v celoti prevesti v vse ustrezne uradne jezike, ovira čezmejne ponudbe in večkratno trgovanje. Da bi se olajšale čezmejne ponudbe, ko je prospekt sestavljen v jeziku, ki je običajen na področju mednarodnih financ, bi bilo treba v uradne jezike držav članic gostiteljic ali matičnih držav članic
  ali v enega od uradnih jezikov, ki se uporabljajo v delu države članice, kjer poteka ponudba vrednostnega papirja,
  prevesti samo izvleček.

| (60) | Organ ESMA in
  pristojni organ države članice gostiteljice bi moral biti upravičen do prejetja potrdila pristojnega organa matične države članice, ki navaja, da je prospekt
  ali posamezni univerzalni registracijski dokument v primerih, kadar je bil odobren samo ta dokument,
  pripravljen v skladu s to uredbo. Pristojni organ matične države članice bi moral o potrdilu o odobritvi prospekta
  ali, če je ustrezno, univerzalnega registracijskega dokumenta
  , ki je namenjen organu države članice gostiteljice, obvestiti tudi izdajatelja ali osebo, odgovorno za pripravo prospekta
  ali, če ustreza, univerzalnega registracijskega dokumenta
  , da jima zagotovi informacije o tem, ali je bilo uradno obvestilo dejansko podano in kdaj. |
| --- | --- |

(60)

Organ ESMA in
  pristojni organ države članice gostiteljice bi moral biti upravičen do prejetja potrdila pristojnega organa matične države članice, ki navaja, da je prospekt
  ali posamezni univerzalni registracijski dokument v primerih, kadar je bil odobren samo ta dokument,
  pripravljen v skladu s to uredbo. Pristojni organ matične države članice bi moral o potrdilu o odobritvi prospekta
  ali, če je ustrezno, univerzalnega registracijskega dokumenta
  , ki je namenjen organu države članice gostiteljice, obvestiti tudi izdajatelja ali osebo, odgovorno za pripravo prospekta
  ali, če ustreza, univerzalnega registracijskega dokumenta
  , da jima zagotovi informacije o tem, ali je bilo uradno obvestilo dejansko podano in kdaj.

| (61) | Da se zagotovi, da bodo nameni te uredbe v celoti doseženi, je treba v okvir področja uporabe Uredbe vključiti vrednostne papirje, ki jih izdajo izdajatelji, za katere velja pravo tretjih držav. ▌Da se zagotovita izmenjava informacij in sodelovanje s pristojnimi organi tretjih držav z namenom učinkovitega izvrševanja te uredbe, bi morali pristojni organi skleniti dogovore o sodelovanju s pristojnimi organi v tretjih državah. Kakršen koli prenos osebnih podatkov na podlagi teh dogovorov bi moral biti skladen z Direktivo 95/46/ES in Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(61)

Da se zagotovi, da bodo nameni te uredbe v celoti doseženi, je treba v okvir področja uporabe Uredbe vključiti vrednostne papirje, ki jih izdajo izdajatelji, za katere velja pravo tretjih držav. ▌Da se zagotovita izmenjava informacij in sodelovanje s pristojnimi organi tretjih držav z namenom učinkovitega izvrševanja te uredbe, bi morali pristojni organi skleniti dogovore o sodelovanju s pristojnimi organi v tretjih državah. Kakršen koli prenos osebnih podatkov na podlagi teh dogovorov bi moral biti skladen z Direktivo 95/46/ES in Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta.

| (62) | Zaradi vrste pristojnih organov v državah članicah, ki imajo različne odgovornosti, lahko pride do nepotrebnih stroškov in prekrivanja odgovornosti, ki ne prinašajo nobenih dodatnih koristi. V vsaki državi članici bi bilo treba določiti en sam pristojni organ, ki odobri prospekte in prevzame odgovornost za nadzor skladnosti s to uredbo. Navedeni pristojni organ bi bilo treba vzpostaviti kot upravni organ in v taki obliki, da se zagotovi njegova neodvisnost od gospodarskih subjektov in preprečijo nasprotja interesov. Pri določanju pristojnega organa za odobritev prospekta se ne bi smelo izključiti sodelovanje med pristojnim organom in drugimi subjekti, kot so regulativni organi za bančništvo in zavarovalništvo ali organi za uvrstitev v kotacijo, da se zagotovita učinkovit pregled in odobritev prospektov v interesu izdajateljev, vlagateljev, udeležencev na trgu in trgov. Pristojnemu organu se lahko dovoli prenos nalog drugemu subjektu samo, če je prenos povezan z objavo odobrenih prospektov. |
| --- | --- |

(62)

Zaradi vrste pristojnih organov v državah članicah, ki imajo različne odgovornosti, lahko pride do nepotrebnih stroškov in prekrivanja odgovornosti, ki ne prinašajo nobenih dodatnih koristi. V vsaki državi članici bi bilo treba določiti en sam pristojni organ, ki odobri prospekte in prevzame odgovornost za nadzor skladnosti s to uredbo. Navedeni pristojni organ bi bilo treba vzpostaviti kot upravni organ in v taki obliki, da se zagotovi njegova neodvisnost od gospodarskih subjektov in preprečijo nasprotja interesov. Pri določanju pristojnega organa za odobritev prospekta se ne bi smelo izključiti sodelovanje med pristojnim organom in drugimi subjekti, kot so regulativni organi za bančništvo in zavarovalništvo ali organi za uvrstitev v kotacijo, da se zagotovita učinkovit pregled in odobritev prospektov v interesu izdajateljev, vlagateljev, udeležencev na trgu in trgov. Pristojnemu organu se lahko dovoli prenos nalog drugemu subjektu samo, če je prenos povezan z objavo odobrenih prospektov.

| (63) | Učinkovitost nadzora se zagotavlja s sklopom učinkovitih orodij ter pooblastil in virov pristojnih organov držav članic. V tej uredbi bi bilo zato treba zlasti določiti minimalen sklop nadzornih in preiskovalnih pooblastil, ki bi jih bilo treba v skladu z nacionalnim pravom podeliti pristojnim organom držav članic. Kadar to zahteva nacionalno pravo, bi bilo treba ta pooblastila izvajati na podlagi vložitve zahtevka pri pristojnih sodnih organih. Pristojni organi in ESMA bi morali pri izvajanju svojih pooblastil iz te uredbe ravnati objektivno in nepristransko ter svoje odločitve sprejemati samostojno. |
| --- | --- |

(63)

Učinkovitost nadzora se zagotavlja s sklopom učinkovitih orodij ter pooblastil in virov pristojnih organov držav članic. V tej uredbi bi bilo zato treba zlasti določiti minimalen sklop nadzornih in preiskovalnih pooblastil, ki bi jih bilo treba v skladu z nacionalnim pravom podeliti pristojnim organom držav članic. Kadar to zahteva nacionalno pravo, bi bilo treba ta pooblastila izvajati na podlagi vložitve zahtevka pri pristojnih sodnih organih. Pristojni organi in ESMA bi morali pri izvajanju svojih pooblastil iz te uredbe ravnati objektivno in nepristransko ter svoje odločitve sprejemati samostojno.

| (64) | Za namene odkrivanja kršitev te uredbe je treba pristojnim organom omogočiti dostop do prostorov, razen zasebnih prebivališč fizičnih oseb, da lahko zasežejo dokumente. Dostop do teh prostorov je nujen, kadar se utemeljeno sumi, da obstajajo dokumenti in drugi podatki, povezani s predmetom inšpekcijskega pregleda ali preiskave, ki so lahko pomembni za dokazovanje kršitve te uredbe. Poleg tega je dostop do takih prostorov potreben, kadar: oseba ni izpolnila že predložene zahteve po informacijah ali kadar obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da zahteva po informacijah, če bi bila predložena, ne bi bila izpolnjena ali da bi bili zahtevani dokumenti ali informacije odstranjeni, spremenjeni ali uničeni. |
| --- | --- |

(64)

Za namene odkrivanja kršitev te uredbe je treba pristojnim organom omogočiti dostop do prostorov, razen zasebnih prebivališč fizičnih oseb, da lahko zasežejo dokumente. Dostop do teh prostorov je nujen, kadar se utemeljeno sumi, da obstajajo dokumenti in drugi podatki, povezani s predmetom inšpekcijskega pregleda ali preiskave, ki so lahko pomembni za dokazovanje kršitve te uredbe. Poleg tega je dostop do takih prostorov potreben, kadar: oseba ni izpolnila že predložene zahteve po informacijah ali kadar obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da zahteva po informacijah, če bi bila predložena, ne bi bila izpolnjena ali da bi bili zahtevani dokumenti ali informacije odstranjeni, spremenjeni ali uničeni.

| (65) | V skladu s sporočilom Komisije z dne 8. decembra 2010 z naslovom „Krepitev sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev“ in da se zagotovi izpolnjevanje zahtev iz te uredbe, je pomembno, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznih upravnih sankcij in ukrepov v primeru kršitev te uredbe. Te upravne sankcije in ukrepi bi morali biti učinkoviti, sorazmerni in odvračilni, da bi zagotovili skupni pristop v državah članicah in učinkovali odvračilno. Ta uredba ne bi smela omejevati možnosti držav članic, da določijo višje ravni upravnih sankcij. |
| --- | --- |

(65)

V skladu s sporočilom Komisije z dne 8. decembra 2010 z naslovom „Krepitev sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev“ in da se zagotovi izpolnjevanje zahtev iz te uredbe, je pomembno, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznih upravnih sankcij in ukrepov v primeru kršitev te uredbe. Te upravne sankcije in ukrepi bi morali biti učinkoviti, sorazmerni in odvračilni, da bi zagotovili skupni pristop v državah članicah in učinkovali odvračilno. Ta uredba ne bi smela omejevati možnosti držav članic, da določijo višje ravni upravnih sankcij.

| (66) | Da se zagotovi odvračilni učinek odločitev pristojnih organov na širšo javnost, bi jih bilo treba običajno objaviti, razen če pristojni organ v skladu s to uredbo meni, da je treba navedene odločitve objaviti anonimno, objavo odložiti ali da se sankcije ne smejo objaviti. |
| --- | --- |

(66)

Da se zagotovi odvračilni učinek odločitev pristojnih organov na širšo javnost, bi jih bilo treba običajno objaviti, razen če pristojni organ v skladu s to uredbo meni, da je treba navedene odločitve objaviti anonimno, objavo odložiti ali da se sankcije ne smejo objaviti.

| (67) | Čeprav lahko države članice določijo pravila za upravne in kazenske sankcije za iste kršitve, se od njih ne bi smelo zahtevati, da določijo pravila za upravne sankcije za kršitve te uredbe, za katere do [vnesti datum začetka uporabe te uredbe] velja nacionalno kazensko pravo. Države članice v skladu z nacionalnim pravom niso obvezane naložiti tako upravnih kot kazenskih sankcij za isto kršitev, vendar bi morale imeti možnost, da to storijo, če jim nacionalno pravo to dovoljuje. Če se namesto upravnih sankcij za kršitve te uredbe ohranijo kazenske sankcije, to ne bi smelo zmanjšati zmožnosti pristojnih organov ali kako drugače vplivati nanje, da za namene te uredbe sodelujejo s pristojnimi organi v drugih državah članicah, da imajo dostop do informacij in da pravočasno izmenjujejo informacije s temi organi, tudi po prijavi zadevnih kršitev pristojnim pravosodnim organom za namene kazenskega pregona. |
| --- | --- |

(67)

Čeprav lahko države članice določijo pravila za upravne in kazenske sankcije za iste kršitve, se od njih ne bi smelo zahtevati, da določijo pravila za upravne sankcije za kršitve te uredbe, za katere do [vnesti datum začetka uporabe te uredbe] velja nacionalno kazensko pravo. Države članice v skladu z nacionalnim pravom niso obvezane naložiti tako upravnih kot kazenskih sankcij za isto kršitev, vendar bi morale imeti možnost, da to storijo, če jim nacionalno pravo to dovoljuje. Če se namesto upravnih sankcij za kršitve te uredbe ohranijo kazenske sankcije, to ne bi smelo zmanjšati zmožnosti pristojnih organov ali kako drugače vplivati nanje, da za namene te uredbe sodelujejo s pristojnimi organi v drugih državah članicah, da imajo dostop do informacij in da pravočasno izmenjujejo informacije s temi organi, tudi po prijavi zadevnih kršitev pristojnim pravosodnim organom za namene kazenskega pregona.

| (68) | Prijavitelji nepravilnosti lahko pristojnim organom posredujejo nove informacije, ki so jim v pomoč pri odkrivanju in sankcioniranju primerov kršitev te uredbe. Zato bi bilo treba s to uredbo zagotoviti ustrezne ureditve, ki prijaviteljem nepravilnosti omogočajo obveščanje pristojnih organov o dejanskih ali morebitnih kršitvah te uredbe in jih ščitijo pred povračilnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(68)

Prijavitelji nepravilnosti lahko pristojnim organom posredujejo nove informacije, ki so jim v pomoč pri odkrivanju in sankcioniranju primerov kršitev te uredbe. Zato bi bilo treba s to uredbo zagotoviti ustrezne ureditve, ki prijaviteljem nepravilnosti omogočajo obveščanje pristojnih organov o dejanskih ali morebitnih kršitvah te uredbe in jih ščitijo pred povračilnimi ukrepi.

| (69) | Za podrobno opredelitev zahtev iz te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in sicer glede▌ minimalnih informacij, ki jih vsebujejo dokumenti in ki so navedene v točkah (f) in (g) člena 1(3) ter točkah (d) in (e) člena 1(4), prilagoditve opredelitev iz člena 2,▌ oblike prospekta, osnovnega prospekta ter končnih pogojev, ter glede posebnih informacij, ki se morajo vključiti v prospekt, minimalnih informacij, ki jih vsebuje univerzalni registracijski dokument, zmanjšanega obsega informacij, ki jih vsebuje poenostavljeni
  prospekt
  v primeru sekundarnih izdaj in izdaj s strani MSP,
  posebne skrčene vsebine in oblike prospekta EU za rast iz te uredbe
  , oglaševanja vrednostnih papirjev, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, in splošnih meril glede enakovrednosti za prospekte, ki jih pripravijo izdajatelji tretjih držav. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov
  , in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Da bi lahko vsi enakopravno sodelovali
  pri pripravi delegiranih aktov,
  bi morala Evropski parlament in Svet prejeti vse dokumente istočasno kot strokovnjaki držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti možnost redne udeležbe na sejah strokovnih skupin Komisije, na katerih se delegirani akti pripravljajo
  . |
| --- | --- |

(69)

Za podrobno opredelitev zahtev iz te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in sicer glede▌ minimalnih informacij, ki jih vsebujejo dokumenti in ki so navedene v točkah (f) in (g) člena 1(3) ter točkah (d) in (e) člena 1(4), prilagoditve opredelitev iz člena 2,▌ oblike prospekta, osnovnega prospekta ter končnih pogojev, ter glede posebnih informacij, ki se morajo vključiti v prospekt, minimalnih informacij, ki jih vsebuje univerzalni registracijski dokument, zmanjšanega obsega informacij, ki jih vsebuje poenostavljeni
  prospekt
  v primeru sekundarnih izdaj in izdaj s strani MSP,
  posebne skrčene vsebine in oblike prospekta EU za rast iz te uredbe
  , oglaševanja vrednostnih papirjev, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, in splošnih meril glede enakovrednosti za prospekte, ki jih pripravijo izdajatelji tretjih držav. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov
  , in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Da bi lahko vsi enakopravno sodelovali
  pri pripravi delegiranih aktov,
  bi morala Evropski parlament in Svet prejeti vse dokumente istočasno kot strokovnjaki držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti možnost redne udeležbe na sejah strokovnih skupin Komisije, na katerih se delegirani akti pripravljajo
  .

| (70) | Da se zagotovijo enotni pogoji uporabe te uredbe v zvezi z enakovrednostjo zakonodaj tretjih držav o prospektih, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje odločitev o taki enakovrednosti. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(70)

Da se zagotovijo enotni pogoji uporabe te uredbe v zvezi z enakovrednostjo zakonodaj tretjih držav o prospektih, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje odločitev o taki enakovrednosti. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (71) | Tehnični standardi v zvezi s finančnimi storitvami bi morali zagotoviti ustrezno varstvo vlagateljev in potrošnikov po vsej Uniji. Ker ima ESMA visoko specializirane strokovnjake, bi bilo učinkovito in ustrezno, da pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev politike, in jih predloži Komisiji. |
| --- | --- |

(71)

Tehnični standardi v zvezi s finančnimi storitvami bi morali zagotoviti ustrezno varstvo vlagateljev in potrošnikov po vsej Uniji. Ker ima ESMA visoko specializirane strokovnjake, bi bilo učinkovito in ustrezno, da pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev politike, in jih predloži Komisiji.

| (72) | Komisija bi morala sprejeti osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki jih ESMA pripravi v zvezi z vsebino in obliko predstavitve preteklih ključnih finančnih podatkov, ki se vključijo v izvleček,
  pa tudi v zvezi s pregledom, odobritvijo, vložitvijo in revizijo univerzalnega registracijskega dokumenta, pogoji za njegove spremembe ali posodobitev in pogoji za izgubo statusa pogostega izdajatelja,
  informacijami, ki se vključijo s sklicevanjem, in nadaljnjimi vrstami dokumentov, ki jih zahteva pravo Unije,
  postopki pregleda in odobritve prospekta,
  objavo prospekta, podatki, potrebnimi za razvrstitev prospektov v mehanizem za shranjevanje, ki ga upravlja ESMA,
  določbami glede oglasov,
  okoliščinami, v katerih se zaradi pomembnega novega dejavnika, bistvene napake ali netočnosti glede informacij, vključenih v prospekt, zahteva dodatek k prospektu, ki se objavi, informacijami, ki si jih izmenjajo pristojni organi in ESMA v okviru obveznosti sodelovanja, ter predlogo dokumenta za
  minimalno vsebino dogovorov
  o sodelovanju z nadzornimi organi v tretjih državah. Komisija bi morala osnutke teh regulativnih tehničnih standardov sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU in členi 10–14 Uredbe (EU) št. 1095/2010. |
| --- | --- |

(72)

Komisija bi morala sprejeti osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki jih ESMA pripravi v zvezi z vsebino in obliko predstavitve preteklih ključnih finančnih podatkov, ki se vključijo v izvleček,
  pa tudi v zvezi s pregledom, odobritvijo, vložitvijo in revizijo univerzalnega registracijskega dokumenta, pogoji za njegove spremembe ali posodobitev in pogoji za izgubo statusa pogostega izdajatelja,
  informacijami, ki se vključijo s sklicevanjem, in nadaljnjimi vrstami dokumentov, ki jih zahteva pravo Unije,
  postopki pregleda in odobritve prospekta,
  objavo prospekta, podatki, potrebnimi za razvrstitev prospektov v mehanizem za shranjevanje, ki ga upravlja ESMA,
  določbami glede oglasov,
  okoliščinami, v katerih se zaradi pomembnega novega dejavnika, bistvene napake ali netočnosti glede informacij, vključenih v prospekt, zahteva dodatek k prospektu, ki se objavi, informacijami, ki si jih izmenjajo pristojni organi in ESMA v okviru obveznosti sodelovanja, ter predlogo dokumenta za
  minimalno vsebino dogovorov
  o sodelovanju z nadzornimi organi v tretjih državah. Komisija bi morala osnutke teh regulativnih tehničnih standardov sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU in členi 10–14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

| (73) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti tudi za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU in členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010. ESMA bi bilo treba pooblastiti za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov, ki se predložijo Komisiji, in sicer o standardnih oblikah, predlogah in postopkih za uradno obveščanje o potrdilu o odobritvi, prospektu, dodatku k prospektu ter prevodu prospekta in/ali izvlečka, o standardnih oblikah, predlogah in postopkih za sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi, ter o postopkih in oblikah za izmenjavo informacij med pristojnimi organi in ESMA. |
| --- | --- |

(73)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti tudi za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU in členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010. ESMA bi bilo treba pooblastiti za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov, ki se predložijo Komisiji, in sicer o standardnih oblikah, predlogah in postopkih za uradno obveščanje o potrdilu o odobritvi, prospektu, dodatku k prospektu ter prevodu prospekta in/ali izvlečka, o standardnih oblikah, predlogah in postopkih za sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi, ter o postopkih in oblikah za izmenjavo informacij med pristojnimi organi in ESMA.

| (74) | Komisija bi morala pri izvajanju delegiranih in izvedbenih pooblastil v skladu s to uredbo spoštovati naslednja načela:






  — | potrebo po zagotavljanju zaupanja malih vlagateljev in MSP v finančne trge s spodbujanjem visokih standardov preglednosti na finančnih trgih, |
| --- | --- | --- |

(74)

Komisija bi morala pri izvajanju delegiranih in izvedbenih pooblastil v skladu s to uredbo spoštovati naslednja načela:

—

potrebo po zagotavljanju zaupanja malih vlagateljev in MSP v finančne trge s spodbujanjem visokih standardov preglednosti na finančnih trgih,

| — | potrebo po določanju zahtev po razkritju iz prospekta glede na velikost izdajatelja in informacije, ki jih je izdajatelj dolžan razkriti v skladu z Direktivo 2004/109/ES in Uredbo (EU) št. 596/2014, |
| --- | --- |

—

potrebo po določanju zahtev po razkritju iz prospekta glede na velikost izdajatelja in informacije, ki jih je izdajatelj dolžan razkriti v skladu z Direktivo 2004/109/ES in Uredbo (EU) št. 596/2014,

| — | potrebo po olajšanju dostopa do kapitalskih trgov za MSP in zagotovitvi zaupanja vlagateljev za vlaganje v taka podjetja, |
| --- | --- |

—

potrebo po olajšanju dostopa do kapitalskih trgov za MSP in zagotovitvi zaupanja vlagateljev za vlaganje v taka podjetja,

| — | potrebo po zagotovitvi širokega nabora konkurenčnih naložbenih priložnosti za vlagatelje ter ravni razkritja in zaščite, ki je prilagojena njihovim okoliščinam, |
| --- | --- |

—

potrebo po zagotovitvi širokega nabora konkurenčnih naložbenih priložnosti za vlagatelje ter ravni razkritja in zaščite, ki je prilagojena njihovim okoliščinam,

| — | potrebo po zagotovitvi, da neodvisni regulativni organi uveljavljajo pravila dosledno, zlasti v smislu boja proti gospodarskemu kriminalu, |
| --- | --- |

—

potrebo po zagotovitvi, da neodvisni regulativni organi uveljavljajo pravila dosledno, zlasti v smislu boja proti gospodarskemu kriminalu,

| — | potrebo po visoki stopnji preglednosti in posvetovanju z vsemi udeleženci na trgu ter z Evropskim parlamentom in Svetom, |
| --- | --- |

—

potrebo po visoki stopnji preglednosti in posvetovanju z vsemi udeleženci na trgu ter z Evropskim parlamentom in Svetom,

| — | potrebo po spodbujanju inovacij na finančnih trgih, da bi ti bili dinamični in učinkoviti, |
| --- | --- |

—

potrebo po spodbujanju inovacij na finančnih trgih, da bi ti bili dinamični in učinkoviti,

| — | potrebo po zagotavljanju sistemske stabilnosti finančnega sistema z natančnim in odzivnim spremljanjem finančnih inovacij, |
| --- | --- |

—

potrebo po zagotavljanju sistemske stabilnosti finančnega sistema z natančnim in odzivnim spremljanjem finančnih inovacij,

| — | pomen zmanjšanja stroškov kapitala in povečanja njegove dostopnosti, |
| --- | --- |

—

pomen zmanjšanja stroškov kapitala in povečanja njegove dostopnosti,

| — | potrebo po dolgoročnem uravnoteženju stroškov in koristi vseh izvedbenih ukrepov za vse udeležence na trgu, |
| --- | --- |

—

potrebo po dolgoročnem uravnoteženju stroškov in koristi vseh izvedbenih ukrepov za vse udeležence na trgu,

| — | potrebo po spodbujanju mednarodne konkurenčnosti finančnih trgov Unije brez poseganja v zelo potrebno razširitev mednarodnega sodelovanja, |
| --- | --- |

—

potrebo po spodbujanju mednarodne konkurenčnosti finančnih trgov Unije brez poseganja v zelo potrebno razširitev mednarodnega sodelovanja,

| — | potrebo po doseganju enakih konkurenčnih pogojev za vse udeležence na trgu z uporabo zakonodaje Unije vsakič, ko je to primerno, |
| --- | --- |

—

potrebo po doseganju enakih konkurenčnih pogojev za vse udeležence na trgu z uporabo zakonodaje Unije vsakič, ko je to primerno,

| — | potrebo po zagotovitvi skladnosti z drugo zakonodajo Unije na tem področju, saj lahko nesorazmerja pri informacijah in pomanjkanje preglednosti ogrozita delovanje trgov, predvsem pa škodita potrošnikom in malim vlagateljem. |
| --- | --- |

—

potrebo po zagotovitvi skladnosti z drugo zakonodajo Unije na tem področju, saj lahko nesorazmerja pri informacijah in pomanjkanje preglednosti ogrozita delovanje trgov, predvsem pa škodita potrošnikom in malim vlagateljem.

| (75) | Pristojni organi bi morali kakršno koli obdelavo osebnih podatkov v okviru te uredbe, kot je izmenjava ali posredovanje osebnih podatkov, izvajati v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), ESMA pa bi morala kakršno koli izmenjavo ali posredovanje informacij izvajati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(75)

Pristojni organi bi morali kakršno koli obdelavo osebnih podatkov v okviru te uredbe, kot je izmenjava ali posredovanje osebnih podatkov, izvajati v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), ESMA pa bi morala kakršno koli izmenjavo ali posredovanje informacij izvajati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (76) | Komisija bi morala najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe preučiti njeno uporabo in oceniti zlasti, ali so ureditvi za razkritja za sekundarne izdaje in MSP, univerzalni registracijski dokument in izvleček prospekta ustrezni za dosego ciljev iz te uredbe. |
| --- | --- |

(76)

Komisija bi morala najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe preučiti njeno uporabo in oceniti zlasti, ali so ureditvi za razkritja za sekundarne izdaje in MSP, univerzalni registracijski dokument in izvleček prospekta ustrezni za dosego ciljev iz te uredbe.

| (77) | Uporabo zahtev iz te uredbe bi bilo treba odložiti, da se zagotovi sprejetje delegiranih in izvedbenih aktov ter da se udeležencem na trgu zagotovi možnost vključitve in načrtovanja uporabe novih ukrepov. |
| --- | --- |

(77)

Uporabo zahtev iz te uredbe bi bilo treba odložiti, da se zagotovi sprejetje delegiranih in izvedbenih aktov ter da se udeležencem na trgu zagotovi možnost vključitve in načrtovanja uporabe novih ukrepov.

| (78) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, tj. povečanja zaščite vlagateljev in učinkovitosti trga ter vzpostavitve unije kapitalskih trgov, ampak se cilji zaradi njenih učinkov laže dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, ki je določeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je nujno za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(78)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, tj. povečanja zaščite vlagateljev in učinkovitosti trga ter vzpostavitve unije kapitalskih trgov, ampak se cilji zaradi njenih učinkov laže dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, ki je določeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je nujno za dosego teh ciljev.

| (79) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Zato je treba to uredbo razlagati in uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli. |
| --- | --- |

(79)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Zato je treba to uredbo razlagati in uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli.

| (80) | V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov▌. |
| --- | --- |

(80)

V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov▌.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Namen in področje uporabe

1.   Namen te uredbe je določiti zahteve za pripravo, odobritev in distribucijo prospekta, ki se objavi ob javni ponudbi vrednostnih papirjev ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu,
  vzpostavljenem
  v državi članici.

2.   Ta uredba se
  z izjemo člena 4
  ne uporablja za naslednje vrste vrednostnih papirjev:

| (a) | enote, ki jih izdajo kolektivni naložbeni podjemi▌; |
| --- | --- |

(a)

enote, ki jih izdajo kolektivni naložbeni podjemi▌;

| (b) | nelastniške vrednostne papirje, ki jih izdajo država članica ali regionalni ali lokalni organi države članice, javni mednarodni organi, katerih članica je ena ali več držav članic, Evropska centralna banka ali centralne banke držav članic; |
| --- | --- |

(b)

nelastniške vrednostne papirje, ki jih izdajo država članica ali regionalni ali lokalni organi države članice, javni mednarodni organi, katerih članica je ena ali več držav članic, Evropska centralna banka ali centralne banke držav članic;

| (c) | deleže v kapitalu centralnih bank držav članic; |
| --- | --- |

(c)

deleže v kapitalu centralnih bank držav članic;

| (d) | vrednostne papirje, za katere v celoti, brezpogojno in nepreklicno jamči država članica ali eden od regionalnih ali lokalnih organov države članice; |
| --- | --- |

(d)

vrednostne papirje, za katere v celoti, brezpogojno in nepreklicno jamči država članica ali eden od regionalnih ali lokalnih organov države članice;

| (e) | vrednostne papirje, ki jih izdajo združenja s pravnim statusom ali neprofitni organi, ki jih država članica priznava, za namene pridobivanja sredstev, ki jih potrebujejo za doseganje neprofitnih ciljev; |
| --- | --- |

(e)

vrednostne papirje, ki jih izdajo združenja s pravnim statusom ali neprofitni organi, ki jih država članica priznava, za namene pridobivanja sredstev, ki jih potrebujejo za doseganje neprofitnih ciljev;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (g) | nezamenljive deleže kapitala, katerih glavnih namen je imetniku zagotoviti pravico do bivanja v stanovanju ali drugih oblikah nepremičnin ali njihovem delu, pri čemer se deleži ne morejo prodati, ne da bi se odrekli tej pravici; |
| --- | --- |

(g)

nezamenljive deleže kapitala, katerih glavnih namen je imetniku zagotoviti pravico do bivanja v stanovanju ali drugih oblikah nepremičnin ali njihovem delu, pri čemer se deleži ne morejo prodati, ne da bi se odrekli tej pravici;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (i) | nelastniške vrednostne papirje, ki jih kreditna institucija neprekinjeno in redno izdaja, če je skupna zbirna vrednost v Uniji za ponujene vrednostne papirje nižja od 75 000 000 EUR za posamezno kreditno institucijo v obdobju 12 mesecev, pod pogojem, da ti vrednostni papirji:






  (i) | niso podrejeni, konvertibilni ali zamenljivi; |
| --- | --- | --- |

(i)

nelastniške vrednostne papirje, ki jih kreditna institucija neprekinjeno in redno izdaja, če je skupna zbirna vrednost v Uniji za ponujene vrednostne papirje nižja od 75 000 000 EUR za posamezno kreditno institucijo v obdobju 12 mesecev, pod pogojem, da ti vrednostni papirji:

(i)

niso podrejeni, konvertibilni ali zamenljivi;

| (ii) | ne dajejo pravice do vpisa ali pridobitve drugih vrst vrednostnih papirjev in niso povezani z izvedenim finančnim instrumentom. |
| --- | --- |

(ii)

ne dajejo pravice do vpisa ali pridobitve drugih vrst vrednostnih papirjev in niso povezani z izvedenim finančnim instrumentom.

3.   Ta uredba se
  z izjemo člena 4
  ne uporablja za naslednje vrste javnih ponudb vrednostnih papirjev:

| (a) | ▌namenjene zgolj dobro poučenim vlagateljem; |
| --- | --- |

(a)

▌namenjene zgolj dobro poučenim vlagateljem;

| (b) | ▌namenjene manj kot
  350
  fizičnim ali pravnim osebam na posamezno državo članico
  in skupno največ 4 000 fizičnim ali pravnim osebam v Uniji
  , ki niso dobro poučeni vlagatelji
  ali drugi vlagatelji, ki izpolnjujejo pogoje iz točk (a) in (b) člena 6(1) Uredbe (EU) št. 345/2013
  ; |
| --- | --- |

(b)

▌namenjene manj kot
  350
  fizičnim ali pravnim osebam na posamezno državo članico
  in skupno največ 4 000 fizičnim ali pravnim osebam v Uniji
  , ki niso dobro poučeni vlagatelji
  ali drugi vlagatelji, ki izpolnjujejo pogoje iz točk (a) in (b) člena 6(1) Uredbe (EU) št. 345/2013
  ;

| (c) | ▌namenjene vlagateljem, ki pridobijo vrednostne papirje za nadomestilo v skupni vrednosti vsaj 100 000 EUR na vlagatelja za vsako ločeno ponudbo; |
| --- | --- |

(c)

▌namenjene vlagateljem, ki pridobijo vrednostne papirje za nadomestilo v skupni vrednosti vsaj 100 000 EUR na vlagatelja za vsako ločeno ponudbo;

| (d) | ▌ponudbe vrednostnih papirjev s skupno vrednostjo v Uniji, nižjo od
  1 000 000
  EUR, ki se izračuna za obdobje 12 mesecev; |
| --- | --- |

(d)

▌ponudbe vrednostnih papirjev s skupno vrednostjo v Uniji, nižjo od
  1 000 000
  EUR, ki se izračuna za obdobje 12 mesecev;

| (e) | delnice, izdane kot nadomestilo za že izdane delnice istega razreda, če izdaja takih novih delnic ne vključuje nobenega povečanja izdanega osnovnega kapitala; |
| --- | --- |

(e)

delnice, izdane kot nadomestilo za že izdane delnice istega razreda, če izdaja takih novih delnic ne vključuje nobenega povečanja izdanega osnovnega kapitala;

| (f) | vrednostnih papirjev, ponujenih v zvezi s prevzemom na podlagi ponudbe za zamenjavo, če je na voljo dokument z informacijami o poslu in njegovem učinku na izdajatelja; |
| --- | --- |

(f)

vrednostnih papirjev, ponujenih v zvezi s prevzemom na podlagi ponudbe za zamenjavo, če je na voljo dokument z informacijami o poslu in njegovem učinku na izdajatelja;

| (g) | vrednostne papirje, ki se ponudijo, dodelijo ali se bodo dodelili v zvezi z združitvijo ali delitvijo, če je na voljo dokument z informacijami o poslu in njegovem učinku na izdajatelja; |
| --- | --- |

(g)

vrednostne papirje, ki se ponudijo, dodelijo ali se bodo dodelili v zvezi z združitvijo ali delitvijo, če je na voljo dokument z informacijami o poslu in njegovem učinku na izdajatelja;

| (h) | dividende, ki se obstoječim delničarjem izplačajo v obliki delnic istega razreda, kot so delnice, v zvezi s katerimi se izplačajo take dividende, če je na voljo dokument z informacijami o številu in naravi delnic, razlogih za ponudbo in podrobnostih ponudbe; |
| --- | --- |

(h)

dividende, ki se obstoječim delničarjem izplačajo v obliki delnic istega razreda, kot so delnice, v zvezi s katerimi se izplačajo take dividende, če je na voljo dokument z informacijami o številu in naravi delnic, razlogih za ponudbo in podrobnostih ponudbe;

| (i) | vrednostne papirje, ki jih delodajalec ali povezano podjetje s sedežem v Uniji ali zunaj nje ponudi, dodeli ali bo dodelilo obstoječim ali nekdanjim direktorjem ali zaposlenim, če je na voljo dokument z informacijami o številu in naravi vrednostnih papirjev, razlogih za ponudbo ali dodelitev in podrobnostih ponudbe ali dodelitve. |
| --- | --- |

(i)

vrednostne papirje, ki jih delodajalec ali povezano podjetje s sedežem v Uniji ali zunaj nje ponudi, dodeli ali bo dodelilo obstoječim ali nekdanjim direktorjem ali zaposlenim, če je na voljo dokument z informacijami o številu in naravi vrednostnih papirjev, razlogih za ponudbo ali dodelitev in podrobnostih ponudbe ali dodelitve.

Države članice zahtev za pripravo prospekta v skladu s to uredbo ne razširijo na ponudbe vrednostnih papirjev, navedene v točki (d) prvega pododstavka. Poleg tega se države članice vzdržijo uvajanja drugih zahtev po razkritju na nacionalni ravni, ki bi lahko nesorazmerno ali nepotrebno bremenile take ponudbe. Države članice obvestijo Komisijo in ESMA o morebitnih zahtevah po razkritju, ki se uporabljajo na nacionalni ravni, pri čemer vključijo besedilo ustreznih določb.

4.   Ta uredba se ne uporablja za sprejem naslednjih enot v trgovanje na reguliranem trgu:

| (a) | vrednostnih papirjev, zamenljivih z vrednostnimi papirji, ki so že bili sprejeti v trgovanje na istem reguliranem trgu, če v obdobju 12 mesecev predstavljajo manj kot 20 % vrednostnih papirjev, ki so že bili sprejeti v trgovanje na istem reguliranem trgu; |
| --- | --- |

(a)

vrednostnih papirjev, zamenljivih z vrednostnimi papirji, ki so že bili sprejeti v trgovanje na istem reguliranem trgu, če v obdobju 12 mesecev predstavljajo manj kot 20 % vrednostnih papirjev, ki so že bili sprejeti v trgovanje na istem reguliranem trgu;

| (b) | delnic, ki so posledica pretvorbe ali zamenjave drugih vrednostnih papirjev ali izvajanja pravic, ki jih podeljujejo drugi vrednostni papirji, če so izhajajoče delnice istega razreda kot delnice, ki so že bile sprejete v trgovanje na istem reguliranem trgu, in če izhajajoče delnice v obdobju 12 mesecev predstavljajo manj kot 20 % delnic istega razreda, ki so že bile sprejete v trgovanje na istem reguliranem trgu. Če je bil prospekt pripravljen v skladu s to uredbo ali Direktivo 2003/71/ES po javni ponudbi vrednostnih papirjev, ki podeljujejo dostop do delnic, ali njihovem sprejemu v trgovanje ali če so bili vrednostni papirji, ki podeljujejo dostop do delnic, izdani pred začetkom veljavnosti te uredbe, se ta uredba ne uporablja za sprejem izhajajočih delnic v trgovanje na reguliranem trgu, ne glede na njihov delež glede na število delnic istega razreda, ki so že bile sprejete v trgovanje na istem reguliranem trgu; |
| --- | --- |

(b)

delnic, ki so posledica pretvorbe ali zamenjave drugih vrednostnih papirjev ali izvajanja pravic, ki jih podeljujejo drugi vrednostni papirji, če so izhajajoče delnice istega razreda kot delnice, ki so že bile sprejete v trgovanje na istem reguliranem trgu, in če izhajajoče delnice v obdobju 12 mesecev predstavljajo manj kot 20 % delnic istega razreda, ki so že bile sprejete v trgovanje na istem reguliranem trgu. Če je bil prospekt pripravljen v skladu s to uredbo ali Direktivo 2003/71/ES po javni ponudbi vrednostnih papirjev, ki podeljujejo dostop do delnic, ali njihovem sprejemu v trgovanje ali če so bili vrednostni papirji, ki podeljujejo dostop do delnic, izdani pred začetkom veljavnosti te uredbe, se ta uredba ne uporablja za sprejem izhajajočih delnic v trgovanje na reguliranem trgu, ne glede na njihov delež glede na število delnic istega razreda, ki so že bile sprejete v trgovanje na istem reguliranem trgu;

| (c) | delnic, izdanih kot nadomestilo za delnice istega razreda, ki so že bile sprejete v trgovanje na istem reguliranem trgu, če izdaja takih delnic ne vključuje povečanja izdanega osnovnega kapitala; |
| --- | --- |

(c)

delnic, izdanih kot nadomestilo za delnice istega razreda, ki so že bile sprejete v trgovanje na istem reguliranem trgu, če izdaja takih delnic ne vključuje povečanja izdanega osnovnega kapitala;

| (d) | vrednostnih papirjev, ponujenih v zvezi s prevzemom na podlagi ponudbe za zamenjavo, če je na voljo dokument z informacijami o poslu in njegovem učinku na izdajatelja; |
| --- | --- |

(d)

vrednostnih papirjev, ponujenih v zvezi s prevzemom na podlagi ponudbe za zamenjavo, če je na voljo dokument z informacijami o poslu in njegovem učinku na izdajatelja;

| (e) | vrednostnih papirjev, ki se ponudijo, dodelijo ali se bodo dodelili v zvezi z združitvijo ali delitvijo, če je na voljo dokument z informacijami o poslu in njegovem učinku na izdajatelja; |
| --- | --- |

(e)

vrednostnih papirjev, ki se ponudijo, dodelijo ali se bodo dodelili v zvezi z združitvijo ali delitvijo, če je na voljo dokument z informacijami o poslu in njegovem učinku na izdajatelja;

| (f) | delnic, ki se brezplačno ponudijo, dodelijo ali se bodo dodelile obstoječim delničarjem, in dividend, ki se izplačajo v obliki delnic istega razreda, kot so delnice, v zvezi s katerimi se izplačajo take dividende, če so zadevne delnice istega razreda kot delnice, ki so že bile sprejete v trgovanje na istem reguliranem trgu, in če je na voljo dokument z informacijami o številu in naravi delnic, razlogih za ponudbo ali dodelitev in podrobnostih ponudbe ali dodelitve; |
| --- | --- |

(f)

delnic, ki se brezplačno ponudijo, dodelijo ali se bodo dodelile obstoječim delničarjem, in dividend, ki se izplačajo v obliki delnic istega razreda, kot so delnice, v zvezi s katerimi se izplačajo take dividende, če so zadevne delnice istega razreda kot delnice, ki so že bile sprejete v trgovanje na istem reguliranem trgu, in če je na voljo dokument z informacijami o številu in naravi delnic, razlogih za ponudbo ali dodelitev in podrobnostih ponudbe ali dodelitve;

| (g) | vrednostnih papirjev, ki jih delodajalec ali povezano podjetje s sedežem v Uniji ali zunaj nje ponudi, dodeli ali namerava dodeliti obstoječim ali nekdanjim direktorjem ali zaposlenim, če so zadevni vrednostni papirji istega razreda kot vrednostni papirji, ki so že bili sprejeti v trgovanje na istem reguliranem trgu, in če je na voljo dokument z informacijami o številu in naravi vrednostnih papirjev, razlogih za ponudbo ali dodelitev in podrobnostih o ponudbi ali dodelitvi; |
| --- | --- |

(g)

vrednostnih papirjev, ki jih delodajalec ali povezano podjetje s sedežem v Uniji ali zunaj nje ponudi, dodeli ali namerava dodeliti obstoječim ali nekdanjim direktorjem ali zaposlenim, če so zadevni vrednostni papirji istega razreda kot vrednostni papirji, ki so že bili sprejeti v trgovanje na istem reguliranem trgu, in če je na voljo dokument z informacijami o številu in naravi vrednostnih papirjev, razlogih za ponudbo ali dodelitev in podrobnostih o ponudbi ali dodelitvi;

| (h) | vrednostnih papirjev, ki so že bili sprejeti v trgovanje na drugem reguliranem trgu, pod naslednjimi pogoji:






  (i) | ti vrednostni papirji ali vrednostni papirji istega razreda so že več kot 18 mesecev sprejeti v trgovanje na drugem reguliranem trgu; |
| --- | --- | --- |

(h)

vrednostnih papirjev, ki so že bili sprejeti v trgovanje na drugem reguliranem trgu, pod naslednjimi pogoji:

(i)

ti vrednostni papirji ali vrednostni papirji istega razreda so že več kot 18 mesecev sprejeti v trgovanje na drugem reguliranem trgu;

| (ii) | sprejem vrednostnih papirjev, ki so bili prvič sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu po 1. juliju 2005, v trgovanje na navedenem drugem reguliranem trgu je bil odvisen od prospekta, odobrenega in objavljenega v skladu z Direktivo 2003/71/ES; |
| --- | --- |

(ii)

sprejem vrednostnih papirjev, ki so bili prvič sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu po 1. juliju 2005, v trgovanje na navedenem drugem reguliranem trgu je bil odvisen od prospekta, odobrenega in objavljenega v skladu z Direktivo 2003/71/ES;

| (iii) | za vrednostne papirje, ki so prvič kotirali na borzi po 30. juniju 1983, so bili prospekti za kotacijo odobreni v skladu z zahtevami iz Direktive Sveta 80/390/EGS (14) ali Direktive 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), razen kadar se uporablja točka (ii); |
| --- | --- |

(iii)

za vrednostne papirje, ki so prvič kotirali na borzi po 30. juniju 1983, so bili prospekti za kotacijo odobreni v skladu z zahtevami iz Direktive Sveta 80/390/EGS (14) ali Direktive 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), razen kadar se uporablja točka (ii);

| (iv) | so bile tekoče obveznosti za trgovanje na tem drugem reguliranem trgu izpolnjene in |
| --- | --- |

(iv)

so bile tekoče obveznosti za trgovanje na tem drugem reguliranem trgu izpolnjene in

| (v) | oseba, ki prosi za sprejem vrednostnega papirja v trgovanje na reguliranem trgu v skladu s tem izvzetjem, v državi članici z reguliranim trgom, za katerega se vloži vloga za sprejem v trgovanje, na način, določen v členu 20(2), javno objavi dokument z vsebino, ki je skladna s členom 7, pripravljen v jeziku, ki ga sprejme pristojni organ države članice s trgom, za katerega se vloži vloga za sprejem v trgovanje. V dokumentu je navedeno, kje so na voljo najnovejši prospekt in finančne informacije, ki jih je izdajatelj objavil v skladu z veljavnimi obveznostmi glede stalnega razkrivanja. |
| --- | --- |

(v)

oseba, ki prosi za sprejem vrednostnega papirja v trgovanje na reguliranem trgu v skladu s tem izvzetjem, v državi članici z reguliranim trgom, za katerega se vloži vloga za sprejem v trgovanje, na način, določen v členu 20(2), javno objavi dokument z vsebino, ki je skladna s členom 7, pripravljen v jeziku, ki ga sprejme pristojni organ države članice s trgom, za katerega se vloži vloga za sprejem v trgovanje. V dokumentu je navedeno, kje so na voljo najnovejši prospekt in finančne informacije, ki jih je izdajatelj objavil v skladu z veljavnimi obveznostmi glede stalnega razkrivanja.

