# Službeni list C 242/10.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 242 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.10. srpnja 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 242

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.10. srpnja 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2016.–2017.Dnevne sjednice od 16. do 19. siječnja 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 395, 22.11.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2016.–2017.Dnevne sjednice od 16. do 19. siječnja 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 395, 22.11.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 395, 22.11.2017.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Četvrtak, 19. siječnja 2017. |
| 2018/C 242/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o Indoneziji, posebice o slučaju Hosee Yeima i Ismaela Alue i guvernera Jakarte (2017/2506(RSP)) | 2 |
| 2018/C 242/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o situaciji u Srednjoafričkoj Republici (2017/2507(RSP)) | 5 |
| 2018/C 242/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o stanju u Burundiju (2017/2508(RSP)) | 10 |
| 2018/C 242/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o logistici u EU-u i multimodalnom prijevozu na novim koridorima TEN-T (2015/2348(INI)) | 15 |
| 2018/C 242/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (2016/2095(INI)) | 24 |
| 2018/C 242/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o rješavanju problema u vezi s provedbom Carinskog zakonika unije (2016/3024(RSP)) | 41 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Četvrtak, 19. siječnja 2017.

2018/C 242/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o Indoneziji, posebice o slučaju Hosee Yeima i Ismaela Alue i guvernera Jakarte (2017/2506(RSP))

2

2018/C 242/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o situaciji u Srednjoafričkoj Republici (2017/2507(RSP))

5

2018/C 242/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o stanju u Burundiju (2017/2508(RSP))

10

2018/C 242/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o logistici u EU-u i multimodalnom prijevozu na novim koridorima TEN-T (2015/2348(INI))

15

2018/C 242/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (2016/2095(INI))

24

2018/C 242/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o rješavanju problema u vezi s provedbom Carinskog zakonika unije (2016/3024(RSP))

41

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Srijeda, 18. siječnja 2017. |
| 2018/C 242/07 | Odluka Europskog parlamenta od 18. siječnja 2017. o brojčanom sastavu stalnih odbora (2016/3040(RSO)) | 44 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Srijeda, 18. siječnja 2017.

2018/C 242/07

Odluka Europskog parlamenta od 18. siječnja 2017. o brojčanom sastavu stalnih odbora (2016/3040(RSO))

44

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Četvrtak, 19. siječnja 2017. |
| 2018/C 242/08 | P8_TA(2017)0005Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova: postupci za primjenu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Kosova, s druge strane (COM(2016)0460 – C8-0327/2016 – 2016/0218(COD))P8_TC1-COD(2016)0218Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Kosova, s druge strane | 46 |
| 2018/C 242/09 | P8_TA(2017)0006Uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni posebnim uvoznim pravilima Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/936 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni bilateralnim sporazumima, protokolima ili drugim dogovorima, ili drugim posebnim uvoznim pravilima Unije (COM(2016)0044 – C8-0022/2016 – 2016/0029(COD))P8_TC1-COD(2016)0029Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/936 o zajedničkim pravilima za uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni bilateralnim sporazumima, protokolima ili drugim dogovorima, ili drugim posebnim uvoznim pravilima Unije | 48 |
| 2018/C 242/10 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o daljnjem radu Međunarodnog znanstveno-tehnološkog centra (08558/2016 – C8-0214/2016 – 2016/0120(NLE)) | 49 |
| 2018/C 242/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o Delegiranoj uredbi Komisije od 24. studenog 2016. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1675 o dopuni Direktive (EU) 2015/849 utvrđivanjem visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima (C(2016)07495 – 2016/3007(DEA)) | 50 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Četvrtak, 19. siječnja 2017.

2018/C 242/08

P8_TA(2017)0005Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova: postupci za primjenu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Kosova, s druge strane (COM(2016)0460 – C8-0327/2016 – 2016/0218(COD))P8_TC1-COD(2016)0218Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Kosova, s druge strane

46

2018/C 242/09

P8_TA(2017)0006Uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni posebnim uvoznim pravilima Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/936 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni bilateralnim sporazumima, protokolima ili drugim dogovorima, ili drugim posebnim uvoznim pravilima Unije (COM(2016)0044 – C8-0022/2016 – 2016/0029(COD))P8_TC1-COD(2016)0029Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/936 o zajedničkim pravilima za uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni bilateralnim sporazumima, protokolima ili drugim dogovorima, ili drugim posebnim uvoznim pravilima Unije

48

2018/C 242/10

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o daljnjem radu Međunarodnog znanstveno-tehnološkog centra (08558/2016 – C8-0214/2016 – 2016/0120(NLE))

49

2018/C 242/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o Delegiranoj uredbi Komisije od 24. studenog 2016. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1675 o dopuni Direktive (EU) 2015/849 utvrđivanjem visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima (C(2016)07495 – 2016/3007(DEA))

50

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

10.7.2018

| 10.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 242/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2016.–2017.

Dnevne sjednice od 16. do 19. siječnja 2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 395, 22.11.2017.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Četvrtak, 19. siječnja 2017.

| 10.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 242/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 242/2

---

P8_TA(2017)0002

Indonezija, posebice slučajevi Hosee Yeima, Ismaela Alue i guvernera Jakarte

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o Indoneziji, posebice o slučaju Hosee Yeima i Ismaela Alue i guvernera Jakarte (2017/2506(RSP))

(2018/C 242/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Indoneziji, osobito onu od 26. veljače 2014. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Okvirnog sporazuma o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Indonezije, s druge strane, s iznimkom pitanja koja se odnose na ponovni prihvat (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Indoneziji, osobito onu od 26. veljače 2014. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Okvirnog sporazuma o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Indonezije, s druge strane, s iznimkom pitanja koja se odnose na ponovni prihvat (1),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Indonezije, koji je stupio na snagu 1. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Indonezije, koji je stupio na snagu 1. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 23. svibnja 2015. o mogućnosti novih pogubljenja u Indoneziji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 23. svibnja 2015. o mogućnosti novih pogubljenja u Indoneziji,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 27. srpnja 2016. o planiranim pogubljenjima u Indoneziji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 27. srpnja 2016. o planiranim pogubljenjima u Indoneziji,

| — | uzimajući u obzir 6. dijalog o ljudskim pravima između Europske unije i Indonezije održan 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 6. dijalog o ljudskim pravima između Europske unije i Indonezije održan 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Bangkoka o promicanju globalnog partnerstva ASEAN-a i EU-a radi ostvarenja zajedničkih strateških ciljeva od 14. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Bangkoka o promicanju globalnog partnerstva ASEAN-a i EU-a radi ostvarenja zajedničkih strateških ciljeva od 14. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni sporazum o građanskim i političkim pravima, koji je Indonezija ratificirala 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni sporazum o građanskim i političkim pravima, koji je Indonezija ratificirala 2006.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja iz 1987., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja iz 1987.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Indonezija četvrta zemlja na svijetu po broju stanovnika, treća najveća demokratska zemlja, najveća zemlja s muslimanskom većinom, uz milijune sljedbenika drugih vjera, te raznoliko društvo koje čini 255 milijuna građana različitih narodnosti, jezika i kultura; |
| --- | --- |

A.

budući da je Indonezija četvrta zemlja na svijetu po broju stanovnika, treća najveća demokratska zemlja, najveća zemlja s muslimanskom većinom, uz milijune sljedbenika drugih vjera, te raznoliko društvo koje čini 255 milijuna građana različitih narodnosti, jezika i kultura;

| B. | budući da je Indonezija važan partner EU-a; budući da su odnosi između EU-a i Indonezije, članice skupine G20, snažni; budući da EU i Indonezija dijele iste vrijednosti kad je riječ o ljudskim pravima, upravljanju i demokraciji; |
| --- | --- |

B.

budući da je Indonezija važan partner EU-a; budući da su odnosi između EU-a i Indonezije, članice skupine G20, snažni; budući da EU i Indonezija dijele iste vrijednosti kad je riječ o ljudskim pravima, upravljanju i demokraciji;

| C. | budući da su tijekom prvog ministarskog strateškog dijaloga, održanog 8. travnja 2016., ministrica vanjskih poslova Indonezije i potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica zajedno objavile odluku o „podizanju partnerstva između EU-a i Indonezije na novu razinu”; |
| --- | --- |

C.

budući da su tijekom prvog ministarskog strateškog dijaloga, održanog 8. travnja 2016., ministrica vanjskih poslova Indonezije i potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica zajedno objavile odluku o „podizanju partnerstva između EU-a i Indonezije na novu razinu”;

| D. | budući da su 19. prosinca 2016. Hosea Yeimo i Ismael Alua, dvojica papuanskih političkih aktivista, nakon mirnih političkih aktivnosti pritvoreni i optuženi za pobunu prema Kaznenom zakoniku Indonezije; budući da su 11. siječnja 2017. Hosea Yeimo i Ismael Alua oslobođeni uz jamčevinu; budući da sudski postupak u tom predmetu i dalje traje; budući da im, budu li osuđeni, može biti izrečena kazna doživotnog zatvora; |
| --- | --- |

D.

budući da su 19. prosinca 2016. Hosea Yeimo i Ismael Alua, dvojica papuanskih političkih aktivista, nakon mirnih političkih aktivnosti pritvoreni i optuženi za pobunu prema Kaznenom zakoniku Indonezije; budući da su 11. siječnja 2017. Hosea Yeimo i Ismael Alua oslobođeni uz jamčevinu; budući da sudski postupak u tom predmetu i dalje traje; budući da im, budu li osuđeni, može biti izrečena kazna doživotnog zatvora;

| E. | budući da je predsjednik Joko Widodo Papuancima obećao promjenu, počevši s „otvorenim dijalogom za bolju Papuu”, te da se obvezao stati na kraj nerazmjernom korištenju sile i povredama ljudskih prava; budući da je predsjednik posjetio Papuu četiri puta otkad je 2014. godine izabran; budući da je nedavno naredio oslobođenje velikog broja papuanskih pritvorenika u cilju smirivanja stanja; |
| --- | --- |

E.