▌

6.   Na Komisijo se v skladu s členom 42 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki opredeljujejo minimalne informacije, ki jih vsebujejo dokumenti, omenjeni v točkah (f) in (g) odstavka 3 in točkah (d) in (e) odstavka 4 tega člena.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „vrednostni papirji“ pomenijo prenosljive vrednostne papirje, kot so opredeljeni v členu 4(1)(44) Direktive 2014/65/EU, razen instrumentov denarnega trga, kot so opredeljeni v členu 4(1)(17) Direktive 2014/65/EU, z dospelostjo manj kot 12 mesecev; |
| --- | --- |

(a)

„vrednostni papirji“ pomenijo prenosljive vrednostne papirje, kot so opredeljeni v členu 4(1)(44) Direktive 2014/65/EU, razen instrumentov denarnega trga, kot so opredeljeni v členu 4(1)(17) Direktive 2014/65/EU, z dospelostjo manj kot 12 mesecev;

| (b) | „lastniški vrednostni papirji“ pomenijo delnice in druge prenosljive vrednostne papirje, enakovredne delnicam v podjetjih, ter vse druge vrste prenosljivih vrednostnih papirjev, ki dajejo pravico do pridobitve katerih koli zgoraj navedenih vrednostnih papirjev kot posledica zamenjave ali uresničevanja pravic, ki jih podeljujejo, če vrednostne papirje slednje vrste izda izdajatelj delnic, ki se uporabljajo za osnovo, ali subjekt, ki je del skupine navedenega izdajatelja; |
| --- | --- |

(b)

„lastniški vrednostni papirji“ pomenijo delnice in druge prenosljive vrednostne papirje, enakovredne delnicam v podjetjih, ter vse druge vrste prenosljivih vrednostnih papirjev, ki dajejo pravico do pridobitve katerih koli zgoraj navedenih vrednostnih papirjev kot posledica zamenjave ali uresničevanja pravic, ki jih podeljujejo, če vrednostne papirje slednje vrste izda izdajatelj delnic, ki se uporabljajo za osnovo, ali subjekt, ki je del skupine navedenega izdajatelja;

| (c) | „nelastniški vrednostni papirji“ pomenijo vse vrednostne papirje, ki niso lastniški vrednostni papirji; |
| --- | --- |

(c)

„nelastniški vrednostni papirji“ pomenijo vse vrednostne papirje, ki niso lastniški vrednostni papirji;

| (d) | „javna ponudba vrednostnih papirjev“ pomeni sporočilo osebam v kakršni koli obliki in s katerimi koli sredstvi, ki vsebuje dovolj informacij o pogojih ponudbe in ponujenih vrednostnih papirjih, da se vlagatelj lahko odloči za nakup ali vpis teh vrednostnih papirjev. Ta opredelitev se uporablja tudi za plasiranje vrednostnih papirjev prek finančnih posrednikov; |
| --- | --- |

(d)

„javna ponudba vrednostnih papirjev“ pomeni sporočilo osebam v kakršni koli obliki in s katerimi koli sredstvi, ki vsebuje dovolj informacij o pogojih ponudbe in ponujenih vrednostnih papirjih, da se vlagatelj lahko odloči za nakup ali vpis teh vrednostnih papirjev. Ta opredelitev se uporablja tudi za plasiranje vrednostnih papirjev prek finančnih posrednikov;

| (e) | „dobro poučeni vlagatelji“ pomenijo osebe ali subjekte, ki so navedeni v točkah od (1) do (4) oddelka I Priloge II k Direktivi 2014/65/EU, in osebe ali subjekte, ki se na zahtevo obravnavajo kot profesionalne stranke v skladu z oddelkom II Priloge II k Direktivi 2014/65/EU ali pa so priznani kot primerne nasprotne stranke v skladu s členom 30 Direktive 2014/65/EU, razen če so zahtevali, da se obravnavajo kot neprofesionalne stranke. Investicijska podjetja in kreditne institucije na zahtevo izdajatelju sporočijo svojo razvrstitev brez poseganja v veljavno zakonodajo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

(e)

„dobro poučeni vlagatelji“ pomenijo osebe ali subjekte, ki so navedeni v točkah od (1) do (4) oddelka I Priloge II k Direktivi 2014/65/EU, in osebe ali subjekte, ki se na zahtevo obravnavajo kot profesionalne stranke v skladu z oddelkom II Priloge II k Direktivi 2014/65/EU ali pa so priznani kot primerne nasprotne stranke v skladu s členom 30 Direktive 2014/65/EU, razen če so zahtevali, da se obravnavajo kot neprofesionalne stranke. Investicijska podjetja in kreditne institucije na zahtevo izdajatelju sporočijo svojo razvrstitev brez poseganja v veljavno zakonodajo o varstvu podatkov;

| (f) | „mala in srednja podjetja“ (MSP) pomenijo bodisi






  — | podjetja, ki glede na svoje zadnje letne računovodske izkaze ali konsolidirane računovodske izkaze izpolnjujejo vsaj naslednja merila: v poslovnem letu imajo v povprečju manj kot 250 zaposlenih, bilančna vsota ne presega 43 000 000 EUR in letni čisti prihodek ne presega 50 000 000 EUR ali |
| --- | --- | --- |

(f)

„mala in srednja podjetja“ (MSP) pomenijo bodisi

—

podjetja, ki glede na svoje zadnje letne računovodske izkaze ali konsolidirane računovodske izkaze izpolnjujejo vsaj naslednja merila: v poslovnem letu imajo v povprečju manj kot 250 zaposlenih, bilančna vsota ne presega 43 000 000 EUR in letni čisti prihodek ne presega 50 000 000 EUR ali

| — | mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v členu 4(1)(13) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

—

mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v členu 4(1)(13) Direktive 2014/65/EU;

| (g) | „kreditna institucija“ pomeni podjetje, kot je opredeljeno v točki (1) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (16); |
| --- | --- |

(g)

„kreditna institucija“ pomeni podjetje, kot je opredeljeno v točki (1) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (16);

| (h) | „izdajatelj“ pomeni pravno osebo, ki izdaja ali predlaga izdajo vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(h)

„izdajatelj“ pomeni pravno osebo, ki izdaja ali predlaga izdajo vrednostnih papirjev;

| (i) | „ponudnik“ pomeni pravno osebo ali posameznika, ki javno ponudi vrednostne papirje; |
| --- | --- |

(i)

„ponudnik“ pomeni pravno osebo ali posameznika, ki javno ponudi vrednostne papirje;

| (j) | „regulirani trg“ pomeni
  regulirani
  trg, kot je opredeljen v členu 4(1)(21) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(j)

„regulirani trg“ pomeni
  regulirani
  trg, kot je opredeljen v členu 4(1)(21) Direktive 2014/65/EU;

| (k) | „oglas“ pomeni objavo:






  — | ki je povezana z določeno javno ponudbo vrednostnih papirjev ali njihovim sprejemom v trgovanje na reguliranem trgu; |
| --- | --- | --- |

(k)

„oglas“ pomeni objavo:

—

ki je povezana z določeno javno ponudbo vrednostnih papirjev ali njihovim sprejemom v trgovanje na reguliranem trgu;

| — | ki jo objavi izdajatelj, ponudnik, oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, ali porok ali ki se objavi v njihovem imenu
  in |
| --- | --- |

—

ki jo objavi izdajatelj, ponudnik, oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, ali porok ali ki se objavi v njihovem imenu
  in

| — | katere cilj je izrecno spodbujanje morebitnega vpisa ali pridobitve vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

—

katere cilj je izrecno spodbujanje morebitnega vpisa ali pridobitve vrednostnih papirjev;

| (l) | „predpisane informacije“ pomenijo vse informacije,
  ki jih mora izdajatelj ali katera koli oseba, ki je zaprosila za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje na organiziranem trgu, brez odobritve izdajatelja razkriti v skladu z Direktivo 2004/109/ES ali zakoni, predpisi ali upravnimi določbami države članice, sprejetimi v skladu s členom
  2(1)(k) omenjene direktive
  in členi 17 in 19 Uredbe (EU) št. 596/2014
  ; |
| --- | --- |

(l)

„predpisane informacije“ pomenijo vse informacije,
  ki jih mora izdajatelj ali katera koli oseba, ki je zaprosila za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje na organiziranem trgu, brez odobritve izdajatelja razkriti v skladu z Direktivo 2004/109/ES ali zakoni, predpisi ali upravnimi določbami države članice, sprejetimi v skladu s členom
  2(1)(k) omenjene direktive
  in členi 17 in 19 Uredbe (EU) št. 596/2014
  ;

| (m) | „matična država članica“ pomeni:






  (i) | za vse izdajatelje vrednostnih papirjev s sedežem v Uniji, ki niso navedeni v točki (ii), državo članico, v kateri ima izdajatelj registrirani sedež; |
| --- | --- | --- |

(m)

„matična država članica“ pomeni:

(i)

za vse izdajatelje vrednostnih papirjev s sedežem v Uniji, ki niso navedeni v točki (ii), državo članico, v kateri ima izdajatelj registrirani sedež;

| (ii) | za vse izdaje nelastniških vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 1 000 EUR, in za vse izdaje nelastniških vrednostnih papirjev, ki dajejo pravico do pridobitve kakršnih koli prenosljivih vrednostnih papirjev ali do prejemanja denarnih sredstev kot posledica zamenjave ali uresničevanja pravic, ki jih podeljujejo, če izdajatelj nelastniških vrednostnih papirjev ni izdajatelj vrednostnih papirjev, ki se uporabljajo za osnovo, ali subjekt, ki je del skupine navedenega izdajatelja, državo članico, v kateri ima izdajatelj registrirani sedež ali v kateri so bili vrednostni papirji sprejeti ali bodo sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ali v kateri se vrednostni papirji javno ponudijo, po izbiri izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje. Enako velja za nelastniške vrednostne papirje v valuti, ki ni euro, razen če je vrednost take najnižje nominalne vrednosti skoraj enaka 1 000 EUR; |
| --- | --- |

(ii)

za vse izdaje nelastniških vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 1 000 EUR, in za vse izdaje nelastniških vrednostnih papirjev, ki dajejo pravico do pridobitve kakršnih koli prenosljivih vrednostnih papirjev ali do prejemanja denarnih sredstev kot posledica zamenjave ali uresničevanja pravic, ki jih podeljujejo, če izdajatelj nelastniških vrednostnih papirjev ni izdajatelj vrednostnih papirjev, ki se uporabljajo za osnovo, ali subjekt, ki je del skupine navedenega izdajatelja, državo članico, v kateri ima izdajatelj registrirani sedež ali v kateri so bili vrednostni papirji sprejeti ali bodo sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ali v kateri se vrednostni papirji javno ponudijo, po izbiri izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje. Enako velja za nelastniške vrednostne papirje v valuti, ki ni euro, razen če je vrednost take najnižje nominalne vrednosti skoraj enaka 1 000 EUR;

| (iii) | za vse izdajatelje vrednostnih papirjev s sedežem v tretji državi, ki niso omenjeni v točki (ii), državo članico, v kateri se nameravajo vrednostni papirji prvič javno ponuditi ali v kateri se je predložila prva vloga za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu, po izbiri izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje, glede na poznejšo izbiro izdajateljev s sedežem v tretji državi v katerem koli od naslednjih primerov:






  — | če matična država članica ni bila določena v skladu z izbiro teh izdajateljev, |
| --- | --- | --- |

(iii)

za vse izdajatelje vrednostnih papirjev s sedežem v tretji državi, ki niso omenjeni v točki (ii), državo članico, v kateri se nameravajo vrednostni papirji prvič javno ponuditi ali v kateri se je predložila prva vloga za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu, po izbiri izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje, glede na poznejšo izbiro izdajateljev s sedežem v tretji državi v katerem koli od naslednjih primerov:

—

če matična država članica ni bila določena v skladu z izbiro teh izdajateljev,

| — | v skladu s točko (1)(i)(iii) člena 2 Direktive 2004/109/ES; |
| --- | --- |

—

v skladu s točko (1)(i)(iii) člena 2 Direktive 2004/109/ES;

| (n) | „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico javne ponudbe
  vrednostnih papirjev
  ali državo članico, v kateri se vloži vloga za sprejem v trgovanje
  na reguliranem trgu
  , če ni matična država članica; |
| --- | --- |

(n)

„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico javne ponudbe
  vrednostnih papirjev
  ali državo članico, v kateri se vloži vloga za sprejem v trgovanje
  na reguliranem trgu
  , če ni matična država članica;

| (na) | „pristojni organ“ pomeni organ, ki ga imenuje vsaka država članica v skladu s členom 29, razen če je drugače določeno v tej uredbi; |
| --- | --- |

(na)

„pristojni organ“ pomeni organ, ki ga imenuje vsaka država članica v skladu s členom 29, razen če je drugače določeno v tej uredbi;

| (o) | „kolektivni naložbeni podjem▌“ pomeni
  podjeme za kolektivne naložbe v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), odobrene v skladu s členom 5 Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (17)

  , ter alternativne investicijske sklade (AIS), kot so opredeljeni v členu 4(1)(a) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta
   (18); |
| --- | --- |

(o)

„kolektivni naložbeni podjem▌“ pomeni
  podjeme za kolektivne naložbe v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), odobrene v skladu s členom 5 Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (17)

  , ter alternativne investicijske sklade (AIS), kot so opredeljeni v členu 4(1)(a) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta
   (18);

| (p) | „enote kolektivnih naložbenih podjemov“ pomenijo vrednostne papirje, ki jih izda kolektivni naložbeni podjem, ki predstavljajo pravice udeležencev v takem podjetju do njegovih sredstev; |
| --- | --- |

(p)

„enote kolektivnih naložbenih podjemov“ pomenijo vrednostne papirje, ki jih izda kolektivni naložbeni podjem, ki predstavljajo pravice udeležencev v takem podjetju do njegovih sredstev;

| (q) | „odobritev“ pomeni pozitivno obravnavo kot rezultat pregleda popolnosti, doslednosti in razumljivosti informacij iz prospekta, ki ga izvede pristojni organ matične države članice; |
| --- | --- |

(q)

„odobritev“ pomeni pozitivno obravnavo kot rezultat pregleda popolnosti, doslednosti in razumljivosti informacij iz prospekta, ki ga izvede pristojni organ matične države članice;

| (r) | „osnovni prospekt“ pomeni prospekt, ki je skladen s členom 8 te uredbe in, po izbiri izdajatelja, končnimi pogoji ponudbe; |
| --- | --- |

(r)

„osnovni prospekt“ pomeni prospekt, ki je skladen s členom 8 te uredbe in, po izbiri izdajatelja, končnimi pogoji ponudbe;

| (s) | „delovni dnevi“ pomenijo za namene te uredbe delovne dni
  zadevnega
  pristojnega organa brez sobote, nedelje in državnih praznikov, kot so opredeljeni v nacionalnem pravu, ki se uporablja za
  ta
  pristojni organ; |
| --- | --- |

(s)

„delovni dnevi“ pomenijo za namene te uredbe delovne dni
  zadevnega
  pristojnega organa brez sobote, nedelje in državnih praznikov, kot so opredeljeni v nacionalnem pravu, ki se uporablja za
  ta
  pristojni organ;

| (t) | „večstranski sistem trgovanja“ pomeni večstranski sistem, kot je opredeljen v členu 4(1)(22) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(t)

„večstranski sistem trgovanja“ pomeni večstranski sistem, kot je opredeljen v členu 4(1)(22) Direktive 2014/65/EU;

| (u) | „zagonski trg MSP“ pomeni zagonski trg MSP, kot je opredeljen v členu 4(1)(12) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(u)

„zagonski trg MSP“ pomeni zagonski trg MSP, kot je opredeljen v členu 4(1)(12) Direktive 2014/65/EU;

| (v) | „izdajatelj iz tretje države“ pomeni izdajatelja s sedežem v tretji državi; |
| --- | --- |

(v)

„izdajatelj iz tretje države“ pomeni izdajatelja s sedežem v tretji državi;

| (va) | „trajni nosilec podatkov“ pomeni vsak instrument, ki:










  (i) | stranki omogoča, da shrani informacije, naslovljene osebno na to stranko, tako da so dostopni za poznejšo uporabo in za obdobje, primerno glede na namen informacij, in |
| --- | --- | --- |

(va)

„trajni nosilec podatkov“ pomeni vsak instrument, ki:

(i)

stranki omogoča, da shrani informacije, naslovljene osebno na to stranko, tako da so dostopni za poznejšo uporabo in za obdobje, primerno glede na namen informacij, in

| (ii) | omogoča nespremenjeno prikazovanje shranjenih informacij
  . |
| --- | --- |

(ii)

omogoča nespremenjeno prikazovanje shranjenih informacij
  .

2.   Da se zagotovi upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 42, da se podrobneje določijo nekateri tehnični elementi opredelitev pojmov iz odstavka 1 tega člena, razen opredelitev pojmov „mala in srednja podjetja“ (MSP) v točki (f) in „podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ v točki (fa) odstavka 1, pri čemer se upoštevajo položaj na različnih nacionalnih trgih, ▌zakonodaja ▌Unije ter gospodarski razvoj.

Člen 3

Obveznost objave prospekta in izvzetje

1.   Vrednostni papirji se v Uniji ▌ponudijo javno
  samo po
  predhodni objavi prospekta
  v skladu s to uredbo
  .

2.   
  Brez poseganja v člen 15
  se lahko države članice
  odločijo
  javno ponudbo vrednostnih papirjev izvzeti iz
  obveznosti objave
  prospekta iz odstavka 1, če ▌je skupna vrednost ponudbe
  v Uniji
  , izračunana v obdobju 12 mesecev,
  nižja od 5 000 000 EUR
  .

Za javne ponudbe, ki se objavijo v skladu z izvzetjem iz prvega pododstavka, velja da:

| (a) | zanje ne veljajo ugodnosti ureditve za čezmejno uporabo iz te uredbe, zato člena 23 in 24 te uredbe ne veljata; |
| --- | --- |

(a)

zanje ne veljajo ugodnosti ureditve za čezmejno uporabo iz te uredbe, zato člena 23 in 24 te uredbe ne veljata;

| (b) | je v njih jasno navedeno, da javna ponudba ni čezmejne narave, in |
| --- | --- |

(b)

je v njih jasno navedeno, da javna ponudba ni čezmejne narave, in

| (c) | niso dejavne pri pridobivanju vlagateljev zunaj države članice iz prvega pododstavka. |
| --- | --- |

(c)

niso dejavne pri pridobivanju vlagateljev zunaj države članice iz prvega pododstavka.

Države članice obvestijo Komisijo in ESMA o 
  sprejetih odločitvah v skladu s prvim pododstavkom in o
  pragu
  , ki so ga določile za skupno vrednost v skladu s prvim pododstavkom
  .

3.   Vrednostni papirji se ▌sprejmejo v trgovanje na reguliranem trgu,
  vzpostavljenem
  v Uniji,
  samo po
  predhodni objavi prospekta.

3a.
     
  Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 42 sprejme ukrepe glede določitve pragov iz odstavka 2 tega člena z namenom upoštevanja gibanj menjalnega tečaja, vključno z inflacijo in menjalnimi tečaji valut, ki niso euro.

Člen 4

Prostovoljni prospekt

Če je javna ponudba vrednostnih papirjev ali sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu zunaj področja uporabe te uredbe, kot je
  določeno
  v členu 1, je izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, upravičena do prostovoljne priprave prospekta
  ali prospekta EU za rast
  v skladu s to uredbo.

Prospekt
  , pripravljen na prostovoljni ravni
  , ki ga odobri pristojni organ matične države članice, kot je določeno v členu 2(1)(m), vsebuje vse pravice in obveznosti, ki jih zagotavlja prospekt
  in ki so določene
  v tej uredbi, zanj pa veljajo vse določbe te uredbe, skladnost s katerimi nadzoruje navedeni pristojni organ.

Člen 5

Naknadna nadaljnja prodaja vrednostnih papirjev

Vsaka naknadna nadaljnja prodaja vrednostnih papirjev, ki so bili predhodno predmet ene ali več ponudb vrednostnih papirjev
  , izključenih iz področja uporabe te uredbe v skladu s
  točkami od (a) do (d) člena 1(3), se šteje za ločeno ponudbo in za določitev, ali je navedena nadaljnja prodaja javna ponudba vrednostnih papirjev, se uporablja opredelitev pojma iz člena 2(1)(d). Za plasiranje vrednostnih papirjev prek finančnih posrednikov se mora objaviti prospekt, če v zvezi s končnim plasiranjem ni izpolnjen nobeden od pogojev iz točk od (a) do (d) člena 1(3).

Pri nobeni taki naknadni nadaljnji prodaji vrednostnih papirjev ali končnem plasiranju vrednostnih papirjev prek finančnih posrednikov ni potreben dodaten prospekt, če je veljaven prospekt na voljo v skladu s členom 12 in če se izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo takega prospekta, strinja z njegovo uporabo s pisnim soglasjem.

POGLAVJE II

IZDELAVA PROSPEKTA

Člen 6

Prospekt

1.   Brez poseganja v člena 14(2) in 17(2) prospekt vsebuje
  ustrezne in potrebne
  informacije, ki
  bi jih vlagatelj razumno zahteval v zvezi z naložbo v vrednostne papirje, da bi lahko
  na podlagi informacij ocenil:

| (a) | sredstva in obveznosti, finančni položaj, poslovni izid ter prospekte izdajatelja in morebitnega garanta in |
| --- | --- |

(a)

sredstva in obveznosti, finančni položaj, poslovni izid ter prospekte izdajatelja in morebitnega garanta in

| (b) | pravice, ki izhajajo iz takih vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(b)

pravice, ki izhajajo iz takih vrednostnih papirjev.

Navedene informacije so
  pripravljene in
  predstavljene v jedrnati in razumljivi obliki, ki omogoča preprosto analizo,
  ter se lahko razlikujejo glede na
  :

| (a) | naravo izdajatelja; |
| --- | --- |

(a)

naravo izdajatelja;

| (b) | vrsto vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(b)

vrsto vrednostnih papirjev;

| (c) | položaj izdajatelja; |
| --- | --- |

(c)

položaj izdajatelja;

| (d) | kjer je ustrezno, vrsto vlagatelja, kateremu je namenjena javna ponudba ali sprejem v trgovanje, verjetno znanje teh vlagateljev in trg, na katerem se vrednostni papirji sprejmejo v trgovanje; |
| --- | --- |

(d)

kjer je ustrezno, vrsto vlagatelja, kateremu je namenjena javna ponudba ali sprejem v trgovanje, verjetno znanje teh vlagateljev in trg, na katerem se vrednostni papirji sprejmejo v trgovanje;

| (e) | informacije, ki so na voljo vlagateljem na podlagi zahtev, naloženih izdajateljem vrednostnih papirjev v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo ali pravili pristojnega organa ali mesta trgovanja, kjer so vrednostni papirji izdajatelja uvrščeni na borzo ali sprejeti v trgovanje, ki so dostopne prek uradno določenega mehanizma iz člena 21 Direktive 2004/109/ES; |
| --- | --- |

(e)

informacije, ki so na voljo vlagateljem na podlagi zahtev, naloženih izdajateljem vrednostnih papirjev v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo ali pravili pristojnega organa ali mesta trgovanja, kjer so vrednostni papirji izdajatelja uvrščeni na borzo ali sprejeti v trgovanje, ki so dostopne prek uradno določenega mehanizma iz člena 21 Direktive 2004/109/ES;

| (f) | uporabnost kakršnih koli poenostavljenih ali sorazmernih obveznosti javnega razkritja informacij, kot je določeno v členih 14 in 15. |
| --- | --- |

(f)

uporabnost kakršnih koli poenostavljenih ali sorazmernih obveznosti javnega razkritja informacij, kot je določeno v členih 14 in 15.

2.   Izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, lahko prospekt pripravi v obliki enega dokumenta ali več ločenih dokumentov.

Če prospekt sestavlja več ločenih dokumentov, se informacije razdelijo na registracijski dokument, opis vrednostnih papirjev in izvleček brez poseganja v člen 8(7)
  in drugi pododstavek člena 7(1)
  . Registracijski dokument vsebuje informacije o izdajatelju. Opis vrednostnih papirjev vsebuje informacije o javno ponujenih vrednostnih papirjih ali vrednostnih papirjih, ki naj bi bili sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu.

Člen 7

Izvleček prospekta

1.   Prospekt vključuje izvleček, ki
  zagotavlja
  ključne informacije, ki jih vlagatelji potrebujejo za razumevanje narave in tveganj izdajatelja, garanta in vrednostnih papirjev, ki se ponujajo ali sprejemajo v trgovanje na reguliranem trgu, in ki v povezavi z drugimi deli prospekta pomagajo vlagateljem pri sprejemanju odločitve o naložbi v take vrednostne papirje.

Z odstopanjem od prvega pododstavka izvleček prospekta ni zahtevan, če se prospekt nanaša na sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje na organiziranem trgu nelastniških vrednostnih papirjev, ki se ponujajo samo dobro poučenim vlagateljem.

2.   Vsebina izvlečka je točna, poštena, jasna in ni zavajajoča.
  Brati ga je treba kot uvod k prospektu, njegova vsebina pa
  je skladna z drugimi deli prospekta.

3.   Izvleček se pripravi kot kratek, jedrnat dokument in ima največ šest strani formata A4, če se natisne.

V izjemnih primerih pa lahko pristojni organ dovoli izdajalcu, da pripravi daljši izvleček, ki v tiskani obliki obsega največ 10 strani formata A4, če je to potrebno zaradi kompleksnosti dejavnosti izvajalca, narave izdaje ali narave izdanih vrednostnih papirjev ter če obstaja tveganje zavajanja vlagatelja, če teh dodatnih informacij v izvlečku ne bi bilo.

Izvleček:

| (a) | se predstavi in oblikuje tako, da je lahko čitljiv, velikost črk pa je primerna za branje; |
| --- | --- |

(a)

se predstavi in oblikuje tako, da je lahko čitljiv, velikost črk pa je primerna za branje;

| (b) | je napisan v jeziku in slogu, ki omogoča lažje razumevanje informacij, in zlasti v jeziku, ki je
  zadevni vrsti vlagatelja
  jasen, netehničen, jedrnat in razumljiv. |
| --- | --- |

(b)

je napisan v jeziku in slogu, ki omogoča lažje razumevanje informacij, in zlasti v jeziku, ki je
  zadevni vrsti vlagatelja
  jasen, netehničen, jedrnat in razumljiv.

4.   Izvleček sestavljajo naslednji štirje oddelki:

| (a) | uvod
  s splošnimi in posebnimi
  opozorili
  , vključno o tem, kolikšne so lahko izgube vlagateljev pri naložbi v najslabšem primeru
  ; |
| --- | --- |

(a)

uvod
  s splošnimi in posebnimi
  opozorili
  , vključno o tem, kolikšne so lahko izgube vlagateljev pri naložbi v najslabšem primeru
  ;

| (b) | ključne informacije o izdajatelju, ponudniku ali osebi, ki prosi za sprejem v trgovanje
  na reguliranem trgu
  ; |
| --- | --- |

(b)

ključne informacije o izdajatelju, ponudniku ali osebi, ki prosi za sprejem v trgovanje
  na reguliranem trgu
  ;

| (c) | ključne informacije o vrednostnih papirjih; |
| --- | --- |

(c)

ključne informacije o vrednostnih papirjih;

| (d) | ključne informacije o sami ponudbi in/ali sprejemu v trgovanje. |
| --- | --- |

(d)

ključne informacije o sami ponudbi in/ali sprejemu v trgovanje.

5.   Uvod izvlečka vsebuje:

| (a) | ime
  in mednarodne identifikacijske številke
  vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(a)

ime
  in mednarodne identifikacijske številke
  vrednostnih papirjev;

| (b) | podatke o identiteti in kontaktne podatke izdajatelja,
  vključno z identifikatorjem pravnih subjektov
  ; |
| --- | --- |

(b)

podatke o identiteti in kontaktne podatke izdajatelja,
  vključno z identifikatorjem pravnih subjektov
  ;

| (c) | podatke o identiteti in kontaktne podatke
  ponudnika
  , vključno z identifikatorjem pravnih subjektov, če je ponudnik pravna oseba
  , ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje; |
| --- | --- |

(c)

podatke o identiteti in kontaktne podatke
  ponudnika
  , vključno z identifikatorjem pravnih subjektov, če je ponudnik pravna oseba
  , ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje;

| (d) | podatke o identiteti in kontaktne podatke matičnega pristojnega organa ter datum dokumenta. |
| --- | --- |

(d)

podatke o identiteti in kontaktne podatke matičnega pristojnega organa ter datum dokumenta.

Za namene točke (d) prvega pododstavka, če je prospekt sestavljen iz ločenih dokumentov, ki so jih odobrili različni pristojni organi, se v uvodu k prospektu navedejo imena in kontaktni podatki vseh teh pristojnih organov.

Vsebuje opozorila o naslednjem:

| (a) | izvleček bi bilo treba brati kot uvod v prospekt; |
| --- | --- |

(a)

izvleček bi bilo treba brati kot uvod v prospekt;

| (b) | pred vsako odločitvijo o naložbi v vrednostne papirje bi moral vlagatelj preučiti celoten prospekt; |
| --- | --- |

(b)

pred vsako odločitvijo o naložbi v vrednostne papirje bi moral vlagatelj preučiti celoten prospekt;

| (c) | če se na sodišču vloži zahtevek v zvezi z informacijami iz prospekta, bo morda moral vlagatelj, ki je tožnik, v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic kriti morebitne stroške prevoda prospekta pred začetkom sodnega postopka; |
| --- | --- |

(c)

če se na sodišču vloži zahtevek v zvezi z informacijami iz prospekta, bo morda moral vlagatelj, ki je tožnik, v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic kriti morebitne stroške prevoda prospekta pred začetkom sodnega postopka;

| (d) | civilno odgovornost nosijo samo osebe, ki so predložile izvleček, vključno z njegovimi morebitnimi prevodi, vendar le, če je izvleček zavajajoč, netočen ali neskladen, ko se bere skupaj z drugimi deli prospekta, ali če ne vsebuje ključnih informacij, ki vlagateljem pomagajo sprejeti odločitev o naložbi v take vrednostne papirje, ko se bere skupaj z drugimi deli prospekta. |
| --- | --- |

(d)

civilno odgovornost nosijo samo osebe, ki so predložile izvleček, vključno z njegovimi morebitnimi prevodi, vendar le, če je izvleček zavajajoč, netočen ali neskladen, ko se bere skupaj z drugimi deli prospekta, ali če ne vsebuje ključnih informacij, ki vlagateljem pomagajo sprejeti odločitev o naložbi v take vrednostne papirje, ko se bere skupaj z drugimi deli prospekta.

6.   Oddelek iz točke (b) odstavka 4 vsebuje naslednje informacije:

| (a) | pododdelek z naslovom „Kdo je izdajatelj vrednostnih papirjev?“ vsebuje kratek opis izdajatelja vrednostnih papirjev, ki vsebuje vsaj informacije o:






  — | stalnem prebivališču in pravni obliki
  , identifikatorju pravnih subjektov
  , zakonodaji, v skladu s katero posluje, in državi ustanovitve; |
| --- | --- | --- |

(a)

pododdelek z naslovom „Kdo je izdajatelj vrednostnih papirjev?“ vsebuje kratek opis izdajatelja vrednostnih papirjev, ki vsebuje vsaj informacije o:

—

stalnem prebivališču in pravni obliki
  , identifikatorju pravnih subjektov
  , zakonodaji, v skladu s katero posluje, in državi ustanovitve;

| — | glavnih dejavnostih; |
| --- | --- |

—

glavnih dejavnostih;

| — | glavnih delničarjih, vključno z informacijami o tem, ali je v neposredni ali posredni lasti ali se obvladuje in v čigavi neposredni ali posredni lasti je ali kdo ga obvladuje; |
| --- | --- |

—

glavnih delničarjih, vključno z informacijami o tem, ali je v neposredni ali posredni lasti ali se obvladuje in v čigavi neposredni ali posredni lasti je ali kdo ga obvladuje;

| — | identiteti ključnih
  izvršnih
  direktorjev
  in upravnega odbora
  ; |
| --- | --- |

—

identiteti ključnih
  izvršnih
  direktorjev
  in upravnega odbora
  ;

| — | identiteti zakonitih revizorjev; |
| --- | --- |

—

identiteti zakonitih revizorjev;

| (b) | pododdelek z naslovom „Katere so ključne finančne informacije o izdajatelju?“ vsebuje izbor preteklih ključnih finančnih podatkov, vključno po potrebi s formalnimi informacijami, ki se predstavijo za vsako poslovno leto obdobja, ki ga zajemajo pretekli finančni podatki, in vsako nadaljnje vmesno finančno obdobje, spremljajo pa jih primerljivi podatki za isto obdobje v predhodnem poslovnem letu. Zahteva glede primerljivih podatkov iz bilanc stanja se izpolni tako, da se predložijo podatki iz bilanc stanja ob koncu leta. |
| --- | --- |

(b)

pododdelek z naslovom „Katere so ključne finančne informacije o izdajatelju?“ vsebuje izbor preteklih ključnih finančnih podatkov, vključno po potrebi s formalnimi informacijami, ki se predstavijo za vsako poslovno leto obdobja, ki ga zajemajo pretekli finančni podatki, in vsako nadaljnje vmesno finančno obdobje, spremljajo pa jih primerljivi podatki za isto obdobje v predhodnem poslovnem letu. Zahteva glede primerljivih podatkov iz bilanc stanja se izpolni tako, da se predložijo podatki iz bilanc stanja ob koncu leta.

| (c) | pododdelek z naslovom „Katera ključna tveganja so specifična za izdajatelja?“ vsebuje kratek opis največ
  desetih
  najpomembnejših dejavnikov tveganja, ki so specifični za izdajatelja iz
  prospekta in vključujejo zlasti operativna in naložbena tveganja
  ; |
| --- | --- |

(c)

pododdelek z naslovom „Katera ključna tveganja so specifična za izdajatelja?“ vsebuje kratek opis največ
  desetih
  najpomembnejših dejavnikov tveganja, ki so specifični za izdajatelja iz
  prospekta in vključujejo zlasti operativna in naložbena tveganja
  ;

7.   Oddelek iz točke (c) odstavka 4 vsebuje naslednje informacije:

| (a) | pododdelek z naslovom „Katere so glavne značilnosti vrednostnih papirjev?“ vsebuje kratek opis vrednostnih papirjev, ki se ponujajo in/ali sprejemajo v trgovanje, ki vključuje vsaj:






  — | njihovo vrsto in razred,
  mednarodno identifikacijsko številko vrednostnih papirjev
  , valuto, nominalno vrednost, število izdanih vrednostnih papirjev in trajanje vrednostnih papirjev; |
| --- | --- | --- |

(a)

pododdelek z naslovom „Katere so glavne značilnosti vrednostnih papirjev?“ vsebuje kratek opis vrednostnih papirjev, ki se ponujajo in/ali sprejemajo v trgovanje, ki vključuje vsaj:

—

njihovo vrsto in razred,
  mednarodno identifikacijsko številko vrednostnih papirjev
  , valuto, nominalno vrednost, število izdanih vrednostnih papirjev in trajanje vrednostnih papirjev;

| — | pravice, povezane z vrednostnimi papirji; |
| --- | --- |

—

pravice, povezane z vrednostnimi papirji;

| — | relativno prednost vrednostnih papirjev v kapitalski strukturi izdajatelja v primeru insolventnosti izdajatelja, vključno s podatki o stopnji podrejenosti vrednostnih papirjev in njihovi obravnavi v primeru reševanja v skladu z direktivo o sanaciji in reševanju bank; |
| --- | --- |

—

relativno prednost vrednostnih papirjev v kapitalski strukturi izdajatelja v primeru insolventnosti izdajatelja, vključno s podatki o stopnji podrejenosti vrednostnih papirjev in njihovi obravnavi v primeru reševanja v skladu z direktivo o sanaciji in reševanju bank;

| — | kakršne koli omejitve proste prenosljivosti vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

—

kakršne koli omejitve proste prenosljivosti vrednostnih papirjev;

| — | politiko dividend ali izplačila, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

—

politiko dividend ali izplačila, kjer je to ustrezno;

| (b) | v pododdelku z naslovom „Kje se bo trgovalo z vrednostnimi papirji?“ je navedeno, ali so oziroma ali bodo ponujeni vrednostni papirji predmet vloge za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu ali
  za trgovanje
  v večstranskem sistemu trgovanja, opredeljeni pa so tudi vsi trgi, na katerih se trguje ali se bo trgovalo z vrednostnimi papirji; |
| --- | --- |

(b)

v pododdelku z naslovom „Kje se bo trgovalo z vrednostnimi papirji?“ je navedeno, ali so oziroma ali bodo ponujeni vrednostni papirji predmet vloge za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu ali
  za trgovanje
  v večstranskem sistemu trgovanja, opredeljeni pa so tudi vsi trgi, na katerih se trguje ali se bo trgovalo z vrednostnimi papirji;

| (c) | pododdelek z naslovom „Ali je z vrednostnimi papirji povezano jamstvo?“ vsebuje kratek opis narave in obsega jamstva, če obstaja, ter kratek opis garanta
  , vključno z njegovim identifikatorjem pravnih subjektov
  . |
| --- | --- |

(c)

pododdelek z naslovom „Ali je z vrednostnimi papirji povezano jamstvo?“ vsebuje kratek opis narave in obsega jamstva, če obstaja, ter kratek opis garanta
  , vključno z njegovim identifikatorjem pravnih subjektov
  .

| (d) | pododdelek z naslovom „Katera ključna tveganja so specifična za vrednostne papirje?“ vsebuje kratek opis največ
  desetih
  najpomembnejših dejavnikov tveganja, ki so specifični za vrednostne papirje iz
  prospekta
  . |
| --- | --- |

(d)

pododdelek z naslovom „Katera ključna tveganja so specifična za vrednostne papirje?“ vsebuje kratek opis največ
  desetih
  najpomembnejših dejavnikov tveganja, ki so specifični za vrednostne papirje iz
  prospekta
  .

Če je treba dokument s ključnimi informaciji pripraviti v skladu z Uredbo (EU) št. 1286/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (19), lahko izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje, nadomesti vsebino, ki jo določa ta odstavek, z informacijami, določenimi v točkah od (b) do (i) člena 8(3) Uredbe (EU) št. 1286/2014. V navedenem primeru in če en izvleček zajema več vrednostnih papirjev, ki se v skladu z zadnjim pododstavkom člena 8(8) med seboj razlikujejo v zelo majhnih podrobnostih, kot sta na primer emisijski znesek ali datum dospelosti, se omejitev dolžine iz odstavka 3 poveča za dodatne tri tiskane strani formata A4 za vsak dodaten vrednostni papir.

8.   Oddelek iz točke (d) odstavka 4 vsebuje naslednje informacije:

| (a) | pododdelek z naslovom „Pod katerimi pogoji in v skladu s katerim časovnim načrtom vložim v ta vrednostni papir?“ vsebuje splošna določila, pogoje in pričakovani načrt ponudbe, podrobnosti sprejema v trgovanje, načrt za distribucijo, znesek in odstotek takojšne razvodenitve, ki je posledica ponudbe, ter oceno skupnih stroškov izdaje in/ali ponudbe, vključno z ocenjenimi stroški, ki jih izdajatelj ali ponudnik zaračuna vlagatelju, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

pododdelek z naslovom „Pod katerimi pogoji in v skladu s katerim časovnim načrtom vložim v ta vrednostni papir?“ vsebuje splošna določila, pogoje in pričakovani načrt ponudbe, podrobnosti sprejema v trgovanje, načrt za distribucijo, znesek in odstotek takojšne razvodenitve, ki je posledica ponudbe, ter oceno skupnih stroškov izdaje in/ali ponudbe, vključno z ocenjenimi stroški, ki jih izdajatelj ali ponudnik zaračuna vlagatelju, kjer je to ustrezno;

| (b) | v pododdelku z naslovom „Zakaj je izdajatelj pripravil ta prospekt?“ so na kratko opisani razlogi za ponudbo ali sprejem v trgovanje, uporaba in ocenjeni neto znesek prihodkov. |
| --- | --- |

(b)

v pododdelku z naslovom „Zakaj je izdajatelj pripravil ta prospekt?“ so na kratko opisani razlogi za ponudbo ali sprejem v trgovanje, uporaba in ocenjeni neto znesek prihodkov.

9.   Pri vseh oddelkih, opisanih v odstavkih 6, 7 in 8, lahko izdajatelj po potrebi doda pododdelke.

10.   Izvleček ne vsebuje sklicev na druge dele prospekta ali vključuje informacij na podlagi sklicevanja.

11.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo vsebino in obliko predstavitve preteklih ključnih finančnih podatkov iz točke (b) odstavka 6 ob upoštevanju različnih vrst vrednostnih papirjev in izdajateljev
  , pri čemer zagotovi, da so podatki kratki, jedrnati in razumljivi
  .

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži v [
  dvanajstih

  mesecih

  od dneva

  začetka veljavnosti

  te uredbe
  ].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 8

Osnovni prospekt

1.   Za nelastniške vrednostne papirje lahko prospekt na izbiro izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, sestavlja osnovni prospekt, ki vsebuje ustrezne informacije o izdajatelju in javno ponujenih vrednostnih papirjih ali vrednostnih papirjih, ki se sprejemajo v trgovanje na reguliranem trgu.

2.   Osnovni prospekt vsebuje naslednje informacije:

| (a) | seznam informacij, ki se vključijo v končne pogoje ponudbe; |
| --- | --- |

(a)

seznam informacij, ki se vključijo v končne pogoje ponudbe;

| (b) | predlogo z naslovom „Obrazec o končnih pogojih“, ki se izpolni za vsako posamezno izdajo; |
| --- | --- |

(b)

predlogo z naslovom „Obrazec o končnih pogojih“, ki se izpolni za vsako posamezno izdajo;

| (c) | naslov spletnega mesta, na katerem se objavijo končni pogoji. |
| --- | --- |

(c)

naslov spletnega mesta, na katerem se objavijo končni pogoji.

3.   Končni pogoji se predstavijo v ločenem dokumentu ali vključijo v osnovni prospekt ali njegov dodatek. Končni pogoji se predstavijo v obliki, ki omogoča preprosto analizo in je razumljiva.

Končni pogoji vsebujejo samo informacije, ki se nanašajo na opis vrednostnih papirjev, in se ne uporabljajo kot dodatek k osnovnemu prospektu. V takih primerih se uporablja člen 17(1)(a).

4.   Če končni pogoji niso vključeni niti v osnovni prospekt niti v dodatek, jih izdajatelj javno objavi v skladu s členom 20 in vloži pri pristojnemu organu matične države članice takoj, ko je to mogoče, pred začetkom javne ponudbe ali sprejemom v trgovanje.

V končne pogoje se vstavi jasna in poudarjena izjava, ki navaja:

| (a) | da so bili končni pogoji pripravljeni za namen te uredbe in se morajo brati skupaj z osnovnim prospektom in njegovimi dodatki, da se pridobijo vse ustrezne informacije; |
| --- | --- |

(a)

da so bili končni pogoji pripravljeni za namen te uredbe in se morajo brati skupaj z osnovnim prospektom in njegovimi dodatki, da se pridobijo vse ustrezne informacije;

| (b) | kje so osnovni prospekt in njegovi dodatki objavljeni v skladu s členom 20; |
| --- | --- |

(b)

kje so osnovni prospekt in njegovi dodatki objavljeni v skladu s členom 20;

| (c) | da je izvleček za posamezne izdaje priložen končnim pogojem. |
| --- | --- |

(c)

da je izvleček za posamezne izdaje priložen končnim pogojem.

5.   Osnovni prospekt se lahko pripravi v obliki enega dokumenta ali več ločenih dokumentov.

Če je izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, v preteklosti vložila registracijski dokument za določeno vrsto nelastniških vrednostnih papirjev ali univerzalni registracijski dokument, kot je opredeljen v členu 9, in se pozneje odloči, da bo pripravila osnovni prospekt, osnovni prospekt vsebuje naslednje:

| (a) | informacije iz registracijskega dokumenta ali univerzalnega registracijskega dokumenta; |
| --- | --- |

(a)

informacije iz registracijskega dokumenta ali univerzalnega registracijskega dokumenta;

| (b) | informacije, ki jih sicer vsebuje ustrezni opis vrednostnih papirjev, razen končnih pogojev, če končni pogoji niso vključeni v osnovni prospekt. |
| --- | --- |

(b)

informacije, ki jih sicer vsebuje ustrezni opis vrednostnih papirjev, razen končnih pogojev, če končni pogoji niso vključeni v osnovni prospekt.

6.   Posebne informacije o posameznih različnih vrednostnih papirjih, ki jih zajema osnovni prospekt, so jasno ločene.

7.   Izvleček se pripravi šele, ko so končni pogoji
  vključeni v osnovni prospekt v skladu z odstavkom 3
  ali vloženi, tak izvleček pa se nanaša posebej na posamezno izdajo.

8.   Za izvleček za posamezno izdajo veljajo iste zahteve kot za končne pogoje, kot je določeno v tem členu, in izvleček se jim priloži.

Izvleček za posamezno izdajo je skladen s členom 7 in vsebuje ključne informacije o osnovnem prospektu in končnih pogojih. Vsebuje naslednje:

| (a) | informacije o osnovnem prospektu, ki se nanašajo samo na posamezno izdajo, vključno z 
  bistvenimi
  informacijami o izdajatelju; |
| --- | --- |

(a)

informacije o osnovnem prospektu, ki se nanašajo samo na posamezno izdajo, vključno z 
  bistvenimi
  informacijami o izdajatelju;

| (b) | možnosti, ki jih vsebuje osnovni prospekt, ki se nanašajo samo na posamezno izdajo, kot so določene v končnih pogojih; |
| --- | --- |

(b)

možnosti, ki jih vsebuje osnovni prospekt, ki se nanašajo samo na posamezno izdajo, kot so določene v končnih pogojih;

| (c) | relevantne informacije iz končnih pogojev, ki niso bile navedene v osnovnem prospektu. |
| --- | --- |

(c)

relevantne informacije iz končnih pogojev, ki niso bile navedene v osnovnem prospektu.

Če se končni pogoji nanašajo na več vrednostnih papirjev, ki se razlikujejo samo v nekaterih zelo majhnih podrobnostih, kot sta na primer emisijski znesek ali datum dospelosti, se lahko za vse navedene vrednostne papirje priloži en izvleček za posamezno izdajo, pri čemer morajo biti različne informacije, ki se nanašajo na različne vrednostne papirje, jasno ločene.

9.   Informacije, navedene v osnovnemu prospektu, se v skladu s členom 22 po potrebi dopolnijo s posodobljenimi informacijami o izdajatelju in vrednostnih papirjih, ki bodo javno ponujeni ali sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu.

10.   Javna ponudba se lahko nadaljuje po poteku veljavnosti osnovnega prospekta, v okviru katerega se je začela, če se naslednji osnovni prospekt odobri najpozneje na zadnji dan veljavnosti predhodnega osnovnega prospekta. Končni pogoji take ponudbe vsebujejo poudarjeno opozorilo na prvi strani, ki navaja zadnji dan veljavnosti predhodnega osnovnega prospekta in vsebuje podatek o tem, kje se bo objavil naslednji osnovni prospekt. Naslednji osnovni prospekt vsebuje ali na podlagi sklicev vključuje obrazec o končnih pogojih iz prvotnega osnovnega prospekta in se sklicuje na končne pogoje, ki so pomembni za tekočo ponudbo.

Pravica do umika, dodeljena v skladu s členom 22(2), se uporablja tudi za vlagatelje, ki so se v obdobju veljavnosti predhodnega osnovnega prospekta dogovorili o nakupu ali vpisu vrednostnih papirjev, razen če so jim bili vrednostni papirji že izročeni.

Člen 9

Univerzalni registracijski dokument

1.   Vsak izdajatelj, ki ima sedež v državi članici in čigar vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ali v večstranski sistem trgovanja, lahko vsako poslovno leto pripravi registracijski dokument v obliki univerzalnega registracijskega dokumenta, ki opisuje organizacijo, poslovanje, finančni položaj, dobiček, pričakovanja, upravljanje in lastniško strukturo podjetja.

2.   
  Vsak
  izdajatelj, ki se vsako poslovno leto odloči za pripravo univerzalnega registracijskega dokumenta, ga predloži v odobritev pristojnemu organu matične države članice v skladu s postopkom iz odstavkov 2, 4
  in 5
  člena 19.

Ko pristojni organ
  dve leti
  zapored vsako poslovno leto izdajatelju odobri univerzalni registracijski dokument, se lahko naslednji univerzalni registracijski dokumenti
  ali spremembe teh univerzalnih registracijskih dokumentov
  pri pristojnemu organu vložijo brez predhodne odobritve
  , razen če se te spremembe nanašajo na opustitev navedbe informacij ali vsebinsko napako ali netočnost, ki bo verjetno zavajala javnost glede dejstev ali okoliščin, bistvenih za oceno izdajatelja na podlagi informacij
  .

Če izdajatelj nato eno poslovno leto ne vloži univerzalnega registracijskega dokumenta, izgubi ugodnost vložitve brez odobritve in mora vse naslednje univerzalne registracijske dokumente predložiti pristojnemu organu v odobritev, dokler znova ne izpolnjuje pogoja iz drugega pododstavka.

3.   Izdajatelji, katerim je pristojni organ pred datumom začetka uporabe te uredbe vsaj
  dve leti
  zapored odobril registracijski dokument, pripravljen v skladu s Prilogo I ali XI k Uredbi (ES) št. 809/2004 (20), in ki so nato v skladu s členom 12(3) Direktive 2003/71/ES vložili tak registracijski dokument vsako leto ali pa jim je bil tak registracijski dokument vsako leto odobren, lahko od datuma začetka uporabe te uredbe vložijo univerzalni registracijski dokument brez predhodne odobritve v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2.

4.   Ko je univerzalni registracijski dokument odobren ali vložen brez odobritve, vključno z njegovimi spremembami iz odstavkov 7 in 9, se takoj javno objavi v skladu z ureditvami iz člena 20.

5.   Univerzalni registracijski dokument je skladen z zahtevami glede jezika iz člena 25.

6.   V skladu s pogoji iz člena 18 se lahko informacije v univerzalni registracijski dokument vključijo s sklicevanjem.

7.   Po vložitvi ali odobritvi univerzalnega registracijskega dokumenta lahko izdajatelj kadar koli posodobi informacije, ki jih dokument vsebuje, tako da pri pristojnem organu vloži spremembo univerzalnega registracijskega dokumenta.

8.   Pristojni organ lahko kadar koli pregleda vsebino vsakega univerzalnega registracijskega dokumenta, ki je bil vložen brez predhodne odobritve, in vsebino njegovih sprememb.

Pregled pristojnega organa sestavlja pregled popolnosti, doslednosti in razumljivosti informacij iz univerzalnega registracijskega dokumenta in njegovih sprememb.

9.   Če pristojni organ med pregledom ugotovi, da univerzalni registracijski dokument ne izpolnjuje standardov glede popolnosti, razumljivosti in doslednosti in/ali da so potrebne spremembe ali dodatne informacije, o tem obvesti izdajatelja.

Zahtevo za spremembo ali dodatne informacije, ki jo pristojni organ naslovi na izdajatelja, mora izdajatelj upoštevati samo pri naslednjem univerzalnem registracijskem dokumentu, vloženem za naslednje poslovno leto, razen če želi izdajatelj uporabiti univerzalni registracijski dokument kot sestavni del prospekta, predloženega v odobritev. V tem primeru izdajatelj vloži spremembo univerzalnega registracijskega dokumenta najpozneje ob predložitvi vloge iz člena 19(5).

Z odstopanjem od drugega pododstavka, če pristojni organ izdajatelja obvesti, da se njegova zahteva za spremembo nanaša na opustitev navedbe informacij ali pomembno napako ali netočnost, ki bo verjetno zavajala javnost glede dejstev ali okoliščin, ki so bistvene za oceno izdajatelja na podlagi informacij, izdajatelj takoj vloži spremembo univerzalnega registracijskega dokumenta.

10.   Določbe odstavkov 7 in 9 se uporabljajo samo, če se univerzalni registracijski dokument ne uporablja kot sestavni del prospekta. Če se univerzalni registracijski dokument uporablja kot sestavni del prospekta, se uporabljajo samo pravila iz člena 22 o dopolnitvi prospekta v obdobju med odobritvijo prospekta in končnim iztekom javne ponudbe ali morebitnim začetkom trgovanja na reguliranem trgu, odvisno od tega, kaj je pozneje.

11.   Izdajatelj, ki izpolnjuje pogoje, opisane v prvem
  in
  drugem pododstavku odstavka 2 ali v odstavku 3, ima status pogostega izdajatelja in lahko izkoristi hitrejši postopek odobritve, opisan v členu 19(5), če:

| (a) | izdajatelj ob vložitvi ali predložitvi vsakega univerzalnega registracijskega dokumenta v odobritev pristojnemu organu zagotovi pisno potrdilo, da so bile vse predpisane informacije, ki jih je moral razkriti v skladu z Direktivo 2004/109/ES in po potrebi Uredbo (EU) št. 596/2014, vložene in objavljene v skladu z zahtevami iz navedenih aktov, in |
| --- | --- |

(a)

izdajatelj ob vložitvi ali predložitvi vsakega univerzalnega registracijskega dokumenta v odobritev pristojnemu organu zagotovi pisno potrdilo, da so bile vse predpisane informacije, ki jih je moral razkriti v skladu z Direktivo 2004/109/ES in po potrebi Uredbo (EU) št. 596/2014, vložene in objavljene v skladu z zahtevami iz navedenih aktov, in

| (b) | izdajatelj, ko pristojni organ opravi pregled iz odstavka 8, spremeni svoj univerzalni registracijski dokument v skladu z ureditvami iz odstavka 9. |
| --- | --- |

(b)

izdajatelj, ko pristojni organ opravi pregled iz odstavka 8, spremeni svoj univerzalni registracijski dokument v skladu z ureditvami iz odstavka 9.

Če izdajatelj ne izpolnjuje katerega koli od zgoraj navedenih pogojev, izgubi status pogostega izdajatelja.

12.   Če se univerzalni registracijski dokument, ki je bil vložen pri pristojnem organu ali ki ga je pristojni organ odobril, javno objavi najpozneje štiri mesece po koncu poslovnega leta in vsebuje informacije, ki jih je treba razkriti v letnem računovodskem poročilu iz člena 4 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21), se šteje, da je izdajatelj izpolnil svojo obveznost objave letnega računovodskega poročila, ki jo določa navedeni člen.

Če se univerzalni registracijski dokument ali njegova sprememba vloži pri pristojnem organu ali pa jo pristojni organ odobri in se javno objavi najpozneje tri mesece po koncu prvih šestih mesecev poslovnega leta ter vsebuje informacije, ki jih je treba razkriti v polletnem računovodskem poročilu iz člena 5 Direktive 2004/109/ES, se šteje, da je izdajatelj izpolnil svojo obveznost objave polletnega računovodskega poročila, ki jo določa navedeni člen.

V primerih, opisanih v prvem ali drugem pododstavku, izdajatelj:

| (a) | v univerzalni registracijski dokument vključi seznam sklicev, na katerem je navedeno, kje v univerzalnem registracijskem dokumentu je na voljo posamezna postavka, ki se mora vključiti v letno in polletno računovodsko poročilo; |
| --- | --- |

(a)

v univerzalni registracijski dokument vključi seznam sklicev, na katerem je navedeno, kje v univerzalnem registracijskem dokumentu je na voljo posamezna postavka, ki se mora vključiti v letno in polletno računovodsko poročilo;

| (b) | vloži univerzalni registracijski dokument v skladu s členom 19(1) Direktive 2004/109/ES in ga da na voljo uradno določenemu mehanizmu iz člena 21(2) Direktive 2004/109/ES; |
| --- | --- |

(b)

vloži univerzalni registracijski dokument v skladu s členom 19(1) Direktive 2004/109/ES in ga da na voljo uradno določenemu mehanizmu iz člena 21(2) Direktive 2004/109/ES;

| (c) | v univerzalni registracijski dokument vključi besedilo izjave o odgovornosti, ki ga določata člena 4(2)(c) in 5(2)(c) Direktive 2004/109/ES. |
| --- | --- |

(c)

v univerzalni registracijski dokument vključi besedilo izjave o odgovornosti, ki ga določata člena 4(2)(c) in 5(2)(c) Direktive 2004/109/ES.

13.   Odstavek 12 se uporablja samo, če je matična država članica izdajatelja za namene te uredbe tudi matična država članica za namene Direktive 2004/109/ES in če jezik univerzalnega registracijskega dokumenta izpolnjuje pogoje iz člena 20 Direktive 2004/109/ES.

14.   
  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov
  , da se opredelijo postopek pregleda, odobritve, vložitve in revizije univerzalnega registracijskega dokumenta, pogoji za njegove spremembe in pogoji za izgubo statusa pogostega izdajatelja.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji v [dvanajstih mesecih od dneva začetka veljavnosti te uredbe].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 10

Prospekti, sestavljeni iz več ločenih dokumentov

1.   Če je pristojni organ izdajatelju že odobril registracijski dokument, izdajatelj v primeru javne ponudbe vrednostnih papirjev ali njihovega sprejema v trgovanje na reguliranem trgu pripravi samo opis vrednostnih papirjev in izvleček. V navedenem primeru je treba opis vrednostnih papirjev in izvleček odobriti ločeno.

Če se je od odobritve registracijskega dokumenta pojavil nov pomemben dejavnik, pomembna napaka ali netočnost, povezana z informacijami iz registracijskega dokumenta, ki lahko vpliva na oceno vrednostnih papirjev, se ob predložitvi opisa vrednostnih papirjev in izvlečka v odobritev predloži tudi dodatek k registracijskemu dokumentu. Pravica do umika sprejetja ponudbe iz člena 22(2) se v navedenem primeru ne uporablja.

Ko ju odobrijo pristojni organi, registracijski dokument in njegov dodatek, ki ju po potrebi spremljata opis vrednostnih papirjev in izvleček, sestavljata prospekt.

2.   Če je pristojni organ izdajatelju že odobril univerzalni registracijski dokument
  ali če je izdajatelj vložil univerzalni registracijski dokument brez odobritve v skladu z drugim pododstavkom člena 9(2)
  , v primeru javne ponudbe vrednostnih papirjev ali njihovega sprejema v trgovanje na reguliranem trgu pripravi samo opis vrednostnih papirjev in izvleček. V navedenem primeru se opis vrednostnih papirjev, izvleček in vse spremembe univerzalnega registracijskega dokumenta, vložene od odobritve
  ali vložitve
  univerzalnega registracijskega dokumenta
  , razen sprememb univerzalnega registracijskega dokumenta pogostega izdajatelja v skladu s členom 19(5),
  odobrijo ločeno.

Če je izdajatelj vložil univerzalni registracijski dokument brez odobritve, se odobri celotna dokumentacija, vključno s spremembami univerzalnega registracijskega dokumenta, ne glede na to, da ti dokumenti ostanejo ločeni.

Ko ga odobrijo pristojni organi, univerzalni registracijski dokument, spremenjen v skladu z odstavkom 7 ali 9 člena 9, ki ga spremljata opis vrednostnih papirjev in izvleček, sestavlja prospekt.

Člen 11

Odgovornost, ki izhaja iz prospekta

1.   Države članice zagotovijo, da so za informacije, navedene v prospektu, odgovorni izdajatelj ali njegov upravni organ, organ upravljanja ali nadzorni organ, ponudnik, oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, ali garant. Odgovorne osebe so v prospektu jasno opredeljene z imeni in funkcijami, ali v primeru pravnih oseb z imeni in registriranimi sedeži ter svojimi izjavami, da so po njihovem najboljšem vedenju informacije v prospektu skladne z dejstvi in da v prospektu ni nobene opuščene informacije, ki bi lahko vplivala na njegov pomen.

2.   Države članice zagotovijo, da se njihovi zakoni, predpisi in upravne določbe o civilni odgovornosti uporabljajo za osebe, odgovorne za informacije, navedene v prospektu.

Vendar države članice zagotovijo, da nobena oseba ni civilno odgovorna izključno na podlagi izvlečka, vključno z njegovim prevodom, razen če je izvleček zavajajoč, netočen ali neskladen, ko se bere skupaj z drugimi deli prospekta, ali ne zagotavlja ključnih informacij, ko se bere skupaj z drugimi deli prospekta, ki vlagateljem pomagajo sprejeti odločitev o naložbi v take vrednostne papirje. Izvleček v zvezi s tem vsebuje jasno opozorilo.

3.   Za informacije iz univerzalnega registracijskega dokumenta so osebe iz odstavka 1 odgovorne samo, če se univerzalni registracijski dokument uporablja kot sestavni del odobrenega prospekta. To brez poseganja v člena 4 in 5 Direktive 2004/109/ES velja, če so informacije iz teh členov vključene v univerzalni registracijski dokument.

Člen 12

Veljavnost prospekta, osnovnega prospekta in registracijskega dokumenta

1.   Prospekt ali osnovni prospekt, ne glede na to, ali ga sestavlja en dokument ali pa več ločenih dokumentov, velja dvanajst mesecev po odobritvi za javne ponudbe ali sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, če ga dopolnjuje kakršen koli dodatek, ki se zahteva v skladu s členom 22.

Če prospekt ali osnovni prospekt sestavljajo ločeni dokumenti, začne veljati po odobritvi opisa vrednostnih papirjev.

2.   Registracijski dokument, vključno z univerzalnim registracijskim dokumentom, kot je opredeljen v členu 9, ki je že bil predhodno vložen ali odobren, za uporabo kot sestavni del prospekta velja dvanajst mesecev po njegovi vložitvi ali odobritvi.

Konec veljavnosti takega registracijskega dokumenta ne vpliva na veljavnost prospekta, katerega sestavni del je.

POGLAVJE III

VSEBINA IN OBLIKA PROSPEKTA

Člen 13

Minimalne informacije in oblika

1.   Komisija v skladu s členom 42 sprejme delegirane akte o obliki prospekta, osnovnega prospekta in končnih pogojev ter sezname, v katerih so opredeljene posebne informacije, ki jih je treba vključiti v prospekt, da se prepreči podvajanje informacij, ko prospekt sestavlja več ločenih dokumentov.

Pri izdelavi različnih seznamov prospektov se upoštevajo zlasti:

| (a) | različne vrste informacij, ki jih vlagatelji potrebujejo o lastniških vrednostnih papirjih v primerjavi z nelastniškimi vrednostnimi papirji; v zvezi z informacijami o vrednostnih papirjih, ki imajo podobno ekonomsko podlago, zlasti o izvedenih finančnih instrumentih, se sprejme dosleden pristop; |
| --- | --- |

(a)

različne vrste informacij, ki jih vlagatelji potrebujejo o lastniških vrednostnih papirjih v primerjavi z nelastniškimi vrednostnimi papirji; v zvezi z informacijami o vrednostnih papirjih, ki imajo podobno ekonomsko podlago, zlasti o izvedenih finančnih instrumentih, se sprejme dosleden pristop;

| (b) | različne vrste in lastnosti ponudb in sprejema v trgovanje na reguliranem trgu nelastniških vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(b)

različne vrste in lastnosti ponudb in sprejema v trgovanje na reguliranem trgu nelastniških vrednostnih papirjev;

| (c) | uporabljena oblika in informacije, ki jih je treba navesti v osnovnem prospektu v zvezi z nelastniškimi vrednostnimi papirji, vključno z nakupnimi boni v kakršni koli obliki; |
| --- | --- |

(c)

uporabljena oblika in informacije, ki jih je treba navesti v osnovnem prospektu v zvezi z nelastniškimi vrednostnimi papirji, vključno z nakupnimi boni v kakršni koli obliki;

| (d) | po potrebi javna narava izdajatelja; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi javna narava izdajatelja;

| (e) | po potrebi posebna narava dejavnosti izdajatelja. |
| --- | --- |

(e)

po potrebi posebna narava dejavnosti izdajatelja.

Komisija zlasti izdela dva sklopa ločenih in vsebinsko različnih seznamov prospektov, v katerih so določene zahteve glede informacij, ki veljajo za nelastniške vrednostne papirje, prilagojene različnim razredom vlagateljev, tako dobro poučenim kot nepoučenim, ki jim je ponudba namenjena, pri čemer upošteva, da imajo ti vlagatelji različne potrebe po informacijah.

2.   Komisija v skladu s členom 42 sprejme delegirane akte o seznamu, ki opredeljuje minimalne informacije, ki jih mora vsebovati univerzalni registracijski dokument, in posebnem seznamu za univerzalni registracijski dokument kreditnih institucij.

Tak seznam zagotavlja, da univerzalni registracijski dokument vsebuje vse potrebne informacije o izdajatelju, da se lahko isti univerzalni registracijski dokument enako uporabi tudi za nadaljnjo javno ponudbo ali sprejem lastniških vrednostnih papirjev, dolžniških vrednostnih papirjev ali izvedenih finančnih instrumentov v trgovanje. Informacije v zvezi s finančnimi podatki, operativnim in finančnim pregledom in pričakovanji ter upravljanjem podjetij so v čim večji meri usklajene z informacijami, ki jih je treba razkriti v letnem in polletnem računovodskem poročilu iz členov 4 in 5 Direktive 2004/109/ES, vključno s poslovnim poročilom in izjavo o upravljanju podjetja.

3.   Delegirani akti iz odstavkov 1 in 2 temeljijo na standardih na področju finančnih in nefinančnih informacij, ki jih določajo mednarodna združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev, zlasti IOSCO, in na Prilogah I, II in III k tej uredbi. Navedeni delegirani akti se sprejmejo do [
  6 mesecev pred datumom začetka uporabe te uredbe
  ].

Člen 14

Poenostavljena ureditev glede razkritja za sekundarne izdaje

1.   Naslednje osebe se lahko v primeru javne ponudbe vrednostnih papirjev ali sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu odločijo za pripravo
  poenostavljenega
  prospekta v skladu s 
  poenostavljeno
  ureditvijo glede razkritja za sekundarne izdaje:

| (a) | izdajatelji, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ali zagonskem trgu MSP
  ali večstranskem sistemu trgovanja, ki ni zagonski trg MSP, z zahtevami glede razkritja, ki so vsaj enakovredne tistim, ki veljajo za zagonski trg MSP, kot so opredeljene v členu 33(3)(d), (e), (f) in (g) direktive o trgih finančnih instrumentov
  , za vsaj 18 mesecev in ki izdajo več vrednostnih papirjev istega razreda; |
| --- | --- |

(a)

izdajatelji, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ali zagonskem trgu MSP
  ali večstranskem sistemu trgovanja, ki ni zagonski trg MSP, z zahtevami glede razkritja, ki so vsaj enakovredne tistim, ki veljajo za zagonski trg MSP, kot so opredeljene v členu 33(3)(d), (e), (f) in (g) direktive o trgih finančnih instrumentov
  , za vsaj 18 mesecev in ki izdajo več vrednostnih papirjev istega razreda;

| (b) | izdajatelji, katerih lastniški vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ali zagonskem trgu MSP
  ali večstranskem sistemu trgovanja, ki ni zagonski trg MSP, z zahtevami glede razkritja, ki so vsaj enakovredne tistim, ki veljajo za zagonski trg MSP, kot so opredeljene v členu 33(3)(d), (e), (f) in (g) direktive o trgih finančnih instrumentov
  , za vsaj 18 mesecev in ki izdajo nelastniške vrednostne papirje; |
| --- | --- |

(b)

izdajatelji, katerih lastniški vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ali zagonskem trgu MSP
  ali večstranskem sistemu trgovanja, ki ni zagonski trg MSP, z zahtevami glede razkritja, ki so vsaj enakovredne tistim, ki veljajo za zagonski trg MSP, kot so opredeljene v členu 33(3)(d), (e), (f) in (g) direktive o trgih finančnih instrumentov
  , za vsaj 18 mesecev in ki izdajo nelastniške vrednostne papirje;

| (c) | ponudniki razreda vrednostnih papirjev, ki so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ali zagonskem trgu MSP
  ali večstranskem sistemu trgovanja, ki ni zagonski trg MSP, z zahtevami glede razkritja, ki so vsaj enakovredne tistim, ki veljajo za zagonski trg MSP, kot so opredeljene v členu 33(3)(d), (e), (f) in (g) direktive o trgih finančnih instrumentov
  , za vsaj 18 mesecev; |
| --- | --- |

(c)

ponudniki razreda vrednostnih papirjev, ki so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ali zagonskem trgu MSP
  ali večstranskem sistemu trgovanja, ki ni zagonski trg MSP, z zahtevami glede razkritja, ki so vsaj enakovredne tistim, ki veljajo za zagonski trg MSP, kot so opredeljene v členu 33(3)(d), (e), (f) in (g) direktive o trgih finančnih instrumentov
  , za vsaj 18 mesecev;

Poenostavljeni prospekt iz prvega pododstavka sestavljajo povzetek v skladu s členom 7,
  posebni registracijski dokument, ki ga lahko uporabljajo osebe iz točk (a), (b) in (c), in poseben opis vrednostnih papirjev, ki ga lahko uporabljajo osebe iz točk (a) in (c).

Za namene točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka ESMA objavi in redno posodablja seznam večstranskih sistemov trgovanja, ki niso zagonski trgi MSP, z zahtevami glede razkritja, ki so vsaj enakovredne tistim, ki veljajo za zagonski trg MSP, kot so opredeljene v členu 33(3)(d), (e), (f) in (g) direktive o trgih finančnih instrumentov.

2.   
  V skladu z načeli, določenimi v
  členu 6, in brez poseganja v člen 17(2)
  poenostavljeni
  prospekt
  iz odstavka 1
  vsebuje potrebne
  skrčene
  informacije
  , ki bi jih vlagatelj razumno zahteval v zvezi s sekundarno izdajo z namenom, da na podlagi informacij oceni:

| (a) | prospekte izdajatelja in morebitnega garanta, ki temeljijo na ▌finančnih podatkih, ki jih vsebuje prospekt ali pa so vanj vključene s sklicevanjem, ter ki zajemajo samo zadnje poslovno leto, |
| --- | --- |

(a)

prospekte izdajatelja in morebitnega garanta, ki temeljijo na ▌finančnih podatkih, ki jih vsebuje prospekt ali pa so vanj vključene s sklicevanjem, ter ki zajemajo samo zadnje poslovno leto,

| (b) | pravice, povezane z vrednostnimi papirji; |
| --- | --- |

(b)

pravice, povezane z vrednostnimi papirji;

| (c) | razloge za izdajo in učinek na izdajatelja
  , zlasti izkaz gibljivih sredstev, razkritje kapitalizacije in zadolženosti, učinek na splošno kapitalsko strukturo ter kratek povzetek ustreznih informacij, razkritih v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014, od datuma zadnje izdaje. |
| --- | --- |

(c)

razloge za izdajo in učinek na izdajatelja
  , zlasti izkaz gibljivih sredstev, razkritje kapitalizacije in zadolženosti, učinek na splošno kapitalsko strukturo ter kratek povzetek ustreznih informacij, razkritih v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014, od datuma zadnje izdaje.

Izvleček zajema samo ustrezne informacije, ki se zahtevajo v skladu z ureditvijo glede poenostavljenega razkritja za sekundarne izdaje.

Informacije, ki jih vsebuje
  poenostavljeni
  prospekt
  iz odstavka 1
  , se
  oblikujejo in
  predstavijo v jedrnati in razumljivi obliki, ki omogoča preprosto analizo, in vlagateljem omogočajo, da na podlagi informacij sprejmejo odločitev o naložbi.

3.   Komisija v skladu s členom 42 sprejme delegirane akte, da se opredelita manjši obseg informacij
  iz odstavka 2
  , ki se vključijo v sezname, ki se uporabljajo v skladu s 
  poenostavljeno ureditvijo glede razkritja iz odstavka 1
  .

Pri opredelitvi manjšega obsega informacij za vključitev v sezname, ki se uporabljajo v skladu s poenostavljeno
  ureditvijo glede razkritja,
  Komisija
  upošteva
  potrebo po lažjem dostopu do kapitalskih trgov, pomen nižjih stroškov in boljšega dostopa do kapitala ter
  informacije, ki
  jih mora izdajatelj
  že
  razkriti
  v skladu z Direktivo 2004/109/ES in Uredbo (EU) št. 596/2014, kjer je to ustrezno.
  Da izdajateljem ne bi nalagali nepotrebnega bremena, Komisija določi zahteve tako, da so osredotočene na informacije, ki so bistvene in pomembne za druge izdaje ter so sorazmerne.

Navedeni delegirani akti se sprejmejo do [
  6 mesecev pred

  datumom začetka uporabe

  te uredbe
  ].

Člen 15

Prospekt EU za rast

1.   
  Naslednji subjekti
  se lahko v primeru javne ponudbe vrednostnih papirjev odločijo za pripravo prospekta
  EU za rast
  v skladu z ureditvijo glede sorazmernega razkritja
  iz tega člena, razen če bodo vrednostni papirji
  sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu:

| (a) | MSP; |
| --- | --- |

(a)

MSP;

| (b) | izdajatelji, razen MSP, če se javna ponudba nanaša na vrednostne papirje, ki bodo sprejeti v trgovanje na zagonskem trgu MSP; |
| --- | --- |

(b)

izdajatelji, razen MSP, če se javna ponudba nanaša na vrednostne papirje, ki bodo sprejeti v trgovanje na zagonskem trgu MSP;

| (c) | izdajatelji, razen tistih iz točk (a) in (b), če skupna vrednost javne ponudbe vrednostnih papirjev v Uniji, izračunana v obdobju 12 mesecev, ne presega EUR 20 000 000. |
| --- | --- |

(c)

izdajatelji, razen tistih iz točk (a) in (b), če skupna vrednost javne ponudbe vrednostnih papirjev v Uniji, izračunana v obdobju 12 mesecev, ne presega EUR 20 000 000.

Prospekt EU za rast, odobren v skladu s tem členom, velja za vse javne ponudbe vrednostnih papirjev, ne glede na število držav članic gostiteljic, v skladu s pogoji iz členov 23, 24 in 25.

Prospekt EU za rast v skladu z
  ureditvijo glede
  sorazmernega
  razkritja
  iz prvega pododstavka
  je
  standardiziran dokument, ki ga izdajatelji enostavno pripravijo
  .

1a.
     
  Prospekt EU za rast zajema naslednje tri glavne elemente:

| (a) | ključne informacije o izdajatelju, na primer:










  (i) | ime izdajatelja in odgovornih oseb za prospekt; |
| --- | --- | --- |

(a)

ključne informacije o izdajatelju, na primer:

(i)

ime izdajatelja in odgovornih oseb za prospekt;

| (ii) | pregled poslovanja, sedanje trgovanje in obeti izdajalca; |
| --- | --- |

(ii)

pregled poslovanja, sedanje trgovanje in obeti izdajalca;

| (iii) | dejavniki tveganja v zvezi z izdajateljem; |
| --- | --- |

(iii)

dejavniki tveganja v zvezi z izdajateljem;

| (iv) | finančne informacije, ki so lahko vključene s sklicevanjem; |
| --- | --- |

(iv)

finančne informacije, ki so lahko vključene s sklicevanjem;

| (b) | ključne informacije o izdajatelju, na primer:










  (i) | število in lastnosti vrednostnih papirjev, ki so del ponudbe; |
| --- | --- | --- |

(b)

ključne informacije o izdajatelju, na primer:

(i)

število in lastnosti vrednostnih papirjev, ki so del ponudbe;

| (ii) | roki in pogoji vrednostnih papirjev in opis vseh pravic, vezanih na vrednostne papirje; |
| --- | --- |

(ii)

roki in pogoji vrednostnih papirjev in opis vseh pravic, vezanih na vrednostne papirje;

| (iii) | dejavniki tveganja v zvezi z vrednostnimi papirji; |
| --- | --- |

(iii)

dejavniki tveganja v zvezi z vrednostnimi papirji;

| (c) | ključne informacije o ponudbi, na primer:










  (i) | roki in pogoji ponudbe, vključno z emisijskim zneskom; |
| --- | --- | --- |

(c)

ključne informacije o ponudbi, na primer:

(i)

roki in pogoji ponudbe, vključno z emisijskim zneskom;

| (ii) | razlogi za ponudbo in predvidena uporaba neto prihodka. |
| --- | --- |

(ii)

razlogi za ponudbo in predvidena uporaba neto prihodka.

▌

3.   Komisija v skladu s členom 42 sprejme delegirane akte, da se opredelita
  skrčena vsebina in oblika, značilni za standardizirani prospekt EU za rast iz odstavkov 1 in 1a. Ti dokumenti določajo informacije, zahtevane v seznamih prospektov, ter so pripravljeni v preprostem jeziku in po potrebi vključujejo informacije s sklicevanjem.

Pri določanju skrčene vsebine in oblike standardiziranega prospekta EU za rast Komisija določi zahteve glede informacij tako, da se osredotočajo na:

| (a) | informacije, ki so pomembne in ustrezne pri naložbi v vrednostne papirje, ki jih izdajo vlagatelji; |
| --- | --- |

(a)

informacije, ki so pomembne in ustrezne pri naložbi v vrednostne papirje, ki jih izdajo vlagatelji;

| (b) | potrebo po zagotovitvi sorazmernosti med velikostjo podjetja ter njegovimi potrebami glede zbiranja sredstev in |
| --- | --- |

(b)

potrebo po zagotovitvi sorazmernosti med velikostjo podjetja ter njegovimi potrebami glede zbiranja sredstev in

| (c) | stroški priprave prospekta. |
| --- | --- |

(c)

stroški priprave prospekta.

Pri tem Komisija upošteva:

| — | potrebo po zagotovitvi, da je prospekt EU za rast znatno in dejansko enostavnejši od celotnega prospekta v smislu upravnega bremena in stroškov za izdajatelje; |
| --- | --- |

—

potrebo po zagotovitvi, da je prospekt EU za rast znatno in dejansko enostavnejši od celotnega prospekta v smislu upravnega bremena in stroškov za izdajatelje;

| — | potrebo po olajšanju dostopa do kapitalskih trgov za MSP in zagotovitvi zaupanja vlagateljev za vlaganje v taka podjetja; |
| --- | --- |

—

potrebo po olajšanju dostopa do kapitalskih trgov za MSP in zagotovitvi zaupanja vlagateljev za vlaganje v taka podjetja;

| — | potrebo po zmanjšanju stroškov in bremena za MSP; |
| --- | --- |

—

potrebo po zmanjšanju stroškov in bremena za MSP;

| — | potrebo po zagotavljanju določenih vrst informacij, ki so še posebej pomembne za MSP; |
| --- | --- |

—

potrebo po zagotavljanju določenih vrst informacij, ki so še posebej pomembne za MSP;

| — | velikost izdajatelja in kako dolgo deluje; |
| --- | --- |

—

velikost izdajatelja in kako dolgo deluje;

| — | različne vrste in lastnosti ponudb; |
| --- | --- |

—

različne vrste in lastnosti ponudb;

| — | različne vrste informacij, ki jih vlagatelji potrebujejo v zvezi z različnimi vrstami vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

—

različne vrste informacij, ki jih vlagatelji potrebujejo v zvezi z različnimi vrstami vrednostnih papirjev.