budući da je predsjednik Joko Widodo Papuancima obećao promjenu, počevši s „otvorenim dijalogom za bolju Papuu”, te da se obvezao stati na kraj nerazmjernom korištenju sile i povredama ljudskih prava; budući da je predsjednik posjetio Papuu četiri puta otkad je 2014. godine izabran; budući da je nedavno naredio oslobođenje velikog broja papuanskih pritvorenika u cilju smirivanja stanja;

| F. | budući da guverner Jakarte Basuki Tjahaja Purnama, poznatiji kao Ahok, čeka suđenje jer su ga neke vjerske skupine optužile za vrijeđanje islama; budući da je od listopada 2016. koalicija islamističkih skupina pod nazivom Nacionalni pokret za zaštitu fatve MUI-ja (GNPF-MUI), među kojima su i članovi Fronte branitelja islama (FPI), organizirala tri skupa na kojima su tražili Ahokovo zatvaranje; |
| --- | --- |

F.

budući da guverner Jakarte Basuki Tjahaja Purnama, poznatiji kao Ahok, čeka suđenje jer su ga neke vjerske skupine optužile za vrijeđanje islama; budući da je od listopada 2016. koalicija islamističkih skupina pod nazivom Nacionalni pokret za zaštitu fatve MUI-ja (GNPF-MUI), među kojima su i članovi Fronte branitelja islama (FPI), organizirala tri skupa na kojima su tražili Ahokovo zatvaranje;

| G. | budući da sloboda mišljenja, mirnog okupljanja i udruživanja te vjeroispovijesti, kao i pravo pojedinca da ne bude proizvoljno pritvoren ili uhićen i da ga se ne muči, čine temeljne i neotuđive slobode i prava; |
| --- | --- |

G.

budući da sloboda mišljenja, mirnog okupljanja i udruživanja te vjeroispovijesti, kao i pravo pojedinca da ne bude proizvoljno pritvoren ili uhićen i da ga se ne muči, čine temeljne i neotuđive slobode i prava;

| H. | budući da je Indonezija 2013. nastavila s provođenjem smrtne kazne, uslijed čega je više osuđenika pogubljeno; |
| --- | --- |

H.

budući da je Indonezija 2013. nastavila s provođenjem smrtne kazne, uslijed čega je više osuđenika pogubljeno;

| 1. | cijeni čvrst odnos između EU-a i Indonezije te ponovno ističe važnost snažnih i dugotrajnih političkih, gospodarskih i kulturnih veza između tih dviju strana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava zabrinutost zbog sve veće netolerancije u Indoneziji prema etničkim, vjerskim i seksualnim manjinama; oštro osuđuje sve činove nasilja, zlostavljanja i zastrašivanja manjina, kao i nekažnjavanje tih činova, te osuđuje sve veću zlouporabu postojećih propisa u cilju diskriminacije, kaznenog progona i zatvaranja pripadnika vjerskih manjina i tradicionalnih vjera te etničkih i seksualnih manjina; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja uvid koji Indonezija nudi u borbi protiv nasilnog ekstremizma te njezino iskustvo u tom pogledu, koje se temelji na zalaganju za tolerantno društvo i međuvjerski dijalog; prima na znanje trud koji je Indonezija uložila u održanje demokracije, poštovanje ljudskih prava i podsjećanje na vlastitu „ujedinjenost u raznolikosti”; ističe da je potrebno jamčiti zaštitu svih ljudskih prava, osobito prava manjina i ranjivih skupina i pobrinuti se da ne dolazi do diskriminacije pri uživanju slobode vjere i vjeroispovijesti, mišljenja, izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja nastavak održavanja dijaloga o ljudskim pravima između Europske unije i Indonezije, koji je započeo 2010.; pozdravlja usku suradnju između EU-a i Indonezije u brojnim pitanjima; naglašava da su se EU i Indonezija dogovorili oko provedbe konkretnih projekata suradnje u različitim područjima, među kojima su i pristup pravosuđu i kaznena politika, borba protiv nasilnog ekstremizma, prava migranata, prava poduzeća, ljudska prava, prava osoba s invaliditetom i osoba koje pripadaju manjinama i ranjivim skupinama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da je poboljšanje stanja ljudskih prava u Indoneziji prioritet Sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i Indonezije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja dobre odnose između Indonezije i njezinih susjeda te aktivan angažman Indonezije na strani UN-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče vladu Indonezije da poduzme sve mjere potrebne za jamčenje zaštite prava mirnih aktivista te da se pobrine za stvaranje poticajnog okruženja za uživanje slobode govora i mirnog prosvjedovanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja to što su 11. siječnja 2017. Hosea Yeimo i Ismael Alua oslobođeni uz jamčevinu; prima na znanje da će se sudski postupak u tom predmetu nastaviti; poziva Delegaciju EU-a u Indoneziji da prati taj sudski postupak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vlasti Indonezije da razmotre povlačenje optužnice protiv Hosee Yeima, Ismaela Alue i ostalih zatvorenika savjesti protiv kojih su podignute optužnice zbog mirnog uživanja prava na slobodu izražavanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apelira na vlasti Indonezije i lokalne vlasti u Papui da smjesta provedu djelotvorne mjere radi jamčenja zaštite i sigurnosti mirnih političkih aktivista koji samo ostvaruju svoja prava; poziva vlasti da se pobrinu za to da ljudi u Papui mogu slobodno izražavati svoje ideje i mišljenja bez straha od kažnjavanja, odmazde ili zastrašivanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | oštro osuđuje svaki čin nasilja ili terora te izražava sućut obiteljima žrtava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sa zabrinutošću prima na znanje slučaj bogohuljenja za koje je optužen Ahok; ističe da su slobode izražavanja, mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti zaštićene međunarodnim pravom o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva vlasti Indonezije da stave izvan snage članke 156. i 156.a Kaznenog zakonika, da uklone odredbe o bogohuljenju iz sadašnjeg nacrta prijedloga zakona o izmjeni Kaznenog zakonika (RUU Revisi KUHP), Zakona o elektroničkim informacijama i transakcijama te zakonâ o pobuni (osobito članke 106. i 110. Zakonika) te da sve zakone usklade s obvezama Indonezije u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima, osobito kad je riječ o slobodi izražavanja, mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti, jednakosti pred zakonom, slobodi od diskriminacije te pravu na izražavanje i javno okupljanje; napominje da su ljudi zbog „klevete” provodili i do pet godina u zatvoru; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da vlada Indonezije treba štititi tradiciju vjerske tolerancije i pluralizma u Indoneziji provođenjem istraga, privođenjem i kaznenim progonom pojedinaca ili skupina odgovornih za diskriminaciju ili činove nasilja nad vjerskim zajednicama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava zabrinutost zbog sve glasnije retorike usmjerene protiv skupine LGBTI, čija su posljedica brojne prijetnje i nasilni napadi na nevladine organizacije, aktiviste i pojedince povezane sa skupinom LGBTI; poziva vladu i zakonodavce da se suzdrže od daljnjeg ograničavanja prava pripadnika skupine LGBTI te da im zajamče pravo na slobodu izražavanja i okupljanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava žaljenje zbog nastavka provođenja smrtne kazne; poziva vlasti da uvedu moratorij na sva pogubljenja u cilju ukidanja smrtne kazne; izražava zabrinutost zbog slučaja građanina EU-a Sergea Atlaouija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Indonezije, glavnom tajniku ASEAN-a, Međuvladinoj komisiji ASEAN-a za ljudska prava i Vijeću UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0141.

---

| 10.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 242/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 242/5

---

P8_TA(2017)0003

Srednjoafrička Republika

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o situaciji u Srednjoafričkoj Republici (2017/2507(RSP))

(2018/C 242/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Srednjoafričkoj Republici, ponajprije Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o operacijama potpore miru – suradnja EU-a s Ujedinjenim narodima i Afričkom unijom (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Srednjoafričkoj Republici, ponajprije Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o operacijama potpore miru – suradnja EU-a s Ujedinjenim narodima i Afričkom unijom (1),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 2301 (2016) Vijeća sigurnosti UN-a kojom se obnavlja mandat višedimenzionalne integrirane misije Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Srednjoafričkoj Republici (MINUSCA) do 15. studenog 2017., i koju je Vijeće sigurnosti usvojilo na svojem 7747. sastanku održanom 26. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 2301 (2016) Vijeća sigurnosti UN-a kojom se obnavlja mandat višedimenzionalne integrirane misije Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Srednjoafričkoj Republici (MINUSCA) do 15. studenog 2017., i koju je Vijeće sigurnosti usvojilo na svojem 7747. sastanku održanom 26. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvješće UN-a o ljudskim pravima od 14. prosinca 2016. i izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 6. siječnja 2017. o napadima na MINUSCA-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UN-a o ljudskim pravima od 14. prosinca 2016. i izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 6. siječnja 2017. o napadima na MINUSCA-u,

| — | uzimajući u obzir supredsjedanje potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini i predsjednika Srednjoafričke Republike Faustin-Archangea Touadére Briselskom konferencijom o Srednjoafričkoj Republici održanoj 17. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir supredsjedanje potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini i predsjednika Srednjoafričke Republike Faustin-Archangea Touadére Briselskom konferencijom o Srednjoafričkoj Republici održanoj 17. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir kratki izvještaj EU-a o Srednjoafričkoj Republici od 21. listopada 2016., koji je sastavila Nj. E. Joanne Adamson, zamjenica voditelja delegacije Europske unije pri Ujedinjenim narodima, na Odjelu Ujedinjenih naroda za mirovne operacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kratki izvještaj EU-a o Srednjoafričkoj Republici od 21. listopada 2016., koji je sastavila Nj. E. Joanne Adamson, zamjenica voditelja delegacije Europske unije pri Ujedinjenim narodima, na Odjelu Ujedinjenih naroda za mirovne operacije,