Navedeni delegirani akti se sprejmejo do [
  6 mesecev pred

  datumom začetka uporabe

  te uredbe
  ].

▌

Člen 16

Dejavniki tveganja

1.   Dejavniki tveganja, navedeni v prospektu, so omejeni na tveganja, ki so specifična za izdajatelja in/ali vrednostne papirje ter so pomembna za sprejetje odločitve o naložbi na podlagi informacij, kot jih potrjujeta vsebina registracijskega dokumenta in opis vrednostnih papirjev. ▌

1a.
     
  Dejavniki tveganja vključujejo tudi tiste, ki izhajajo iz stopnje podrejenosti vrednostnega papirja in učinka na pričakovano velikost ali časovni razpored plačil imetnikom vrednostnih papirjev v stečaju, ali kateri koli podoben postopek, po potrebi vključno z nesolventnostjo kreditne institucije ali reševanja ali prestrukturiranja v skladu z Direktivo 2014/59/EU.

2.   ESMA pripravi smernice za oceno specifičnosti in pomembnosti dejavnikov tveganja ▌in za razvrstitev dejavnikov tveganja ▌.
  Poleg tega ESMA razvije smernice, s katerimi pristojnim organom pomaga pri pregledovanju dejavnikov tveganja tako, da izdajatelje spodbuja k ustreznemu in usmerjenemu razkrivanju dejavnikov tveganja.

Člen 17

Opustitev navedbe informacij

1.   Če se končna cena ponudbe in/ali količina javno ponujenih vrednostnih papirjev ne moreta vključiti v prospekt:

| (a) | se v prospektu navedejo merila in/ali pogoji, v skladu s katerimi se določita zgoraj navedena elementa, ali v primeru cene najvišja cena ali |
| --- | --- |

(a)

se v prospektu navedejo merila in/ali pogoji, v skladu s katerimi se določita zgoraj navedena elementa, ali v primeru cene najvišja cena ali

| (b) | ali pa se lahko sprejetje nakupa ali vpisa vrednostnih papirjev najmanj dva delovna dni po vložitvi končne cene ponudbe in/ali količine javno ponujenih vrednostnih papirjev umakne. |
| --- | --- |

(b)

ali pa se lahko sprejetje nakupa ali vpisa vrednostnih papirjev najmanj dva delovna dni po vložitvi končne cene ponudbe in/ali količine javno ponujenih vrednostnih papirjev umakne.

Končna cena ponudbe in količina vrednostnih papirjev se vložita pri pristojnem organu matične države članice in objavita v skladu s členom 20(2).

2.   Pristojni organ matične države članice lahko odobri opustitev navedbe določenih informacij, ki se morajo vključiti v prospekt, iz prospekta, če meni, da je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:

| (a) | razkritje takih informacij bi bilo v nasprotju z javnim interesom; |
| --- | --- |

(a)

razkritje takih informacij bi bilo v nasprotju z javnim interesom;

| (b) | razkritje takih informacij bi resno škodovalo izdajatelju, če z opustitvijo navedbe takih informacij javnost najverjetneje ne bo zavedena glede dejstev in okoliščin, ki so bistvene za informirano oceno izdajatelja, ponudnika ali garanta, če obstajajo, in pravic, ki izhajajo iz vrednostnih papirjev, na katere se nanaša prospekt; |
| --- | --- |

(b)

razkritje takih informacij bi resno škodovalo izdajatelju, če z opustitvijo navedbe takih informacij javnost najverjetneje ne bo zavedena glede dejstev in okoliščin, ki so bistvene za informirano oceno izdajatelja, ponudnika ali garanta, če obstajajo, in pravic, ki izhajajo iz vrednostnih papirjev, na katere se nanaša prospekt;

| (c) | take informacije niso zelo pomembne za določeno ponudbo ali sprejem v trgovanje na reguliranem trgu in ne bi vplivale na oceno finančnega položaja in pričakovanja izdajatelja, ponudnika ali garanta. |
| --- | --- |

(c)

take informacije niso zelo pomembne za določeno ponudbo ali sprejem v trgovanje na reguliranem trgu in ne bi vplivale na oceno finančnega položaja in pričakovanja izdajatelja, ponudnika ali garanta.

Pristojni organ organu ESMA vsako leto predloži poročilo o informacijah, za katere je odobril opustitev navedbe.

3.   Če določene informacije, ki jih je treba vključiti v prospekt, izjemoma niso ustrezne za področje poslovanja ali pravno obliko izdajatelja ali vrednostne papirje, na katere se nanaša prospekt, prospekt brez poseganja v zahteve glede zadostnih informacij, ki se morajo zagotoviti vlagateljem, vsebuje informacije, ki so enakovredne zahtevanim informacijam, razen če take informacije ne obstajajo.

4.   Če za vrednostne papirje jamči država članica, ima izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, pravico, da pri pripravi prospekta v skladu s členom 4 opusti informacije, ki se nanašajo na navedeno državo članico.

5.   
  ESMA lahko oblikuje osnutke smernic
  za opredelitev primerov, v katerih se lahko informacije opustijo v skladu z odstavkom 2, pri čemer se upoštevajo poročila pristojnih organov organu ESMA iz odstavka 2.

Člen 18

Vključitev s sklicevanjem

1.   Informacije se lahko v prospekt
  ali osnovni prospekt
  vključijo s sklicevanjem, če so bile predhodno ali istočasno elektronsko objavljene, če se navedejo v jeziku, ki izpolnjuje zahteve iz člena 25, in
  če so vložene v okviru zahtev po razkritju v skladu s pravom Unije ali v skladu s pravili mesta trgovanja ali zagonskega trga MSP
  :

| (a) | dokumenti, ki jih je odobril pristojni organ ▌ali pa so bili pri njem vloženi v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

dokumenti, ki jih je odobril pristojni organ ▌ali pa so bili pri njem vloženi v skladu s to uredbo;

| (b) | dokumenti iz točk (f) in (g) člena 1(3) in točk (d) in (e) člena 1(4); |
| --- | --- |

(b)

dokumenti iz točk (f) in (g) člena 1(3) in točk (d) in (e) člena 1(4);

| (c) | predpisane informacije, kot so opredeljene v točki (l) člena 2(1); |
| --- | --- |

(c)

predpisane informacije, kot so opredeljene v točki (l) člena 2(1);

| (d) | letni in vmesni finančni podatki; |
| --- | --- |

(d)

letni in vmesni finančni podatki;

| (e) | revizijska poročila in računovodski izkazi; |
| --- | --- |

(e)

revizijska poročila in računovodski izkazi;

| (f) | poslovna poročila, kot so opredeljena v členu 19 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (22); |
| --- | --- |

(f)

poslovna poročila, kot so opredeljena v členu 19 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (22);

| (g) | izjava o upravljanju podjetja, kot je opredeljena v členu 20 Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- |

(g)

izjava o upravljanju podjetja, kot je opredeljena v členu 20 Direktive 2013/34/EU;

| (h) | [poročila o prejemkih, kot so opredeljena v členu [X] [revidirane direktive o pravicah delničarjev (23)]; |
| --- | --- |

(h)

[poročila o prejemkih, kot so opredeljena v členu [X] [revidirane direktive o pravicah delničarjev (23)];

| (ha) | letna poročila ali razkritja podatkov, ki se zahtevajo v skladu s členoma 22 in 23 Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(ha)

letna poročila ali razkritja podatkov, ki se zahtevajo v skladu s členoma 22 in 23 Direktive 2011/61/EU;

| (i) | akt o ustanovitvi in statut. |
| --- | --- |

(i)

akt o ustanovitvi in statut.

Te informacije so najnovejše informacije, ki so na voljo izdajatelju.

Če se s sklicevanjem vključijo le določeni deli dokumenta, se v prospekt vključi izjava, da deli, ki niso vključeni, niso pomembni za vlagatelja ali pa so zajeti v drugih delih prospekta.

2.   Pri vključitvi informacij s sklicevanjem izdajatelji, ponudniki ali osebe, ki prosijo za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, zagotovijo dostop do informacij. Prospekt vključuje zlasti seznam sklicev, da se vlagateljem omogoči, da zlahka prepoznajo določene informacije, in hiperpovezave na vse dokumente, ki vsebujejo informacije, vključene s sklicevanjem.

3.   Izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, kjer je to mogoče, skupaj s prvim osnutkom prospekta, ki se predloži pristojnemu organu, in v vsakem primeru v postopku pregleda prospekta predloži vse informacije, ki so s sklicevanjem vključene v prospekt, v elektronski obliki, ki omogoča iskanje, razen če je pristojni organ, ki odobri prospekt, že odobril take informacije ali če so mu bile take informacije že vložene.

4.   ▌ESMA lahko pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za posodobitev seznama
  dokumentov
  iz odstavka 1, tako da se vključijo dodatne vrste dokumentov, ki jih je treba v skladu s pravom Unije vložiti pri javnemu organu ali jih mora javni organ odobriti.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

POGLAVJE IV

UREDITVE ZA ODOBRITEV IN OBJAVO PROSPEKTA

Člen 19

Pregled in odobritev prospekta

1.   Prospekt se objavi šele, ko ga v celoti
  ali vse njegove sestavne dele
  odobri
  ustrezni
  pristojni organ matične države članice.

2.   Pristojni organ izdajatelja, ponudnika ali osebo, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, obvesti o svoji odločitvi glede odobritve prospekta v 10 delovnih dneh od predložitve osnutka prospekta.

▌Pristojni organ o odobritvi prospekta in vseh njegovih morebitnih sprememb istočasno obvesti ESMA ter izdajatelja, ponudnika ali osebo, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu.

3.   Rok iz odstavka 2 se podaljša na 20 delovnih dni, če javna ponudba vključuje vrednostne papirje, ki jih je izdal izdajatelj, ki nima vrednostnih papirjev, sprejetih v trgovanje na reguliranem trgu, in ki v preteklosti še ni javno ponudil vrednostnih papirjev.

Rok 20 delovnih dni se uporablja le za prvo predložitev osnutka prospekta. Če so v skladu z odstavkom 4 potrebne nadaljnje predložitve, se uporablja rok iz odstavka 2.

4.   Če pristojni organ ugotovi, da osnutek prospekta ne izpolnjuje standardov glede popolnosti, razumljivosti in doslednosti, ki jih mora izpolnjevati za odobritev, in/ali da so potrebne spremembe ali dodatne informacije:

| (a) | v 10 delovnih dneh od predložitve osnutka prospekta in/ali dodatnih informacij o tem obvesti izdajatelja, ponudnika ali osebo, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, in navede
  podrobne
  razloge za svojo odločitev ter |
| --- | --- |

(a)

v 10 delovnih dneh od predložitve osnutka prospekta in/ali dodatnih informacij o tem obvesti izdajatelja, ponudnika ali osebo, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, in navede
  podrobne
  razloge za svojo odločitev ter

| (b) | roki iz odstavkov 2
  in 3
  se uporabljajo samo od datuma, na katerega se zahtevani spremenjeni osnutek prospekta in/ali dodatne informacije predložijo pristojnemu organu. |
| --- | --- |

(b)

roki iz odstavkov 2
  in 3
  se uporabljajo samo od datuma, na katerega se zahtevani spremenjeni osnutek prospekta in/ali dodatne informacije predložijo pristojnemu organu.

5.   Z odstopanjem od odstavkov 2 in 4 se rok iz navedenih odstavkov za pogoste izdajatelje, navedene v členu 9(11), skrajša na 5 delovnih dni. Pogosti izdajatelj pristojni organ vsaj 5 delovnih dni pred predvidenim datumom predložitve vloge v odobritev obvesti o predložitvi.

Pogosti izdajatelj pristojnemu organu predloži vlogo, ki vsebuje vse potrebne spremembe univerzalnega registracijskega dokumenta, kjer je primerno, opis vrednostnih papirjev in izvleček, ki se predložijo v odobritev.

Pogostemu izdajatelju ni treba pridobiti odobritve za spremembe univerzalnega registracijskega dokumenta, razen če se te spremembe nanašajo na opustitev navedbe informacij ali vsebinsko napako ali netočnost, ki bi verjetno zavajale javnost glede dejstev in okoliščin, potrebnih za oceno izdajatelja na podlagi informacij.

6.   Pristojni organi na svojih spletnih mestih zagotovijo smernice o postopku pregleda in odobritve, da se zagotovi pravočasna odobritev prospektov. Te smernice vključujejo kontaktne točke za odobritve. Izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prospekta, lahko med postopkom odobritve prospekta neposredno komunicira ali je v stiku z osebjem pristojnega organa.

▌

9.   Pristojbina, ki jo pristojni organ matične države članice zaračuna za odobritev prospektov, registracijskih dokumentov, vključno z univerzalnimi registracijskimi dokumenti, dodatkov in sprememb ter za vložitev univerzalnih registracijskih dokumentov, njihovih sprememb in končnih pogojev, je
  razumna in
  sorazmerna
  ter
  se javnosti razkrije vsaj na spletnem mestu pristojnega organa.

10.   
  ESMA lahko pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi natančneje določi
  postopke za pregled popolnosti, razumljivosti in doslednosti ter odobritev prospekta.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

11.   ESMA uporabi svoja pooblastila iz Uredbe (EU) št. 1095/2010 za spodbujanje konvergence nadzora v zvezi s postopkoma pregleda in odobritve pristojnih organov pri ocenjevanju popolnosti, doslednosti in razumljivosti informacij, ki jih vsebuje prospekt.
  V ta namen ESMA razvije smernice, namenjene organom, pristojnim za nadzor in izvrševanje prospektov, ki bodo zajemale preverjanje skladnosti s to uredbo in vsemi delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na njeni podlagi, ter izvajanje ustreznih upravnih ukrepov in sankcij v primeru kršitev v skladu s členoma 36 in 37.
  ESMA zlasti spodbuja konvergenco v zvezi z učinkovitostjo, metodami in časovnim načrtovanjem pregleda informacij iz prospekta, ki ga opravijo pristojni organi
  , pri čemer se po potrebi uporabijo medsebojni pregledi
  . [Sprememba 2]

11a.
     
  ESMA pripravi centralni sistem delovnega postopka, ki zajema postopek odobritve prospekta od začetka do odobritve, tako da lahko pristojni organi, ESMA in izdajatelji obravnavajo in spremljajo vloge za odobritev prek spleta in v celotni Uniji.

12.   Brez poseganja v člen 30 Uredbe (EU) št. 1095/2010 ESMA organizira in izvede vsaj en strokovni pregled postopkov pregleda in odobritve pristojnih organov, vključno z medsebojnim obveščanjem pristojnih organov o odobritvi. S strokovnim pregledom se oceni tudi učinek različnih pristopov pristojnih organov k pregledu in odobritvi na zmožnost izdajateljev, da zberejo kapital v Evropski uniji. Poročilo o tem strokovnem pregledu se objavi najpozneje tri leta
  od
  datuma začetka uporabe te uredbe. ESMA v okviru tega strokovnega pregleda
  upošteva
  nasvet interesne skupine za vrednostne papirje in trg iz člena 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 20

Objava prospekta

1.   Izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, prospekt po odobritvi javno objavi v razumnem času pred začetkom ali najpozneje ob začetku javne ponudbe ali sprejema zadevnih vrednostnih papirjev v trgovanje.

Če prva javna ponudba vključuje razred delnic, ki je prvič sprejet v trgovanje na reguliranem trgu, je prospekt na voljo vsaj šest delovnih dni pred zaključkom ponudbe.

2.   Za prospekt se ne glede na to, ali ga sestavlja en dokument ali več ločenih dokumentov, šteje, da je bil javno objavljen, ko je v elektronski obliki objavljen na enem od naslednjih spletnih mest:

| (a) | spletnem mestu izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje; |
| --- | --- |

(a)

spletnem mestu izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje;

| (b) | spletnem mestu finančnih posrednikov, ki plasirajo ali prodajajo vrednostne papirje, vključno s spletnimi mesti plačilnih zastopnikov; |
| --- | --- |

(b)

spletnem mestu finančnih posrednikov, ki plasirajo ali prodajajo vrednostne papirje, vključno s spletnimi mesti plačilnih zastopnikov;

| (c) | spletnem mestu reguliranega trga, za katerega se vloži vloga za sprejem v trgovanje, ali upravljavca večstranskega sistema trgovanja, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

(c)

spletnem mestu reguliranega trga, za katerega se vloži vloga za sprejem v trgovanje, ali upravljavca večstranskega sistema trgovanja, kjer je to ustrezno.

3.   Prospekt se objavi v ustreznem razdelku spletnega mesta, kjer je ob vstopu na spletno mesto zlahka dostopen. Lahko se ga prenese in natisne, pripravljen pa je v elektronski obliki, ki omogoča iskanje in preprečuje njegovo spreminjanje.

Dokumenti z informacijami, ki se v prospekt vključijo s sklicevanjem, in dodatki in/ali končni pogoji, povezani s prospektom, so na voljo v istem razdelku poleg prospekta, po potrebi pa so navedene hiperpovezave.

Brez poseganja v pravico do umika v skladu s členom 22(2) se lahko pogosti izdajatelji iz člena 9(11) odločijo, da namesto uporabe dodatka morebitne spremembe univerzalnega registracijskega dokumenta vključijo z dinamičnim sklicevanjem na najnovejšo različico univerzalnega registracijskega dokumenta.

4.   Za dostop do prospekta se ni treba registrirati, sprejeti izjave o omejitvi odgovornosti, ki omejuje pravno odgovornost, ali plačati pristojbine.

5.   Pristojni organ matične države članice na svojem spletnem mestu objavi vse odobrene prospekte ali vsaj njihov seznam, vključno s hiperpovezavami na zadevne razdelke spletnih mest iz odstavka 3 in podatkom o državah članicah gostiteljicah, ki so uradno obveščene o prospektih v skladu s členom 24. Objavljen seznam, vključno s hiperpovezavami, se posodablja in vsak element je na spletnem mestu objavljen tako dolgo, kot je določeno v odstavku 7.

Ko pristojni organ obvesti ESMA o odobritvi prospekta ali katerega koli dodatka k prospektu, ji obenem predloži tudi elektronski izvod prospekta in katerega koli dodatka k prospektu ter vse podatke, ki jih ESMA potrebuje za njegovo klasifikacijo v mehanizmu za shranjevanje iz odstavka 6 in za poročilo iz člena 45.

Pristojni organ države članice gostiteljice na spletnem mestu objavi informacije o vseh uradnih obvestilih, ki jih je prejel v skladu s členom 24.

6.   ESMA najpozneje ob začetku javne ponudbe ali sprejemu vključenih vrednostih papirjev v trgovanje na svojem spletnem mestu objavi vse prospekte, ki jih je prejela od pristojnih organov, vključno z njihovimi dodatki, končnimi pogoji in po potrebi povezanimi prevodi, ter informacije o državah članicah gostiteljicah, ki so uradno obveščene o prospektih v skladu s členom 24. Objava se zagotovi prek mehanizma za shranjevanje, ki javnosti zagotavlja brezplačen dostop in funkcijo iskanja.
  Ključne informacije v prospektih, kot sta identifikacijska številka vrednostnih papirjev in identifikator izdajateljev, ponudnikov in garantov, so strojno berljive tudi na podlagi metapodatkov.

7.   Vsi odobreni prospekti so na voljo
  v elektronski obliki
  vsaj 10 let po objavi na spletnih mestih, določenih v odstavkih 2 in 6.

8.   Če prospekt sestavlja več dokumentov in/ali vključuje informacije s sklicevanjem, se lahko dokumenti in informacije, ki sestavljajo prospekt, objavijo in distribuirajo ločeno, če so navedeni dokumenti na voljo javnosti v skladu z odstavkom 2. V vsakem dokumentu, ki je sestavni del prospekta, je navedeno, kje se lahko pridobijo drugi dokumenti, ki so že odobreni in/ali vloženi pri pristojnem organu.

9.   Besedilo in oblika prospekta in/ali dodatki k prospektu, ki je bil javno objavljen, so vedno enaki izvirni različici, ki jo je odobril pristojni organ matične države članice.

10.   Izdajatelj, ponudnik, oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje, ali finančni posredniki, ki plasirajo ali prodajajo vrednostne papirje, vsaki fizični ali pravni osebi na zahtevo brezplačno zagotovijo kopijo prospekta
  na trajnem nosilcu podatkov
  . Zagotovitev kopije se omeji na jurisdikcijo, v kateri poteka javna ponudba ali sprejem v trgovanje v skladu s to uredbo.

11.   ESMA za zagotovitev dosledne usklajenosti postopkov iz tega člena pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, da se dodatno opredelijo določbe, ki se nanašajo na objavo prospekta.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

12.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, da se opredelijo podatki, potrebni za razvrstitev prospektov iz odstavka 5.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do [
  dvanajst

  mesecev

  od dneva

  začetka veljavnosti

  te uredbe
  ].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 21

Oglasi

1.   Vsak oglas, povezan z javno ponudbo vrednostnih papirjev ali sprejemom vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu, je skladen z načeli iz tega člena.

2.   V oglasih je navedeno, da je prospekt bil ali bo objavljen in kje ga lahko vlagatelji pridobijo ali kje ga bodo lahko pridobili.

3.   Oglasi so jasno prepoznavni kot taki. Informacije, ki jih vsebuje oglas, niso netočne ali zavajajoče. Informacije, ki jih vsebuje oglas, so skladne tudi z informacijami iz prospekta, če je že bil objavljen, ali z informacijami, ki jih je treba navesti v prospektu, če bo prospekt objavljen pozneje.

4.   Vse informacije v zvezi z javno ponudbo
  vrednostnih papirjev
  ali sprejemom v trgovanje na reguliranem trgu, razkrite ustno ali v pisni obliki, tudi če ne za namene oglaševanja, so skladne z informacijami, ki jih vsebuje prospekt.

Če izdajatelj ali ponudnik razkrije pomembne informacije enemu ali več izbranim vlagateljem v ustni ali pisni obliki, se te informacije razkrijejo vsem drugim vlagateljem, ki jim je ponudba namenjena, ne glede na to, ali se zahteva prospekt v skladu s to uredbo. Kadar se zahteva objava prospekta, se te informacije vključijo v prospekt ali v dodatek k prospektu v skladu s členom 22(1).

5.   Pristojni organ ▌države članice
  , v kateri se oglasi razširjajo,
  ima pooblastila za nadzorovanje skladnosti dejavnosti oglaševanja v zvezi z javno ponudbo vrednostnih papirjev ali sprejemom v trgovanje na reguliranem trgu z načeli iz odstavkov od 2 do 4.

Kadar je to potrebno, pristojni organ v matični državi članici pomaga pristojnemu organu države članice, v kateri se oglasi razširjajo, pri ocenjevanju skladnosti oglasov z informacijami v prospektu.

Brez poseganja pooblastila iz člena 30(1) pregled oglasov, ki ga izvede pristojni organ, ni osnovni pogoj za objavo javne ponudbe vrednostnih papirjev ali sprejem v trgovanje na reguliranem trgu v vseh državah članicah gostiteljicah.

5b.
     
  Pristojni organ ne zaračuna pristojbine za nadzorovanje oglaševanja v skladu s tem členom.

5c.
     
  Pristojni organ države članice, v kateri se oglasi razširjajo, se lahko s pristojnim organom matične države članice, če ne gre za isti pristojni organ, dogovori, da ima pristojni organ matične države članice pooblastila za nadzorovanje skladnosti dejavnosti oglaševanja v skladu z odstavkom 5. V primeru takšnega dogovora pristojni organ matične države članice nemudoma obvesti izdajatelja in ESMA.

6.   
  ESMA pripravi regulativne tehnične standarde
  , da se dodatno opredelijo določbe o oglasih iz odstavkov od 2 do 4 
  ter 5a
  te Uredbe,
  vključno s tem, da se opredelijo določbe glede razširjanja oglasov in da se vzpostavijo postopki glede sodelovanja med pristojnimi organi matične države članice in države članice, v kateri se oglasi razširjajo.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži v [dvanajstih mesecih od dneva začetka veljavnosti te uredbe].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 22

Dodatki k prospektu

1.   Vsak pomemben nov dejavnik, pomembna napaka ali netočnost v zvezi z informacijami iz prospekta, ki bi lahko vplivala na oceno vrednostnih papirjev in ki se pojavi ali ugotovi v obdobju od odobritve prospekta do dokončnega izteka javne ponudbe ali do začetka trgovanja na reguliranem trgu, odvisno od tega, kaj je pozneje, se takoj navede v dodatku k prospektu.

Tak dodatek se odobri na isti način kot prospekt, in sicer v največ petih delovnih dneh, objavi pa se v skladu z vsaj enakimi ureditvami, kot so se uporabljale za objavo izvirnega prospekta v skladu s členom 20. Po potrebi se dopolnijo tudi izvleček in morebitni prevodi izvlečka, da se upoštevajo nove informacije iz dodatka.

2.   Če se prospekt nanaša na javno ponudbo vrednostnih papirjev, imajo vlagatelji, ki so že soglašali z nakupom ali vpisom vrednostnih papirjev pred objavo dodatka, pravico, da v 
  petih
  delovnih dneh po objavi dodatka umaknejo sprejetje ponudbe, če se je pred dokončnim iztekom javne ponudbe in izročitvijo vrednostnih papirjev, odvisno od tega, kaj se zgodi prej, pojavil nov dejavnik, napaka ali netočnost iz odstavka 1. Izdajatelj ali ponudnik lahko podaljša navedeni rok. Končni datum pravice do umika se navede v dodatku.

Če se izdajatelj odloči spremeniti univerzalni registracijski dokumenti z dinamičnim sklicevanjem na najnovejšo različico tega dokumenta namesto z dodatkom v skladu s členom 20(3), to ne vpliva na vlagateljevo pravico do umika iz prvega pododstavka.

3.   Če izdajatelj pripravi dodatek v zvezi z informacijami iz osnovnega prospekta, ki se nanaša samo na eno ali več posameznih izdaj, se pravica vlagateljev do umika sprejetja ponudbe v skladu z odstavkom 2 uporablja samo za navedene izdaje in ne za katere koli druge izdaje vrednostnih papirjev v okviru osnovnega prospekta.

4.   Če se pomemben nov dejavnik, pomembna nova napaka ali netočnost iz odstavka 1 nanaša samo na informacije iz
  registracijskega dokumenta
  ali univerzalnega registracijskega dokumenta in če se ta
  registracijski dokument
  ali univerzalni registracijski dokument istočasno uporablja kot sestavni del več prospektov, se pripravi samo en dodatek. V tem primeru so v dodatku navedeni vsi prospekti, na katere se nanaša.

5.   Pristojni organ lahko
  brez poseganja v pododstavek 2a člena 20(3)
  pri pregledu dodatka pred odobritvijo zahteva, da dodatek vsebuje konsolidirano različico dopolnjenega prospekta kot prilogo, če je to potrebno za zagotavljanje razumljivosti informacij, navedenih v prospektu. Taka zahteva se šteje za zahtevo za dodatne informacije v skladu s členom 19(4).

6.   ESMA za zagotovitev dosledne usklajenosti tega člena in upoštevanja tehničnega razvoja na finančnih trgih pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se opredelijo primeri, v katerih je treba zaradi pomembnega novega dejavnika, pomembne napake ali netočnosti v zvezi z informacijami iz prospekta objaviti dodatek k prospektu.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do [
  dvanajst

  mesecev

  od dneva

  začetka veljavnosti

  te uredbe
  ].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s postopkom iz členov od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

POGLAVJE V

ČEZMEJNE PONUDBE IN SPREJEM V TRGOVANJE TER UPORABA JEZIKOV

Člen 23

Področje uporabe odobritev prospektov v Uniji in že odobrenih univerzalnih registracijskih dokumentov

1.   Brez poseganja v člen 35, če se javna ponudba ali sprejem v trgovanje na reguliranem trgu zagotovi v eni ali več državah članicah ali v državi članici, ki ni matična država članica, prospekt, ki ga je odobrila matična država članica, in vsi njegovi dodatki veljajo za javno ponudbo ali sprejem v trgovanje v vseh državah članicah gostiteljicah, če se v skladu s členom 24 uradno obvestita ESMA in pristojni organ vsake države članice gostiteljice. Pristojni organi držav članic gostiteljic ne opravijo nobenih postopkov odobritve ali upravnih postopkov, ki se nanašajo na prospekt.

Določbe iz prvega pododstavka odstavka 1 se smiselno uporabljajo za univerzalne registracijske dokumente, ki so bili že odobreni.

Če se prospekt predloži v odobritev v eni ali več državah članicah in vsebuje univerzalni registracijski dokument, ki je že bil odobren v drugi državi članici, pristojni organ, ki obravnava vlogo za odobritev prospekta, univerzalnega registracijskega dokumenta ne pregleda ponovno, ampak namesto tega sprejme predhodno odobritev.

2.   Če se po odobritvi prospekta odkrijejo pomembni novi dejavniki, pomembne napake ali netočnosti, kot je navedeno v členu 22, pristojni organ matične države članice zahteva, da se objava dodatka odobri v skladu s členom 19(1). ESMA in pristojni organ države članice gostiteljice lahko uradno obvestita pristojni organ matične države članice, da potrebujeta nove informacije.

Člen 24

Uradno obveščanje

1.   Pristojni organ matične države članice na zahtevo izdajatelja ali osebe, odgovorne za pripravo prospekta, v treh delovnih dneh po prejemu navedene zahteve ali v enem delovnem dnevu po odobritvi prospekta, če se zahteva predloži skupaj z osnutkom prospekta, zagotovi pristojnemu organu države članice gostiteljice potrdilo o odobritvi, ki potrjuje, da je bil prospekt pripravljen v skladu s to uredbo, in elektronski izvod navedenega prospekta.
  ESMA vzpostavi spletni portal, kjer lahko posamezni pristojni nacionalni organi posredujejo te informacije.

Po potrebi se uradnemu obvestilu iz prvega pododstavka priloži prevod prospekta in/ali izvlečka, za pripravo katerega je odgovoren izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prospekta.

Če univerzalni registracijski dokument ni bil odobren v skladu s členom 9, se smiselno uporabljata prvi in drugi pododstavek tega odstavka.

O potrdilu o odobritvi se istočasno uradno obvestita pristojni organ države članice gostiteljice in izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prospekta
  ali univerzalnega registracijskega dokumenta
  , kot je ustrezno.

2.   V potrdilu se navede uporaba določb člena 17(2) in (3) ter utemeljitev.

3.   Pristojni organ matične države članice o potrdilu o odobritvi istočasno uradno obvesti ESMA in pristojni organ države članice gostiteljice.

4.   Če končni pogoji osnovnega prospekta, ki so bili prej sporočeni, niso vključeni v osnovni prospekt ali dodatek, jih pristojni organ matične države članice elektronsko sporoči pristojnim organom držav članic gostiteljic in ESMA takoj, kot je to mogoče po njihovi vložitvi.

5.   Pristojni organi ne zaračunajo pristojbine za uradno obveščanje ali prejem obvestila, prospektov in njihovih dodatkov
  , univerzalnega registracijskega dokumenta
  ali za kakršne koli povezane dejavnosti nadzora v matični državi članici ali državah članicah gostiteljicah.

6.   Da se zagotovijo enotni pogoji uporabe te uredbe in upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih, lahko ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardne oblike, predloge ali postopki za uradno obveščanje o potrdilu o odobritvi, prospektu, dodatku k prospektu
  ali univerzalnem registracijskem dokumentu
  ter prevodu prospekta in/ali izvlečka.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 25

Uporaba jezikov

1.   Če javna ponudba poteka ali če se za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu zaprosi samo v matični državi članici, se prospekt pripravi v jeziku, ki ga sprejme pristojni organ matične države članice.

2.   Če javna ponudba poteka ali če se za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu zaprosi v eni ali več državah članicah z izjemo matične države članice, se prospekt pripravi bodisi v jeziku, ki ga sprejmejo pristojni organi navedenih držav članic, ali v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ, po izbiri izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem.

Pristojni organ vsake države članice gostiteljice ▌zahteva, da se izvleček iz člena 7 prevede v njene uradne jezike, vendar ne zahteva prevoda drugih delov prospekta. [Sprememba 3]

Za namene pregleda in odobritve s strani pristojnega organa matične države članice se prospekt pripravi bodisi v jeziku, ki ga sprejme ta organ, ali v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ, po izbiri izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje.

3.   Če javna ponudba poteka ali če se za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu zaprosi v več kot eni državi članici, vključno z matično državo članico, se prospekt pripravi v jeziku, ki ga sprejme pristojni organ matične države članice, in je na voljo tudi v jeziku, ki ga sprejmejo pristojni organi vsake države članice gostiteljice, ali v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ, po izbiri izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje.

Pristojni organ vsake države članice gostiteljice lahko zahteva, da se izvleček iz člena 7 prevede v uradni jezik ali jezike te države, vendar ne zahteva prevoda katerih koli drugih delov prospekta.

4.   Končni pogoji in izvleček za posamezno izdajo se pripravijo v istem jeziku kot odobren osnovni prospekt.

Ko se končni pogoji sporočijo pristojnemu organu države članice gostiteljice ali v primeru več držav članic gostiteljic pristojnim organom držav članic gostiteljic, veljajo za končne pogoje in izvleček za posamezno izdajo, ki je priložen h končnim pogojem, zahteve glede jezika iz tega člena.

POGLAVJE VI

POSEBNA PRAVILA ZA IZDAJATELJE S SEDEŽEM V TRETJIH DRŽAVAH

Člen 26

Ponudba vrednostnih papirjev ali sprejem v trgovanje v okviru prospekta, pripravljenega v skladu s to uredbo

1.   
  Kadar namerava izdajatelj
  iz tretje države javno ponuditi vrednostne papirje v Uniji ali prositi za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu
  , vzpostavljenem
  v Uniji, na podlagi prospekta, pripravljenega v skladu s to uredbo, mora prospekt v skladu s členom 19 odobriti pristojni organ matične države članice.

Ko je prospekt odobren v skladu s prvim pododstavkom, vključuje vse pravice in obveznosti, določene za prospekt v skladu s to uredbo, zanj
  in
  za
  izdajatelja iz tretje države
  pa
  se uporabljajo vse določbe iz te uredbe, skladnost s katerimi nadzoruje pristojni organ matične države članice.

▌

Člen 27

Ponudba vrednostnih papirjev ali sprejem v trgovanje v okviru prospekta, pripravljenega v skladu z zakonodajo tretje države

1.   Pristojni organ matične države članice izdajatelja iz tretje države lahko odobri prospekt za javno ponudbo ali sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, ki je pripravljen v skladu z nacionalno zakonodajo izdajatelja iz tretje države in za katerega se uporablja nacionalna zakonodaja izdajatelja iz tretje države, če:

| (a) | so zahteve glede informacij iz navedene zakonodaje izdajatelja iz tretje države enakovredne zahtevam iz te uredbe
  in |
| --- | --- |

(a)

so zahteve glede informacij iz navedene zakonodaje izdajatelja iz tretje države enakovredne zahtevam iz te uredbe
  in

| (b) | je pristojni organ matične države članice sklenil v skladu s členom 28 dogovor o sodelovanju z ustreznimi nadzornimi organi tretje države, iz katere je izdajatelj. |
| --- | --- |

(b)

je pristojni organ matične države članice sklenil v skladu s členom 28 dogovor o sodelovanju z ustreznimi nadzornimi organi tretje države, iz katere je izdajatelj.

2.   V primeru javne ponudbe ali sprejema vrednostnih papirjev, ki jih je izdal izdajatelj iz tretje države, v trgovanje na reguliranem trgu v državi članici, ki ni matična država članica, se uporabljajo zahteve iz členov 23, 24 in 25.

Pristojni organ matične države članice je upravičen tem izdajateljem zaračunati dodatno pristojbino v skladu z bremenom, ki je posledica takšne izdaje.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 42 v zvezi z določanjem splošnih meril glede enakovrednosti na podlagi zahtev iz členov 6, 7, 8 in 13.

Na podlagi zgoraj navedenih meril lahko Komisija sprejme
  izvedbeni sklep
  , ki
  določa
  ,
  da so zahteve glede informacij iz zakonodaje tretje države enakovredne zahtevam iz te uredbe
  . Izvedbeni sklep se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 43(2).

Člen 28

Sodelovanje s tretjimi državami

1.   Pristojni organi držav članic za namene člena 27 ali po potrebi za namen člena 26 sklenejo dogovore o sodelovanju z nadzornimi organi tretjih držav glede izmenjave informacij z nadzornimi organi v tretjih državah in izvajanjem obveznosti, ki izhajajo iz te uredbe, v tretjih državah
  , razen če so slednje na seznamu nekooperativnih držav, ki ga uporablja Komisija
  . Navedeni dogovori o sodelovanju zagotavljajo vsaj učinkovito izmenjavo informacij, kar pristojnim organom omogoča, da opravljajo svoje naloge v skladu s to uredbo.

Pristojni organ obvesti ESMA in druge pristojne organe, kadar namerava skleniti tak dogovor.

2.   ESMA za namene člena 27 in po potrebi za namene člena 26 pomaga pri pripravi dogovorov o sodelovanju med pristojnimi organi in ustreznimi nadzornimi organi tretjih držav in njihovo pripravo usklajuje.

▌

ESMA po potrebi pomaga tudi pri izmenjavi informacij, pridobljenih od nadzornih organov tretjih držav, ki so lahko pomembne za sprejetje ukrepov iz členov 36 in 37, med pristojnimi organi, in to izmenjavo usklajuje.

3.   Pristojni organi sklenejo dogovore o sodelovanju pri izmenjavi informacij z nadzornimi organi tretjih držav samo, če za razkrite informacije velja zagotovilo glede poslovne skrivnosti, ki je enakovredno vsaj zagotovilu iz člena 33. Ta izmenjava informacij mora biti namenjena opravljanju nalog navedenih pristojnih organov.

3a.
     
  ESMA lahko pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev minimalne vsebine dogovorov o sodelovanju iz odstavka 1.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

3b.
     
  Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena lahko ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, s katerimi določi predlogo dokumenta za dogovore o sodelovanju, ki jih uporabijo pristojni organi držav članic.

POGLAVJE VII

ESMA IN PRISTOJNI ORGANI

Člen 29

Pristojni organi

1.   Vsaka država članica določi pristojni upravni organ, odgovoren za izvajanje nalog, ki izhajajo iz te uredbe, in za zagotavljanje, da se uporabljajo določbe, sprejete v skladu s to uredbo. Države članice o tem ustrezno obvestijo Komisijo, ESMA in druge pristojne organe drugih držav članic.

Pristojni organ je ▌neodvisen od ▌udeležencev na trgu.

2.   Države članice lahko svojemu pristojnemu organu dovolijo, da prenese naloge v zvezi s spletno objavo odobrenih prospektov.

Vsak prenos nalog na subjekte se izvede s posebnim sklepom, v katerem so navedene naloge, ki se opravijo, in pogoji, pod katerimi se izvedejo, ter ki vključuje klavzulo, v skladu s katero mora zadevni subjekt delovati in biti organiziran na tak način, da se preprečijo nasprotja interesov in uporaba informacij, pridobljenih pri opravljanju dodeljenih nalog, na nepošten način ali za preprečevanje konkurence. V takem sklepu so opredeljeni vsi dogovori med pristojnim organom in subjektom, na katerega se prenesejo naloge.

Končno odgovornost za nadzor skladnosti s to uredbo in odobritev prospekta ima pristojni organ, določen v skladu z odstavkom 1.

Države članice Komisijo, ESMA in pristojne organe drugih držav članic obvestijo o sklepu iz pododstavka 2 in tudi o vseh natančnih pogojih, ki urejajo ta prenos.

3.   Odstavka 1 in 2 ne posegata v možnost države članice, da uvede ločeno pravno in upravno ureditev za čezmorska evropska ozemlja, za katerih zunanje odnose je odgovorna navedena država članica.

Člen 30

Pooblastila pristojnih organov

1.   Da lahko pristojni organi izpolnjujejo svoje naloge iz te uredbe, imajo v skladu z nacionalnim pravom vsaj naslednja nadzorna in preiskovalna pooblastila:

| (a) | od izdajateljev, ponudnikov ali oseb, ki prosijo za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, lahko zahtevajo, da v prospekt vključijo dodatne informacije, če je to potrebno za zagotavljanje zaščite vlagateljev; |
| --- | --- |

(a)

od izdajateljev, ponudnikov ali oseb, ki prosijo za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, lahko zahtevajo, da v prospekt vključijo dodatne informacije, če je to potrebno za zagotavljanje zaščite vlagateljev;

| (b) | od izdajateljev, ponudnikov ali oseb, ki prosijo za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, in oseb, ki jih obvladujejo ali pa te obvladujejo njih, lahko zahtevajo, da zagotovijo informacije in dokumente; |
| --- | --- |

(b)

od izdajateljev, ponudnikov ali oseb, ki prosijo za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, in oseb, ki jih obvladujejo ali pa te obvladujejo njih, lahko zahtevajo, da zagotovijo informacije in dokumente;

| (c) | od revizorjev in upravljavcev izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, in finančnih posrednikov, pooblaščenih za izvajanje javne ponudbe ali vložitev vloge za sprejem v trgovanje, lahko zahtevajo, da zagotovijo informacije; |
| --- | --- |

(c)

od revizorjev in upravljavcev izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, in finančnih posrednikov, pooblaščenih za izvajanje javne ponudbe ali vložitev vloge za sprejem v trgovanje, lahko zahtevajo, da zagotovijo informacije;

| (d) | začasno lahko prekinejo javno ponudbo ali sprejem v trgovanje za največ
  25
  zaporednih delovnih dni vsakič, ko utemeljeno sumijo, da se kršijo določbe te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

začasno lahko prekinejo javno ponudbo ali sprejem v trgovanje za največ
  25
  zaporednih delovnih dni vsakič, ko utemeljeno sumijo, da se kršijo določbe te uredbe;

| (e) | prepovejo ali začasno lahko prekinejo oglase ali od izdajateljev, ponudnikov ali oseb, ki prosijo za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, ali od ustreznih finančnih posrednikov zahtevajo, da prenehajo oglaševati ali začasno umaknejo oglase za največ 10 zaporednih delovnih dni, vsakič, ko utemeljeno menijo, da se kršijo določbe te uredbe; |
| --- | --- |

(e)

prepovejo ali začasno lahko prekinejo oglase ali od izdajateljev, ponudnikov ali oseb, ki prosijo za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu, ali od ustreznih finančnih posrednikov zahtevajo, da prenehajo oglaševati ali začasno umaknejo oglase za največ 10 zaporednih delovnih dni, vsakič, ko utemeljeno menijo, da se kršijo določbe te uredbe;

| (f) | prepovejo lahko javno ponudbo, če ugotovijo, da se kršijo določbe te uredbe, ali če utemeljeno sumijo, da se bodo kršile; |
| --- | --- |

(f)

prepovejo lahko javno ponudbo, če ugotovijo, da se kršijo določbe te uredbe, ali če utemeljeno sumijo, da se bodo kršile;

| (g) | začasno lahko prekinejo trgovanje na reguliranem trgu ali od zadevnih reguliranih trgov zahtevajo, da začasno prekinejo trgovanje na reguliranem trgu, za največ 10 zaporednih delovnih dni vsakič, ko utemeljeno menijo, da se kršijo določbe te uredbe; |
| --- | --- |

(g)

začasno lahko prekinejo trgovanje na reguliranem trgu ali od zadevnih reguliranih trgov zahtevajo, da začasno prekinejo trgovanje na reguliranem trgu, za največ 10 zaporednih delovnih dni vsakič, ko utemeljeno menijo, da se kršijo določbe te uredbe;

| (h) | prepovejo lahko trgovanje na reguliranem trgu, če ugotovijo, da se kršijo določbe te uredbe; |
| --- | --- |

(h)

prepovejo lahko trgovanje na reguliranem trgu, če ugotovijo, da se kršijo določbe te uredbe;

| (i) | objavijo lahko dejstvo, da izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje, ne izpolnjuje svojih obveznosti; |
| --- | --- |

(i)

objavijo lahko dejstvo, da izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje, ne izpolnjuje svojih obveznosti;

| (j) | začasno lahko prekinejo pregled prospekta, predloženega v odobritev, ali javno ponudbo ali sprejem v trgovanje, če pristojni organ izvaja pooblastilo glede uvedbe prepovedi ali omejitve v skladu s členom 42 Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (24), dokler taka prepoved ali omejitev ne preneha veljati; |
| --- | --- |

(j)

začasno lahko prekinejo pregled prospekta, predloženega v odobritev, ali javno ponudbo ali sprejem v trgovanje, če pristojni organ izvaja pooblastilo glede uvedbe prepovedi ali omejitve v skladu s členom 42 Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (24), dokler taka prepoved ali omejitev ne preneha veljati;

| (k) | za največ 5 let lahko zavrnejo odobritev vsakega prospekta, ki ga pripravi določen izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje, če je ta izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje, večkrat in resno kršila določbe te uredbe; |
| --- | --- |

(k)

za največ 5 let lahko zavrnejo odobritev vsakega prospekta, ki ga pripravi določen izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje, če je ta izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje, večkrat in resno kršila določbe te uredbe;

| (l) | razkrijejo lahko vse pomembne informacije, ki lahko vplivajo na oceno vrednostnih papirjev, sprejetih v trgovanje na reguliranih trgih, ali zahtevajo od izdajatelja, da jih razkrije, da se zagotovi zaščita vlagateljev ali neovirano delovanje trga; |
| --- | --- |

(l)

razkrijejo lahko vse pomembne informacije, ki lahko vplivajo na oceno vrednostnih papirjev, sprejetih v trgovanje na reguliranih trgih, ali zahtevajo od izdajatelja, da jih razkrije, da se zagotovi zaščita vlagateljev ali neovirano delovanje trga;

| (m) | začasno lahko prekinejo trgovanje z vrednostmi papirji ali od zadevnega reguliranega trga zahtevajo, da začasno prekine trgovanje z vrednostnimi papirji, če menijo, da je položaj izdajatelja tak, da bi trgovanje škodilo interesom vlagateljev; |
| --- | --- |

(m)

začasno lahko prekinejo trgovanje z vrednostmi papirji ali od zadevnega reguliranega trga zahtevajo, da začasno prekine trgovanje z vrednostnimi papirji, če menijo, da je položaj izdajatelja tak, da bi trgovanje škodilo interesom vlagateljev;

| (n) | izvajajo lahko inšpekcijske preglede na kraju samem ali preiskave na krajih, ki niso zasebna prebivališča fizičnih oseb, in za ta namen vstopijo v prostore, da pridobijo dostop do dokumentov in drugih podatkov v kakršni koli obliki, če obstaja utemeljen sum, da so lahko dokumenti in drugi podatki, povezani z zadevo inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembni za dokazovanje kršitve te uredbe. |
| --- | --- |

(n)

izvajajo lahko inšpekcijske preglede na kraju samem ali preiskave na krajih, ki niso zasebna prebivališča fizičnih oseb, in za ta namen vstopijo v prostore, da pridobijo dostop do dokumentov in drugih podatkov v kakršni koli obliki, če obstaja utemeljen sum, da so lahko dokumenti in drugi podatki, povezani z zadevo inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembni za dokazovanje kršitve te uredbe.

Po potrebi lahko pristojni organ v skladu z nacionalnim pravom zaprosi ustrezni sodni organ, da sprejme odločitev o uporabi pooblastil iz prvega pododstavka. V skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1095/2010 ima ESMA pravico sodelovati pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem iz točke (n), ki jih skupaj izvajata dva pristojna organa ali več pristojnih organov.

2.   Pristojni organi v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njihove dolžnosti nadzora skladnosti s to uredbo in za odobritev prospekta, izvajajo funkcije in pooblastila iz odstavka 1 na katerega koli od naslednjih načinov:

| (a) | neposredno; |
| --- | --- |

(a)

neposredno;

| (b) | v sodelovanju z drugimi organi; |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju z drugimi organi;

| (c) | v okviru svoje pristojnosti s prenosom pooblastil na take organe; |
| --- | --- |

(c)

v okviru svoje pristojnosti s prenosom pooblastil na take organe;

| (d) | z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih. |
| --- | --- |

(d)

z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih.

3.   Države članice zagotovijo vzpostavitev ustreznih ukrepov, da imajo pristojni organi vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog.

4.   Za osebo, ki v skladu s to uredbo zagotovi informacije pristojnemu organu, se ne šteje, da je kršila kakršne koli omejitve o razkritju informacij, ki so določene s pogodbo ali zakonodajnimi, regulativnimi ali upravnimi določbami, in ne velja kakršna koli odgovornost v zvezi s takim obveščanjem.

5.   Odstavki od 1 do 3 ne posegajo v možnost države članice, da uvede ločeno pravno in upravno ureditev za čezmorska evropska ozemlja, za katerih zunanje odnose je odgovorna navedena država članica.

Člen 31

Sodelovanje med pristojnimi organi

1.   Pristojni organi za namene te uredbe sodelujejo med seboj in z ESMA. Brez nepotrebnega odlašanja si izmenjujejo informacije in sodelujejo pri dejavnostih preiskovanja, nadzora in pregona.

Če so države članice v skladu s členom 36 sprejele odločitev o določitvi kazenskih sankcij za kršitve določb te uredbe, zagotovijo vzpostavitev ustreznih ukrepov, na podlagi katerih imajo pristojni organi vsa potrebna pooblastila za sodelovanje s sodnimi organi v njihovi pristojnosti, zato da prejemajo specifične informacije, povezane s kazenskimi preiskavami ali postopki, ki se začnejo zaradi morebitnih kršitev te uredbe, in te informacije zagotovijo drugim pristojnim organom in ESMA, da za namene te uredbe izpolnijo svojo obveznost glede medsebojnega sodelovanja in sodelovanja z ESMA.

2.   Pristojni organ lahko zahtevo za informacije ali zahtevo za sodelovanje v preiskavi zavrne samo v naslednjih izrednih okoliščinah:

| (a) | če bi izpolnitev zahteve verjetno negativno vplivala na njegovo lastno preiskavo, dejavnosti pregona ali kazensko preiskavo; |
| --- | --- |

(a)

če bi izpolnitev zahteve verjetno negativno vplivala na njegovo lastno preiskavo, dejavnosti pregona ali kazensko preiskavo;

| (b) | če so se pri organih naslovljene države članice že začeli sodni postopki v zvezi z istimi dejanji in proti istim osebam; |
| --- | --- |

(b)

če so se pri organih naslovljene države članice že začeli sodni postopki v zvezi z istimi dejanji in proti istim osebam;

| (c) | če je bila takim osebam za ista dejanja že izrečena končna sodba v naslovljeni državi članici. |
| --- | --- |

(c)

če je bila takim osebam za ista dejanja že izrečena končna sodba v naslovljeni državi članici.

3.   Pristojni organi na zahtevo takoj zagotovijo vse informacije, ki so potrebne za namene te uredbe.

4.   Pristojni organ lahko zahteva pomoč pristojnega organa druge države članice pri inšpekcijskih pregledih ali preiskavah na kraju samem.

Pristojni organ, ki zahteva pomoč, obvesti ESMA o vsaki zahtevi iz prvega pododstavka. ESMA v primeru preiskave ali inšpekcijskega pregleda s čezmejnim učinkom na zahtevo enega od pristojnih organov koordinira preiskavo ali inšpekcijski pregled.

Če pristojni organ prejme zahtevo od pristojnega organa druge države članice za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem, lahko:

| (a) | sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem; |
| --- | --- |

(a)

sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem;

| (b) | pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, dovoli, da sodeluje v inšpekcijskem pregledu ali preiskavi na kraju samem; |
| --- | --- |

(b)

pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, dovoli, da sodeluje v inšpekcijskem pregledu ali preiskavi na kraju samem;

| (c) | pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, dovoli, da sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, dovoli, da sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem;

| (d) | imenuje revizorje ali strokovnjake za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem in/ali |
| --- | --- |

(d)

imenuje revizorje ali strokovnjake za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem in/ali

| (e) | si deli določene naloge, povezane z nadzornimi dejavnostmi, z drugimi pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(e)

si deli določene naloge, povezane z nadzornimi dejavnostmi, z drugimi pristojnimi organi.

5.   Pristojni organi se lahko v primerih, ko je bila zahteva za sodelovanje, zlasti za izmenjavo informacij, zavrnjena ali pa ni bila obravnavana v razumnem roku, obrnejo na ESMA. Brez poseganja v člen 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) lahko ESMA v primerih iz prvega stavka ukrepa v skladu s pooblastilom, dodeljenim s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

6.   ESMA lahko pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se opredelijo informacije, ki si jih pristojni organi izmenjujejo v skladu z odstavkom 1.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

7.   ESMA lahko pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge ali postopki za sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 32

Sodelovanje z organom ESMA

1.   Za namene te uredbe pristojni organi sodelujejo z ESMA v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010.

2.   Pristojni organi v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 1095/2010 ESMA takoj zagotovijo vse informacije, potrebne za opravljanje nalog.

3.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo postopki in obrazci za izmenjavo informacij iz odstavka 2.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 33

Poklicna skrivnost

1.   Vse informacije, ki si jih pristojni organi izmenjajo na podlagi te uredbe in ki zadevajo poslovne ali operativne pogoje in druge gospodarske ali osebne zadeve, se obravnavajo kot zaupne in zanje veljajo zahteve o varovanju poslovne skrivnosti, razen če pristojni organ v času njihovega posredovanja navede, da se take informacije lahko razkrijejo, ali če je razkritje potrebno za sodne postopke.

2.   Obveznost varovanja poslovne skrivnosti velja za vse osebe, ki delajo ali so delale pri pristojnem organu ali katerem koli subjektu, na katerega je pristojni organ prenesel svoja pooblastila. Informacije, ki so poslovna skrivnost, se ne smejo razkriti nobeni drugi osebi ali organu, razen na podlagi določb prava Unije ali nacionalnega prava.

Člen 34

Varstvo podatkov

Pri obdelavi osebnih podatkov v okviru te uredbe pristojni organi opravljajo svoje naloge za namene te uredbe v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi za prenos Direktive 95/46/ES.

ESMA pri obdelavi osebnih podatkov v okviru te uredbe zagotovi skladnost z določbami Uredbe (ES) št. 45/2001.

Člen 35

Ukrepi zavarovanja

1.   Če pristojni organ države članice gostiteljice ugotovi nepravilnosti pri izdajatelju, ponudniku ali osebi, ki prosi za sprejem v trgovanje, ali finančnih institucijah, ki so odgovorne za javno ponudbo, ali če so navedene osebe kršile svoje obveznosti iz te uredbe, te ugotovitve posreduje pristojnemu organu matične države članice in ESMA.

2.   Če izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje, ali finančne institucije, ki so odgovorne za javno ponudbo, kljub ukrepom, ki jih je sprejel pristojni organ matične države članice, še naprej kršijo zadevne določbe te uredbe, pristojni organ države članice gostiteljice o tem obvesti pristojni organ matične države članice in ESMA ter nato sprejme vse ustrezne ukrepe, da zaščiti vlagatelje, in o tem takoj obvesti Komisijo in ESMA.

3.   ESMA lahko v primerih iz drugega odstavka ukrepa v skladu s pooblastilom, podeljenim s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

POGLAVJE VIII

UPRAVNI UKREPI IN SANKCIJE

Člen 36

Upravni ukrepi in sankcije

1.   Brez poseganja v nadzorna in preiskovalna pooblastila pristojnih organov iz člena 30 in v pravico držav članic, da zagotovijo in naložijo kazenske sankcije, države članice v skladu z nacionalnim pravom zagotovijo, da so pristojni organi pooblaščeni za sprejemanje ustreznih upravnih ukrepov in naložitev upravnih sankcij
  , ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Ti upravni ukrepi in sankcije se uporabljajo
  vsaj za:

| (a) | kršitve členov 3, 5 in 6, člena 7(1) do (10), člena 8, člena 9(1) do (13), člena 10, člena 11(1) in (3), člena 12, členov 14(2), 15(1) in (2), 16(1), 17(1) in (3), 18(1) do (3), 19(1), 20(1) do (4) in od (7) do (10), 21(2) do (4), 22(1), (2) in (4) ter člena 25 te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

kršitve členov 3, 5 in 6, člena 7(1) do (10), člena 8, člena 9(1) do (13), člena 10, člena 11(1) in (3), člena 12, členov 14(2), 15(1) in (2), 16(1), 17(1) in (3), 18(1) do (3), 19(1), 20(1) do (4) in od (7) do (10), 21(2) do (4), 22(1), (2) in (4) ter člena 25 te uredbe;

| (b) | nesodelovanje v preiskavi ali inšpekcijskem pregledu ali zahtevi iz člena 30 ali neupoštevanje tega člena. |
| --- | --- |

(b)

nesodelovanje v preiskavi ali inšpekcijskem pregledu ali zahtevi iz člena 30 ali neupoštevanje tega člena.

Države članice se lahko do [12 mesecev

  od datuma

  začetka veljavnosti

  te uredbe
  ] odločijo, da ne bodo določile pravil za upravne sankcije iz prvega pododstavka, če se za kršitve iz točke (a) ali točke (b) navedenega pododstavka že uporabljajo kazenske sankcije iz njihovega nacionalnega prava. V tem primeru države članice Komisijo in ESMA obvestijo o podrobnostih ustreznih delov njihovega kazenskega prava.

Države članice do [12 mesecev
  od datuma
  začetka veljavnosti
  te uredbe
  ] obvestijo Komisijo in ESMA o podrobnostih pravil iz prvega in drugega pododstavka. Komisijo in ESMA takoj obvestijo o vseh poznejših spremembah teh pravil.

2.   Države članice v skladu z nacionalnim pravom zagotovijo, da so pristojni organi v zvezi s kršitvami iz točke (a) odstavka 1 pooblaščeni, da naložijo vsaj naslednje upravne sankcije in ukrepe:

| (a) | javno izjavo, v kateri sta
  v skladu s členom 40
  navedeni odgovorna fizična ali pravna oseba in narava kršitve; |
| --- | --- |

(a)

javno izjavo, v kateri sta
  v skladu s členom 40
  navedeni odgovorna fizična ali pravna oseba in narava kršitve;

| (b) | odredbo, v skladu s katero mora odgovorna fizična ali pravna oseba prenehati z ravnanjem, ki pomeni kršitev; |
| --- | --- |

(b)

odredbo, v skladu s katero mora odgovorna fizična ali pravna oseba prenehati z ravnanjem, ki pomeni kršitev;

| (c) | najvišje upravne denarne sankcije v višini vsaj dvakratnega zneska pridobljenega dobička ali preprečene izgube zaradi kršitve, če se lahko ugotovita; |
| --- | --- |

(c)

najvišje upravne denarne sankcije v višini vsaj dvakratnega zneska pridobljenega dobička ali preprečene izgube zaradi kršitve, če se lahko ugotovita;

| (d) | v primeru pravne osebe najvišje upravne denarne sankcije v višini vsaj 5 000 000 EUR ali v državah članicah, katerih valuta ni euro, v ustreznem znesku nacionalne valute dne [datum začetka veljavnosti

  te uredbe
  ] ali 3 % skupnega letnega prometa navedene pravne osebe glede na najnovejše razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je odobril organ upravljanja;
  če je pravna oseba obvladujoče podjetje ali odvisno podjetje obvladujočega podjetja, ki mora pripraviti konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU, je zadevni skupni letni promet enak skupnemu letnemu prometu ali ustrezni vrsti prihodka v skladu z relevantnim pravom Unije na področju računovodstva glede na najnovejše razpoložljive konsolidirane računovodske izkaze, ki jih je odobril organ upravljanja končnega obvladujočega podjetja; |
| --- | --- |

(d)

v primeru pravne osebe najvišje upravne denarne sankcije v višini vsaj 5 000 000 EUR ali v državah članicah, katerih valuta ni euro, v ustreznem znesku nacionalne valute dne [datum začetka veljavnosti

  te uredbe
  ] ali 3 % skupnega letnega prometa navedene pravne osebe glede na najnovejše razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je odobril organ upravljanja;

če je pravna oseba obvladujoče podjetje ali odvisno podjetje obvladujočega podjetja, ki mora pripraviti konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU, je zadevni skupni letni promet enak skupnemu letnemu prometu ali ustrezni vrsti prihodka v skladu z relevantnim pravom Unije na področju računovodstva glede na najnovejše razpoložljive konsolidirane računovodske izkaze, ki jih je odobril organ upravljanja končnega obvladujočega podjetja;

| (e) | če gre za fizično osebo, najvišje upravne denarne kazni v višini najmanj 5 700 000 EUR, v državah članicah, katerih valuta ni euro, pa ustrezno vrednost v nacionalni valuti na [datum začetka veljavnosti

  te uredbe
  ]; |
| --- | --- |

(e)

če gre za fizično osebo, najvišje upravne denarne kazni v višini najmanj 5 700 000 EUR, v državah članicah, katerih valuta ni euro, pa ustrezno vrednost v nacionalni valuti na [datum začetka veljavnosti

  te uredbe
  ];

3.   Države članice lahko določijo dodatne sankcije ali ukrepe in višje upravne kazni, kot so navedene v tej uredbi.

Člen 37

Izvajanje nadzornih pooblastil in pooblastil za sankcije

1.   Pristojni organi pri določanju vrste in ravni upravnih sankcij in ukrepov upoštevajo vse pomembne okoliščine, ki po potrebi vključujejo:

| (a) | resnost in trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(a)

resnost in trajanje kršitve;

| (b) | stopnjo odgovornosti osebe, odgovorne za kršitev; |
| --- | --- |

(b)

stopnjo odgovornosti osebe, odgovorne za kršitev;

| (c) | finančno moč osebe, odgovorne za kršitev, kot je prikazana s skupnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim prihodkom in čistim premoženjem odgovorne fizične osebe; |
| --- | --- |

(c)

finančno moč osebe, odgovorne za kršitev, kot je prikazana s skupnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim prihodkom in čistim premoženjem odgovorne fizične osebe;

| (d) | učinek kršitve na interese malih vlagateljev; |
| --- | --- |

(d)

učinek kršitve na interese malih vlagateljev;

| (e) | pomembnost pridobljenega dobička ali preprečenih izgub osebe, odgovorne za kršitev, ali izgub, ki so jih zaradi kršitve utrpele tretje osebe, če se lahko ugotovijo; |
| --- | --- |

(e)

pomembnost pridobljenega dobička ali preprečenih izgub osebe, odgovorne za kršitev, ali izgub, ki so jih zaradi kršitve utrpele tretje osebe, če se lahko ugotovijo;

| (f) | raven sodelovanja osebe, odgovorne za kršitev, s pristojnim organom, brez poseganja v potrebo po izročitvi pridobljenega dobička ali preprečenih izgub te osebe; |
| --- | --- |

(f)

raven sodelovanja osebe, odgovorne za kršitev, s pristojnim organom, brez poseganja v potrebo po izročitvi pridobljenega dobička ali preprečenih izgub te osebe;

| (g) | prejšnje kršitve osebe, odgovorne za kršitev; |
| --- | --- |

(g)

prejšnje kršitve osebe, odgovorne za kršitev;

| (h) | ukrepe, ki jih je oseba, odgovorna za kršitev, sprejela po kršitvi za preprečitev ponovitve kršitve. |
| --- | --- |

(h)

ukrepe, ki jih je oseba, odgovorna za kršitev, sprejela po kršitvi za preprečitev ponovitve kršitve.

2.   Pristojni organi pri izvajanju pooblastil za naložitev upravnih sankcij in drugih upravnih ukrepov v skladu s členom 36 tesno sodelujejo, da zagotovijo učinkovito in ustrezno izvajanje svojih nadzornih in preiskovalnih pooblastil ter naloženih upravnih sankcij in ukrepov v skladu s to uredbo. Svoje delovanje usklajujejo, da se preprečita podvajanje in prekrivanje pri izvajanju nadzornih in preiskovalnih pooblastil in pri naložitvi upravnih sankcij in ukrepov v čezmejnih primerih.

Člen 38

Pravica do pritožbe

Države članice zagotovijo, da so sklepi, sprejeti v skladu s to uredbo, ustrezno utemeljeni in da zanje velja pravica do pritožbe na sodišču.

Člen 39

Prijava kršitev

1.   Pristojni organi vzpostavijo učinkovite mehanizme za spodbujanje in omogočanje prijave dejanskih ali morebitnih kršitev te uredbe.

2.   Mehanizmi iz odstavka 1 vključujejo vsaj:

| (a) | posebne postopke za prejem poročil o dejanskih ali morebitnih kršitvah in njihovo nadaljnje spremljanje, vključno z vzpostavitvijo varnih komunikacijskih kanalov za taka poročila; |
| --- | --- |

(a)

posebne postopke za prejem poročil o dejanskih ali morebitnih kršitvah in njihovo nadaljnje spremljanje, vključno z vzpostavitvijo varnih komunikacijskih kanalov za taka poročila;

| (b) | ustrezno zaščito zaposlenih, ki so zaposleni na podlagi pogodbe o zaposlitvi in ki prijavijo kršitve, vsaj proti povračilnim ukrepom, diskriminacijo in drugim oblikam nepravične obravnave s strani delodajalca ali tretjih oseb; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno zaščito zaposlenih, ki so zaposleni na podlagi pogodbe o zaposlitvi in ki prijavijo kršitve, vsaj proti povračilnim ukrepom, diskriminacijo in drugim oblikam nepravične obravnave s strani delodajalca ali tretjih oseb;

| (c) | varstvo identitete in osebnih podatkov osebe, ki prijavi kršitve, in fizične osebe, ki je domnevno odgovorna za kršitev, v vseh fazah postopka, razen če nacionalno pravo določa tako razkritje pri nadaljnji preiskavi ali v nadaljnjih sodnih postopkih. |
| --- | --- |

(c)

varstvo identitete in osebnih podatkov osebe, ki prijavi kršitve, in fizične osebe, ki je domnevno odgovorna za kršitev, v vseh fazah postopka, razen če nacionalno pravo določa tako razkritje pri nadaljnji preiskavi ali v nadaljnjih sodnih postopkih.

3.   Države članice lahko za osebe, ki ponudijo pomembne informacije o dejanskih ali morebitnih kršitvah te uredbe, določijo finančne spodbude v skladu z nacionalnim pravom, če za te osebe ne veljajo druge obstoječe pravne ali pogodbene obveznosti glede poročanja takšnih informacij ter če so informacije nove in če se na njihovi podlagi lahko naloži upravna ali kazenska sankcija ali sprejme drug upravni ukrep za kršitev te uredbe.

4.   Države članice od delodajalcev, ki opravljajo zakonsko urejene dejavnosti v sklopu opravljanja finančnih storitev, zahtevajo, da imajo vzpostavljene ustrezne postopke, pri katerih lahko zaposleni prek posebnega, neodvisnega in avtonomnega kanala interno prijavijo dejanske in morebitne kršitve.

Člen 40

Objava sklepov

1.   Pristojni organi objavijo sklep o naložitvi upravne sankcije ali ukrepa zaradi kršitve te uredbe na svojih uradnih spletnih mestih, takoj ko je oseba, ki ji je bila naložena kazen, obveščena o navedenem sklepu. Objavijo se vsaj informacije o vrsti in naravi kršitve ter identiteti odgovornih oseb. Navedena obveznost ne velja za sklepe o uvedbi ukrepov preiskovalne narave.

2.   Če je objava identitete pravnih oseb oziroma identitete ali osebnih podatkov fizičnih oseb po mnenju pristojnega organa nesorazmerna, pri čemer se sorazmernost objave takih podatkov oceni za vsak posamezni primer, ali če bi taka objava ogrozila stabilnost finančnih trgov ali preiskavo v teku, države članice zagotovijo, da pristojni organi:

| (a) | odložijo objavo sklepa o naložitvi sankcije ali ukrepa, dokler ni več razlogov za njihovo neobjavo; |
| --- | --- |

(a)

odložijo objavo sklepa o naložitvi sankcije ali ukrepa, dokler ni več razlogov za njihovo neobjavo;

| (b) | objavijo sklep o naložitvi sankcije ali ukrepa na anonimni podlagi tako, da se zagotovi skladnost z nacionalnim pravom, če taka anonimna objava zagotavlja učinkovito varstvo zadevnih osebnih podatkov; v primeru sklepa o objavi sankcije ali ukrepa na anonimni podlagi se lahko objava zadevnih podatkov odloži za razumno obdobje, če se predvideva, da v navedenem obdobju ne bo več razlogov za anonimno objavo; |
| --- | --- |

(b)

objavijo sklep o naložitvi sankcije ali ukrepa na anonimni podlagi tako, da se zagotovi skladnost z nacionalnim pravom, če taka anonimna objava zagotavlja učinkovito varstvo zadevnih osebnih podatkov; v primeru sklepa o objavi sankcije ali ukrepa na anonimni podlagi se lahko objava zadevnih podatkov odloži za razumno obdobje, če se predvideva, da v navedenem obdobju ne bo več razlogov za anonimno objavo;

| (c) | sklepa o naložitvi sankcije ali ukrepa ne objavijo, če se za možnosti iz točk (a) in (b) šteje, da so nezadostne za zagotovitev, da:






  (i) | stabilnost finančnih trgov ne bo ogrožena; |
| --- | --- | --- |

(c)

sklepa o naložitvi sankcije ali ukrepa ne objavijo, če se za možnosti iz točk (a) in (b) šteje, da so nezadostne za zagotovitev, da:

(i)

stabilnost finančnih trgov ne bo ogrožena;

| (ii) | bo objava takih sklepov glede na ukrepe, ki se štejejo za manj pomembne, sorazmerna. |
| --- | --- |

(ii)

bo objava takih sklepov glede na ukrepe, ki se štejejo za manj pomembne, sorazmerna.

3.   Če je sklep o naložitvi sankcije ali ukrepa predmet pritožbe pred ustreznim sodnim organom ali drugimi organi, pristojni organi na svojih uradnih spletnih mestih takoj objavijo tudi te informacije in vse poznejše informacije o rezultatu zadevne pritožbe. Poleg tega se objavi tudi vsak sklep, s katerim se razveljavi predhoden sklep o naložitvi sankcije ali ukrepa.

4.   Pristojni organi zagotovijo, da vsaka objava v skladu s tem členom ostane na njihovem uradnem spletnem mestu vsaj pet let. Objavljeni osebni podatki ostanejo na uradnem spletnem mestu pristojnega organa le toliko časa, kot je treba v skladu z veljavnimi predpisi o varstvu podatkov.

Člen 41

Poročanje o sankcijah organu ESMA

1.   Pristojni organ ESMA vsako leto zagotovi vse informacije o vseh upravnih sankcijah in ukrepih, naloženih v skladu s členom 36. ESMA te informacije objavi v letnem poročilu.

Če so države članice v skladu s členom 36(1) sprejele odločitev o določitvi kazenskih sankcij za kršitve določb iz člena 36(1), njihovi pristojni organi ESMA vsako leto zagotovijo anonimizirane in zbrane podatke o vseh opravljenih kazenskih preiskavah in naloženih kazenskih sankcijah. ESMA podatke o naloženih kazenskih sankcijah objavi v letnem poročilu.

2.   Če pristojni organ javno razkrije upravne ali kazenske sankcije ali druge upravne ukrepe javnosti, o njih istočasno obvesti tudi ESMA.

3.   Pristojni organi obvestijo ESMA o vseh upravnih sankcijah ali ukrepih, ki so bili naloženi, vendar niso bili objavljeni v skladu s členom 40(2)(c), vključno z vsako pritožbo v zvezi z njimi in njenim rezultatom. Države članice zagotovijo, da pristojni organi prejmejo informacije in končno sodbo v zvezi z vsemi naloženimi kazenskimi sankcijami ter jih predložijo ESMA. ESMA vzdržuje centralno zbirko podatkov o sankcijah, o katerih je bila obveščena, izključno za namene izmenjave informacij med pristojnimi organi. Do te zbirke podatkov imajo dostop samo pristojni organi, posodablja pa se na podlagi informacij, ki jih zagotovijo pristojni organi.

POGLAVJE IX

DELEGIRANI IN IZVEDBENI AKTI

Člen 42

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Na Komisijo se za nedoločen čas od [datum začetka veljavnosti

  te uredbe
  ] prenese pooblastilo
  za sprejetje delegiranih aktov
  iz člena 1▌(6), člena 2(2), ▌člena 13 (1) in (2), člena 14(3), člena 15(3) ▌in člena 27(3).

3.   Evropski parlament ali Svet lahko prenos pooblastil iz člena 1▌ (6), člena 2(2), člena▌13(1) in (2), člena 14(3), člena 15(3) ▌ in člena 27(3) kadar koli prekličeta. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v njem. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 1▌(6), členom 2(2),▌ členom 13(1) in (2), členom 14(3), členom 15(3) ▌in členom 27(3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

Člen 43

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2001/528/ES (25). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE XI

KONČNE DOLOČBE

Člen 44

Razveljavitev

1.   Direktiva 2003/71/ES se razveljavi z učinkom od [datum začetka uporabe

  te uredbe
  ].

2.   Sklicevanja na Direktivo 2003/71/ES se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV k tej uredbi.

▌

4.   Prospekte, odobrene v skladu z nacionalnimi zakoni za prenos Direktive 2003/71/ES pred [datum začetka uporabe te uredbe], še naprej ureja navedeni nacionalni zakon do konca njihove veljavnosti ali pa do dvanajst mesecev po [datum začetka uporabe te uredbe], odvisno od tega, kaj nastopi prej.

Člen 45

Poročilo organa ESMA o prospektih

1.   Na podlagi dokumentov, ki se objavijo prek mehanizma iz člena 20(6), ESMA vsako leto objavi poročilo s statističnimi podatki o odobrenih in priglašenih prospektih v Uniji ter analizo trendov, pri čemer se upoštevajo vrste izdajateljev, zlasti MSP, in vrste izdaj, zlasti vrednost ponudbe, vrsta prenosljivih vrednostnih papirjev, vrsta mesta trgovanja in nominalna vrednost.

2.   To poročilo vsebuje zlasti:

| (a) | analizo obsega, v katerem se ureditvi za razkritja iz členov 14 in 15 ter univerzalni registracijski dokument iz člena 9 uporabljajo v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

analizo obsega, v katerem se ureditvi za razkritja iz členov 14 in 15 ter univerzalni registracijski dokument iz člena 9 uporabljajo v Uniji;

| (b) | statistične podatke o osnovnih prospektih in končnih pogojih ter prospektih, ki se pripravijo kot ločeni dokumenti ali en dokument; |
| --- | --- |

(b)

statistične podatke o osnovnih prospektih in končnih pogojih ter prospektih, ki se pripravijo kot ločeni dokumenti ali en dokument;

| (c) | statistične podatke o povprečnih in skupnih zneskih, ki so jih z javno ponudbo vrednostnih papirjev v skladu s to uredbo zbrala podjetja, ki ne kotirajo na borzi, podjetja, z vrednostnimi papirji katerih se trguje v večstranskih sistemih trgovanja, vključno na zagonskih trgih MSP, in podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranih trgih. Ti statistični podatki po potrebi zagotavljajo razčlenitev med prvimi javnimi ponudbami in nadaljnjimi ponudbami ter med lastniškimi in nelastniškimi vrednostnimi papirji; |
| --- | --- |

(c)

statistične podatke o povprečnih in skupnih zneskih, ki so jih z javno ponudbo vrednostnih papirjev v skladu s to uredbo zbrala podjetja, ki ne kotirajo na borzi, podjetja, z vrednostnimi papirji katerih se trguje v večstranskih sistemih trgovanja, vključno na zagonskih trgih MSP, in podjetja, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranih trgih. Ti statistični podatki po potrebi zagotavljajo razčlenitev med prvimi javnimi ponudbami in nadaljnjimi ponudbami ter med lastniškimi in nelastniškimi vrednostnimi papirji;

| (ca) | statistične podatke o stroških priprave prospektov, razčlenjene vsaj po različnih kategorijah izdajateljev, obsegu izdaje in lokacijah ter po razredih pristojbin in stroškov, ki jih plačajo izdajatelji, in razredih ponudnikov storitev, ki le-te zaračunajo; statistične podatke spremlja analiza učinkovitosti konkurence med ponudniki storitev, vključenih v pripravo prospektov, in priporočila o tem, kako bi lahko zmanjšali stroške. |
| --- | --- |

(ca)

statistične podatke o stroških priprave prospektov, razčlenjene vsaj po različnih kategorijah izdajateljev, obsegu izdaje in lokacijah ter po razredih pristojbin in stroškov, ki jih plačajo izdajatelji, in razredih ponudnikov storitev, ki le-te zaračunajo; statistične podatke spremlja analiza učinkovitosti konkurence med ponudniki storitev, vključenih v pripravo prospektov, in priporočila o tem, kako bi lahko zmanjšali stroške.

Člen 46

Pregled

Komisija do [5 let po začetku veljavnosti

  te uredbe
  ] Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o izvajanju te uredbe, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog.

V tem poročilu je med drugim ocenjeno, ali izvleček prospekta, ureditvi za razkritja iz členov 14 in 15 in univerzalni registracijski dokument iz člena 9 ustrezajo svojim ciljem. V poročilu se upoštevajo rezultati strokovnega pregleda iz člena 19(12).

Člen 47

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od [
  24

  mesecev

  od datuma

  začetka veljavnosti

  te uredbe
  ].

2a.
     
  Države članice se lahko z odstopanjem od odstavka 2 odločijo za uporabo pragov, določenih za namene izvzetja iz členov 1(3)(d), ali za možnost iz člena 3(2) od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Države članice do [
  24

  mesecev

  od datuma začetka

  veljavnosti

  te uredbe
  ] sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje skladnosti s členom 11, členom 19(8) ter členi 29, 30, 36, 37, 38, 39, 40 in 41.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 
  177, 18.5.2016, str. 9.

1

177, 18.5.2016, str. 9.

(2)  

  UL C 195, 2.6.2016, str. 1.

2

UL C 195, 2.6.2016, str. 1.

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne ... [(UL ...)/(še ni objavljeno v Uradnem listu)] in odločitev Sveta z dne ...

3

(4)  
  Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES (UL L 345, 31.12.2003, str. 64).

4

Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES (UL L 345, 31.12.2003, str. 64).

(5)  
  Direktiva 2010/73/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembah direktiv 2003/71/ES o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, in 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (UL L 327, 11.12.2010, str. 1).

5

Direktiva 2010/73/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembah direktiv 2003/71/ES o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, in 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (UL L 327, 11.12.2010, str. 1).

(6)  
  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

6

Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

(7)  Uredba (EU) št. 1286/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. novembra 2014 o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih (PRIIP) (UL L 352, 9.12.2014, str. 1).

7

(8)  Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38).

8

(9)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

10

(11)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

11

(12)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

12

(13)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

13

(14)  Direktiva Sveta 80/390/EGS z dne 17. marca 1980 o uskladitvi zahtev za pripravo, pregled in razdeljevanje prospektov za sprejem vrednostnih papirjev v uradno kotacijo na borzi (UL L 100, 17.4.1980, str. 1).

14

(15)  Direktiva 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. maja 2001 o sprejemu vrednostnih papirjev v uradno kotacijo na borzi in o informacijah, ki jih je treba objaviti v zvezi s temi vrednostnimi papirji (UL L 184, 6.7.2001, str. 1).

15

(16)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

16

(17)  
  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

17

Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

(18)  
  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

18

Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

(19)  Uredba (EU) št. 1286/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. novembra 2014 o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih (PRIIP) (UL L 352, 9.12.2014, str. 1).

19

(20)  Uredba Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki jih vsebujejo prospekti, in o obliki prospektov, vključitvi informacij s sklicevanjem in objavi teh prospektov in razširjanju oglaševanj (UL L 149, 30.4.2004, str. 1).

20

(21)  Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38).

21

(22)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

22

(23)  [UL C, , str.].

23

(24)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

24

(25)  Sklep Komisije 2001/528/ES z dne 6. junija 2001 o ustanovitvi Evropskega odbora za vrednostne papirje (UL L 191, 13.7.2001, str. 45).

25

PRILOGA I

PROSPEKT

I.   Povzetek

II.   Identiteta direktorjev, višjega vodstva, svetovalcev in revizorjev

Namen je identificirati zastopnike podjetja in druge posameznike, ki so vključeni v ponudbo vrednostnih papirjev podjetja ali njihov sprejem v trgovanje; to so osebe, ki so odgovorne za pripravo prospekta, in osebe, odgovorne za revizijo računovodskih izkazov.

III.   Statistika glede ponudbe in pričakovani časovni razpored

Namen je zagotoviti bistvene informacije glede izvedbe ponudbe in opredeliti pomembne datume v zvezi z navedeno ponudbo.

| A. | Statistika glede ponudbe |
| --- | --- |

A.

Statistika glede ponudbe

| B. | Način in pričakovani časovni razpored |
| --- | --- |

B.

Način in pričakovani časovni razpored

IV.   Bistvene informacije

Namen je povzeti bistvene informacije o finančnem stanju, kapitalizaciji in dejavnikih tveganja podjetja. Če se v računovodskih izkazih, vključenih v dokument, opravi preračun, da se upoštevajo bistvene spremembe v sestavi skupine podjetja ali računovodski politiki, se morajo preračunati tudi izbrani računovodski podatki.

| A. | Izbrani računovodski podatki |
| --- | --- |

A.

Izbrani računovodski podatki

| B. | Kapitalizacija in zadolženost |
| --- | --- |

B.

Kapitalizacija in zadolženost

| C. | Razlogi za ponudbo in uporaba prihodkov |
| --- | --- |

C.

Razlogi za ponudbo in uporaba prihodkov

| D. | Dejavniki tveganja |
| --- | --- |

D.

Dejavniki tveganja

V.   Informacije o podjetju

Namen je zagotoviti informacije o poslovanju podjetja, o izdelkih, ki jih izdeluje ali o storitvah, ki jih opravlja, ter o dejavnikih, ki vplivajo na poslovanje. Namen je tudi zagotoviti informacije o ustreznosti in primernosti opredmetenih osnovnih sredstev podjetja ter o načrtih za povečanje ali zmanjšanje zmogljivosti v prihodnosti.

| A. | Zgodovina in razvoj gospodarske družbe |
| --- | --- |

A.

Zgodovina in razvoj gospodarske družbe

| B. | Pregled poslovanja |
| --- | --- |

B.

Pregled poslovanja

| C. | Organizacijska struktura |
| --- | --- |

C.

Organizacijska struktura

| D. | Opredmetena osnovna sredstva |
| --- | --- |

D.

Opredmetena osnovna sredstva

VI.   Pregled poslovanja in finančnega stanja ter pričakovanja

Namen je zagotoviti obrazložitev vodstva o dejavnikih, ki so vplivali na finančno stanje podjetja in rezultate poslovanja v preteklih obdobjih, ki jih zajemajo računovodski izkazi, ter oceno vodstva o dejavnikih in trendih, za katere se pričakuje, da bodo pomembno vplivali na finančno stanje podjetja in rezultate poslovanja v prihodnjih obdobjih.

| A. | Rezultati poslovanja |
| --- | --- |

A.

Rezultati poslovanja

| B. | Likvidnost in kapitalski viri |
| --- | --- |

B.

Likvidnost in kapitalski viri

| C. | Raziskave in razvoj, patenti in licence itd. |
| --- | --- |

C.