| — | uzimajući u obzir izvješće neovisne stručnjakinje UN-a od 22. srpnja 2016. koju je Vijeće za ljudska prava imenovalo da prati, izvještava, i daje savjete u vezi sa stanjem ljudskih prava u Srednjoafričkoj Republici i njezinu izjavu od 16. studenog 2016. prije sastanka donatora u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće neovisne stručnjakinje UN-a od 22. srpnja 2016. koju je Vijeće za ljudska prava imenovalo da prati, izvještava, i daje savjete u vezi sa stanjem ljudskih prava u Srednjoafričkoj Republici i njezinu izjavu od 16. studenog 2016. prije sastanka donatora u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Srednjoafričkoj Republici od 9. veljače 2015., 20. srpnja 2015., 14. ožujka 2016. i 19. travnja 2016. o mirnom održavanju izbora u toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Srednjoafričkoj Republici od 9. veljače 2015., 20. srpnja 2015., 14. ožujka 2016. i 19. travnja 2016. o mirnom održavanju izbora u toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika srednjoafričke komisije za izgradnju mira (PBC) od 8. srpnja 2016. na informativnom sastanku Vijeća sigurnosti UN-a o stanju u toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika srednjoafričke komisije za izgradnju mira (PBC) od 8. srpnja 2016. na informativnom sastanku Vijeća sigurnosti UN-a o stanju u toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir revidirani Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirani Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda iz 1998. koji je Srednjoafrička Republika ratificirala 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda iz 1998. koji je Srednjoafrička Republika ratificirala 2001.,

| — | uzimajući u obzir Fakultativni protokol o sudjelovanju djece u oružanim sukobima priložen Konvenciji o pravima djeteta koju je Srednjoafrička Republika potpisala, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Fakultativni protokol o sudjelovanju djece u oružanim sukobima priložen Konvenciji o pravima djeteta koju je Srednjoafrička Republika potpisala,

| — | uzimajući u obzir izvješće Amnesty Internationala od 11. siječnja 2017. naslovljeno „The long wait for justice: accountability in Central African Republic”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Amnesty Internationala od 11. siječnja 2017. naslovljeno „The long wait for justice: accountability in Central African Republic”,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da nakon što je bila poprište nasilnih sukoba između pobunjeničke koalicije Séléka i paravojne skupine anti-Balaka, Srednjoafrička Republika ostvarila je dojmljiv napredak od 2013., uz podršku međunarodne zajednice, u ponovnom uvođenju ustavnog reda organizacijom mirnih i uspješnih izbora i privođenjem političke tranzicije kraju; |
| --- | --- |

A.

budući da nakon što je bila poprište nasilnih sukoba između pobunjeničke koalicije Séléka i paravojne skupine anti-Balaka, Srednjoafrička Republika ostvarila je dojmljiv napredak od 2013., uz podršku međunarodne zajednice, u ponovnom uvođenju ustavnog reda organizacijom mirnih i uspješnih izbora i privođenjem političke tranzicije kraju;

| B. | budući da se unatoč političkom napretku Srednjoafrička Republika još uvijek bori s nestabilnošću i sporadičnim nemirima, koji su intenzivirani nasilnim sukobima na brojnima lokacijama koji su u više navrata doveli do raseljavanja stanovništva na zapadu, sjeveru i istoku te zemlje; budući da su i pomanjkanje građanskih sloboda, rodne nejednakosti, ograničenja slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja i napetosti unutar zajednica još uvijek ozbiljni razlozi za zabrinutost kada je riječ o ljudskim pravima u Srednjoafričkoj Republici; |
| --- | --- |

B.

budući da se unatoč političkom napretku Srednjoafrička Republika još uvijek bori s nestabilnošću i sporadičnim nemirima, koji su intenzivirani nasilnim sukobima na brojnima lokacijama koji su u više navrata doveli do raseljavanja stanovništva na zapadu, sjeveru i istoku te zemlje; budući da su i pomanjkanje građanskih sloboda, rodne nejednakosti, ograničenja slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja i napetosti unutar zajednica još uvijek ozbiljni razlozi za zabrinutost kada je riječ o ljudskim pravima u Srednjoafričkoj Republici;

| C. | budući da je misija UN-a u Srednjoafričkoj Republici na terenu rasporedila 10 750 pripadnika mirovnih snaga, no pojedini se civili žale da to nije dovoljno da ih se zaštiti od desetina naoružanih skupina; budući da se u izvješću UN-a o ljudskim pravima od 14. prosinca 2016. o arbitrarnim smaknućima spominje seksualno nasilje u Srednjoafričkoj Republici; |
| --- | --- |

C.

budući da je misija UN-a u Srednjoafričkoj Republici na terenu rasporedila 10 750 pripadnika mirovnih snaga, no pojedini se civili žale da to nije dovoljno da ih se zaštiti od desetina naoružanih skupina; budući da se u izvješću UN-a o ljudskim pravima od 14. prosinca 2016. o arbitrarnim smaknućima spominje seksualno nasilje u Srednjoafričkoj Republici;

| D. | budući da je u prosincu 2016. misija MINUSCA, u sklopu tekućih nastojanja da se razoružaju frakcije u Srednjoafričkoj Republici, podržala novi dijalog između 11 od 14 naoružanih skupina i vlade; budući da MINUSCA navodi da su 4. siječnja 2017. njezini pripadnici mirovnih snaga bili u patroli na povratku iz grada Koui kada ih je napalo oko 50 nasilnika otprilike 60 km (37 milja) zapadno od Oboa, pri čemu su neidentificirani pobunjenici ubili dvojicu pripadnika mirovnih snaga, a sličan se napad odvio 7. siječnja 2017. na sjeverozapadu Bokayija, pri čemu je poginuo jedan pripadnik mirovnih snaga; |
| --- | --- |

D.

budući da je u prosincu 2016. misija MINUSCA, u sklopu tekućih nastojanja da se razoružaju frakcije u Srednjoafričkoj Republici, podržala novi dijalog između 11 od 14 naoružanih skupina i vlade; budući da MINUSCA navodi da su 4. siječnja 2017. njezini pripadnici mirovnih snaga bili u patroli na povratku iz grada Koui kada ih je napalo oko 50 nasilnika otprilike 60 km (37 milja) zapadno od Oboa, pri čemu su neidentificirani pobunjenici ubili dvojicu pripadnika mirovnih snaga, a sličan se napad odvio 7. siječnja 2017. na sjeverozapadu Bokayija, pri čemu je poginuo jedan pripadnik mirovnih snaga;

| E. | budući da je obnova pravosuđa još u povojima, a kapaciteti policije i dalje su iznimno ograničeni i to znači, uzmemo li u obzir da je funkcionalno sudstvo nepostojeće, da je malo toga poduzeto da se stane na kraj kršenju ljudskih prava ili da se to pitanje tematizira i da se počinitelje privede pravdi; |
| --- | --- |

E.

budući da je obnova pravosuđa još u povojima, a kapaciteti policije i dalje su iznimno ograničeni i to znači, uzmemo li u obzir da je funkcionalno sudstvo nepostojeće, da je malo toga poduzeto da se stane na kraj kršenju ljudskih prava ili da se to pitanje tematizira i da se počinitelje privede pravdi;

| F. | budući da je prema Amnesty Internationalu manjak pravde u Srednjoafričkoj Republici do te mjere izražen da su pojedine žrtve primorane svakodnevicu dijeliti sa svojim agresorima jer ih je na stotine pobjeglo u masovnim bjegovima iz zatvora, a brojni pojedinci optuženi za najstrašnije zločine nikada nisu ni bili uhićeni; budući da je samo 8 od 35 zatvora operativno, a izvan Banguija djeluje tek nekoliko sudova; |
| --- | --- |

F.

budući da je prema Amnesty Internationalu manjak pravde u Srednjoafričkoj Republici do te mjere izražen da su pojedine žrtve primorane svakodnevicu dijeliti sa svojim agresorima jer ih je na stotine pobjeglo u masovnim bjegovima iz zatvora, a brojni pojedinci optuženi za najstrašnije zločine nikada nisu ni bili uhićeni; budući da je samo 8 od 35 zatvora operativno, a izvan Banguija djeluje tek nekoliko sudova;

| G. | budući da je od kolovoza 2016. u Srednjoafričkoj Republici zabilježen zabrinjavajući porast broja slučajeva kršenja ljudskih prava i povreda međunarodnog humanitarnog prava za koje su odgovorne razne frakcije skupina ex-Séléka, anti-Balaka i njihovih pristaša, što je rezultiralo smrću najmanje 100 osoba, prisilnim raseljavanjima civila i uništenjem imovine; budući da su udruge za prava zabilježile ozbiljne sukobe u Srednjoafričkoj Republici krajem studenog 2016. između dviju skupina Séléka, pri čemu je smrtno stradalo najmanje 14 civila, a 76 ih je ranjeno; |
| --- | --- |

G.

budući da je od kolovoza 2016. u Srednjoafričkoj Republici zabilježen zabrinjavajući porast broja slučajeva kršenja ljudskih prava i povreda međunarodnog humanitarnog prava za koje su odgovorne razne frakcije skupina ex-Séléka, anti-Balaka i njihovih pristaša, što je rezultiralo smrću najmanje 100 osoba, prisilnim raseljavanjima civila i uništenjem imovine; budući da su udruge za prava zabilježile ozbiljne sukobe u Srednjoafričkoj Republici krajem studenog 2016. između dviju skupina Séléka, pri čemu je smrtno stradalo najmanje 14 civila, a 76 ih je ranjeno;

| H. | budući da su prema Vladimiru Monteiru, glasnogovorniku MINUSCA-e u Banguiju, takvi napadi izvedeni ne samo na UN-ove pripadnike mirovnih snaga već i na humanitarne aktere i civilno stanovništvo; |
| --- | --- |

H.

budući da su prema Vladimiru Monteiru, glasnogovorniku MINUSCA-e u Banguiju, takvi napadi izvedeni ne samo na UN-ove pripadnike mirovnih snaga već i na humanitarne aktere i civilno stanovništvo;

| I. | budući da je između 28. i 30. studenoga 2016. živote izgubilo najmanje 115 osoba u okršajima do kojih je došlo između dviju skupina (obiju frakcija skupine Séléka – Narodne fronte za preporod Srednjoafričke Republike (Front Populaire pour la Renaissance de la Centrafrique, FPRC) i Unije za mir u Srednjoafričkoj Republici (l’Union pour la Paix en Centrafrique, UPC)) zbog kontrole nad cestovnim putevima koji vode do rudnika dijamanata oko Kalage, grada udaljenog 45 km od Brije, gdje obje frakcije ubiru „cestovne poreze”, posebno u područjima u kojima se nalaze rudnici i na migracijskim rutama fulanskih stočara; |
| --- | --- |

I.