Raziskave in razvoj, patenti in licence itd.

| D. | Trendi |
| --- | --- |

D.

Trendi

VII.   Direktorji, višje vodstvo in zaposleni

Namen je zagotoviti informacije v zvezi z direktorji in poslovodnimi delavci podjetja, ki omogočijo vlagateljem, da ocenijo njihove izkušnje, usposobljenost in ravni prejemkov ter njihovo razmerje s podjetjem.

| A. | Direktorji in višje vodstvo |
| --- | --- |

A.

Direktorji in višje vodstvo

| B. | Prejemki |
| --- | --- |

B.

Prejemki

| C. | Običajni postopki odbora |
| --- | --- |

C.

Običajni postopki odbora

| D. | Zaposleni |
| --- | --- |

D.

Zaposleni

| E. | Lastništvo delnic |
| --- | --- |

E.

Lastništvo delnic

VIII.   Glavni delničarji in posli s povezanimi osebami

Namen je zagotoviti informacije o glavnih delničarjih in drugih, ki lahko nadzirajo ali imajo vpliv na podjetje. Zagotovijo se tudi informacije glede poslov, ki jih je podjetje sklenilo z osebami, ki so povezane z njim, in ali so pogoji takih poslov za podjetje pošteni.

| A. | Glavni delničarji |
| --- | --- |

A.

Glavni delničarji

| B. | Posli s povezanimi strankami |
| --- | --- |

B.

Posli s povezanimi strankami

| C. | Interesi strokovnjakov in svetovalcev |
| --- | --- |

C.

Interesi strokovnjakov in svetovalcev

IX.   Finančne informacije

Namen je podrobno navesti, kateri računovodski izkazi morajo biti vključeni v dokument in katera obdobja morajo biti zajeta, starost računovodskih izkazov in druge informacije finančne narave. Računovodska in revizijska načela, ki bodo sprejeta za uporabo pri pripravi in reviziji računovodskih izkazov, bodo določena v skladu z mednarodnimi računovodskimi in revizijskimi standardi.

| A. | Konsolidirani izkazi in druge finančne informacije |
| --- | --- |

A.

Konsolidirani izkazi in druge finančne informacije

| B. | Pomembne spremembe |
| --- | --- |

B.

Pomembne spremembe

X.   Podrobnosti o ponudbi in sprejemu v trgovanje

Namen je zagotoviti informacije v zvezi s ponudbo in sprejemom vrednostnih papirjev v trgovanje, načrtom za distribucijo vrednostnih papirjev in povezanimi zadevami.

| A. | Ponudba in sprejem v trgovanje |
| --- | --- |

A.

Ponudba in sprejem v trgovanje

| B. | Načrt za distribucijo |
| --- | --- |

B.

Načrt za distribucijo

| C. | Trgi |
| --- | --- |

C.

Trgi

| D. | Imetniki vrednostnih papirjev, ki prodajajo |
| --- | --- |

D.

Imetniki vrednostnih papirjev, ki prodajajo

| E. | Razvodenitev (samo za lastniške vrednostne papirje) |
| --- | --- |

E.

Razvodenitev (samo za lastniške vrednostne papirje)

| F. | Stroški izdaje |
| --- | --- |

F.

Stroški izdaje

XI.   Dodatne informacije

Namen je zagotoviti informacije, ki niso zajete drugje v prospektu, vendar jih je večina predpisanih z zakonom.

| A. | Delniški kapital |
| --- | --- |

A.

Delniški kapital

| B. | Akt o ustanovitvi družbe in statut |
| --- | --- |

B.

Akt o ustanovitvi družbe in statut

| C. | Pomembne pogodbe |
| --- | --- |

C.

Pomembne pogodbe

| D. | Devizni nadzor |
| --- | --- |

D.

Devizni nadzor

| E. | Opozorilo o davčnih posledicah |
| --- | --- |

E.

Opozorilo o davčnih posledicah

| F. | Dividende in plačilni posredniki |
| --- | --- |

F.

Dividende in plačilni posredniki

| G. | Izjava strokovnjakov |
| --- | --- |

G.

Izjava strokovnjakov

| H. | Dokumenti na vpogled |
| --- | --- |

H.

Dokumenti na vpogled

| I. | Pomožne informacije |
| --- | --- |

I.

Pomožne informacije

PRILOGA II

REGISTRACIJSKI DOKUMENT

I.   Identiteta direktorjev, višjega vodstva, svetovalcev in revizorjev

Namen je identificirati zastopnike podjetja in druge posameznike, ki so vključeni v ponudbo vrednostnih papirjev podjetja ali njihov sprejem v trgovanje; to so osebe, ki so odgovorne za pripravo prospekta, in osebe, odgovorne za revizijo računovodskih izkazov.

II.   Bistvene informacije o izdajatelju

Namen je povzeti bistvene informacije o finančnem stanju, kapitalizaciji in dejavnikih tveganja podjetja. Če se v računovodskih izkazih, vključenih v dokument, opravi preračun, da se upoštevajo bistvene spremembe v sestavi skupine podjetja ali računovodski politiki, se morajo preračunati tudi izbrani računovodski podatki.

| A. | Izbrani računovodski podatki |
| --- | --- |

A.

Izbrani računovodski podatki

| B. | Kapitalizacija in zadolženost |
| --- | --- |

B.

Kapitalizacija in zadolženost

| C. | Dejavniki tveganja |
| --- | --- |

C.

Dejavniki tveganja

III.   Informacije o podjetju

Namen je zagotoviti informacije o poslovanju podjetja, o izdelkih, ki jih izdeluje ali o storitvah, ki jih opravlja, ter o dejavnikih, ki vplivajo na poslovanje. Namen je tudi zagotoviti informacije o ustreznosti in primernosti opredmetenih osnovnih sredstev podjetja ter o načrtih za povečanje ali zmanjšanje zmogljivosti v prihodnosti.

| A. | Zgodovina in razvoj gospodarske družbe |
| --- | --- |

A.

Zgodovina in razvoj gospodarske družbe

| B. | Pregled poslovanja |
| --- | --- |

B.

Pregled poslovanja

| C. | Organizacijska struktura |
| --- | --- |

C.

Organizacijska struktura

| D. | Opredmetena osnovna sredstva |
| --- | --- |

D.

Opredmetena osnovna sredstva

IV.   Pregled poslovanja in finančnega stanja ter pričakovanja

Namen je zagotoviti obrazložitev vodstva o dejavnikih, ki so vplivali na finančno stanje podjetja in rezultate poslovanja v preteklih obdobjih, ki jih zajemajo računovodski izkazi, ter oceno vodstva o dejavnikih in trendih, za katere se pričakuje, da bodo pomembno vplivali na finančno stanje podjetja in rezultate poslovanja v prihodnjih obdobjih.

| A. | Rezultati poslovanja |
| --- | --- |

A.

Rezultati poslovanja

| B. | Likvidnost in kapitalski viri |
| --- | --- |

B.

Likvidnost in kapitalski viri

| C. | Raziskave in razvoj, patenti in licence itd. |
| --- | --- |

C.

Raziskave in razvoj, patenti in licence itd.

| D. | Trendi |
| --- | --- |

D.

Trendi

V.   Direktorji, višje vodstvo in zaposleni

Namen je zagotoviti informacije v zvezi z direktorji in poslovodnimi delavci podjetja, ki omogočijo vlagateljem, da ocenijo njihove izkušnje, usposobljenost in ravni prejemkov ter njihovo razmerje s podjetjem.

| A. | Direktorji in višje vodstvo |
| --- | --- |

A.

Direktorji in višje vodstvo

| B. | Prejemki |
| --- | --- |

B.

Prejemki

| C. | Običajni postopki odbora |
| --- | --- |

C.

Običajni postopki odbora

| D. | Zaposleni |
| --- | --- |

D.

Zaposleni

| E. | Lastništvo delnic |
| --- | --- |

E.

Lastništvo delnic

VI.   Glavni delničarji in posli s povezanimi osebami

Namen je zagotoviti informacije o glavnih delničarjih in drugih, ki lahko nadzirajo ali imajo vpliv na podjetje. Zagotovijo se tudi informacije glede poslov, ki jih je podjetje sklenilo z osebami, ki so povezane z njim, in ali so pogoji takih poslov za podjetje pošteni.

| A. | Glavni delničarji |
| --- | --- |

A.

Glavni delničarji

| B. | Posli s povezanimi strankami |
| --- | --- |

B.

Posli s povezanimi strankami

| C. | Interesi strokovnjakov in svetovalcev |
| --- | --- |

C.

Interesi strokovnjakov in svetovalcev

VII.   Finančne informacije

Namen je podrobno navesti, kateri računovodski izkazi morajo biti vključeni v dokument in katera obdobja morajo biti zajeta, starost računovodskih izkazov in druge informacije finančne narave. Računovodska in revizijska načela, ki bodo sprejeta za uporabo pri pripravi in reviziji računovodskih izkazov, bodo določena v skladu z mednarodnimi računovodskimi in revizijskimi standardi.

| A. | Konsolidirani izkazi in druge finančne informacije |
| --- | --- |

A.

Konsolidirani izkazi in druge finančne informacije

| B. | Pomembne spremembe |
| --- | --- |

B.

Pomembne spremembe

VIII.   Dodatne informacije

Namen je zagotoviti informacije, ki niso zajete drugje v prospektu, vendar jih je večina predpisanih z zakonom.

| A. | Delniški kapital |
| --- | --- |

A.

Delniški kapital

| B. | Akt o ustanovitvi družbe in statut |
| --- | --- |

B.

Akt o ustanovitvi družbe in statut

| C. | Pomembne pogodbe |
| --- | --- |

C.

Pomembne pogodbe

| D. | Izjava strokovnjakov |
| --- | --- |

D.

Izjava strokovnjakov

| E. | Dokumenti na vpogled |
| --- | --- |

E.

Dokumenti na vpogled

| F. | Pomožne informacije |
| --- | --- |

F.

Pomožne informacije

PRILOGA III

OPIS VREDNOSTNIH PAPIRJEV

I.   Identiteta direktorjev, višjega vodstva, svetovalcev in revizorjev

Namen je identificirati zastopnike podjetja in druge posameznike, ki so vključeni v ponudbo vrednostnih papirjev podjetja ali njihov sprejem v trgovanje; to so osebe, ki so odgovorne za pripravo prospekta, in osebe, odgovorne za revizijo računovodskih izkazov.

II.   Statistika glede ponudbe in pričakovani časovni razpored

Namen je zagotoviti bistvene informacije glede izvedbe ponudbe in opredeliti pomembne datume v zvezi z navedeno ponudbo.

| A. | Statistika glede ponudbe |
| --- | --- |

A.

Statistika glede ponudbe

| B. | Način in pričakovani časovni razpored |
| --- | --- |

B.

Način in pričakovani časovni razpored

III.   Bistvene informacije o izdajatelju

Namen je povzeti bistvene informacije o finančnem stanju, kapitalizaciji in dejavnikih tveganja podjetja. Če se v računovodskih izkazih, vključenih v dokument, opravi preračun, da se upoštevajo bistvene spremembe v sestavi skupine podjetja ali računovodski politiki, se morajo preračunati tudi izbrani računovodski podatki.

| A. | Kapitalizacija in zadolženost |
| --- | --- |

A.

Kapitalizacija in zadolženost

| B. | Razlogi za ponudbo in uporaba prihodkov |
| --- | --- |

B.

Razlogi za ponudbo in uporaba prihodkov

| C. | Dejavniki tveganja |
| --- | --- |

C.

Dejavniki tveganja

IV.   Interesi strokovnjakov

Namen je zagotoviti informacije o poslih, ki jih je podjetje sklenilo s strokovnjaki ali svetovalci, ki so plačani na podlagi uspešnosti.

V.   Podrobnosti o ponudbi in sprejemu v trgovanje

Namen je zagotoviti informacije v zvezi s ponudbo in sprejemom vrednostnih papirjev v trgovanje, načrtom za distribucijo vrednostnih papirjev in povezanimi zadevami.

| A. | Ponudba in sprejem v trgovanje |
| --- | --- |

A.

Ponudba in sprejem v trgovanje

| B. | Načrt za distribucijo |
| --- | --- |

B.

Načrt za distribucijo

| C. | Trgi |
| --- | --- |

C.

Trgi

| D. | Imetniki vrednostnih papirjev, ki prodajajo |
| --- | --- |

D.

Imetniki vrednostnih papirjev, ki prodajajo

| E. | Razvodenitev (samo za lastniške vrednostne papirje) |
| --- | --- |

E.

Razvodenitev (samo za lastniške vrednostne papirje)

| F. | Stroški izdaje |
| --- | --- |

F.

Stroški izdaje

VI.   Dodatne informacije

Namen je zagotoviti informacije, ki niso zajete drugje v prospektu, vendar jih je večina predpisanih z zakonom.

| A. | Devizni nadzor |
| --- | --- |

A.

Devizni nadzor

| B. | Opozorilo o davčnih posledicah |
| --- | --- |

B.

Opozorilo o davčnih posledicah

| C. | Dividende in plačilni posredniki |
| --- | --- |

C.

Dividende in plačilni posredniki

| D. | Izjava strokovnjakov |
| --- | --- |

D.

Izjava strokovnjakov

| E. | Dokumenti na vpogled |
| --- | --- |

E.

Dokumenti na vpogled

PRILOGA IV

Korelacijska tabela

(iz člena 44)

| Direktiva 2003/71/ES | Ta uredba |
| --- | --- |
| člen 1(1) | člen 1(1) |
| člen 1(2) razen člena 1(2)(h) | člen 1(2) |
| člen 1(2)(h) | člen 1(3)(d) |
| člen 1(3) | člen 4 |
| člen 1(4) | člen 1(5)(a) in (b) |
| člen 2(1) | člen 2(1) |
| člen 2(4) | člen 2(2) |
| člen 3(1) | člen 3(1) |
| člen 3(2)(a) | člen 1(3)(a) |
| člen 3(2)(b) | člen 1(3)(b) |
| člen 3(2)(c) | člen 1(3)(c) |
| člen 3(2)(d) | — |
| člen 3(2)(e) | — |
| člen 3(2), pododstavka 2 in 3 | člen 5 |
| člen 3(3) | člen 3(3) |
| člen 3(4) | člen 1(5)(b) |
| člen 4(1)(a) | člen 1(3)(e) |
| člen 4(1)(b) | člen 1(3)(f) |
| člen 4(1)(c) | člen 1(3)(g) |
| člen 4(1)(d) | člen 1(3)(h) |
| člen 4(1)(e) | člen 1(3)(i) |
| člen 4(1), pododstavki 2 do 5 | — |
| člen 4(2)(a) | člen 1(4)(a) |
| člen 4(2)(b) | člen 1(4)(c) |
| člen 4(2)(c) | člen 1(4)(d) |
| člen 4(2)(d) | člen 1(4)(e) |
| člen 4(2)(e) | člen 1(4)(f) |
| člen 4(2)(f) | člen 1(4)(g) |
| člen 4(2)(g) | člen 1(4)(b) |
| člen 4(2)(h) | člen 1(4)(h) |
| člen 4(3) | člen 1(6) |
| člen 5(1) | člen 6(1) |
| člen 5(2) | člen 7 |
| člen 5(3) | člen 6(2) |
| člen 5(4), pododstavek 1 | člen 8(1) |
| člen 5(4), pododstavek 2 | člen 8(9) |
| člen 5(4), pododstavek 3 | člen 8(4) in člen 24(4) |
| člen 5(5) | člen 13(1) |
| člen 6(1) | člen 11(1) |
| člen 6(2) | člen 11(2) |
| člen 7(1) | člen 13(1), pododstavek 1 |
| člen 7(2)(a) | člen 13(1), pododstavek 2, točka (a) |
| člen 7(2)(b) | člen 13(2), pododstavek 2, točka (b) |
| člen 7(2)(c) | člen 13(2), pododstavek 2, točka (c) |
| člen 7(2)(d) | člen 13(2), pododstavek 2, točka (c) |
| člen 7(2)(e) | člen 15 |
| člen 7(2)(f) | člen 13(2), pododstavek 2, točka (d) |
| člen 7(2)(g) | člen 14 |
| člen 7(3) | člen 13(3) |
| člen 7(4) | — |
| člen 8(1) | člen 17(1) |
| člen 8(2) | člen 17(2) |
| člen 8(3) | člen 17(3) |
| člen 8(3a) | člen 17(4) |
| člen 8(4) | člen 17(5) |
| člen 8(5) | — |
| člen 9(1) | člen 12(1) |
| člen 9(2) | člen 12(1) |
| člen 9(3) | člen 12(1) |
| člen 9(4) | člen 12(2) |
| člen 11(1) | člen 18(1) |
| člen 11(2) | člen 18(2) |
| člen 11(3) | člen 18(4) |
| člen 12(1) | člen 10(1), pododstavek 1 |
| člen 12(2) | člen 10(1), pododstavek 2 |
| člen 12(3) | — |
| člen 13(1) | člen 19(1) |
| člen 13(2) | člen 19(2) |
| člen 13(3) | člen 19(3) |
| člen 13(4) | člen 19(4) |
| člen 13(5) | člen 19(7) |
| člen 13(6) | člen 19(8) |
| člen 13(7) | člen 19(10) |
| člen 14(1) | člen 20(1) |
| člen 14(2) | člen 20(2) |
| člen 14(3) | — |
| člen 14(4) | člen 20(5) |
| člen 14(4a) | člen 20(6) |
| člen 14(5) | člen 20(8) |
| člen 14(6) | člen 20(9) |
| člen 14(7) | člen 20(10) |
| člen 14(8) | člen 20(11) |
| člen 15(1) | člen 21(1) |
| člen 15(2) | člen 21(2) |
| člen 15(3) | člen 21(3) |
| člen 15(4) | člen 21(4) |
| člen 15(5) | — |
| člen 15(6) | člen 21(5) |
| člen 15(7) | člen 21(6) |
| člen 16(1) | člen 22(1) |
| člen 16(2) | člen 22(2) |
| člen 16(3) | člen 22(6) |
| člen 17(1) | člen 23(1) |
| člen 17(2) | člen 23(2) |
| člen 18(1) | člen 24(1) |
| člen 18(2) | člen 24(2) |
| člen 18(3), pododstavek 1 | člen 24(3) |
| člen 18(3), pododstavek 2 | člen 20(5), pododstavek 3, in člen 20(6) |
| člen 18(4) | člen 24(6) |
| člen 19(1) | člen 25(1) |
| člen 19(2) | člen 25(2) |
| člen 19(3) | člen 25(3) |
| člen 19(4) | — |
| člen 20(1) | člen 27(1) |
| člen 20(2) | člen 27(2) |
| člen 20(3) | člen 27(3) |
| člen 21(1) | člen 29(1) |
| člen 21(1a) | člen 32(1) |
| člen 21(1b) | člen 32(2) |
| člen 21(2) | člen 29(2) |
| člen 21(3)(a) | člen 30(1)(a) |
| člen 21(3)(b) | člen 30(1)(b) |
| člen 21(3)(c) | člen 30(1)(c) |
| člen 21(3)(d) | člen 30(1)(d) |
| člen 21(3)(e) | člen 30(1)(e) |
| člen 21(3)(f) | člen 30(1)(f) |
| člen 21(3)(g) | člen 30(1)(g) |
| člen 21(3)(h) | člen 30(1)(h) |
| člen 21(3)(i) | člen 30(1)(i) |
| člen 21(3), pododstavek 2 | člen 30(1), pododstavek 2 |
| člen 21(4)(a) | člen 30(1)(l) |
| člen 21(4)(b) | člen 30(1)(m) |
| člen 21(4)(c) | — |
| člen 21(4)(d) | člen 30(1)(n) |
| člen 21(4), pododstavek 2 | člen 30(1), pododstavek 3 |
| člen 21(5) | člen 29(3) in člen 30(5) |
| člen 22(1) | člen 33(2) |
| člen 22(2), pododstavek 1 | člen 31(1) |
| člen 22(2), pododstavek 2 | — |
| člen 22(2), pododstavek 3 | člen 31(5) |
| člen 22(3) | — |
| člen 22(4) | člen 31(6) in (7) |
| člen 23(1) | člen 35(1) |
| člen 23(2) | člen 35 (2) |
| člen 24 | člen 43 |
| člen 24a(1) | člen 42(2) |
| člen 24a(2) | člen 42(4) |
| člen 24a(3) | člen 42(1) |
| člen 24b | člen 42(3) |
| člen 24c | člen 42(5) |
| člen 25(1) | člen 36(1) |
| člen 25(2) | člen 40 |
| člen 26 | člen 38 |
| člen 27 | — |
| člen 28 | — |
| člen 29 | — |
| člen 30 | — |
| člen 31 | člen 46 |
| člen 32 | člen 47 |
| člen 33 | člen 47 |

Direktiva 2003/71/ES

Ta uredba

člen 1(1)

člen 1(1)

člen 1(2) razen člena 1(2)(h)

člen 1(2)

člen 1(2)(h)

člen 1(3)(d)

člen 1(3)

člen 4

člen 1(4)

člen 1(5)(a) in (b)

člen 2(1)

člen 2(1)

člen 2(4)

člen 2(2)

člen 3(1)

člen 3(1)

člen 3(2)(a)

člen 1(3)(a)

člen 3(2)(b)

člen 1(3)(b)

člen 3(2)(c)

člen 1(3)(c)

člen 3(2)(d)

—

člen 3(2)(e)

—

člen 3(2), pododstavka 2 in 3

člen 5

člen 3(3)

člen 3(3)

člen 3(4)

člen 1(5)(b)

člen 4(1)(a)

člen 1(3)(e)

člen 4(1)(b)

člen 1(3)(f)

člen 4(1)(c)

člen 1(3)(g)

člen 4(1)(d)

člen 1(3)(h)

člen 4(1)(e)

člen 1(3)(i)

člen 4(1), pododstavki 2 do 5

—

člen 4(2)(a)

člen 1(4)(a)

člen 4(2)(b)

člen 1(4)(c)

člen 4(2)(c)

člen 1(4)(d)

člen 4(2)(d)

člen 1(4)(e)

člen 4(2)(e)

člen 1(4)(f)

člen 4(2)(f)

člen 1(4)(g)

člen 4(2)(g)

člen 1(4)(b)

člen 4(2)(h)

člen 1(4)(h)

člen 4(3)

člen 1(6)

člen 5(1)

člen 6(1)

člen 5(2)

člen 7

člen 5(3)

člen 6(2)

člen 5(4), pododstavek 1

člen 8(1)

člen 5(4), pododstavek 2

člen 8(9)

člen 5(4), pododstavek 3

člen 8(4) in člen 24(4)

člen 5(5)

člen 13(1)

člen 6(1)

člen 11(1)

člen 6(2)

člen 11(2)

člen 7(1)

člen 13(1), pododstavek 1

člen 7(2)(a)

člen 13(1), pododstavek 2, točka (a)

člen 7(2)(b)

člen 13(2), pododstavek 2, točka (b)

člen 7(2)(c)

člen 13(2), pododstavek 2, točka (c)

člen 7(2)(d)

člen 13(2), pododstavek 2, točka (c)

člen 7(2)(e)

člen 15

člen 7(2)(f)

člen 13(2), pododstavek 2, točka (d)

člen 7(2)(g)

člen 14

člen 7(3)

člen 13(3)

člen 7(4)

—

člen 8(1)

člen 17(1)

člen 8(2)

člen 17(2)

člen 8(3)

člen 17(3)

člen 8(3a)

člen 17(4)

člen 8(4)

člen 17(5)

člen 8(5)

—

člen 9(1)

člen 12(1)

člen 9(2)

člen 12(1)

člen 9(3)

člen 12(1)

člen 9(4)

člen 12(2)

člen 11(1)

člen 18(1)

člen 11(2)

člen 18(2)

člen 11(3)

člen 18(4)

člen 12(1)

člen 10(1), pododstavek 1

člen 12(2)

člen 10(1), pododstavek 2

člen 12(3)

—

člen 13(1)

člen 19(1)

člen 13(2)

člen 19(2)

člen 13(3)

člen 19(3)

člen 13(4)

člen 19(4)

člen 13(5)

člen 19(7)

člen 13(6)

člen 19(8)

člen 13(7)

člen 19(10)

člen 14(1)

člen 20(1)

člen 14(2)

člen 20(2)

člen 14(3)

—

člen 14(4)

člen 20(5)

člen 14(4a)

člen 20(6)

člen 14(5)

člen 20(8)

člen 14(6)

člen 20(9)

člen 14(7)

člen 20(10)

člen 14(8)

člen 20(11)

člen 15(1)

člen 21(1)

člen 15(2)

člen 21(2)

člen 15(3)

člen 21(3)

člen 15(4)

člen 21(4)

člen 15(5)

—

člen 15(6)

člen 21(5)

člen 15(7)

člen 21(6)

člen 16(1)

člen 22(1)

člen 16(2)

člen 22(2)

člen 16(3)

člen 22(6)

člen 17(1)

člen 23(1)

člen 17(2)

člen 23(2)

člen 18(1)

člen 24(1)

člen 18(2)

člen 24(2)

člen 18(3), pododstavek 1

člen 24(3)

člen 18(3), pododstavek 2

člen 20(5), pododstavek 3, in člen 20(6)

člen 18(4)

člen 24(6)

člen 19(1)

člen 25(1)

člen 19(2)

člen 25(2)

člen 19(3)

člen 25(3)

člen 19(4)

—

člen 20(1)

člen 27(1)

člen 20(2)

člen 27(2)

člen 20(3)

člen 27(3)

člen 21(1)

člen 29(1)

člen 21(1a)

člen 32(1)

člen 21(1b)

člen 32(2)

člen 21(2)

člen 29(2)

člen 21(3)(a)

člen 30(1)(a)

člen 21(3)(b)

člen 30(1)(b)

člen 21(3)(c)

člen 30(1)(c)

člen 21(3)(d)

člen 30(1)(d)

člen 21(3)(e)

člen 30(1)(e)

člen 21(3)(f)

člen 30(1)(f)

člen 21(3)(g)

člen 30(1)(g)

člen 21(3)(h)

člen 30(1)(h)

člen 21(3)(i)

člen 30(1)(i)

člen 21(3), pododstavek 2

člen 30(1), pododstavek 2

člen 21(4)(a)

člen 30(1)(l)

člen 21(4)(b)

člen 30(1)(m)

člen 21(4)(c)

—

člen 21(4)(d)

člen 30(1)(n)

člen 21(4), pododstavek 2

člen 30(1), pododstavek 3

člen 21(5)

člen 29(3) in člen 30(5)

člen 22(1)

člen 33(2)

člen 22(2), pododstavek 1

člen 31(1)

člen 22(2), pododstavek 2

—

člen 22(2), pododstavek 3

člen 31(5)

člen 22(3)

—

člen 22(4)

člen 31(6) in (7)

člen 23(1)

člen 35(1)

člen 23(2)

člen 35 (2)

člen 24

člen 43

člen 24a(1)

člen 42(2)

člen 24a(2)

člen 42(4)

člen 24a(3)

člen 42(1)

člen 24b

člen 42(3)

člen 24c

člen 42(5)

člen 25(1)

člen 36(1)

člen 25(2)

člen 40

člen 26

člen 38

člen 27

—

člen 28

—

člen 29

—

člen 30

—

člen 31

člen 46

člen 32

člen 47

člen 33

člen 47

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/296 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/296

---

P8_TA(2016)0354

Azil: začasni ukrepi v korist Italije in Grčije *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (COM(2016)0171 – C8-0133/2016 – 2016/0089(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 204/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0171),

| — | ob upoštevanju člena 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0133/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0133/2016),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0236/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0236/2016),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | V skladu s členom 4(2) Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 naj bi od 26. septembra 201654 000 prosilcev premestili iz Italije in Grčije na ozemlja drugih držav članic, razen če do tega datuma Komisija v skladu s členom 4(3) predlaga, da bi te premestitve dodelila drugim državam članicam upravičenkam, ki se soočajo z izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda oseb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

V skladu s členom 4(2) Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 naj bi od 26. septembra 201654 000 prosilcev premestili iz Italije in Grčije na ozemlja drugih držav članic, razen če do tega datuma Komisija v skladu s členom 4(3) predlaga, da bi te premestitve dodelila drugim državam članicam upravičenkam, ki se soočajo z izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda oseb.

| (2) | V skladu s členom 4(2) Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 naj bi od 26. septembra 201654 000 prosilcev premestili iz Italije in Grčije na ozemlja drugih držav članic
  v razmerju, določenem v tem sklepu (in sicer 12 764 prosilcev iz Italije in 41 236 prosilcev iz Grčije),
  razen če do tega datuma Komisija v skladu s členom 4(3) predlaga, da bi te premestitve dodelila drugim državam članicam upravičenkam, ki se soočajo z izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda oseb. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 4(2) Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 naj bi od 26. septembra 201654 000 prosilcev premestili iz Italije in Grčije na ozemlja drugih držav članic
  v razmerju, določenem v tem sklepu (in sicer 12 764 prosilcev iz Italije in 41 236 prosilcev iz Grčije),
  razen če do tega datuma Komisija v skladu s členom 4(3) predlaga, da bi te premestitve dodelila drugim državam članicam upravičenkam, ki se soočajo z izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda oseb.

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Člen 1(2) Sklepa (EU) 2015/1601 določa, da bi morala Komisija redno pregledovati razmere v zvezi z množičnim prihodom državljanov tretjih držav v države članice. Komisija naj bi po potrebi predložila predloge za spremembo navedenega sklepa, da se upoštevajo spreminjajoče se razmere na terenu in njihov učinek na mehanizem premestitev, ter spreminjajoči se pritisk na države članice, zlasti na države članice na prvi črti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Člen 1(2) Sklepa (EU) 2015/1601 določa, da bi morala Komisija redno pregledovati razmere v zvezi z množičnim prihodom državljanov tretjih držav v države članice. Komisija naj bi po potrebi predložila predloge za spremembo navedenega sklepa, da se upoštevajo spreminjajoče se razmere na terenu in njihov učinek na mehanizem premestitev, ter spreminjajoči se pritisk na države članice, zlasti na države članice na prvi črti.

črtano

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Člen 4(1)(c) Sklepa (EU) 2015/1601 določa, da se premesti 54 000 prosilcev. Premestitev je v členu 2(e) navedenega sklepa opredeljena kot transfer prosilca z ozemlja države članice, ki je odgovorna za obravnavo njegove prošnje za mednarodno zaščito, na ozemlje države članice premestitve. Premestitev ne vključuje preselitve ali sprejema oseb iz tretje države, ki potrebujejo mednarodno zaščito, na ozemlje države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Člen 4(1)(c) Sklepa (EU) 2015/1601 določa, da se premesti 54 000 prosilcev. Premestitev je v členu 2(e) navedenega sklepa opredeljena kot transfer prosilca z ozemlja države članice, ki je odgovorna za obravnavo njegove prošnje za mednarodno zaščito, na ozemlje države članice premestitve. Premestitev ne vključuje preselitve ali sprejema oseb iz tretje države, ki potrebujejo mednarodno zaščito, na ozemlje države članice.

Sprememba 4

Predlog sklepa

Uvodna izjava 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | Redno pregledovanje razmer v zvezi z množičnim prihodom državljanov tretjih držav v države članice bi moralo biti naloga Evropske agencije za mejno in obalno stražo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3b)

Redno pregledovanje razmer v zvezi z množičnim prihodom državljanov tretjih držav v države članice bi moralo biti naloga Evropske agencije za mejno in obalno stražo.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Voditelji držav ali vlad EU so se 7. marca
  dogovorili
  , da si bodo na podlagi vrste načel prizadevali za sporazum s Turčijo, in sicer med drugim za preselitev enega Sirca iz Turčije v države članice EU za vsakega Sirca, ki ga Turčija ponovno sprejme z grških otokov, v okviru obstoječih obveznosti.
  Komisija je navedena načela še nadgradila v Sporočilu o naslednjih operativnih ukrepih v okviru sodelovanja med EU in Turčijo na področju migracij, v katerem je pozvala k sprejetju potrebnih ukrepov za prerazporeditev nekaterih obveznosti v okviru obstoječih sklepov o premestitvi, zlasti vseh 54 000 trenutno nedodeljenih mest ali del teh mest, v tako imenovani program 1:1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Voditelji držav ali vlad EU so se 7. marca
  dogovorili
  , da si bodo na podlagi vrste načel prizadevali za sporazum s Turčijo, in sicer med drugim za preselitev enega Sirca iz Turčije v države članice EU za vsakega Sirca, ki ga Turčija ponovno sprejme z grških otokov, v okviru obstoječih obveznosti.
  Komisija je navedena načela še nadgradila v Sporočilu o naslednjih operativnih ukrepih v okviru sodelovanja med EU in Turčijo na področju migracij, v katerem je pozvala k sprejetju potrebnih ukrepov za prerazporeditev nekaterih obveznosti v okviru obstoječih sklepov o premestitvi, zlasti vseh 54 000 trenutno nedodeljenih mest ali del teh mest, v tako imenovani program 1:1.

| (4) | Voditelji držav ali vlad EU so se
  z izjavo z dne
  7. marca
  strinjali
  , da si bodo na podlagi vrste načel prizadevali za sporazum s Turčijo, in sicer med drugim za preselitev enega Sirca iz Turčije v države članice EU za vsakega Sirca, ki ga Turčija ponovno sprejme z grških otokov, v okviru obstoječih obveznosti.
  Program 1:1 bi bilo treba izvajati za zaščito Sircev, ki bežijo pred vojno
  in
  preganjanjem
  ,
  ob polnem spoštovanju pravice do azila in načela nevračanja, zapisanima
  v 
  pravu Unije, Ženevski konvenciji z dne 28. julija 1951 in Protokolu z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev
  . |
| --- | --- |

(4)

Voditelji držav ali vlad EU so se
  z izjavo z dne
  7. marca
  strinjali
  , da si bodo na podlagi vrste načel prizadevali za sporazum s Turčijo, in sicer med drugim za preselitev enega Sirca iz Turčije v države članice EU za vsakega Sirca, ki ga Turčija ponovno sprejme z grških otokov, v okviru obstoječih obveznosti.
  Program 1:1 bi bilo treba izvajati za zaščito Sircev, ki bežijo pred vojno
  in
  preganjanjem
  ,
  ob polnem spoštovanju pravice do azila in načela nevračanja, zapisanima
  v 
  pravu Unije, Ženevski konvenciji z dne 28. julija 1951 in Protokolu z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev
  .

Sprememba 6

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Pričakovati je mogoče, da se bo s preselitvami
  ,
  humanitarnim sprejemom
  ali
  drugimi oblikami
  zakonitega sprejema iz Turčije po nacionalnih in večstranskih programih
  olajšal
  migracijski pritisk na države članice,
  ki so države upravičenke premestitev
  v 
  skladu s Sklepom (EU) 2015/1601
  ,
  saj bo to zagotovilo zakonito in varno pot za vstop
  v Unijo
  in osebe odvrnilo od nezakonitega vstopanja
  .
  Zato bi bilo solidarnostna prizadevanja držav članic, da na svoje ozemlje sprejmejo sirske državljane, ki so prisotni v Turčiji in ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, treba upoštevati pri dodelitvi zgoraj omenjenih 54 000 prosilcev
  za
  mednarodno zaščito. Število oseb
  ,
  ki jih bo dana država članica tako sprejela iz Turčije
  ,
  bi se moralo odšteti od števila oseb, ki se bodo v to državo članico premestile
  v skladu s 
  Sklepom
  (EU) 2015/
  1601 iz zgoraj navedene kvote 54 000 prosilcev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Pričakovati je mogoče, da se bo s preselitvami
  ,
  humanitarnim sprejemom
  ali
  drugimi oblikami
  zakonitega sprejema iz Turčije po nacionalnih in večstranskih programih
  olajšal
  migracijski pritisk na države članice,
  ki so države upravičenke premestitev
  v 
  skladu s Sklepom (EU) 2015/1601
  ,
  saj bo to zagotovilo zakonito in varno pot za vstop
  v Unijo
  in osebe odvrnilo od nezakonitega vstopanja
  .
  Zato bi bilo solidarnostna prizadevanja držav članic, da na svoje ozemlje sprejmejo sirske državljane, ki so prisotni v Turčiji in ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, treba upoštevati pri dodelitvi zgoraj omenjenih 54 000 prosilcev
  za
  mednarodno zaščito. Število oseb
  ,
  ki jih bo dana država članica tako sprejela iz Turčije
  ,
  bi se moralo odšteti od števila oseb, ki se bodo v to državo članico premestile
  v skladu s 
  Sklepom
  (EU) 2015/
  1601 iz zgoraj navedene kvote 54 000 prosilcev
  .

| (5) | Potrebne so obsežne preselitve
  ,
  humanitarni sprejemi
  ali
  druge oblike
  zakonitega sprejema iz Turčije po nacionalnih in večstranskih programih
  , da bi olajšali
  migracijski pritisk na države članice,
  z zagotavljanjem zakonite in varne poti za vstop
  v 
  Unijo in naredili nezakonito vstopanje nepotrebno
  .
  Zato bi jih bilo treba razširiti. Doslej je bilo v Unijo preseljeno zelo majhno število sirskih beguncev. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji pozval k oblikovanju številčnejših varnih in zakonitih poti v Unijo za prosilce za azil in begunce, skupaj z zavezujočim in obveznim zakonodajnim pristopom Unije k preselitvi, ustanovitvijo programov za humanitarni sprejem v vseh državah članicah in obsežnejšo uporabo humanitarnih vizumov. Ti ukrepi bi morali dopolnjevati programe za premestitev, sprejete v skladu s sklepoma (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601. |
| --- | --- |

(5)

Potrebne so obsežne preselitve
  ,
  humanitarni sprejemi
  ali
  druge oblike
  zakonitega sprejema iz Turčije po nacionalnih in večstranskih programih
  , da bi olajšali
  migracijski pritisk na države članice,
  z zagotavljanjem zakonite in varne poti za vstop
  v 
  Unijo in naredili nezakonito vstopanje nepotrebno
  .
  Zato bi jih bilo treba razširiti. Doslej je bilo v Unijo preseljeno zelo majhno število sirskih beguncev. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji pozval k oblikovanju številčnejših varnih in zakonitih poti v Unijo za prosilce za azil in begunce, skupaj z zavezujočim in obveznim zakonodajnim pristopom Unije k preselitvi, ustanovitvijo programov za humanitarni sprejem v vseh državah članicah in obsežnejšo uporabo humanitarnih vizumov. Ti ukrepi bi morali dopolnjevati programe za premestitev, sprejete v skladu s sklepoma (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601.

Sprememba 7

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Mehanizmi za sprejem lahko vključujejo preselitev, humanitarni sprejem ali druge zakonite poti za sprejem oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, kot so programi za humanitarni vizum, humanitarne premestitve, programi za združitev družin, projekti zasebnega sponzorstva, programi štipendiranja, programi mobilnosti delavcev in drugi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Mehanizmi za sprejem lahko vključujejo preselitev, humanitarni sprejem ali druge zakonite poti za sprejem oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, kot so programi za humanitarni vizum, humanitarne premestitve, programi za združitev družin, projekti zasebnega sponzorstva, programi štipendiranja, programi mobilnosti delavcev in drugi.

| (6) | Mehanizmi za sprejem lahko vključujejo preselitev, humanitarni sprejem ali druge zakonite poti za sprejem oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, kot so programi za humanitarni vizum, humanitarne premestitve, programi za združitev družin, projekti zasebnega sponzorstva, programi štipendiranja,
  dostop do izobraževanja,
  programi mobilnosti delavcev in drugi. |
| --- | --- |

(6)

Mehanizmi za sprejem lahko vključujejo preselitev, humanitarni sprejem ali druge zakonite poti za sprejem oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, kot so programi za humanitarni vizum, humanitarne premestitve, programi za združitev družin, projekti zasebnega sponzorstva, programi štipendiranja,
  dostop do izobraževanja,
  programi mobilnosti delavcev in drugi.

Sprememba 8

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Z Direktivo Sveta 2003/86/ES

   (1a)

  je določeno, da je treba ukrepe, ki se nanašajo na združitev družine, sprejeti v skladu z obvezo, da se družina varuje in družinsko življenje spoštuje, kar je poudarjeno v mnogih aktih mednarodnega prava. Združitev družine torej ni odvisna od drugih politik Unije ali solidarnostih ali nujnih ukrepov. Države članic bi jo morale spoštovati in spodbujati v vseh primerih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Z Direktivo Sveta 2003/86/ES

   (1a)

  je določeno, da je treba ukrepe, ki se nanašajo na združitev družine, sprejeti v skladu z obvezo, da se družina varuje in družinsko življenje spoštuje, kar je poudarjeno v mnogih aktih mednarodnega prava. Združitev družine torej ni odvisna od drugih politik Unije ali solidarnostih ali nujnih ukrepov. Države članic bi jo morale spoštovati in spodbujati v vseh primerih.

Sprememba 25

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | Številni prosilci, ki potrebujejo mednarodno zaščito in se trenutno nahajajo v Grčiji ali Italiji, ne morejo biti vključeni v program premestitve, saj zanje velja Uredba (EU) št. 604/2013. Države članice morajo pospešeno izvajati pravico do združitve družine v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 ter posebej ranljive primere reševati po hitrem postopku, da bi zadevnim posameznikom omogočili čimprejšnjo združitev z družinskimi člani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Številni prosilci, ki potrebujejo mednarodno zaščito in se trenutno nahajajo v Grčiji ali Italiji, ne morejo biti vključeni v program premestitve, saj zanje velja Uredba (EU) št. 604/2013. Države članice morajo pospešeno izvajati pravico do združitve družine v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 ter posebej ranljive primere reševati po hitrem postopku, da bi zadevnim posameznikom omogočili čimprejšnjo združitev z družinskimi člani.