budući da je između 28. i 30. studenoga 2016. živote izgubilo najmanje 115 osoba u okršajima do kojih je došlo između dviju skupina (obiju frakcija skupine Séléka – Narodne fronte za preporod Srednjoafričke Republike (Front Populaire pour la Renaissance de la Centrafrique, FPRC) i Unije za mir u Srednjoafričkoj Republici (l’Union pour la Paix en Centrafrique, UPC)) zbog kontrole nad cestovnim putevima koji vode do rudnika dijamanata oko Kalage, grada udaljenog 45 km od Brije, gdje obje frakcije ubiru „cestovne poreze”, posebno u područjima u kojima se nalaze rudnici i na migracijskim rutama fulanskih stočara;

| J. | budući da je u svibnju 2016. peti Odbor UN-a donio međusektorsku rezoluciju o očuvanju mira u kojoj je pozdravio odlučnost glavnog tajnika da u cijelosti implementira politiku nulte stope tolerancije, potvrdio potrebu za pojačanom koordinacijom kada je riječ o pružanju podrške žrtvama i proširio politiku UN-a o transparentnosti u vezi s navodima o seksualnom iskorištavanju i zlostavljanju; |
| --- | --- |

J.

budući da je u svibnju 2016. peti Odbor UN-a donio međusektorsku rezoluciju o očuvanju mira u kojoj je pozdravio odlučnost glavnog tajnika da u cijelosti implementira politiku nulte stope tolerancije, potvrdio potrebu za pojačanom koordinacijom kada je riječ o pružanju podrške žrtvama i proširio politiku UN-a o transparentnosti u vezi s navodima o seksualnom iskorištavanju i zlostavljanju;

| K. | budući da su 17. studenoga 2016. potpredsjednica Komisije / VP Federica Mogherini i predsjednik Srednjoafričke Republike Faustin-Archange Touadéra mobilizirali međunarodnu zajednicu kako bi dobili političku podršku i konkretna obećanja za to da se podrži ambiciozni program vlasti Srednjoafričke Republike za postizanje mira, sigurnosti i pomirbe diljem te zemlje, kao i promicanje razvoja i ekonomskog oporavka; |
| --- | --- |

K.

budući da su 17. studenoga 2016. potpredsjednica Komisije / VP Federica Mogherini i predsjednik Srednjoafričke Republike Faustin-Archange Touadéra mobilizirali međunarodnu zajednicu kako bi dobili političku podršku i konkretna obećanja za to da se podrži ambiciozni program vlasti Srednjoafričke Republike za postizanje mira, sigurnosti i pomirbe diljem te zemlje, kao i promicanje razvoja i ekonomskog oporavka;

| L. | budući da je prema UN-u gotovo polovica stanovništva Srednjoafričke Republike suočena s nesigurnošću hrane i potrebna joj je humanitarna pomoć; budući da je 40 % djece kronično pothranjeno i svako peto dijete neće doživjeti svoj peti rođendan; |
| --- | --- |

L.

budući da je prema UN-u gotovo polovica stanovništva Srednjoafričke Republike suočena s nesigurnošću hrane i potrebna joj je humanitarna pomoć; budući da je 40 % djece kronično pothranjeno i svako peto dijete neće doživjeti svoj peti rođendan;

| M. | budući da se procjenjuje da će ove godine 2,2 milijuna osoba trebati humanitarnu pomoć, uključujući 1,1 milijun djece; budući da se procjenjuje da je na kraju 2016. 420 000 osoba bilo interno raseljeno i da su dodatne 453 000 izbjegle u susjedne zemlje; |
| --- | --- |

M.

budući da se procjenjuje da će ove godine 2,2 milijuna osoba trebati humanitarnu pomoć, uključujući 1,1 milijun djece; budući da se procjenjuje da je na kraju 2016. 420 000 osoba bilo interno raseljeno i da su dodatne 453 000 izbjegle u susjedne zemlje;

| N. | budući da je tijekom posljednje tri godine Europska unije bila najveći donator pomoći Srednjoafričkoj Republici s više od 500 milijuna EUR namijenjenih za tu zemlju; budući da kada je riječ o humanitarnoj pomoći, Komisija je sama od prosinca 2013. izdvojila 124 milijuna EUR (povrh 30 milijuna EUR za izbjeglice iz Srednjoafričke Republike u susjednim zemljama); budući da je na konferenciji donatora u Bruxellesu 17. studenoga 2016. EU najavio dodatnih 409 milijuna u sredstvima namijenjenima za rekonstrukciju, očuvanje mira i humanitarne potrebe u Srednjoafričkoj Republici; |
| --- | --- |

N.

budući da je tijekom posljednje tri godine Europska unije bila najveći donator pomoći Srednjoafričkoj Republici s više od 500 milijuna EUR namijenjenih za tu zemlju; budući da kada je riječ o humanitarnoj pomoći, Komisija je sama od prosinca 2013. izdvojila 124 milijuna EUR (povrh 30 milijuna EUR za izbjeglice iz Srednjoafričke Republike u susjednim zemljama); budući da je na konferenciji donatora u Bruxellesu 17. studenoga 2016. EU najavio dodatnih 409 milijuna u sredstvima namijenjenima za rekonstrukciju, očuvanje mira i humanitarne potrebe u Srednjoafričkoj Republici;

| O. | budući da je Gospodnja vojska otpora intenzivirala svoje aktivnosti na istoku Srednjoafričke Republike i proširila se izvan područja u kojemu se nalaze rudnici, pri čemu je izvela napade koji uključuju pljačku, arbitrarno oduzimanje slobode, uništenje i pljenidbu imovine civilnog stanovništva i otmice; budući da je prema LRA crisis trackeru od siječnja 2016. Gospodnja vojska otpora navodno otela 344 osoba, uključujući više od 60 djece, a pritom su u područjima u kojima djeluje raseljene na tisuće civila; |
| --- | --- |

O.

budući da je Gospodnja vojska otpora intenzivirala svoje aktivnosti na istoku Srednjoafričke Republike i proširila se izvan područja u kojemu se nalaze rudnici, pri čemu je izvela napade koji uključuju pljačku, arbitrarno oduzimanje slobode, uništenje i pljenidbu imovine civilnog stanovništva i otmice; budući da je prema LRA crisis trackeru od siječnja 2016. Gospodnja vojska otpora navodno otela 344 osoba, uključujući više od 60 djece, a pritom su u područjima u kojima djeluje raseljene na tisuće civila;

| P. | budući da je 15. srpnja 2014. EU uspostavio prvi multidonatorski uzajamni fond pod nazivom Bêkou koji je namijenjen za Srednjoafričku Republiku te doprinosi stabilizaciji i rekonstrukciji te zemlje; |
| --- | --- |

P.

budući da je 15. srpnja 2014. EU uspostavio prvi multidonatorski uzajamni fond pod nazivom Bêkou koji je namijenjen za Srednjoafričku Republiku te doprinosi stabilizaciji i rekonstrukciji te zemlje;

| Q. | budući da se opća sigurnosna situacija od 2003. poboljšala, posebno u Banguiju, ali je i dalje krhka, pri čemu je izbijanje nasilja opet u porastu tijekom proteklih mjeseci; budući da su zločini poput ubojstva, mučenja, seksualnog nasilja, krađe, otmice, uništavanja imovine i nezakonite trgovine i posjedovanja oružja još uvijek rašireni u cijeloj zemlji; |
| --- | --- |

Q.

budući da se opća sigurnosna situacija od 2003. poboljšala, posebno u Banguiju, ali je i dalje krhka, pri čemu je izbijanje nasilja opet u porastu tijekom proteklih mjeseci; budući da su zločini poput ubojstva, mučenja, seksualnog nasilja, krađe, otmice, uništavanja imovine i nezakonite trgovine i posjedovanja oružja još uvijek rašireni u cijeloj zemlji;

| R. | budući da je zbog ograničenog financiranja Svjetski program za hranu najavio da će morati napraviti dodatne rezove u opskrbi hranom i da bi do veljače 2017. distribucija mogla biti u cijelosti obustavljena; |
| --- | --- |

R.

budući da je zbog ograničenog financiranja Svjetski program za hranu najavio da će morati napraviti dodatne rezove u opskrbi hranom i da bi do veljače 2017. distribucija mogla biti u cijelosti obustavljena;

| S. | budući da ilegalna trgovina i ekstrakcija dijamanata i drva potpiruju sukob tako što se njima financiraju naoružane skupine; |
| --- | --- |

S.

budući da ilegalna trgovina i ekstrakcija dijamanata i drva potpiruju sukob tako što se njima financiraju naoružane skupine;

| T. | budući da Međunarodna organizacija za frankofoniju od 2003. bez prestanka radi na jačanju demokracije, vladavine prava i mira u toj zemlji i još uvijek radi u tekućem postkriznom kontekstu rekonstrukcije; budući da je rad Međunarodne organizacije frankofonije presudan za jačanje kapaciteta srednjoafričkih institucija jer pruža tehničku podršku u osnivanju specijalnog kaznenog suda, podržava uvođenje nacionalne komisije za ljudska prava, jačanje upravnog i pravnog okvira za izbore, pruža tehničku pomoć u razoružanju, razvojačenju i reintegraciji i sigurnosti programa sigurnosnog sektora (DDR-SSR) te nudi tehničku pomoć za specijalni kazneni sud u obliku mobilizacije sudaca koji govore francuski; |
| --- | --- |

T.

budući da Međunarodna organizacija za frankofoniju od 2003. bez prestanka radi na jačanju demokracije, vladavine prava i mira u toj zemlji i još uvijek radi u tekućem postkriznom kontekstu rekonstrukcije; budući da je rad Međunarodne organizacije frankofonije presudan za jačanje kapaciteta srednjoafričkih institucija jer pruža tehničku podršku u osnivanju specijalnog kaznenog suda, podržava uvođenje nacionalne komisije za ljudska prava, jačanje upravnog i pravnog okvira za izbore, pruža tehničku pomoć u razoružanju, razvojačenju i reintegraciji i sigurnosti programa sigurnosnog sektora (DDR-SSR) te nudi tehničku pomoć za specijalni kazneni sud u obliku mobilizacije sudaca koji govore francuski;

| 1. | pozdravlja napore koje su poduzeli predsjednik Touadéra i njegova vlada za očuvanje mira i pomirbu u Srednjoafričkoj Republici u kontekstu desetljeća nerazvijenosti i nestabilnosti te više godina oružanog sukoba; poziva vladu Srednjoafričke Republike da nastavi u tom smjeru, posebno kada je riječ o dijalogu s naoružanim skupinama, SSR-om i DDRR-om, i obnovi pravosudnih i kaznenih kanala kako bi se povela borba protiv nekažnjivosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | snažno osuđuje gubitak sredstava za život i imovine te kršenja i povrede međunarodnih ljudskih prava i humanitarnog prava, što uključuje arbitrarna smaknuća, seksualno nasilje, neljudsko postupanje i sve oblike napada, kao i agresije i provokacije usmjerene protiv civilnog stanovništva i pripadnika mirovnih snaga; podsjeća da takvi ciljani napadi prema međunarodnom humanitarnom pravu mogu predstavljati ratne zločine; izražava iskrenu sućut vladama Maroka i Bangladeša, obiteljima žrtava i MINUSCA-i; naglašava da su napadi na pripadnike mirovnih snaga neprihvatljivi i protivni svim međunarodnim normama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je organizacija mirnih kombiniranih izbora 14. veljače 2016. u Srednjoafričkoj Republici, s velikom stopom izlaznosti birača, pravi uspjeh za postupak političke tranzicije; pohvaljuje vlasti na njihovu trudu da unaprijede kredibilnost i transparentnost izbora; pozdravlja predanost MINUSCA-e i podršku operacije Sangaris, koja je bitno doprinijela tome da se izbori održe u mirnom ozračju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | daje punu podršku autoritetu glavnog tajnika UN-a da implementira politiku transparentnosti UN-a (nulta stopa tolerancije) u vezi s tvrdnjama o seksualnom iskorištavanju i zlostavljanju te pozdravlja inicijative koje je dosad pokrenuo u Srednjoafričkoj Republici; poziva države članice UN-a da se pobrinu za to da timovi MINUSCA-e za postupanje i disciplinu te interni nadzor raspolažu dostatnim sredstvima kako bi mogli uspješno reagirati na slučajeve seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja i druge zločine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe presudnu važnost sigurnosti; naglašava u tom pogledu nužnost reformi kojima bi se oružane snage Srednjoafričke Republike transformirale u profesionalnu, demokratski nadziranu i etnički reprezentativnu vojsku; pozdravlja odluku Europskog vijeća od 19. travnja 2016. da se u Srednjoafričku Republiku pošalje misija za vojnu obuku (EUTM RCA) kako bi se doprinijelo reformi obrambenog sektora u toj zemlji; očekuje da će se time doprinijeti modernizaciji i poboljšati učinkovitost i uključivost oružanih snaga Srednjoafričke Republike zahvaljujući strateškim savjetima ministarstvu obrane te zemlje i glavnom stožeru, kao i obuci i osposobljavanju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva vladu Srednjoafričke Republike da povede brzu i nepristranu istragu o svim navodima o kršenjima ljudskih i humanitarnih prava, na odgovarajući način kazneno progoni odgovorne – zločinci i ubojice moraju se izvesti pred pravdu, neovisno o tome kojoj skupini pripadaju – i žrtvama tih kršenja ponude prikladna sredstva pravne zaštite; u potpunosti podržava brzo uspostavljanje specijalnog kaznenog suda (dovršetak se očekuje sredinom 2017.) koji mora biti adekvatno financiran kako bi mogao osigurati odgovornost za počinjeno i stati na kraj trenutačnoj raširenoj nekažnjivosti; pozdravlja to što je UN u prosincu 2016. pokrenuo postupak zapošljavanja osmero međunarodnih sudaca; |
| --- | --- |

6.

| 7. | duboko žali zbog činjenice da se pravosudni sustav Srednjoafričke Republike, koji je i prije građanskog rata bio oslabljen, dodatno srozao zbog stalnih sukoba, što je rezultiralo time da su mnogi sudski spisi uništeni, a pravno osoblje bilo je prisiljeno na egzil; poziva vladu Srednjoafričke Republike da uz podršku međunarodne zajednice uloži znatna sredstva u svoj pravosudni sustav, uključujući ponovnu izgradnju sudova i zatvora te formiranje policijskih snaga; podsjeća istodobno da se uspjeh može zajamčiti isključivo pridržavanjem načela dobrog demokratskog i ekonomskog upravljanja, slijedeći konstruktivan pristup dijalogu u duhu foruma iz Banguija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | posebno naglašava važnost prisne suradnje s uključenim partnerima, posebice vlastima Srednjoafričke Republike, Europskom unijom, Svjetskom bankom i UN-om kako bi se osigurala dobra suradnja i komplementarnost napora za obnovu stabilnosti u toj zemlji; potiče na to da se smjesta poduzmu mjere kako bi se stalo na kraj nekažnjivosti za ratne i druge zločine i doprinijelo ponovnoj izgradnji pravosudnog sustava jer je izostanak pravde djelomično zaslužan za porast broja nasilnih sukoba tijekom proteklih mjeseci; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali zbog činjenice da zbog manjka financiranja UN-ova Svjetskog programa za hranu postoji rizik da taj program uskoro obustavi pružanje pomoći za 150 000 osoba koje su u krizom zahvaćenoj Srednjoafričkoj Republici raseljene zbog nasilja; napominje da je hrana distribuirana u okviru tog programa raseljenim osobama od životne važnosti i da bi obustava pomoći imala dramatične posljedice na njihove živote; snažno potiče donatore da u tom kontekstu poštuju svoje obveze koje su preuzeli spram Svjetskog programa za hranu i da spriječe svako daljnje pogoršanje pružanja humanitarne pomoći; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja jačanje humanitarnog angažmana EU-a i njegovih država članica sa Srednjoafričkom Republikom u skladu s novim potrebama; poziva međunarodne donatore da podrže humanitarno financiranje EU-a, uključujući Svjetski program za hranu, i da pomognu osobama zahvaćenima krizom u toj zemlji i izbjeglicama u njezinim susjednim zemljama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Srednjoafričku Republiku da donese nacionalne politike i zakonodavne okvire kojima se primjereno štite ljudska prava raseljenih osoba, uključujući slobodu kretanja; poziva tu zemlju i da donese trajna rješenja za raseljene osobe i izbjeglice, uključujući dobrovoljne, trajne, sigurne i dostojanstvene povratke njihovim domovima te lokalnu integraciju ili preseljenje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da je dijalog i dalje jedini način da se osigura trajni mir u regijama Srednjoafričke Republike zahvaćenima sukobima i snažno potiče vladu da konkretnim mjerama reagira na zabrinutost međunarodne zajednice u vezi s rješavanjem krize, i to usvajanjem proaktivnog pristupa pružanju sigurnosti za lokalno stanovništvo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva vladu Srednjoafričke Republike da hitno implementira, uz podršku svojih međunarodnih partnera, svoj nacionalni plan oporavka i izgradnje mira, posebno jačanjem kapaciteta nacionalnih sigurnosnih snaga, razoružanjem, razvojačenjem i reintegracijom naoružanih skupina te borbom protiv nekažnjivosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva vlasti Srednjoafričke Republike da donesu nacionalnu strategiju za rješavanje problema nezakonitog iskorištavanja i krijumčarskih mreža koji pogađa prirodne resurse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | predlaže da UN stvori radnu skupinu u okviru MINUSCA-e koja bi se bavila borbom protiv krijumčarenja dijamanata, drvnih sirovina, zlata, slonovače i militariziranog krivolova; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva međunarodne kompanije koje se bave dijamantima da prestanu potpirivati sukobe i kršenja ljudskih prava kupnjom nezakonito izvađenih dijamanata kojima se trguje u Srednjoafričkoj Republici; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladi i vlastima Srednjoafričke Republike, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, institucijama Afričke unije, Ekonomskoj zajednici srednjoafričkih država, Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a i državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0249.

---

| 10.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 242/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 242/10

---

P8_TA(2017)0004

Stanje u Burundiju

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o stanju u Burundiju (2017/2508(RSP))

(2018/C 242/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Burundiju, a posebno zadnje dvije rezolucije, usvojene 9. srpnja 2015. (1) odnosno 17. prosinca 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Burundiju, a posebno zadnje dvije rezolucije, usvojene 9. srpnja 2015. (1) odnosno 17. prosinca 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir izmijenjeni Sporazum iz Cotonoua, a posebice njegov članak 96., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmijenjeni Sporazum iz Cotonoua, a posebice njegov članak 96.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2016/394 od 14. ožujka 2016. o zaključivanju postupka savjetovanja s Republikom Burundijem na temelju članka 96. Sporazuma o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2016/394 od 14. ožujka 2016. o zaključivanju postupka savjetovanja s Republikom Burundijem na temelju članka 96. Sporazuma o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2016. o budućnosti odnosa između AKP-a i EU-a nakon 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2016. o budućnosti odnosa između AKP-a i EU-a nakon 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 9. prosinca 2015. o stanju u Burundiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 9. prosinca 2015. o stanju u Burundiju,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o miru i pomirenju u Burundiju potpisan u Aruši 28. kolovoza 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o miru i pomirenju u Burundiju potpisan u Aruši 28. kolovoza 2000.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Burundija, a posebice njegov članak 96., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Burundija, a posebice njegov članak 96.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir izjavu o Južnoj Africi i Burundiju te Međunarodnom kaznenom sudu (MKZ) koju je 21. listopada 2016. u ime Europske unije dala Federica Mogherini, potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o Južnoj Africi i Burundiju te Međunarodnom kaznenom sudu (MKZ) koju je 21. listopada 2016. u ime Europske unije dala Federica Mogherini, potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2015/1755 od 1. listopada 2015. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Burundiju (5) i odluku o produljenju njihova trajanja od 29. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2015/1755 od 1. listopada 2015. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Burundiju (5) i odluku o produljenju njihova trajanja od 29. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima naroda od 4. studenog 2016. o stanju ljudskih prava u Republici Burundiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima naroda od 4. studenog 2016. o stanju ljudskih prava u Republici Burundiju,