Sprememba 9

Predlog sklepa

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Ta sklep ne bi smel vplivati na obveznosti držav članic v okviru programa za preselitev, dogovorjenega v Sklepih predstavnikov vlad držav članic, ki so se 20. julija 2015 sestali v okviru Sveta, in te obveznosti se ne bi smele upoštevati pri zavezah v okviru Sklepa (EU) 2015/1601.
  Zato država članica, ki se odloči, da bo izpolnila svoje obveznosti iz Sklepa (EU) 2015/1601, tako da prek preselitve sprejme Sirce, prisotne v Turčiji, tega ne more šteti kot del zaveze v okviru programa za preselitev z dne 20. julija 2015. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Ta sklep ne bi smel vplivati na obveznosti držav članic v okviru programa za preselitev, dogovorjenega v Sklepih predstavnikov vlad držav članic, ki so se 20. julija 2015 sestali v okviru Sveta, in te obveznosti se ne bi smele upoštevati pri zavezah v okviru Sklepa (EU) 2015/1601.
  Zato država članica, ki se odloči, da bo izpolnila svoje obveznosti iz Sklepa (EU) 2015/1601, tako da prek preselitve sprejme Sirce, prisotne v Turčiji, tega ne more šteti kot del zaveze v okviru programa za preselitev z dne 20. julija 2015.

| (7) | Ta sklep ne bi smel vplivati na obveznosti držav članic v okviru programa za preselitev, dogovorjenega v Sklepih predstavnikov vlad držav članic, ki so se 20. julija 2015 sestali v okviru Sveta, in te obveznosti se ne bi smele upoštevati pri zavezah v okviru Sklepa (EU) 2015/1601. |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep ne bi smel vplivati na obveznosti držav članic v okviru programa za preselitev, dogovorjenega v Sklepih predstavnikov vlad držav članic, ki so se 20. julija 2015 sestali v okviru Sveta, in te obveznosti se ne bi smele upoštevati pri zavezah v okviru Sklepa (EU) 2015/1601.

Sprememba 10

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Da bi se zagotovilo ustrezno spremljanje stanja, bi morale države članice mesečno poročati Komisiji o številu Sircev, prisotnih v Turčiji, ki so jih sprejele na svoje ozemlje
  v okviru možnosti iz te spremembe
  ,
  z navedbo programa – nacionalnega ali večstranskega –
  po katerem so
  bile osebe sprejete, in oblike zakonitega sprejema
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Da bi se zagotovilo ustrezno spremljanje stanja, bi morale države članice mesečno poročati Komisiji o številu Sircev, prisotnih v Turčiji, ki so jih sprejele na svoje ozemlje
  v okviru možnosti iz te spremembe
  ,
  z navedbo programa – nacionalnega ali večstranskega –
  po katerem so
  bile osebe sprejete, in oblike zakonitega sprejema
  .

| (8) | Da bi se zagotovilo ustrezno spremljanje stanja, bi morale države članice mesečno poročati Komisiji o številu Sircev, prisotnih v Turčiji, ki so jih sprejele na svoje ozemlje,
  obliki uporabljenega sprejema ter vrsti programa,
  po katerem so
  osebo sprejele
  . |
| --- | --- |

(8)

Da bi se zagotovilo ustrezno spremljanje stanja, bi morale države članice mesečno poročati Komisiji o številu Sircev, prisotnih v Turčiji, ki so jih sprejele na svoje ozemlje,
  obliki uporabljenega sprejema ter vrsti programa,
  po katerem so
  osebo sprejele
  .

Sprememba 11

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Preselitev ne bi smela potekati na račun premestitve, saj sta obe pomembna instrumenta solidarnosti. Premestitev je oblika notranje solidarnosti med državami članicami, preselitev in humanitarni sprejem ali druge vrste sprejema pa so oblike zunanje solidarnosti s tretjimi državami, ki gostijo večino beguncev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Preselitev ne bi smela potekati na račun premestitve, saj sta obe pomembna instrumenta solidarnosti. Premestitev je oblika notranje solidarnosti med državami članicami, preselitev in humanitarni sprejem ali druge vrste sprejema pa so oblike zunanje solidarnosti s tretjimi državami, ki gostijo večino beguncev.

Sprememba 12

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | Glede na sedanje število prosilcev za azil v Grčiji in naraščajoče število prosilcev za azil, ki prihajajo v Italijo, je pričakovati, da bo potreba po mestih za nujno premestitev ostala velika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

Glede na sedanje število prosilcev za azil v Grčiji in naraščajoče število prosilcev za azil, ki prihajajo v Italijo, je pričakovati, da bo potreba po mestih za nujno premestitev ostala velika.

Sprememba 13

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8c) | Po najnovejših podatkih UNHCR v Grčiji trenutno ostaja 53 859 oseb, ki išče mednarodno zaščito, velika večina med njimi so Sirci (45 %), Iračani (22 %) in Afganistanci (21 %). Kljub manjšemu številu prihodov in glede na politično naravo izjave voditeljev držav in vlad EU z dne 18. marca 2016 o sodelovanju s Turčijo je močno vprašljivo, ali se bo sedanje zmanjšanje pri prihodih prosilcev za azil v Grčijo ohranilo. Po drugi strani lahko begunci začnejo uporabljati nove poti, kot je osrednja sredozemska pot v Italijo, kjer se je po poročilih UNHCR število migrantov, ki pridejo prek Libije, v primerjavi z istim obdobjem leta 2015 povečalo za 42,5  %. Tako je mogoče pričakovati, da bodo potrebe po mestih za premestitev še naprej velike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8c)

Po najnovejših podatkih UNHCR v Grčiji trenutno ostaja 53 859 oseb, ki išče mednarodno zaščito, velika večina med njimi so Sirci (45 %), Iračani (22 %) in Afganistanci (21 %). Kljub manjšemu številu prihodov in glede na politično naravo izjave voditeljev držav in vlad EU z dne 18. marca 2016 o sodelovanju s Turčijo je močno vprašljivo, ali se bo sedanje zmanjšanje pri prihodih prosilcev za azil v Grčijo ohranilo. Po drugi strani lahko begunci začnejo uporabljati nove poti, kot je osrednja sredozemska pot v Italijo, kjer se je po poročilih UNHCR število migrantov, ki pridejo prek Libije, v primerjavi z istim obdobjem leta 2015 povečalo za 42,5  %. Tako je mogoče pričakovati, da bodo potrebe po mestih za premestitev še naprej velike.

Sprememba 14

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8d) | Komisija je v svojem sporočilu „Prvo poročilo o premestitvi in preselitvi“ z dne 16. marca 2016 opozorila, da ima izvajanje Sklepa (EU) 2015/1601 veliko pomanjkljivosti. Odgovor držav članic na splošni razpis EASO za 374 strokovnjakov je glede na krizne razmere, s katerimi se soočata Italija in Grčija, očitno nezadosten. Kljub naraščajočemu številu mladoletnikov brez spremstva med prosilci za azil in begunci, upravičenimi do premestitve, je število premeščenih zelo omejeno, čeprav je Svet v sklepih o premestitvi zahteval prednostno obravnavo ranljivih prosilcev. Nekatere države članice do sedaj še niso dale na razpolago mest za premestitev. Samo 18 držav članic se je zavezalo, da bodo premestile prosilce iz Grčije, 19 držav članic pa se je zavezalo, da bodo premestile prosilce iz Italije. Nekatere med temi državami članicami so glede na svoje skupno število premestitev sprejele zelo omejene zaveze. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8d)

Komisija je v svojem sporočilu „Prvo poročilo o premestitvi in preselitvi“ z dne 16. marca 2016 opozorila, da ima izvajanje Sklepa (EU) 2015/1601 veliko pomanjkljivosti. Odgovor držav članic na splošni razpis EASO za 374 strokovnjakov je glede na krizne razmere, s katerimi se soočata Italija in Grčija, očitno nezadosten. Kljub naraščajočemu številu mladoletnikov brez spremstva med prosilci za azil in begunci, upravičenimi do premestitve, je število premeščenih zelo omejeno, čeprav je Svet v sklepih o premestitvi zahteval prednostno obravnavo ranljivih prosilcev. Nekatere države članice do sedaj še niso dale na razpolago mest za premestitev. Samo 18 držav članic se je zavezalo, da bodo premestile prosilce iz Grčije, 19 držav članic pa se je zavezalo, da bodo premestile prosilce iz Italije. Nekatere med temi državami članicami so glede na svoje skupno število premestitev sprejele zelo omejene zaveze.

Sprememba 15

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8e) | Komisija je začela postopke za ugotavljanje kršitev proti Italiji in Grčiji v zvezi z izvajanjem Uredbe (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ter proti Grčiji v zvezi z Direktivo 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  . Ni pa bil uveden noben pravni postopek proti državam članicam, ki ne izpolnjujejo obveznosti iz Sklepa (EU) 2015/1601. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8e)

Komisija je začela postopke za ugotavljanje kršitev proti Italiji in Grčiji v zvezi z izvajanjem Uredbe (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ter proti Grčiji v zvezi z Direktivo 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  . Ni pa bil uveden noben pravni postopek proti državam članicam, ki ne izpolnjujejo obveznosti iz Sklepa (EU) 2015/1601.

Sprememba 16

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8f) | Države članice premestitve morajo v celoti izpolnjevati svoje obveznosti v skladu s sklepoma (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601, da bi zmanjšali pritisk na države članice v prvi črti. Države članice premestitve bi morale hitro znatno okrepiti svoja prizadevanja ter se odzvati na izredne humanitarne razmere v Grčiji in preprečiti poslabšanje razmer v Italiji. Do zdaj so države članice dale na voljo zgolj 7 % mest za premestitev. Do 5. junija 2016 je bilo uspešno premeščenih le 793 oseb iz Italije in 2 033 oseb iz Grčije. Komisija je v svojem prvem poročilu o premestitvi in preselitvi z dne 16. marca 2016 opozorila, da morajo države članice doseči mesečno stopnjo premestitve najmanj 5 680 oseb, da bi izpolnile svoje obveznosti premestitve v dveletnem roku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8f)

Države članice premestitve morajo v celoti izpolnjevati svoje obveznosti v skladu s sklepoma (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601, da bi zmanjšali pritisk na države članice v prvi črti. Države članice premestitve bi morale hitro znatno okrepiti svoja prizadevanja ter se odzvati na izredne humanitarne razmere v Grčiji in preprečiti poslabšanje razmer v Italiji. Do zdaj so države članice dale na voljo zgolj 7 % mest za premestitev. Do 5. junija 2016 je bilo uspešno premeščenih le 793 oseb iz Italije in 2 033 oseb iz Grčije. Komisija je v svojem prvem poročilu o premestitvi in preselitvi z dne 16. marca 2016 opozorila, da morajo države članice doseči mesečno stopnjo premestitve najmanj 5 680 oseb, da bi izpolnile svoje obveznosti premestitve v dveletnem roku.

Sprememba 17

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8 g) | Tudi Afganistanci bi morali biti upravičeni do premestitve na podlagi Sklepa (EU) 2015/1601. Leta 2015 je število prošenj za azil, ki so jih v Uniji vložili Afganistanci, prvič doseglo število približno 180 000 , s čimer so bili Afganistanci leta 2015 druga največja skupina prosilcev za azil v Uniji. Daleč največje število jih pride v Grčijo. Med njimi je veliko mladoletnikov brez spremstva. Ti potrebujejo posebno zaščito, ki pa je Grčija zaradi trenutnega velikega azilnega pritiska ne more zagotoviti. Zaradi vse slabših varnostnih razmer v Afganistanu in rekordnega števila terorističnih napadov in civilnih žrtev v letu 2015 se je v Uniji močno povečala stopnja priznanja azila pri afganistanskih prosilcih: po podatkih Eurostata s 43 % leta 2014 na 66 % v letu 2015. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8 g)

Tudi Afganistanci bi morali biti upravičeni do premestitve na podlagi Sklepa (EU) 2015/1601. Leta 2015 je število prošenj za azil, ki so jih v Uniji vložili Afganistanci, prvič doseglo število približno 180 000 , s čimer so bili Afganistanci leta 2015 druga največja skupina prosilcev za azil v Uniji. Daleč največje število jih pride v Grčijo. Med njimi je veliko mladoletnikov brez spremstva. Ti potrebujejo posebno zaščito, ki pa je Grčija zaradi trenutnega velikega azilnega pritiska ne more zagotoviti. Zaradi vse slabših varnostnih razmer v Afganistanu in rekordnega števila terorističnih napadov in civilnih žrtev v letu 2015 se je v Uniji močno povečala stopnja priznanja azila pri afganistanskih prosilcih: po podatkih Eurostata s 43 % leta 2014 na 66 % v letu 2015.

Sprememba 18

Predlog sklepa

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Glede na nujnost razmer
  bi moral
  ta sklep
  začeti veljati
  dan po objavi
  v Uradnem listu Evropske unije – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Glede na nujnost razmer
  bi moral
  ta sklep
  začeti veljati
  dan po objavi
  v Uradnem listu Evropske unije –

| (14) | Ta sklep
  bi moral začeti veljati
  takoj na dan objave
  v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(14)

Ta sklep
  bi moral začeti veljati
  takoj na dan objave
  v Uradnem listu Evropske unije –

Sprememba 19

Predlog sklepa

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Sklep (EU) 2015/1601

Člen 3 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  V členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |
| 2.   V skladu s tem sklepom se premestijo samo prosilci, ki imajo državljanstvo države, za katere delež ugodno rešenih prošenj za mednarodno zaščito med odločitvami, sprejetimi v postopkih na prvi stopnji v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito v smislu poglavja III Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1), po najnovejših razpoložljivih posodobljenih četrtletnih podatkih Eurostata za povprečje na ravni Unije znaša najmanj 75 %. Pri osebah brez državljanstva se upošteva država prejšnjega običajnega prebivališča. Četrtletni posodobljeni podatki se upoštevajo le pri prosilcih, ki še niso bili opredeljeni kot prosilci, ki bi bili lahko premeščeni v skladu s členom 5(3) tega sklepa.“ | „2.
     V skladu s tem sklepom se premestijo samo prosilci, ki imajo
  sirsko, iraško, eritrejsko ali afganistansko državljanstvo ali tisti, ki imajo
  državljanstvo države, za katere delež ugodno rešenih prošenj za mednarodno zaščito med odločitvami, sprejetimi v postopkih na prvi stopnji v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito v smislu poglavja III Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1), po najnovejših razpoložljivih posodobljenih četrtletnih podatkih Eurostata za povprečje na ravni Unije znaša najmanj 75 %. Pri osebah brez državljanstva se upošteva država prejšnjega običajnega prebivališča. Četrtletni posodobljeni podatki se upoštevajo le pri prosilcih, ki še niso bili opredeljeni kot prosilci, ki bi bili lahko premeščeni v skladu s členom 5(3) tega sklepa.“. |

Veljavno besedilo

Sprememba

-1.
     
  V členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   V skladu s tem sklepom se premestijo samo prosilci, ki imajo državljanstvo države, za katere delež ugodno rešenih prošenj za mednarodno zaščito med odločitvami, sprejetimi v postopkih na prvi stopnji v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito v smislu poglavja III Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1), po najnovejših razpoložljivih posodobljenih četrtletnih podatkih Eurostata za povprečje na ravni Unije znaša najmanj 75 %. Pri osebah brez državljanstva se upošteva država prejšnjega običajnega prebivališča. Četrtletni posodobljeni podatki se upoštevajo le pri prosilcih, ki še niso bili opredeljeni kot prosilci, ki bi bili lahko premeščeni v skladu s členom 5(3) tega sklepa.“

„2.
     V skladu s tem sklepom se premestijo samo prosilci, ki imajo
  sirsko, iraško, eritrejsko ali afganistansko državljanstvo ali tisti, ki imajo
  državljanstvo države, za katere delež ugodno rešenih prošenj za mednarodno zaščito med odločitvami, sprejetimi v postopkih na prvi stopnji v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito v smislu poglavja III Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1), po najnovejših razpoložljivih posodobljenih četrtletnih podatkih Eurostata za povprečje na ravni Unije znaša najmanj 75 %. Pri osebah brez državljanstva se upošteva država prejšnjega običajnega prebivališča. Četrtletni posodobljeni podatki se upoštevajo le pri prosilcih, ki še niso bili opredeljeni kot prosilci, ki bi bili lahko premeščeni v skladu s členom 5(3) tega sklepa.“.

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – odstavek 1

Člen 1 – odstavek 1

Sklep (EU) 2015/1601

Člen 4 – odstavek 3a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V člen 4 Sklepa (EU) 2015/1601 se vstavi naslednji odstavek 3a: | črtano |
| „3a.
     
  Kar zadeva premestitev prosilcev iz točke (c) odstavka 1, se za vsak sprejem sirskega državljana, prisotnega v Turčiji, na ozemlje posamezne države članice po nacionalnem ali večstranskem programu sprejema za osebe, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, razen po programu za preselitev, dogovorjenem v Sklepih predstavnikov vlad držav članic, ki so se 20 julija 2015 sestali v okviru Sveta, obveznost posamezne države članice ustrezno zmanjša. | |
| Za vsak takšen zakonit sprejem, ki povzroči zmanjšanje obveznosti premestitve, se smiselno uporabi člen 10. | |
| Za namene tega odstavka države članice vsak mesec poročajo Komisiji o številu oseb, ki so jih zakonito sprejele, pri čemer navedejo vrsto programa, po katerem so osebo sprejele, in obliko uporabljenega zakonitega sprejema.“ | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V člen 4 Sklepa (EU) 2015/1601 se vstavi naslednji odstavek 3a:

V člen 4 Sklepa (EU) 2015/1601 se vstavi naslednji odstavek 3a:

črtano

črtano

„3a.
     
  Kar zadeva premestitev prosilcev iz točke (c) odstavka 1, se za vsak sprejem sirskega državljana, prisotnega v Turčiji, na ozemlje posamezne države članice po nacionalnem ali večstranskem programu sprejema za osebe, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, razen po programu za preselitev, dogovorjenem v Sklepih predstavnikov vlad držav članic, ki so se 20 julija 2015 sestali v okviru Sveta, obveznost posamezne države članice ustrezno zmanjša.

„3a.

Kar zadeva premestitev prosilcev iz točke (c) odstavka 1, se za vsak sprejem sirskega državljana, prisotnega v Turčiji, na ozemlje posamezne države članice po nacionalnem ali večstranskem programu sprejema za osebe, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, razen po programu za preselitev, dogovorjenem v Sklepih predstavnikov vlad držav članic, ki so se 20 julija 2015 sestali v okviru Sveta, obveznost posamezne države članice ustrezno zmanjša.

Za vsak takšen zakonit sprejem, ki povzroči zmanjšanje obveznosti premestitve, se smiselno uporabi člen 10.

Za vsak takšen zakonit sprejem, ki povzroči zmanjšanje obveznosti premestitve, se smiselno uporabi člen 10.

Za namene tega odstavka države članice vsak mesec poročajo Komisiji o številu oseb, ki so jih zakonito sprejele, pri čemer navedejo vrsto programa, po katerem so osebo sprejele, in obliko uporabljenega zakonitega sprejema.“

Za namene tega odstavka države članice vsak mesec poročajo Komisiji o številu oseb, ki so jih zakonito sprejele, pri čemer navedejo vrsto programa, po katerem so osebo sprejele, in obliko uporabljenega zakonitega sprejema.“

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Sklep (EU) 2015/1601

Člen 5 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a. | V členu 5 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1a.

1a.

V členu 5 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   Države članice v rednih časovnih presledkih in vsaj vsake tri mesece sporočijo število prosilcev, ki jih je mogoče hitro premestiti na njihovo ozemlje, in druge pomembne informacije.

| | „2.   Države članice v rednih časovnih presledkih in vsaj vsake tri mesece sporočijo število prosilcev, ki jih je mogoče hitro premestiti na njihovo ozemlje, in druge pomembne informacije.
  Države članice do 31. decembra 2016 dajo na voljo najmanj eno tretjino svojih mest za premestitev.“. |
| --- | --- |

„2.   Države članice v rednih časovnih presledkih in vsaj vsake tri mesece sporočijo število prosilcev, ki jih je mogoče hitro premestiti na njihovo ozemlje, in druge pomembne informacije.
  Države članice do 31. decembra 2016 dajo na voljo najmanj eno tretjino svojih mest za premestitev.“.

Države članice do 31. decembra 2016 dajo na voljo najmanj eno tretjino svojih mest za premestitev.“.

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

Sklep (EU) 2015/1601

Člen 5 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b. | V členu 5 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1b.

1b.

V členu 5 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

4.   Po tem, ko država članica premestitve to odobri, Italija in Grčija za vsakega prosilca, ki je bil določen za premestitev, čim prej in ob posvetovanju z EASO sprejmeta odločitev o premestitvi v posamezno državo članico premestitve in ga s to odločitvijo seznanita v skladu s členom 6(4). Država članica premestitve lahko odloči, da se premestitev prosilca ne odobri, le, če za to obstajajo utemeljeni razlogi iz odstavka 7 tega člena.

| | „4.   Po tem, ko država članica premestitve to odobri, Italija in Grčija za vsakega prosilca, ki je bil določen za premestitev, čim prej in ob posvetovanju z EASO sprejmeta odločitev o premestitvi v posamezno državo članico premestitve in ga s to odločitvijo seznanita v skladu s členom 6(4). Država članica premestitve lahko odloči, da se premestitev prosilca ne odobri, le, če za to obstajajo utemeljeni razlogi iz odstavka 7 tega člena.
  Če država članica premestitve v dveh tednih ne odobri premestitve, velja, da je ta država članica dala svojo odobritev.“. |
| --- | --- |

„4.   Po tem, ko država članica premestitve to odobri, Italija in Grčija za vsakega prosilca, ki je bil določen za premestitev, čim prej in ob posvetovanju z EASO sprejmeta odločitev o premestitvi v posamezno državo članico premestitve in ga s to odločitvijo seznanita v skladu s členom 6(4). Država članica premestitve lahko odloči, da se premestitev prosilca ne odobri, le, če za to obstajajo utemeljeni razlogi iz odstavka 7 tega člena.
  Če država članica premestitve v dveh tednih ne odobri premestitve, velja, da je ta država članica dala svojo odobritev.“.

Če država članica premestitve v dveh tednih ne odobri premestitve, velja, da je ta država članica dala svojo odobritev.“.

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 c (novo)

Sklep (EU) 2015/1601

Člen 5 – odstavek 10

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c. | V členu 5 se odstavek 10 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1c.

1c.

V členu 5 se odstavek 10 nadomesti z naslednjim:

10.   Postopek premestitve iz tega člena se zaključi čim hitreje in najpozneje v dveh mesecih od datuma, ko država članica premestitve pošlje sporočilo v skladu z odstavkom 2
  , razen če država članica premestitve odobritev iz odstavka 4 izda manj kot dva tedna pred iztekom tega dvomesečnega roka
  .
  V tem primeru se lahko
  rok
  za zaključek postopka premestitve podaljša za obdobje, ki ne presega dodatnih dveh tednov. Poleg tega
  se lahko
  rok
  podaljša
  tudi
  za
  nadaljnje
  obdobje štirih tednov, če je to ustrezno, kadar Italija ali Grčija dokažeta objektivne praktične ovire, ki preprečujejo izvedbo predaje.

, razen če država članica premestitve odobritev iz odstavka 4 izda manj kot dva tedna pred iztekom tega dvomesečnega roka

V tem primeru se lahko

za zaključek postopka premestitve podaljša za obdobje, ki ne presega dodatnih dveh tednov. Poleg tega

rok

tudi

nadaljnje

| | „10.   Postopek premestitve iz tega člena se zaključi čim hitreje in najpozneje v dveh mesecih od datuma, ko država članica premestitve pošlje sporočilo v skladu z odstavkom 2. Rok se lahko podaljša za obdobje štirih tednov, če je to ustrezno, kadar Italija ali Grčija dokažeta objektivne praktične ovire, ki preprečujejo izvedbo predaje.“. |
| --- | --- |

„10.   Postopek premestitve iz tega člena se zaključi čim hitreje in najpozneje v dveh mesecih od datuma, ko država članica premestitve pošlje sporočilo v skladu z odstavkom 2. Rok se lahko podaljša za obdobje štirih tednov, če je to ustrezno, kadar Italija ali Grčija dokažeta objektivne praktične ovire, ki preprečujejo izvedbo predaje.“.

---

(1a)  
  Direktiva Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (UL L 251, 3.10.2003, str. 12).

1a

Direktiva Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (UL L 251, 3.10.2003, str. 12).

(1a)  
  Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (prenovitev) (UL L 180, 29.6.2013, str. 1).

1a

Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (prenovitev) (UL L 180, 29.6.2013, str. 1).

(1b)  
  Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

1b

Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

---

| 13.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/308 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/308

---

P8_TA(2016)0355

Smernice za politike zaposlovanja držav članic *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2016)0071 – C8-0098/2016 – 2016/0043(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 204/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0071), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0071),

| — | ob upoštevanju člena 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0098/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0098/2016),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2015 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2015 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (1),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0247/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0247/2016),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | Svet se je s sprejetjem Sklepa (EU) št. 2015/1848

   (1a)

  znova odločil, da ne bo upošteval zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2015. Pristop Sveta je v nasprotju z duhom Pogodb, slabi sodelovanje med institucijami Unije in povečuje demokratični primanjkljaj za državljane Unije. Evropski parlament močno obžaluje pristop Sveta in poudarja, da bi bilo treba upoštevati njegovo zakonodajno resolucijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

Svet se je s sprejetjem Sklepa (EU) št. 2015/1848

   (1a)

  znova odločil, da ne bo upošteval zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2015. Pristop Sveta je v nasprotju z duhom Pogodb, slabi sodelovanje med institucijami Unije in povečuje demokratični primanjkljaj za državljane Unije. Evropski parlament močno obžaluje pristop Sveta in poudarja, da bi bilo treba upoštevati njegovo zakonodajno resolucijo.

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | V členu 145 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je določeno, da si države članice in Unija prizadevajo za razvoj usklajene strategije zaposlovanja in zlasti za spodbujanje kvalificirane, usposobljene in prilagodljive delovne sile ter trgov dela, ki se odzivajo na gospodarske spremembe, z namenom, da bi dosegle cilje iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

V členu 145 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je določeno, da si države članice in Unija prizadevajo za razvoj usklajene strategije zaposlovanja in zlasti za spodbujanje kvalificirane, usposobljene in prilagodljive delovne sile ter trgov dela, ki se odzivajo na gospodarske spremembe, z namenom, da bi dosegle cilje iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU).

| (1) | V členu 145 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je določeno, da si države članice in Unija prizadevajo za razvoj usklajene strategije zaposlovanja in zlasti za spodbujanje kvalificirane, usposobljene in prilagodljive delovne sile ter trgov dela, ki se odzivajo na gospodarske spremembe, z namenom, da bi dosegle cilje iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU).
  V skladu s členoma 9 in 10 PDEU mora Unija pri opredelitvi in izvajanju svojih politik in dejavnosti zagotoviti povezan in vključujoč trg dela, ki lahko odpravi resne učinke brezposelnosti in zagotavlja dostojne pogoje dela v vsej Uniji, vključno z ustreznimi plačami, zagotavlja ustrezno socialno varstvo v skladu s predpisi na področju dela, kolektivnimi pogajanji in v skladu z načelom subsidiarnosti, pa tudi izobraževanje in usposabljanje na visoki ravni, ter preprečuje diskriminacijo na podlagi spola, rase ali nacionalnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. |
| --- | --- |

(1)

V členu 145 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je določeno, da si države članice in Unija prizadevajo za razvoj usklajene strategije zaposlovanja in zlasti za spodbujanje kvalificirane, usposobljene in prilagodljive delovne sile ter trgov dela, ki se odzivajo na gospodarske spremembe, z namenom, da bi dosegle cilje iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU).
  V skladu s členoma 9 in 10 PDEU mora Unija pri opredelitvi in izvajanju svojih politik in dejavnosti zagotoviti povezan in vključujoč trg dela, ki lahko odpravi resne učinke brezposelnosti in zagotavlja dostojne pogoje dela v vsej Uniji, vključno z ustreznimi plačami, zagotavlja ustrezno socialno varstvo v skladu s predpisi na področju dela, kolektivnimi pogajanji in v skladu z načelom subsidiarnosti, pa tudi izobraževanje in usposabljanje na visoki ravni, ter preprečuje diskriminacijo na podlagi spola, rase ali nacionalnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Strategija Evropa 2020, ki jo je predlagala Komisija,
  omogoča
  Uniji, da svoje gospodarstvo usmerja k pametni, trajnostni in vključujoči rasti, ki jo bo spremljala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije.
  Pet krovnih ciljev, navedenih v okviru ustreznih smernic, predstavlja skupne cilje, ki vodijo ukrepanje držav članic ob upoštevanju njihovih izhodiščnih položajev in nacionalnih okoliščin ter stališč in okoliščin Unije.
  Evropska strategija zaposlovanja ima vodilno vlogo pri uveljavitvi ciljev zaposlovanja in trgov dela iz nove strategije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Strategija Evropa 2020, ki jo je predlagala Komisija,
  omogoča
  Uniji, da svoje gospodarstvo usmerja k pametni, trajnostni in vključujoči rasti, ki jo bo spremljala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije.
  Pet krovnih ciljev, navedenih v okviru ustreznih smernic, predstavlja skupne cilje, ki vodijo ukrepanje držav članic ob upoštevanju njihovih izhodiščnih položajev in nacionalnih okoliščin ter stališč in okoliščin Unije.
  Evropska strategija zaposlovanja ima vodilno vlogo pri uveljavitvi ciljev zaposlovanja in trgov dela iz nove strategije.

| (2) | Strategija Evropa 2020, ki jo je predlagala Komisija (Evropa 2020),
  bi morala
  Uniji
  omogočati
  , da svoje gospodarstvo usmerja k pametni, trajnostni in vključujoči rasti, ki jo bo spremljala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije.
  Unija potrebuje celovite politike in javne naložbe za boj proti brezposelnosti in revščini. V zvezi s tem je dosedanji razvoj zaposlitvenih in socialnih kazalnikov Evrope 2020 skrb zbujajoč, saj se število ljudi, ki jim grozita revščina in izključenost, ni zmanjšalo, temveč se je povečalo za pet milijonov, stopnja zaposlenosti v nekaterih državah se še ni vrnila na raven pred krizo, v nekaterih državah članicah pa delež mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), presega 20 %, stopnja zgodnje opustitve šolanja pa je dosegla 23 %.
  Evropska strategija zaposlovanja ima vodilno vlogo pri uveljavitvi ciljev zaposlovanja
  , socialnega vključevanja
  in trga dela iz nove strategije.
  Vendar ti cilji niso bili doseženi, države članice pa si morajo bolj prizadevati za doseganje pričakovanih rezultatov. Uresničevanje Evrope 2020 na področju zaposlovanja in socialnih zadev mora ostati osrednji cilj politike zaposlovanja držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Strategija Evropa 2020, ki jo je predlagala Komisija (Evropa 2020),
  bi morala
  Uniji
  omogočati
  , da svoje gospodarstvo usmerja k pametni, trajnostni in vključujoči rasti, ki jo bo spremljala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije.
  Unija potrebuje celovite politike in javne naložbe za boj proti brezposelnosti in revščini. V zvezi s tem je dosedanji razvoj zaposlitvenih in socialnih kazalnikov Evrope 2020 skrb zbujajoč, saj se število ljudi, ki jim grozita revščina in izključenost, ni zmanjšalo, temveč se je povečalo za pet milijonov, stopnja zaposlenosti v nekaterih državah se še ni vrnila na raven pred krizo, v nekaterih državah članicah pa delež mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), presega 20 %, stopnja zgodnje opustitve šolanja pa je dosegla 23 %.
  Evropska strategija zaposlovanja ima vodilno vlogo pri uveljavitvi ciljev zaposlovanja
  , socialnega vključevanja
  in trga dela iz nove strategije.
  Vendar ti cilji niso bili doseženi, države članice pa si morajo bolj prizadevati za doseganje pričakovanih rezultatov. Uresničevanje Evrope 2020 na področju zaposlovanja in socialnih zadev mora ostati osrednji cilj politike zaposlovanja držav članic.

Sprememba 4

Predlog sklepa

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Te
  integrirane smernice
  so
  usklajene s sklepi Evropskega sveta. Smernice dajejo natančna navodila državam članicam za oblikovanje nacionalnih programov reform in izvajanje reform, pri čemer upoštevajo njihovo medsebojno povezanost ter skladnost s Paktom za stabilnost in rast. Smernice za zaposlovanje bi
  morale biti podlaga za vsa priporočila, pripravljena
  za posamezne države, ki jih lahko Svet naslovi na države članice v skladu s členom 148(4) PDEU,
  skupaj
  s priporočili
  , pripravljenimi
  za posamezne države, ki so naslovljena na države članice v skladu s členom 121(2)
  Pogodbe
  . Smernice
  za zaposlovanje
  bi morale biti tudi podlaga za pripravo skupnega poročila o zaposlovanju, ki ga Svet in Evropska komisija vsako leto pošljeta Evropskemu svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Te
  integrirane smernice
  so
  usklajene s sklepi Evropskega sveta. Smernice dajejo natančna navodila državam članicam za oblikovanje nacionalnih programov reform in izvajanje reform, pri čemer upoštevajo njihovo medsebojno povezanost ter skladnost s Paktom za stabilnost in rast. Smernice za zaposlovanje bi
  morale biti podlaga za vsa priporočila, pripravljena
  za posamezne države, ki jih lahko Svet naslovi na države članice v skladu s členom 148(4) PDEU,
  skupaj
  s priporočili
  , pripravljenimi
  za posamezne države, ki so naslovljena na države članice v skladu s členom 121(2)
  Pogodbe
  . Smernice
  za zaposlovanje
  bi morale biti tudi podlaga za pripravo skupnega poročila o zaposlovanju, ki ga Svet in Evropska komisija vsako leto pošljeta Evropskemu svetu.

| (3) | Te
  integrirane smernice
  bi morale biti
  usklajene s sklepi Evropskega sveta. Smernice dajejo natančna navodila državam članicam za oblikovanje nacionalnih programov reform in izvajanje reform, pri čemer upoštevajo njihovo medsebojno povezanost ter skladnost s Paktom za stabilnost in rast. Smernice za zaposlovanje bi
  bilo treba upoštevati pri vseh priporočilih
  za posamezne države, ki jih lahko Svet naslovi na države članice v skladu s členom 148(4) PDEU,
  in sicer uravnoteženo
  s priporočili za posamezne države, ki so naslovljena na države članice v skladu s členom 121(2)
  PDEU. V priporočilih za posamezne države bi bilo treba poleg ekonomskih kazalnikov po potrebi upoštevati tudi zaposlitvene in socialne kazalnike in predhodno oceniti reforme, ki jih je treba izvesti, in njihov učinek na državljane.
  Smernice
  bi bilo treba oblikovati v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom in
  bi morale biti tudi podlaga za pripravo skupnega poročila o zaposlovanju, ki ga Svet in Evropska komisija vsako leto pošljeta Evropskemu svetu.
  Nedavno so bili v postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji vključeni trije zaposlitveni kazalniki, in sicer stopnja aktivnosti, brezposelnost mladih in dolgoročna brezposelnost, Evropski parlament pa je v resoluciji z dne 25. februarja 2016

   (1a)

  pozval, da naj se na podlagi teh kazalnikov sprožijo temeljiti pregledi v posameznih državah članicah, ki bi lahko privedli do predlogov gospodarskih, delovnih in socialnih reform in njihovega izvajanja. |
| --- | --- |

(3)

Te
  integrirane smernice
  bi morale biti
  usklajene s sklepi Evropskega sveta. Smernice dajejo natančna navodila državam članicam za oblikovanje nacionalnih programov reform in izvajanje reform, pri čemer upoštevajo njihovo medsebojno povezanost ter skladnost s Paktom za stabilnost in rast. Smernice za zaposlovanje bi
  bilo treba upoštevati pri vseh priporočilih
  za posamezne države, ki jih lahko Svet naslovi na države članice v skladu s členom 148(4) PDEU,
  in sicer uravnoteženo
  s priporočili za posamezne države, ki so naslovljena na države članice v skladu s členom 121(2)
  PDEU. V priporočilih za posamezne države bi bilo treba poleg ekonomskih kazalnikov po potrebi upoštevati tudi zaposlitvene in socialne kazalnike in predhodno oceniti reforme, ki jih je treba izvesti, in njihov učinek na državljane.
  Smernice
  bi bilo treba oblikovati v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom in
  bi morale biti tudi podlaga za pripravo skupnega poročila o zaposlovanju, ki ga Svet in Evropska komisija vsako leto pošljeta Evropskemu svetu.
  Nedavno so bili v postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji vključeni trije zaposlitveni kazalniki, in sicer stopnja aktivnosti, brezposelnost mladih in dolgoročna brezposelnost, Evropski parlament pa je v resoluciji z dne 25. februarja 2016

   (1a)

  pozval, da naj se na podlagi teh kazalnikov sprožijo temeljiti pregledi v posameznih državah članicah, ki bi lahko privedli do predlogov gospodarskih, delovnih in socialnih reform in njihovega izvajanja.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Pregled nacionalnih programov reform držav članic iz skupnega poročila o zaposlovanju kaže, da
  si morajo
  države članice
  po svojih najboljših močeh še naprej
  prizadevati za
  obravnavo
  prednostnih področij, ki so povečanje udeležbe na trgu dela in zmanjšanje strukturne brezposelnosti, razvoj kvalificirane delovne sile, ki
  ustreza potrebam
  trga dela, ter spodbujanje oblikovanja
  kakovostnih
  delovnih mest in vseživljenjskega učenja, izboljšanje uspešnosti izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja na vseh ravneh,
  spodbujanje
  vključevanja v terciarno izobraževanje
  in
  socialnega vključevanja
  ter
  boj proti revščini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Pregled nacionalnih programov reform držav članic iz skupnega poročila o zaposlovanju kaže, da
  si morajo
  države članice
  po svojih najboljših močeh še naprej
  prizadevati za
  obravnavo
  prednostnih področij, ki so povečanje udeležbe na trgu dela in zmanjšanje strukturne brezposelnosti, razvoj kvalificirane delovne sile, ki
  ustreza potrebam
  trga dela, ter spodbujanje oblikovanja
  kakovostnih
  delovnih mest in vseživljenjskega učenja, izboljšanje uspešnosti izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja na vseh ravneh,
  spodbujanje
  vključevanja v terciarno izobraževanje
  in
  socialnega vključevanja
  ter
  boj proti revščini.

| (4) | Pregled nacionalnih programov reform držav članic iz skupnega poročila o zaposlovanju kaže, da
  bi morale
  države članice
  upoštevati priporočila Evropskega parlamenta o letnem pregledu rasti, priporočila za posamezne države in smernice za zaposlovanje ter si po najboljših močeh
  prizadevati za
  reševanje
  prednostnih področij, ki so povečanje udeležbe na trgu dela in zmanjšanje strukturne brezposelnosti
  z ustvarjanjem delovnih mest, podpiranje dobro delujočega dinamičnega in vključujočega trga dela
  , razvoj kvalificirane delovne sile, ki
  se je zmožna odzivati na potrebe
  trga dela, ter spodbujanje oblikovanja
  dostojnih
  delovnih mest in vseživljenjskega učenja, izboljšanje uspešnosti izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja na vseh ravneh,
  povečanje
  vključevanja v terciarno izobraževanje
  , spodbujanje
  socialnega vključevanja
  in usklajevanja potreb družinskega in poklicnega življenja,
  boj proti
  vsem oblikam diskriminacije in proti
  revščini
  , zlasti pri otrocih, ter izboljšanje zmogljivosti starajočega se prebivalstva
  . |
| --- | --- |

(4)

Pregled nacionalnih programov reform držav članic iz skupnega poročila o zaposlovanju kaže, da
  bi morale
  države članice
  upoštevati priporočila Evropskega parlamenta o letnem pregledu rasti, priporočila za posamezne države in smernice za zaposlovanje ter si po najboljših močeh
  prizadevati za
  reševanje
  prednostnih področij, ki so povečanje udeležbe na trgu dela in zmanjšanje strukturne brezposelnosti
  z ustvarjanjem delovnih mest, podpiranje dobro delujočega dinamičnega in vključujočega trga dela
  , razvoj kvalificirane delovne sile, ki
  se je zmožna odzivati na potrebe
  trga dela, ter spodbujanje oblikovanja
  dostojnih
  delovnih mest in vseživljenjskega učenja, izboljšanje uspešnosti izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja na vseh ravneh,
  povečanje
  vključevanja v terciarno izobraževanje
  , spodbujanje
  socialnega vključevanja
  in usklajevanja potreb družinskega in poklicnega življenja,
  boj proti
  vsem oblikam diskriminacije in proti
  revščini
  , zlasti pri otrocih, ter izboljšanje zmogljivosti starajočega se prebivalstva
  .

Sprememba 6

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | 120 milijonov državljanov Unije, kar je približno 25 %, tvega revščino in socialno izključenost. Zaradi teh izrednih razmer, za katere je značilno tudi trajno visoko število brezposelnih državljanov Unije, mora Komisija sprejeti ukrepe za spodbujanje držav članic k razvoju nacionalnih ureditev minimalnega prihodka, da bi omenjenim državljanom lahko zagotovili dostojne življenjske pogoje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

120 milijonov državljanov Unije, kar je približno 25 %, tvega revščino in socialno izključenost. Zaradi teh izrednih razmer, za katere je značilno tudi trajno visoko število brezposelnih državljanov Unije, mora Komisija sprejeti ukrepe za spodbujanje držav članic k razvoju nacionalnih ureditev minimalnega prihodka, da bi omenjenim državljanom lahko zagotovili dostojne življenjske pogoje.

Sprememba 7

Predlog sklepa

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Smernice za politike zaposlovanja držav članic, kot so določene v Prilogi
  k Sklepu Sveta z dne 5. oktobra 2015 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic

   (4)

  , ostajajo
  v 
  letu 2016 nespremenjene
  in
  jih države članice upoštevajo
  v 
  svojih politikah zaposlovanja
  . | Sprejmejo se
  smernice za politike zaposlovanja držav članic, kot so določene v Prilogi.
  Države članice te smernice
  upoštevajo v svojih politikah zaposlovanja in
  programih reform, o katerih poročajo
  v 
  skladu s členom 148(3) PDEU
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Smernice za politike zaposlovanja držav članic, kot so določene v Prilogi
  k Sklepu Sveta z dne 5. oktobra 2015 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic

   (4)

  , ostajajo
  v 
  letu 2016 nespremenjene
  in
  jih države članice upoštevajo
  v 
  svojih politikah zaposlovanja
  .

Sprejmejo se
  smernice za politike zaposlovanja držav članic, kot so določene v Prilogi.
  Države članice te smernice
  upoštevajo v svojih politikah zaposlovanja in
  programih reform, o katerih poročajo
  v 
  skladu s členom 148(3) PDEU
  .

Sprememba 8

Predlog sklepa

Priloga (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Smernica 5: Spodbujanje povpraševanja po delovni sili |
| | Države članice bi morale v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi učinkovito in hitro reševati resno vprašanje brezposelnosti ter spodbujati ustvarjanje trajnostnih in kakovostnih delovnih mest in vanje vlagati, reševati vprašanje dostopnosti za ogrožene skupine ter zmanjševati ovire za podjetja pri zaposlovanju za vse ravni spretnosti in vse sektorje trga dela, vključno z zmanjšanjem birokracije, obenem pa upoštevati standarde dela in socialne standarde, spodbujati podjetništvo mladih in zlasti podpirati ustanavljanje in rast mikro-, malih in srednjih podjetij, da se poveča stopnja zaposlenosti žensk in moških. Države članice bi morale med drugim dejavno spodbujati delovna mesta v zelenem, belem in modrem sektorju ter socialnem gospodarstvu in spodbujati socialne inovacije. |
| | Davčno obremenitev bi bilo treba preusmeriti z dela na druge vire obdavčenja, ki manj škodijo zaposlovanju in rasti, pri čemer je treba zavarovati prihodke za ustrezno socialno zaščito in odhodke za javne naložbe, inovacije in ustvarjanje delovnih mest. Zmanjšanje obdavčitve dela bi bilo treba usmeriti v ustrezne sestavne dele davčne obremenitve, boj proti diskriminaciji ter odpravo ovir in odvračilne dejavnike za udeležbo na trgu dela, zlasti za invalide in osebe, ki so najbolj oddaljene od trga dela, obenem pa spoštovati obstoječe delovne standarde. |
| | Politike, ki zagotavljajo, da plače omogočajo dostojno življenje, so še vedno pomembne za izboljšanje kakovosti zaposlitev in za zmanjšanje revščine v Uniji. Zato bi morale države članice skupaj s socialnimi partnerji spoštovati in spodbujati mehanizme določanja plač, na podlagi katerih se realne plače prilagajajo spremembam produktivnosti in ki prispevajo k odpravi preteklih razlik, ne da bi povečali deflacijske pritiske. Ti mehanizmi bi morali zagotoviti dovolj sredstev, da bi zadostili osnovnim potrebam, obenem pa upoštevati specifične kazalnike revščine za posamezne države članice. Pri tem je treba ustrezno oceniti razlike v spretnostih in pogojih na posameznih trgih dela, da bi v vsej Uniji zagotovili plačo, ki zagotavlja dostojno življenje. Države članice in socialni partnerji bi morali pri določanju minimalnih plač v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso zagotoviti ustreznost teh plač in upoštevati njihov vpliv na revščino zaposlenih, dohodke gospodinjstev, skupno povpraševanje, ustvarjanje delovnih mest in konkurenčnost. |
| | Države članice bi morale skrajšati upravne postopke, da bi razbremenile mala in srednja podjetja, ki bistveno prispevajo k ustvarjanju delovnih mest. |
| | Smernica 6: Povečanje ponudbe delovne sile in krepitev spretnosti |
| | Države članice bi morale spodbujati trajnostno produktivnost in kakovostno zaposljivost na podlagi primerne ponudbe ustreznega znanja in spretnosti, ki bodo uporabne in dostopne za vse. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zdravstvu ter socialnim in prevoznim službam, ki se srečujejo ali pa se še bodo srečevale s srednjeročnim pomanjkanjem osebja. Države članice bi morale izvesti učinkovite naložbe v kakovostno in vključujoče izobraževanje od zgodnjega otroštva naprej ter v sisteme poklicnega usposabljanja, obenem pa izboljšati njihovo uspešnost in učinkovitost, da bi dvignile raven znanja in usposobljenosti delovne sile ter hkrati povečale raznolikost znanj in spretnosti, na podlagi česar bi lahko bolje predvidevale in se odzivale na hitro spreminjajoče se potrebe na dinamičnih trgih dela v vse bolj digitalnem gospodarstvu. V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati tudi dejstvo, da za številne poklice postajajo vse pomembnejše „mehke veščine“, kot so komunikacijske sposobnosti. |
| | Države članice bi morale spodbujati podjetništvo med mladimi, med drugim z uvedbo izbirnih tečajev podjetništva in spodbujanjem ustanavljanja dijaških in študentskih podjetij na srednješolskih in visokošolskih ustanovah. V sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi bi morale okrepiti prizadevanja za preprečevanje opustitve šolanja mladih, zagotavljanje lažjega prehoda iz izobraževanja in usposabljanja na trg dela ter izboljšanje vsesplošnega dostopa do kakovostnega izobraževanja odraslih in odstranjevanje ovir pri dostopu, s posebnim poudarkom na skupinah z velikim tveganjem in njihovih potrebah, in sicer tako, da bi jim ponudile prekvalificiranje znanj, ko je to potrebno za njihovo ponovno aktivno vključitev na trg dela po izgubi delovnega mesta in zaradi sprememb na trgu dela. Države članice bi morale tudi izvajati strategije za aktivno staranje, da bi omogočile zdravo delovno življenje do realne upokojitvene starosti. |
| | Države članice bi morale pri zagotavljanju potrebne ravni spretnosti, ki jo zahteva neprestano spreminjajoč se trg dela, ter pri podpiranju izobraževanja in usposabljanja ob programih za izobraževanje odraslih upoštevati, da so potrebna tudi nizko kvalificirana delovna mesta in da imajo visoko usposobljeni delavci več zaposlitvenih možnosti kot srednje in nizko usposobljeni. |
| | Dostop do cenovno dosegljive visoko kakovostne predšolske vzgoje in varstva bi moral biti prednostna naloga celovitih politik in naložb, v povezavi s podporo za družine in starše ter ukrepi za usklajevanje, ki staršem pomagajo usklajevati poklicno in zasebno življenje, kot prispevek k preprečevanju zgodnje opustitve šolanja in povečevanju možnosti mladih na trgu dela. |
| | Vprašanje brezposelnosti, zlasti dolgotrajne brezposelnosti in regionalne visoke brezposelnosti, bi bilo treba učinkovito in nemudoma rešiti, pa tudi preprečevati s kombinacijo ukrepov na strani povpraševanja in ponudbe. Vprašanje dolgotrajno brezposelnih ter neustreznih in zastarelih spretnosti bi bilo treba reševati na podlagi celovitih strategij, ki se bodo medsebojno krepile, vključno z zagotavljanjem aktivne podpore, prilagojene potrebam posameznikov, in ustreznih oblik socialnega varstva za ponovno vključitev dolgotrajno brezposelnih na trg dela na informiran in odgovoren način. K reševanju vprašanja brezposelnosti mladih je treba pristopiti celostno, in sicer na podlagi splošne strategije za zaposlovanje mladih. To vključuje naložbe v sektorje, ki lahko ustvarijo kakovostna delovna mesta za mlade, in zagotavljanje, da imajo ustrezni akterji, kot so službe za podporo mladim, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, mladinske organizacije in javne službe za zaposlovanje, potrebna sredstva, da v celoti in dosledno izvajajo nacionalne izvedbene načrte jamstva za mlade, a tudi s hitro izrabo sredstev s strani držav članic. Omogočiti bi bilo treba dostop do financiranja za tiste, ki se odločijo začeti podjetniško dejavnost, in sicer z boljšo razpoložljivostjo informacij, zmanjšanjem pretirane birokracije in možnostjo, da bi po predstavitvi poslovnega načrta in v skladu z nacionalno zakonodajo večmesečna nadomestila za brezposelnost lahko pretvorili v vnaprejšnja nepovratna zagonska sredstva. |
| | Države članice bi morale pri oblikovanju in izvajanju ukrepov proti brezposelnosti upoštevati lokalne in regionalne razlike ter sodelovati z lokalnimi zavodi za zaposlovanje. |
| | Spoprijeti bi se morali s strukturnimi pomanjkljivostmi v sistemih izobraževanja in usposabljanja, da bi zagotovili visoko kakovost učnih rezultatov in preprečili zgodnje opuščanje šolanja ter spodbudili vseobsegajoče, visokokakovostno izobraževanje od najosnovnejše stopnje naprej. To zahteva prožne in praktično zasnovane izobraževalne sisteme. Države članice bi morale v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi izboljšati kakovost pridobljene izobrazbe, tako da postane dostopna vsem, ter oblikovati in izboljšati dualne sisteme izobraževanja, prilagojene potrebam, tako da nadgradijo poklicno usposabljanje in veljavne okvire, kot je Europass, in hkrati po potrebi zagotoviti ustrezno prekvalificiranje znanj in spretnosti ter priznanje tistih, pridobljenih zunaj formalnega izobraževalnega sistema. Okrepiti bi bilo treba povezave med izobraževanjem in trgom dela, hkrati pa zagotoviti, da je izobraževanje dovolj široko, da ljudem ponuja trdno podlago za vseživljenjsko zaposljivost. |
| | Države članice bi morale svoje sisteme usposabljanja bolje prilagoditi trgu dela, da bi izboljšale prehod iz sistema usposabljanja na trg dela. Zelena delovna mesta in zdravstveno varstvo so bistvenega pomena, predvsem v okviru digitalizacije ter z vidika novih tehnologij. |
| | Dodatno je treba zmanjšati diskriminacijo na trgu dela in pri dostopu do njega, zlasti za skupine, ki se srečujejo z diskriminacijo ali izključenostjo, kot so ženske, starejši delavci, mladi, invalidi in priseljenci. Na trgu dela je treba zagotoviti enakost spolov, vključno z enakim plačilom, in tudi dostop do cenovno dosegljive kakovostne predšolske vzgoje in varstva, ter prožnost, ki je potrebna za preprečevanje izključenosti tistih, ki zaradi družinskih obveznosti, denimo oskrbe družinskih članov, prekinejo poklicno pot. V zvezi s tem bi morale države članice odpraviti ovire za sprejetje direktive o ženskah v upravnih odborih. |
| | Pri tem bi morale države članice upoštevati, da je med mladimi, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), več žensk kot moških in da je ta NEET pojav predvsem posledica povečanja brezposelnosti mladih, pa tudi nedejavnosti, ki je povezana z neizobraževanjem. |
| | Države članice bi morale v celoti, uspešno in učinkovito izkoristiti možnosti podpore iz Evropskega socialnega sklada in drugih skladov Unije za boj proti revščini, izboljšanje stanja na področju kakovostne zaposlenosti, socialne vključenosti, izobraževanja in usposabljanja, javne uprave in javnih služb. Uporabiti bi bilo treba tudi sredstva iz Evropskega sklada za strateške naložbe in njegovih naložbenih platform, da bi zagotovili ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in usposobljenost delavcev za prehod Unije na model trajnostne rasti. |
| | Smernica 7: Izboljšanje delovanja trgov dela |
| | Države članice bi morale zmanjšati segmentacijo trga dela, tako da bi obravnavale prekarno zaposlovanje, podzaposlenost, delo na črno in pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti. S predpisi o varstvu zaposlitve in za to pristojnimi institucijami bi bilo treba ustvariti spodbudno okolje za zaposlovanje ter hkrati omogočiti ustrezne ravni zaščite za zaposlene in tiste, ki iščejo zaposlitev ali so zaposleni prek pogodb za določen čas, skrajšan delovni čas in netipičnih ali podjemnih pogodb, v to pa dejavno vključiti socialne partnerje in spodbujati kolektivna pogajanja. Zagotoviti je treba kakovostne zaposlitve za vse z vidika socialno-ekonomske varnosti, trajnosti, primernih plač, pravic pri delu, dostojnih delovnih pogojev (vključno z zdravjem in varnostjo), zaščite socialne varnosti, enakosti spolov ter priložnosti za izobraževanje in usposabljanje. Zato je treba spodbujati vstop mladih na trg dela, ponovno vključevanje dolgotrajno brezposelnih oseb in usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zagotavljanje cenovno dostopnega varstva in posodobitev organizacije dela. Po vsej Uniji bi bilo treba spodbujati večje približevanje delovnih pogojev, usmerjeno k višjim standardom. |
| | Dostop do trga dela bi moral olajšati podjetništvo, ustvarjanje trajnih delovnih mest v vseh sektorjih, vključno z zelenim zaposlovanjem, ter socialno podporo in inovacije, da bi čim bolje izkoristili spretnosti ljudi, spodbudili njihov vseživljenjski razvoj in spodbudili inovacije, katerih gonilo so zaposleni. |
| | Države članice bi morale pri pripravi in izvajanju ustreznih reform in politik v skladu z načelom partnerstva in nacionalno prakso tesno sodelovati z nacionalnimi parlamenti, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, regionalnimi in lokalnimi organi, pri tem pa krepiti delovanje in učinkovitost socialnega dialoga na nacionalni ravni, zlasti v državah z velikimi težavami z devalvacijo plač zaradi nedavne deregulacije trgov dela in pomanjkljivih kolektivnih pogajanj. |
| | Države članice bi morale zagotoviti osnovne kakovostne standarde za aktivne politike trga dela, in sicer tako, da bi jih bolje usmerile, povečale njihov vpliv, obseg ter medsebojno delovanje s podpornimi ukrepi, kot je socialna varnost. Cilj teh politik bi moral biti izboljšanje dostopa na trg dela, okrepitev kolektivnih pogajanj in socialnega dialoga ter podpora pri trajnostnem prehodu na trg dela, pri čemer visoko usposobljeni javni zavodi za zaposlovanje zagotavljajo individualno podporo in izvajajo sisteme za meritev uspešnosti. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da bodo njihovi sistemi socialne zaščite učinkovito aktivirali tiste, ki se lahko vključijo na trg dela, in jim to omogočijo, nudijo zaščito tistim, ki so izključeni s trga dela in/ali se vanj ne morejo vključiti, ter posameznike pripravijo na morebitna tveganja in spreminjajoče se družbene in gospodarske razmere, pri čemer bi morale vlagati v človeški kapital. Države članice bi morale kot morebitni ukrep za zmanjšanje revščine in v skladu z nacionalno prakso določiti znesek minimalnega prihodka glede na specifične socialno-ekonomske razmere države. Države članice bi morale spodbujati vključujoče trge dela, ki so odprti za vse, ter vzpostaviti učinkovite ukrepe za boj proti diskriminaciji. |
| | Treba bi bilo zagotoviti mobilnost delavcev kot temeljno pravico in vprašanje proste izbire, da se izkoristi celoten potencial evropskega trga dela, vključno z lažjo prenosljivostjo pokojnin ter učinkovitim priznavanjem kvalifikacij in spretnosti ter odpravo birokracije in drugih obstoječih ovir. Države članice bi morale hkrati odpraviti jezikovne ovire z izboljšanjem sistemov usposabljanja na tem področju. Primerno bi morale uporabiti mrežo EURES, da bi spodbudile mobilnost delavcev. Spodbujati bi bilo treba naložbe v regije, ki se srečujejo z odlivi delovne sile, da bi zmanjšali beg možganov in spodbudili vračanje mobilnih delavcev. |
| | Smernica 8: Izboljšanje kakovosti in uspešnosti izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja na vseh ravneh |
| | Države članice bi morale zagotavljanje dostopa do varstva in cenovno dosegljive kakovostne predšolske vzgoje opredeliti kot prednostni nalogi, saj gre v obeh primerih za pomembna podporna ukrepa za akterje na trgu dela, ki prispevata k povišanju splošne stopnje zaposlenosti, hkrati pa podpirata posameznike pri opravljanju njihovih obveznosti. Države članice bi morale vzpostaviti celovite politike in naložbe, ki so potrebne za izboljšanje podpore družinam in staršem, ter ukrepe za usklajevanje, ki staršem pomagajo usklajevati poklicno in zasebno življenje, kot prispevek k preprečevanju zgodnje opustitve šolanja in povečevanju možnosti mladih na trgu dela. |
| | Smernica 9: Zagotavljanje socialne pravičnosti, boj proti revščini in spodbujanje enakih možnosti |
| | Države članice bi morale v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi izboljšati svoje sisteme socialne zaščite, in sicer z zagotavljanjem osnovnih standardov za uspešno, učinkovito in trajnostno zaščito v vseh fazah posameznikovega življenja, zagotavljati dostojno življenje, solidarnost, dostop do socialnega varstva, polno spoštovanje socialnih pravic in pravičnost, odpravljati neenakosti ter zagotoviti vključevanje, da bi odpravili revščino, zlasti pri ljudeh, ki so izključeni s trga dela, in pri ranljivejših skupinah. Socialne politike je treba poenostaviti, jih bolje usmeriti in povečati njihovo ambicioznost, tudi s cenovno dostopnim in visokokakovostnim otroškim varstvom in izobraževanjem, učinkovitim usposabljanjem in pomočjo pri delu, stanovanjsko podporo in visokokakovostnim zdravstvenim varstvom, dostopnim za vse, dostopom do osnovnih storitev, kot so bančni računi in internet, ter uvesti ukrepe za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in boj proti skrajni revščini, socialni izključenosti in na splošno proti vsem oblikam revščine. Odločno se je treba spopasti zlasti z revščino otrok. |
| | V ta namen bi bilo treba uporabiti različne, medsebojno dopolnjujoče se instrumente, vključno z aktivacijo delovne sile ter zagotavljanjem storitev in dohodkovne podpore za potrebe posameznikov. V zvezi s tem se lahko vsaka država članica odloči za določitev minimalnega prihodka v skladu z njeno nacionalno prakso in socialno-ekonomskimi razmerami. Sistemi socialne zaščite bi morali biti oblikovani tako, da olajšajo dostop in nudijo podporo vsem osebam brez diskriminacije, podpirajo naložbe v človeški kapital ter preprečujejo in zmanjšujejo revščino in izključevanje ter varujejo pred njima ter prav tako glede drugih tveganj, kot so poslabšanje zdravja ali izguba zaposlitve. Zlasti se je treba osredotočiti na otroke, ki živijo v revščini zaradi dolgotrajne brezposelnosti staršev. |
| | Pokojninske sisteme bi bilo treba prestrukturirati tako, da se zagotovijo njihova vzdržnost, varnost in primernost za oba spola, in sicer z okrepitvijo shem upokojevanja, namenjenih dostojni pokojnini, ki bo najmanj nad ravnjo revščine. Ti sistemi bi morali zagotavljati utrditev, nadaljnji razvoj in izboljšanje treh stebrov sistemov pokojninskega varčevanja. Povezovanje upokojitvene starosti s pričakovano življenjsko dobo ni edino orodje, s katerim bi se lahko spoprijeli z izzivom staranja. V okviru reform pokojninskih sistemov bi bilo treba med drugim upoštevati razvoj trga dela, število rojstev, demografsko stanje, zdravstveni in finančni položaj, delovne pogoje ter stopnjo ekonomske odvisnosti. Najboljši način soočanja z izzivi, povezanimi s staranjem, je povišanje splošne stopnje zaposlenosti in tudi krepitev socialnih naložb v aktivno staranje. |
| | Države članice bi morale izboljšati kakovost, cenovno dosegljivost, dostopnost, učinkovitost in uspešnost sistemov zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe in socialnih storitev ter zagotoviti dostojne delovne pogoje v teh sektorjih, obenem pa ohranjati finančno vzdržnost teh sistemov z izboljšanjem financiranja, ki temelji na solidarnosti. |
| | Države članice bi morale v celoti izkoristiti možnosti podpore iz Evropskega socialnega sklada in drugih skladov Unije za odpravo revščine, socialne izključenosti in diskriminacije, izboljšanje dostopnosti za invalide, spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi ter izboljšanje javne uprave. |
| | Krovni cilji strategije Evropa 2020, na podlagi katerih države članice ob upoštevanju svojih različnih izhodiščnih položajev in nacionalnih okoliščin določijo nacionalne cilje, so namenjeni izboljšanju stopnje zaposlenosti za ženske in moške v starosti od 20 do 64 let na 75 % do leta 2020; zmanjšanju stopnje osipa na manj kot 10 %; povečati delež ljudi, starih med 30 in 34 let, z dokončano terciarno ali enakovredno izobrazbo na vsaj 40 %; spodbujati socialno vključevanje, zlasti z zmanjšanjem revščine, da bi vsaj 20 milijonov ljudi obvarovali pred tveganjem revščine in izključenosti

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Smernica 5: Spodbujanje povpraševanja po delovni sili

Države članice bi morale v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi učinkovito in hitro reševati resno vprašanje brezposelnosti ter spodbujati ustvarjanje trajnostnih in kakovostnih delovnih mest in vanje vlagati, reševati vprašanje dostopnosti za ogrožene skupine ter zmanjševati ovire za podjetja pri zaposlovanju za vse ravni spretnosti in vse sektorje trga dela, vključno z zmanjšanjem birokracije, obenem pa upoštevati standarde dela in socialne standarde, spodbujati podjetništvo mladih in zlasti podpirati ustanavljanje in rast mikro-, malih in srednjih podjetij, da se poveča stopnja zaposlenosti žensk in moških. Države članice bi morale med drugim dejavno spodbujati delovna mesta v zelenem, belem in modrem sektorju ter socialnem gospodarstvu in spodbujati socialne inovacije.

Davčno obremenitev bi bilo treba preusmeriti z dela na druge vire obdavčenja, ki manj škodijo zaposlovanju in rasti, pri čemer je treba zavarovati prihodke za ustrezno socialno zaščito in odhodke za javne naložbe, inovacije in ustvarjanje delovnih mest. Zmanjšanje obdavčitve dela bi bilo treba usmeriti v ustrezne sestavne dele davčne obremenitve, boj proti diskriminaciji ter odpravo ovir in odvračilne dejavnike za udeležbo na trgu dela, zlasti za invalide in osebe, ki so najbolj oddaljene od trga dela, obenem pa spoštovati obstoječe delovne standarde.

Politike, ki zagotavljajo, da plače omogočajo dostojno življenje, so še vedno pomembne za izboljšanje kakovosti zaposlitev in za zmanjšanje revščine v Uniji. Zato bi morale države članice skupaj s socialnimi partnerji spoštovati in spodbujati mehanizme določanja plač, na podlagi katerih se realne plače prilagajajo spremembam produktivnosti in ki prispevajo k odpravi preteklih razlik, ne da bi povečali deflacijske pritiske. Ti mehanizmi bi morali zagotoviti dovolj sredstev, da bi zadostili osnovnim potrebam, obenem pa upoštevati specifične kazalnike revščine za posamezne države članice. Pri tem je treba ustrezno oceniti razlike v spretnostih in pogojih na posameznih trgih dela, da bi v vsej Uniji zagotovili plačo, ki zagotavlja dostojno življenje. Države članice in socialni partnerji bi morali pri določanju minimalnih plač v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso zagotoviti ustreznost teh plač in upoštevati njihov vpliv na revščino zaposlenih, dohodke gospodinjstev, skupno povpraševanje, ustvarjanje delovnih mest in konkurenčnost.

Države članice bi morale skrajšati upravne postopke, da bi razbremenile mala in srednja podjetja, ki bistveno prispevajo k ustvarjanju delovnih mest.

Smernica 6: Povečanje ponudbe delovne sile in krepitev spretnosti

Države članice bi morale spodbujati trajnostno produktivnost in kakovostno zaposljivost na podlagi primerne ponudbe ustreznega znanja in spretnosti, ki bodo uporabne in dostopne za vse. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zdravstvu ter socialnim in prevoznim službam, ki se srečujejo ali pa se še bodo srečevale s srednjeročnim pomanjkanjem osebja. Države članice bi morale izvesti učinkovite naložbe v kakovostno in vključujoče izobraževanje od zgodnjega otroštva naprej ter v sisteme poklicnega usposabljanja, obenem pa izboljšati njihovo uspešnost in učinkovitost, da bi dvignile raven znanja in usposobljenosti delovne sile ter hkrati povečale raznolikost znanj in spretnosti, na podlagi česar bi lahko bolje predvidevale in se odzivale na hitro spreminjajoče se potrebe na dinamičnih trgih dela v vse bolj digitalnem gospodarstvu. V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati tudi dejstvo, da za številne poklice postajajo vse pomembnejše „mehke veščine“, kot so komunikacijske sposobnosti.

Države članice bi morale spodbujati podjetništvo med mladimi, med drugim z uvedbo izbirnih tečajev podjetništva in spodbujanjem ustanavljanja dijaških in študentskih podjetij na srednješolskih in visokošolskih ustanovah. V sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi bi morale okrepiti prizadevanja za preprečevanje opustitve šolanja mladih, zagotavljanje lažjega prehoda iz izobraževanja in usposabljanja na trg dela ter izboljšanje vsesplošnega dostopa do kakovostnega izobraževanja odraslih in odstranjevanje ovir pri dostopu, s posebnim poudarkom na skupinah z velikim tveganjem in njihovih potrebah, in sicer tako, da bi jim ponudile prekvalificiranje znanj, ko je to potrebno za njihovo ponovno aktivno vključitev na trg dela po izgubi delovnega mesta in zaradi sprememb na trgu dela. Države članice bi morale tudi izvajati strategije za aktivno staranje, da bi omogočile zdravo delovno življenje do realne upokojitvene starosti.

Države članice bi morale pri zagotavljanju potrebne ravni spretnosti, ki jo zahteva neprestano spreminjajoč se trg dela, ter pri podpiranju izobraževanja in usposabljanja ob programih za izobraževanje odraslih upoštevati, da so potrebna tudi nizko kvalificirana delovna mesta in da imajo visoko usposobljeni delavci več zaposlitvenih možnosti kot srednje in nizko usposobljeni.

Dostop do cenovno dosegljive visoko kakovostne predšolske vzgoje in varstva bi moral biti prednostna naloga celovitih politik in naložb, v povezavi s podporo za družine in starše ter ukrepi za usklajevanje, ki staršem pomagajo usklajevati poklicno in zasebno življenje, kot prispevek k preprečevanju zgodnje opustitve šolanja in povečevanju možnosti mladih na trgu dela.

Vprašanje brezposelnosti, zlasti dolgotrajne brezposelnosti in regionalne visoke brezposelnosti, bi bilo treba učinkovito in nemudoma rešiti, pa tudi preprečevati s kombinacijo ukrepov na strani povpraševanja in ponudbe. Vprašanje dolgotrajno brezposelnih ter neustreznih in zastarelih spretnosti bi bilo treba reševati na podlagi celovitih strategij, ki se bodo medsebojno krepile, vključno z zagotavljanjem aktivne podpore, prilagojene potrebam posameznikov, in ustreznih oblik socialnega varstva za ponovno vključitev dolgotrajno brezposelnih na trg dela na informiran in odgovoren način. K reševanju vprašanja brezposelnosti mladih je treba pristopiti celostno, in sicer na podlagi splošne strategije za zaposlovanje mladih. To vključuje naložbe v sektorje, ki lahko ustvarijo kakovostna delovna mesta za mlade, in zagotavljanje, da imajo ustrezni akterji, kot so službe za podporo mladim, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, mladinske organizacije in javne službe za zaposlovanje, potrebna sredstva, da v celoti in dosledno izvajajo nacionalne izvedbene načrte jamstva za mlade, a tudi s hitro izrabo sredstev s strani držav članic. Omogočiti bi bilo treba dostop do financiranja za tiste, ki se odločijo začeti podjetniško dejavnost, in sicer z boljšo razpoložljivostjo informacij, zmanjšanjem pretirane birokracije in možnostjo, da bi po predstavitvi poslovnega načrta in v skladu z nacionalno zakonodajo večmesečna nadomestila za brezposelnost lahko pretvorili v vnaprejšnja nepovratna zagonska sredstva.

Države članice bi morale pri oblikovanju in izvajanju ukrepov proti brezposelnosti upoštevati lokalne in regionalne razlike ter sodelovati z lokalnimi zavodi za zaposlovanje.

Spoprijeti bi se morali s strukturnimi pomanjkljivostmi v sistemih izobraževanja in usposabljanja, da bi zagotovili visoko kakovost učnih rezultatov in preprečili zgodnje opuščanje šolanja ter spodbudili vseobsegajoče, visokokakovostno izobraževanje od najosnovnejše stopnje naprej. To zahteva prožne in praktično zasnovane izobraževalne sisteme. Države članice bi morale v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi izboljšati kakovost pridobljene izobrazbe, tako da postane dostopna vsem, ter oblikovati in izboljšati dualne sisteme izobraževanja, prilagojene potrebam, tako da nadgradijo poklicno usposabljanje in veljavne okvire, kot je Europass, in hkrati po potrebi zagotoviti ustrezno prekvalificiranje znanj in spretnosti ter priznanje tistih, pridobljenih zunaj formalnega izobraževalnega sistema. Okrepiti bi bilo treba povezave med izobraževanjem in trgom dela, hkrati pa zagotoviti, da je izobraževanje dovolj široko, da ljudem ponuja trdno podlago za vseživljenjsko zaposljivost.

Države članice bi morale svoje sisteme usposabljanja bolje prilagoditi trgu dela, da bi izboljšale prehod iz sistema usposabljanja na trg dela. Zelena delovna mesta in zdravstveno varstvo so bistvenega pomena, predvsem v okviru digitalizacije ter z vidika novih tehnologij.

Dodatno je treba zmanjšati diskriminacijo na trgu dela in pri dostopu do njega, zlasti za skupine, ki se srečujejo z diskriminacijo ali izključenostjo, kot so ženske, starejši delavci, mladi, invalidi in priseljenci. Na trgu dela je treba zagotoviti enakost spolov, vključno z enakim plačilom, in tudi dostop do cenovno dosegljive kakovostne predšolske vzgoje in varstva, ter prožnost, ki je potrebna za preprečevanje izključenosti tistih, ki zaradi družinskih obveznosti, denimo oskrbe družinskih članov, prekinejo poklicno pot. V zvezi s tem bi morale države članice odpraviti ovire za sprejetje direktive o ženskah v upravnih odborih.

Pri tem bi morale države članice upoštevati, da je med mladimi, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), več žensk kot moških in da je ta NEET pojav predvsem posledica povečanja brezposelnosti mladih, pa tudi nedejavnosti, ki je povezana z neizobraževanjem.

Države članice bi morale v celoti, uspešno in učinkovito izkoristiti možnosti podpore iz Evropskega socialnega sklada in drugih skladov Unije za boj proti revščini, izboljšanje stanja na področju kakovostne zaposlenosti, socialne vključenosti, izobraževanja in usposabljanja, javne uprave in javnih služb. Uporabiti bi bilo treba tudi sredstva iz Evropskega sklada za strateške naložbe in njegovih naložbenih platform, da bi zagotovili ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in usposobljenost delavcev za prehod Unije na model trajnostne rasti.

Smernica 7: Izboljšanje delovanja trgov dela

Države članice bi morale zmanjšati segmentacijo trga dela, tako da bi obravnavale prekarno zaposlovanje, podzaposlenost, delo na črno in pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti. S predpisi o varstvu zaposlitve in za to pristojnimi institucijami bi bilo treba ustvariti spodbudno okolje za zaposlovanje ter hkrati omogočiti ustrezne ravni zaščite za zaposlene in tiste, ki iščejo zaposlitev ali so zaposleni prek pogodb za določen čas, skrajšan delovni čas in netipičnih ali podjemnih pogodb, v to pa dejavno vključiti socialne partnerje in spodbujati kolektivna pogajanja. Zagotoviti je treba kakovostne zaposlitve za vse z vidika socialno-ekonomske varnosti, trajnosti, primernih plač, pravic pri delu, dostojnih delovnih pogojev (vključno z zdravjem in varnostjo), zaščite socialne varnosti, enakosti spolov ter priložnosti za izobraževanje in usposabljanje. Zato je treba spodbujati vstop mladih na trg dela, ponovno vključevanje dolgotrajno brezposelnih oseb in usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zagotavljanje cenovno dostopnega varstva in posodobitev organizacije dela. Po vsej Uniji bi bilo treba spodbujati večje približevanje delovnih pogojev, usmerjeno k višjim standardom.

Dostop do trga dela bi moral olajšati podjetništvo, ustvarjanje trajnih delovnih mest v vseh sektorjih, vključno z zelenim zaposlovanjem, ter socialno podporo in inovacije, da bi čim bolje izkoristili spretnosti ljudi, spodbudili njihov vseživljenjski razvoj in spodbudili inovacije, katerih gonilo so zaposleni.

Države članice bi morale pri pripravi in izvajanju ustreznih reform in politik v skladu z načelom partnerstva in nacionalno prakso tesno sodelovati z nacionalnimi parlamenti, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, regionalnimi in lokalnimi organi, pri tem pa krepiti delovanje in učinkovitost socialnega dialoga na nacionalni ravni, zlasti v državah z velikimi težavami z devalvacijo plač zaradi nedavne deregulacije trgov dela in pomanjkljivih kolektivnih pogajanj.

Države članice bi morale zagotoviti osnovne kakovostne standarde za aktivne politike trga dela, in sicer tako, da bi jih bolje usmerile, povečale njihov vpliv, obseg ter medsebojno delovanje s podpornimi ukrepi, kot je socialna varnost. Cilj teh politik bi moral biti izboljšanje dostopa na trg dela, okrepitev kolektivnih pogajanj in socialnega dialoga ter podpora pri trajnostnem prehodu na trg dela, pri čemer visoko usposobljeni javni zavodi za zaposlovanje zagotavljajo individualno podporo in izvajajo sisteme za meritev uspešnosti. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da bodo njihovi sistemi socialne zaščite učinkovito aktivirali tiste, ki se lahko vključijo na trg dela, in jim to omogočijo, nudijo zaščito tistim, ki so izključeni s trga dela in/ali se vanj ne morejo vključiti, ter posameznike pripravijo na morebitna tveganja in spreminjajoče se družbene in gospodarske razmere, pri čemer bi morale vlagati v človeški kapital. Države članice bi morale kot morebitni ukrep za zmanjšanje revščine in v skladu z nacionalno prakso določiti znesek minimalnega prihodka glede na specifične socialno-ekonomske razmere države. Države članice bi morale spodbujati vključujoče trge dela, ki so odprti za vse, ter vzpostaviti učinkovite ukrepe za boj proti diskriminaciji.

Treba bi bilo zagotoviti mobilnost delavcev kot temeljno pravico in vprašanje proste izbire, da se izkoristi celoten potencial evropskega trga dela, vključno z lažjo prenosljivostjo pokojnin ter učinkovitim priznavanjem kvalifikacij in spretnosti ter odpravo birokracije in drugih obstoječih ovir. Države članice bi morale hkrati odpraviti jezikovne ovire z izboljšanjem sistemov usposabljanja na tem področju. Primerno bi morale uporabiti mrežo EURES, da bi spodbudile mobilnost delavcev. Spodbujati bi bilo treba naložbe v regije, ki se srečujejo z odlivi delovne sile, da bi zmanjšali beg možganov in spodbudili vračanje mobilnih delavcev.

Smernica 8: Izboljšanje kakovosti in uspešnosti izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja na vseh ravneh

Države članice bi morale zagotavljanje dostopa do varstva in cenovno dosegljive kakovostne predšolske vzgoje opredeliti kot prednostni nalogi, saj gre v obeh primerih za pomembna podporna ukrepa za akterje na trgu dela, ki prispevata k povišanju splošne stopnje zaposlenosti, hkrati pa podpirata posameznike pri opravljanju njihovih obveznosti. Države članice bi morale vzpostaviti celovite politike in naložbe, ki so potrebne za izboljšanje podpore družinam in staršem, ter ukrepe za usklajevanje, ki staršem pomagajo usklajevati poklicno in zasebno življenje, kot prispevek k preprečevanju zgodnje opustitve šolanja in povečevanju možnosti mladih na trgu dela.

Smernica 9: Zagotavljanje socialne pravičnosti, boj proti revščini in spodbujanje enakih možnosti

Države članice bi morale v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi izboljšati svoje sisteme socialne zaščite, in sicer z zagotavljanjem osnovnih standardov za uspešno, učinkovito in trajnostno zaščito v vseh fazah posameznikovega življenja, zagotavljati dostojno življenje, solidarnost, dostop do socialnega varstva, polno spoštovanje socialnih pravic in pravičnost, odpravljati neenakosti ter zagotoviti vključevanje, da bi odpravili revščino, zlasti pri ljudeh, ki so izključeni s trga dela, in pri ranljivejših skupinah. Socialne politike je treba poenostaviti, jih bolje usmeriti in povečati njihovo ambicioznost, tudi s cenovno dostopnim in visokokakovostnim otroškim varstvom in izobraževanjem, učinkovitim usposabljanjem in pomočjo pri delu, stanovanjsko podporo in visokokakovostnim zdravstvenim varstvom, dostopnim za vse, dostopom do osnovnih storitev, kot so bančni računi in internet, ter uvesti ukrepe za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in boj proti skrajni revščini, socialni izključenosti in na splošno proti vsem oblikam revščine. Odločno se je treba spopasti zlasti z revščino otrok.

V ta namen bi bilo treba uporabiti različne, medsebojno dopolnjujoče se instrumente, vključno z aktivacijo delovne sile ter zagotavljanjem storitev in dohodkovne podpore za potrebe posameznikov. V zvezi s tem se lahko vsaka država članica odloči za določitev minimalnega prihodka v skladu z njeno nacionalno prakso in socialno-ekonomskimi razmerami. Sistemi socialne zaščite bi morali biti oblikovani tako, da olajšajo dostop in nudijo podporo vsem osebam brez diskriminacije, podpirajo naložbe v človeški kapital ter preprečujejo in zmanjšujejo revščino in izključevanje ter varujejo pred njima ter prav tako glede drugih tveganj, kot so poslabšanje zdravja ali izguba zaposlitve. Zlasti se je treba osredotočiti na otroke, ki živijo v revščini zaradi dolgotrajne brezposelnosti staršev.

Pokojninske sisteme bi bilo treba prestrukturirati tako, da se zagotovijo njihova vzdržnost, varnost in primernost za oba spola, in sicer z okrepitvijo shem upokojevanja, namenjenih dostojni pokojnini, ki bo najmanj nad ravnjo revščine. Ti sistemi bi morali zagotavljati utrditev, nadaljnji razvoj in izboljšanje treh stebrov sistemov pokojninskega varčevanja. Povezovanje upokojitvene starosti s pričakovano življenjsko dobo ni edino orodje, s katerim bi se lahko spoprijeli z izzivom staranja. V okviru reform pokojninskih sistemov bi bilo treba med drugim upoštevati razvoj trga dela, število rojstev, demografsko stanje, zdravstveni in finančni položaj, delovne pogoje ter stopnjo ekonomske odvisnosti. Najboljši način soočanja z izzivi, povezanimi s staranjem, je povišanje splošne stopnje zaposlenosti in tudi krepitev socialnih naložb v aktivno staranje.

Države članice bi morale izboljšati kakovost, cenovno dosegljivost, dostopnost, učinkovitost in uspešnost sistemov zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe in socialnih storitev ter zagotoviti dostojne delovne pogoje v teh sektorjih, obenem pa ohranjati finančno vzdržnost teh sistemov z izboljšanjem financiranja, ki temelji na solidarnosti.

Države članice bi morale v celoti izkoristiti možnosti podpore iz Evropskega socialnega sklada in drugih skladov Unije za odpravo revščine, socialne izključenosti in diskriminacije, izboljšanje dostopnosti za invalide, spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi ter izboljšanje javne uprave.

Krovni cilji strategije Evropa 2020, na podlagi katerih države članice ob upoštevanju svojih različnih izhodiščnih položajev in nacionalnih okoliščin določijo nacionalne cilje, so namenjeni izboljšanju stopnje zaposlenosti za ženske in moške v starosti od 20 do 64 let na 75 % do leta 2020; zmanjšanju stopnje osipa na manj kot 10 %; povečati delež ljudi, starih med 30 in 34 let, z dokončano terciarno ali enakovredno izobrazbo na vsaj 40 %; spodbujati socialno vključevanje, zlasti z zmanjšanjem revščine, da bi vsaj 20 milijonov ljudi obvarovali pred tveganjem revščine in izključenosti

   (1a)

  .

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0261.

(1a)  
  Sklep Sveta (EU) 2015/1848 z dne 5. oktobra 2015 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2015 (UL L 268, 15.10.2015, str. 28).

(1a)  
  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0058.

(4)  
  Sklep Sveta (EU) 2015/1848 z dne 5. oktobra 2015 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 268, 15.10.2015, str. 28).

(1a)  
  Populacija je opredeljena kot število oseb, ki jim glede na tri kazalnike (stopnja tveganja revščine, materialna prikrajšanost, gospodinjstvo brez delovno aktivnih članov) grozita revščina in izključenost, pri čemer države članice same določijo svoje nacionalne cilje na podlagi najustreznejših kazalnikov, pri tem pa upoštevajo svoje nacionalne okoliščine in prednostne naloge.

---