| — | uzimajući u obzir izvješće od 20. rujna 2016. o neovisnoj istrazi Ujedinjenih naroda o Burundiju, koja je pokrenuta na temelju Rezolucije Vijeća za ljudska prava S-24/1, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 20. rujna 2016. o neovisnoj istrazi Ujedinjenih naroda o Burundiju, koja je pokrenuta na temelju Rezolucije Vijeća za ljudska prava S-24/1,

| — | uzimajući u obzir izvješće visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Burundiju od 17. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Burundiju od 17. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju o stanju ljudskih prava u Burundiju koju je 30. rujna 2016. usvojilo Vijeće Ujedinjenih naroda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju o stanju ljudskih prava u Burundiju koju je 30. rujna 2016. usvojilo Vijeće Ujedinjenih naroda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir izvješće izaslanstva Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima naroda od 17. svibnja 2016. o posjetu Burundiju u svrhu utvrđivanja činjenica od 7. do 13. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće izaslanstva Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima naroda od 17. svibnja 2016. o posjetu Burundiju u svrhu utvrđivanja činjenica od 7. do 13. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu o zabrani organizacije Ligue Iteka u Burundiju koju je 6. siječnja 2017. dala glasnogovornica ESVD-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o zabrani organizacije Ligue Iteka u Burundiju koju je 6. siječnja 2017. dala glasnogovornica ESVD-a,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da Burundi proživljava dramatičnu političku, društvenu i gospodarsku krizu otkako se njegov predsjednik Pierre Nkurunziza u travnju 2015. odlučio kandidirati za treći predsjednički mandat, prekršivši time Sporazum iz Aruše i Ustav Burundija; budući da je predsjednik Nkurunziza nedavno dao izjave u kojima nije isključio mogućnost izmjene burundijskog Ustava kako bi se mogao kandidirati i za potencijalni četvrti mandat od 2020. nadalje; |
| --- | --- |

A.

budući da Burundi proživljava dramatičnu političku, društvenu i gospodarsku krizu otkako se njegov predsjednik Pierre Nkurunziza u travnju 2015. odlučio kandidirati za treći predsjednički mandat, prekršivši time Sporazum iz Aruše i Ustav Burundija; budući da je predsjednik Nkurunziza nedavno dao izjave u kojima nije isključio mogućnost izmjene burundijskog Ustava kako bi se mogao kandidirati i za potencijalni četvrti mandat od 2020. nadalje;

| B. | budući da je Burundi 19. listopada 2016. obavijestio Međunarodni kazneni sud (MKS) o svojem povlačenju iz Rimskog statuta i MKS-a nakon odluke MKS-a o otvaranju preliminarne istrage o nasilju i kršenjima ljudskih prava u toj zemlji; |
| --- | --- |

B.

budući da je Burundi 19. listopada 2016. obavijestio Međunarodni kazneni sud (MKS) o svojem povlačenju iz Rimskog statuta i MKS-a nakon odluke MKS-a o otvaranju preliminarne istrage o nasilju i kršenjima ljudskih prava u toj zemlji;

| C. | budući da je nakon dvogodišnje istrage u Burundiju organizacija Ligue Iteka 15. studenog 2016. u suautorstvu s Međunarodnim savezom za ljudska prava objavila izvješće pod naslovom „Represija i dinamika genocida u Burundiju”, u kojem su sadržani najnoviji podaci o represiji vlade i masovnim povredama ljudskih prava; budući da je nekoliko tjedana kasnije Ligue Iteka objavila i nekoliko istražnih izvješća o najtežim zločinima koje su počinile vladine snage u Burundiju: ubojstvima, otmicama, prisilnim nestancima, mučenju, silovanjima i masovnim pritvaranjima; budući da ti zločini prolaze posve nekažnjeno; budući da je do listopada 2016. već bilo zabranjeno pet drugih organizacija koje se bave pravima, konkretno Forum pour le renforcement de la société civile (FORSC), Forum pour la conscience et le développement (FOCODE), Action chrétienne pour l’abolition de la torture (ACAT), Association burundaise pour la protection des droits humains et des personnes détenues (APRODH) i Réseau des citoyens probes (RCP); |
| --- | --- |

C.

budući da je nakon dvogodišnje istrage u Burundiju organizacija Ligue Iteka 15. studenog 2016. u suautorstvu s Međunarodnim savezom za ljudska prava objavila izvješće pod naslovom „Represija i dinamika genocida u Burundiju”, u kojem su sadržani najnoviji podaci o represiji vlade i masovnim povredama ljudskih prava; budući da je nekoliko tjedana kasnije Ligue Iteka objavila i nekoliko istražnih izvješća o najtežim zločinima koje su počinile vladine snage u Burundiju: ubojstvima, otmicama, prisilnim nestancima, mučenju, silovanjima i masovnim pritvaranjima; budući da ti zločini prolaze posve nekažnjeno; budući da je do listopada 2016. već bilo zabranjeno pet drugih organizacija koje se bave pravima, konkretno Forum pour le renforcement de la société civile (FORSC), Forum pour la conscience et le développement (FOCODE), Action chrétienne pour l’abolition de la torture (ACAT), Association burundaise pour la protection des droits humains et des personnes détenues (APRODH) i Réseau des citoyens probes (RCP);

| D. | budući da je Međunarodni savez za ljudska prava u studenom 2016. izvijestio o više od 1 000 ubijenih, 8 000 pritvorenih zbog političkih razloga, 300 do 800 nestalih, stotinama slučajeva mučenja, stotinama žena koje su postale žrtve seksualnog nasilja, tisućama proizvoljnih uhićenja, više od 310 000 osoba koje su postale izbjeglice u susjednim zemljama i 61 000 interno raseljenih osoba; budući da stanje sigurnosti u Burundiju predstavlja rizik za stabilnost čitave regije; |
| --- | --- |

D.

budući da je Međunarodni savez za ljudska prava u studenom 2016. izvijestio o više od 1 000 ubijenih, 8 000 pritvorenih zbog političkih razloga, 300 do 800 nestalih, stotinama slučajeva mučenja, stotinama žena koje su postale žrtve seksualnog nasilja, tisućama proizvoljnih uhićenja, više od 310 000 osoba koje su postale izbjeglice u susjednim zemljama i 61 000 interno raseljenih osoba; budući da stanje sigurnosti u Burundiju predstavlja rizik za stabilnost čitave regije;

| E. | budući da vlada sve strože kontrolira neovisne medije i novine, a novinari se suočavaju s prisilnim nestancima, fizičkim prijetnjama i napadima ili pravosudnim uznemiravanjem; budući da je obustavljen rad svih neovisnih radijskih postaja; budući da su Reporteri bez granica Burundi smjestili na 156. od 180 mjesta na svojem Svjetskom indeksu slobode medija za 2016.; |
| --- | --- |

E.

budući da vlada sve strože kontrolira neovisne medije i novine, a novinari se suočavaju s prisilnim nestancima, fizičkim prijetnjama i napadima ili pravosudnim uznemiravanjem; budući da je obustavljen rad svih neovisnih radijskih postaja; budući da su Reporteri bez granica Burundi smjestili na 156. od 180 mjesta na svojem Svjetskom indeksu slobode medija za 2016.;

| F. | budući da je EU u ožujku 2016. zaključio savjetovanja na temelju članka 96. Sporazuma iz Cotonoua i obustavio izravnu financijsku potporu burundijskoj upravi, zaključivši da obveze koje je vlada predložila u pogledu ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava nisu zadovoljavajuće; |
| --- | --- |

F.

budući da je EU u ožujku 2016. zaključio savjetovanja na temelju članka 96. Sporazuma iz Cotonoua i obustavio izravnu financijsku potporu burundijskoj upravi, zaključivši da obveze koje je vlada predložila u pogledu ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava nisu zadovoljavajuće;

| G. | budući da je pravosudni sustav u Burundiju duboko korumpiran i da su, unatoč tome što su od početka krize stotine ljudi ubijene ili podvrgnute mučenju, za što su često odgovorne policija i obavještajne službe, malobrojni počinitelji privedeni pravdi; |
| --- | --- |

G.

budući da je pravosudni sustav u Burundiju duboko korumpiran i da su, unatoč tome što su od početka krize stotine ljudi ubijene ili podvrgnute mučenju, za što su često odgovorne policija i obavještajne službe, malobrojni počinitelji privedeni pravdi;

| H. | budući da postoji bojazan da će vlada „etnizirati” krizu i da razjedinjujuća retorika državnih dužnosnika postaje uobičajen trend, kao što su napomenuli i dužnosnici UN-a; |
| --- | --- |

H.

budući da postoji bojazan da će vlada „etnizirati” krizu i da razjedinjujuća retorika državnih dužnosnika postaje uobičajen trend, kao što su napomenuli i dužnosnici UN-a;

| I. | budući da članovi Imbonerakurea, omladinskog ogranka vladajuće stanke, navodno privode i premlaćuju građane i kradu njihovu imovinu, te se koriste i silovanjem kao oružjem; budući da su njihovi napadi usmjereni na članove oporbe, posebno članove Nacionalnih snaga oslobođenja (FNL); budući da su tijekom posljednjih nekoliko mjeseci ubijeni, pritvoreni, premlaćeni i mučeni brojni članovi oporbe i osobe koje se doživljavaju kao protivnici; |
| --- | --- |

I.

budući da članovi Imbonerakurea, omladinskog ogranka vladajuće stanke, navodno privode i premlaćuju građane i kradu njihovu imovinu, te se koriste i silovanjem kao oružjem; budući da su njihovi napadi usmjereni na članove oporbe, posebno članove Nacionalnih snaga oslobođenja (FNL); budući da su tijekom posljednjih nekoliko mjeseci ubijeni, pritvoreni, premlaćeni i mučeni brojni članovi oporbe i osobe koje se doživljavaju kao protivnici;

| J. | budući da je Vijeće 29. rujna 2016. produljilo trajanje mjera ograničavanja protiv Burundija do 31. listopada 2017.; budući da se te mjere sastoje od zabrane putovanja i zamrzavanja imovine ciljanih pojedinaca za čije se djelovanje smatra da ugrožava demokraciju ili ometa pronalaženje političkog rješenja krize u Burundiju; |
| --- | --- |

J.

budući da je Vijeće 29. rujna 2016. produljilo trajanje mjera ograničavanja protiv Burundija do 31. listopada 2017.; budući da se te mjere sastoje od zabrane putovanja i zamrzavanja imovine ciljanih pojedinaca za čije se djelovanje smatra da ugrožava demokraciju ili ometa pronalaženje političkog rješenja krize u Burundiju;

| K. | budući da se rad na posredovanju nastavlja, uz punu potporu Afričke unije, Istočnoafričke zajednice, EU-a i UN-a, u cilju promicanja dijaloga unutar Burundija te pronalaska sporazumnog i mirnog rješenja krize u Burundiju; |
| --- | --- |

K.

budući da se rad na posredovanju nastavlja, uz punu potporu Afričke unije, Istočnoafričke zajednice, EU-a i UN-a, u cilju promicanja dijaloga unutar Burundija te pronalaska sporazumnog i mirnog rješenja krize u Burundiju;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja političkog i sigurnosnog stanja u Burundiju; osuđuje nasilje koje se u Burundiju provodi od 2015. i koje je dovelo do smrti, mučenja, ciljanog nasilja nad ženama, uključujući grupna silovanja, zlostavljanja i pritvaranja tisuća ljudi, prisilnog raseljavanja stotina tisuća Burundijaca, proizvoljnih uhićenja i nezakonitih pritvaranja te kršenja slobode tiska i izražavanja, kao i raširenu praksu nekažnjavanja tih zločina; poziva na provođenje temeljite i neovisne istrage u vezi s tim ubojstvima i kršenjem prava i traži da se počinitelje privede pravdi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća vlasti Burundija na njihovu obvezu da zajamče, zaštite i promiču temeljna prava, uključujući građanska i politička prava svojih građana kao što su sloboda govora i sloboda okupljanja, kako je propisano Afričkom poveljom o ljudskim pravima i pravima naroda te drugim međunarodnim i regionalnim instrumentima u području ljudskih prava; podsjeća vladu Burundija na njezine međunarodne obveze na temelju Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, osobito u vezi s poštovanjem temeljnih sloboda i vladavine prava te postupanjem sa sudskim predmetima, posebno u pogledu prava na pošteno i nepristrano suđenje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | duboko je zabrinut zbog činjenice da je Nacionalna skupština u Burundiju 23. odnosno 28. prosinca 2016. usvojila dva nacrta zakona kojima se uspostavljaju strože kontrole nad djelovanjem domaćih i međunarodnih nevladinih organizacija; ističe da je kao posljedica tih zakona 3. siječnja 2017. organizaciji Ligue Iteka zabranjen rad u toj zemlji; apelira na burundijske vlasti da preispitaju tu odluku; naglašava ključnu ulogu civilnog društva i aktivista za ljudska prava u demokratskom društvu; poziva lokalne vlasti da im omoguće slobodno i sigurno djelovanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih zatvorenika savjesti; poziva EU i njegove države članice da udvostruče napore koje ulažu u podupiranje i zaštitu boraca za ljudska prava i ugroženih organizacija u toj zemlji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva burundijske vlasti da bez odgode dopuste slobodan rad medija i da oporbenim vođama koji su u egzilu dopuste povratak u zemlju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apelira na burundijsku vladu da ponovno započne suradnju s Uredom visokog povjerenika za ljudska prava i s Vijećem UN-a za ljudska prava te da osoblju Ureda visokog povjerenika za ljudska prava omogući pristup pritvornim objektima; apelira na burundijsku vladu da poštuje i jamči ljudska prava i temeljne slobode za sve građane, u skladu sa svojim međunarodnim obvezama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | snažno podupire demokratska načela i vrijednosti, ljudska prava i vladavinu prava kao ključne elemente Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a te načela iznesena u Sporazumu iz Aruše; apelira na sve strane da ostvare potrebne uvjete za ponovnu izgradnju povjerenja i poticanje nacionalnog jedinstva uz pomoć uključivog i transparentnog nacionalnog dijaloga u kojem će sudjelovati vlada, oporbene stranke i predstavnici civilnog društva u skladu sa Sporazumom iz Aruše i Ustavom Burundija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | s dubokom zabrinutošću prima na znanje da je Burundi formalizirao svoje povlačenje iz Rimskog statuta; podsjeća da je MKS ključna institucija koja pomaže građanima da ostvare pravdu kad su suočeni s najtežim zločinima, u slučajevima kada to nije moguće na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Vijeće sigurnosti UN-a i MKS da žurno otvore iscrpnu istragu o navodnim kršenjima ljudskih prava u Burundiju koje je počinjeno tijekom nedavne krize u toj zemlji, uključujući opasnost od genocida na njegovu državnom području; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osuđuje donošenje novog zakona o osnivanju nacionalnih dobrovoljačkih snaga kojim bi se legalizirale aktivnosti nasilne paravojne omladinske skupine Imbonerakure, koju brojne međunarodne organizacije za ljudska prava i UN optužuju za teška kršenja ljudskih prava i za djelovanje u ozračju nekažnjavanja; poziva na trenutačno razoružanje te paravojne skupine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podržava odluku Vijeća da nakon neuspjelih pregovora započetih na temelju članka 96. Sporazuma iz Cotonoua obustavi izravnu financijsku potporu burundijskoj upravi, uključujući proračunsku potporu, zadržavajući pritom punu financijsku potporu koja se izravnim kanalima daje za stanovništvo i humanitarnu pomoć; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja ciljane sankcije koje je EU usvojio 1. listopada 2015. i koje su usklađene s odlukom Afričke unije da nametne ciljane sankcije, uključujući ograničenja putovanja i zamrzavanje imovine Burundijcima koji su odgovorni za kršenje ljudskih prava i onima koji ometaju nastojanja da se postigne političko rješenje krize; poziva EU da proširi te sankcije na sve pojedince koji svojim djelima ugrožavaju mir i stabilnost u regiji potičući mržnju i kršeći Sporazum iz Aruše; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava zabrinutost da bi političke krize mogle dovesti do etničkog sukoba; osuđuje činjenicu da burundijska uprava i vojska građane popisuju po narodnosti; apelira na sve strane da poštuju Sporazum iz Aruše; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja Istražno povjerenstvo UN-a za ljudska prava u Burundiju, osnovano u studenom 2016. radi istrage kršenja i povreda ljudskih prava u Burundiju od travnja 2015.; apelira na burundijske vlasti da u potpunosti surađuju s članovima Istražnog povjerenstva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podržava rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a iz srpnja 2016. kojom se odobrava aktiviranje policijskih snaga UN-a u Burundiju u cilju ublažavanja nasilja i povreda ljudskih prava u toj zemlji; apelira na Vijeće za mir i sigurnost Afričke unije da hitno pošalje izaslanstvo u Bujumburu koje će se susresti s predsjednikom Nkurunzizom i natjerati ga da stane na kraj kršenju prava koje provode sigurnosne snage; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Afričku uniju, UN i EU da ozbiljno razmotre regionalnu dimenziju i spriječe eventualnu daljnju destabilizaciju regije; apelira na potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da surađuje s burundijskim vlastima i svim drugim relevantnim dionicima te da podupre, obnovi i poboljša vjerodostojnost rada Istočnoafričke zajednice na regionalnom posredovanju u cilju pronalaska trajnog rješenja krize kojim će se poštovati Ustav, Sporazum iz Aruše i međunarodno pravo u području ljudskih prava uz pomoć otvorenog i uključivog dijaloga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | duboko je zabrinut zbog sve većeg odljeva izbjeglica u susjedne zemlje i zbog alarmantnog humanitarnog stanja u Burundiju; ponovno izražava svoju potporu i solidarnost sa svim humanitarnim organizacijama koje djeluju na terenu te sa susjednim zemljama koje stanovnicima Burundija pružaju utočište; ponovno poziva EU-a da pojača svoju pomoć u toj regiji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog najave predsjednika Nkurunzize od 30. prosinca 2016. da bi se mogao ponovno kandidirati za četvrti predsjednički mandat 2020.; |
| --- | --- |

18.

| 19. | osobito je zabrinut zbog alarmantne razine diskriminacije i kriminalizacije pripadnika skupine LGBTI u Burundiju; stoga traži od Nacionalne skupštine i vlade Burundija da stave izvan snage članke iz kaznenog zakonika kojima se diskriminira zajednica LGBTI; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladi i parlamentu Burundija, Vijeću AKP-a i EU-a, Komisiji, Vijeću, Istočnoafričkoj zajednici i vladama njezinih država članica, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, institucijama Afričke unije i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0275.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0474.

(3)  SL L 73, 18.3.2016., str. 90.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0371.

(5)  SL L 257, 2.10.2015., str. 1.

---

| 10.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 242/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 242/15

---

P8_TA(2017)0009

Logistika u EU-u i multimodalni prijevoz na novim koridorima TEN-T

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o logistici u EU-u i multimodalnom prijevozu na novim koridorima TEN-T (2015/2348(INI))

(2018/C 242/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o provedbi Bijele knjige o prometu iz 2011.: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o provedbi Bijele knjige o prometu iz 2011.: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. prosinca 2015. o održivoj gradskoj mobilnosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. prosinca 2015. o održivoj gradskoj mobilnosti (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. rujna 2008. o prijevozu tereta u Europi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. rujna 2008. o prijevozu tereta u Europi (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. rujna 2007. o logistici prijevoza tereta u Europi – ključnom čimbeniku za održivu mobilnost (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. rujna 2007. o logistici prijevoza tereta u Europi – ključnom čimbeniku za održivu mobilnost (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 (5) i Uredbu (EU) br. 1316/2013 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 (5) i Uredbu (EU) br. 1316/2013 (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 913/2010 (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 913/2010 (7),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije naslovljenu „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije naslovljenu „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o ubrzanju prelaska na niskougljično gospodarstvo u Europi (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o ubrzanju prelaska na niskougljično gospodarstvo u Europi (COM(2016)0500),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije (COM(2016)0501),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Jačanje europskih ulaganja za zapošljavanje i rast: prema drugoj fazi Europskog fonda za strateška ulaganja i novom europskom planu za vanjska ulaganja” – (COM(2016)0581, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Jačanje europskih ulaganja za zapošljavanje i rast: prema drugoj fazi Europskog fonda za strateška ulaganja i novom europskom planu za vanjska ulaganja” – (COM(2016)0581,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. veljače 2016. o strategiji EU-a za ukapljeni prirodni plin i skladištenje plina (COM(2016)0049), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. veljače 2016. o strategiji EU-a za ukapljeni prirodni plin i skladištenje plina (COM(2016)0049),

| — | uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju iz Rotterdama od 20. lipnja 2016. o provedbi projekata transeuropske prometne mreže (TEN-T) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju iz Rotterdama od 20. lipnja 2016. o provedbi projekata transeuropske prometne mreže (TEN-T) (8),

| — | uzimajući u obzir dokumente o koridorima transeuropske prometne mreže koje su europski koordinatori pripremili za Dane TEN-T-a 2016. u Rotterdamu (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokumente o koridorima transeuropske prometne mreže koje su europski koordinatori pripremili za Dane TEN-T-a 2016. u Rotterdamu (9),

| — | uzimajući u obzir planove rada za koridore koje su sastavili europski koordinatori transeuropske prometne mreže (TEN-T), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir planove rada za koridore koje su sastavili europski koordinatori transeuropske prometne mreže (TEN-T),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 08/2016: Željeznički prijevoz tereta u EU-u i dalje nije na pravome putu (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 08/2016: Željeznički prijevoz tereta u EU-u i dalje nije na pravome putu (10),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0384/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0384/2016),

| A. | budući da su moderan učinkovit prijevoz i logistika ključni faktori za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta EU-a te su važni za jamčenje konkurentnosti, stvaranje novih poslovnih mogućnosti i mogućnosti zapošljavanja, zaštitu okoliša i ublažavanje klimatskih promjena smanjenjem emisija ugljikova dioksida u prijevozu; |
| --- | --- |

A.

budući da su moderan učinkovit prijevoz i logistika ključni faktori za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta EU-a te su važni za jamčenje konkurentnosti, stvaranje novih poslovnih mogućnosti i mogućnosti zapošljavanja, zaštitu okoliša i ublažavanje klimatskih promjena smanjenjem emisija ugljikova dioksida u prijevozu;

| B. | budući da se trećim ciljem Bijele knjige Komisije o prometu nastoji ostvariti prelazak 30 % teretnog cestovnog prijevoza na udaljenostima većim od 300 km na održivije načine prijevoza kao što su željeznički ili vodeni prijevoz do 2030. te više od 50 % do 2050., za što je potreban i razvoj odgovarajuće infrastrukture; budući da europska prometna politika i TEN-T mogu znatno doprinijeti ostvarivanju ciljeva Unije u području klime i ciljeva Pariškog sporazuma s konferencije COP 21; |
| --- | --- |

B.

budući da se trećim ciljem Bijele knjige Komisije o prometu nastoji ostvariti prelazak 30 % teretnog cestovnog prijevoza na udaljenostima većim od 300 km na održivije načine prijevoza kao što su željeznički ili vodeni prijevoz do 2030. te više od 50 % do 2050., za što je potreban i razvoj odgovarajuće infrastrukture; budući da europska prometna politika i TEN-T mogu znatno doprinijeti ostvarivanju ciljeva Unije u području klime i ciljeva Pariškog sporazuma s konferencije COP 21;

| C. | budući da bi budućnosti okrenuta logistička politika EU-a trebala nastojati pomoći sektoru logistike da zadrži globalnu konkurentnost i doprinos rastu gospodarstva EU-a u svjetlu razvoja ekonomskih, društvenih i tehnoloških trendova i trgovinskih veza diljem svijeta; |
| --- | --- |

C.

budući da bi budućnosti okrenuta logistička politika EU-a trebala nastojati pomoći sektoru logistike da zadrži globalnu konkurentnost i doprinos rastu gospodarstva EU-a u svjetlu razvoja ekonomskih, društvenih i tehnoloških trendova i trgovinskih veza diljem svijeta;

| D. | budući da je politika transeuropske prometne mreže usmjerena na omogućavanje učinkovitog, pametnog i održivog prijevoza i da logistika okrenuta budućnosti i multimodalna prometna rješenja osobito zahtijevaju međusektorsku suradnju; |
| --- | --- |

D.

budući da je politika transeuropske prometne mreže usmjerena na omogućavanje učinkovitog, pametnog i održivog prijevoza i da logistika okrenuta budućnosti i multimodalna prometna rješenja osobito zahtijevaju međusektorsku suradnju;

| E. | budući da je nužno dati prioritet vezama multimodalnog prijevoza između luka, zračnih luka, multimodalnih platformi i glavnih koridora transeuropske prometne mreže te drugih dijelova kako bi se potaknulo gospodarstvo Unije i otvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

E.

budući da je nužno dati prioritet vezama multimodalnog prijevoza između luka, zračnih luka, multimodalnih platformi i glavnih koridora transeuropske prometne mreže te drugih dijelova kako bi se potaknulo gospodarstvo Unije i otvaranje radnih mjesta;

| F. | budući da glavni koridori transeuropske prometne mreže potiču sinergije kroz jači naglasak na terminalima i gradskim čvorištima, kao i s pomoću integracije inteligentnih prometnih sustava koji koriste čista goriva, te budući da je komplementarna funkcija pristupa sveobuhvatne mreže također od ključne važnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da glavni koridori transeuropske prometne mreže potiču sinergije kroz jači naglasak na terminalima i gradskim čvorištima, kao i s pomoću integracije inteligentnih prometnih sustava koji koriste čista goriva, te budući da je komplementarna funkcija pristupa sveobuhvatne mreže također od ključne važnosti;

| G. | budući da još uvijek postoje znatne razlike između država članica u pogledu razina učinkovitosti i djelotvornosti prijevoza, s obzirom na to da one odražavaju njihovu gospodarsku snagu, ulogu industrije u tim zemljama te njihove geografske uvjete, kakvoću infrastrukture i gustoću naseljenosti; |
| --- | --- |

G.

budući da još uvijek postoje znatne razlike između država članica u pogledu razina učinkovitosti i djelotvornosti prijevoza, s obzirom na to da one odražavaju njihovu gospodarsku snagu, ulogu industrije u tim zemljama te njihove geografske uvjete, kakvoću infrastrukture i gustoću naseljenosti;

| H. | budući da zahvaljujući transportnim bespilotnim letjelicama nastaju nove mogućnosti prijevoza robe u logističkom lancu, ali budući da su za iskorištavanje njihova punog potencijala potrebni usklađena pravna osnova i nesmetano usklađivanje s tradicionalnim načinima prijevoza kako bi se i u budućnosti zajamčila europska konkurentnost; |
| --- | --- |

H.

budući da zahvaljujući transportnim bespilotnim letjelicama nastaju nove mogućnosti prijevoza robe u logističkom lancu, ali budući da su za iskorištavanje njihova punog potencijala potrebni usklađena pravna osnova i nesmetano usklađivanje s tradicionalnim načinima prijevoza kako bi se i u budućnosti zajamčila europska konkurentnost;

| I. | budući da bi trenutačna razina provedbe prioritetnih koridora utvrđenih u europskoj prometnoj mreži mogla imati znatan pozitivan utjecaj na gospodarstvo zemalja koje su teško pogođene gospodarskom krizom; |
| --- | --- |

I.

budući da bi trenutačna razina provedbe prioritetnih koridora utvrđenih u europskoj prometnoj mreži mogla imati znatan pozitivan utjecaj na gospodarstvo zemalja koje su teško pogođene gospodarskom krizom;

| J. | budući da su u prijevozu tereta utvrđeni problemi povezani s različitim naponima u prekograničnim vezama; |
| --- | --- |

J.

budući da su u prijevozu tereta utvrđeni problemi povezani s različitim naponima u prekograničnim vezama;

| K. | budući da su propisi u području prijevoza trenutno povezani s načinom prijevoza i da spadaju u nadležnost različitih međunarodnih tijela (kao što su Međunarodna pomorska organizacija ili Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva); |
| --- | --- |

K.

budući da su propisi u području prijevoza trenutno povezani s načinom prijevoza i da spadaju u nadležnost različitih međunarodnih tijela (kao što su Međunarodna pomorska organizacija ili Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva);

Logistika u EU-u i potreba za dodatnim mjerama u okviru programa transeuropske prometne mreže

| 1. | ističe da je važno zajamčiti slobodno kretanje osoba, robe i usluga, među ostalim s pomoću učinkovitog i održivog sustava prijevoza tereta, za razvoj unutarnjeg tržišta, prosperitet i ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da će sektor logistike, a time i regionalni razvoj i rast, imati koristi od neometanog sustava infrastrukture u EU-u samo ako se taj sustav provodi u skladu sa zakonodavstvom EU-a i već donesenom politikom transeuropske prometne mreže; poziva države članice da ispravno prenesu zakonodavstvo u nacionalno pravo bez ometanja slobodne razmjene robe; poziva države članice da pojačaju napore za primjenu i poštovanje europskog zakonodavstva i da se suzdrže od uvođenja novih prepreka; apelira na Komisiju da protiv država članica koje odgađaju primjenu ili narušavaju provedbu prava EU-a podigne tužbu pred Sudom Europske unije te da potakne djelovanje svih drugih relevantnih aktera kako bi se izbjegle takve odgode ili narušavanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zabrinut je zbog negativnog učinka koji na sektor logistike, a time i na regionalni rast i razvoj, ima zatvaranje unutarnjih granica povezano s humanitarnom i migrantskom krizom te terorističkom prijetnjom u Europskoj uniji; poziva države članice i Komisiju da pri predlaganju takvih mjera što je više moguće izbjegavaju nanošenje kolateralne štete kretanju teretnog prometa; poziva Komisiju da u slučaju namjernog sprječavanja kretanja teretnog prometa stegovno postupi prema državama članicama koje ometaju slobodan promet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da logistika ima važnu i nedovoljno prepoznatu ulogu u jamčenju učinkovitog i održivog teretnog prijevoza u EU-u; ističe potrebu za formuliranjem obnovljene strategije EU-a za logistiku za prijevoz tereta koja će:






  — | uzeti u obzir nove infrastrukturne politike u vezi s transeuropskom prometnom mrežom, |
| --- | --- | --- |

4.

—

uzeti u obzir nove infrastrukturne politike u vezi s transeuropskom prometnom mrežom,

| — | težiti dodatnom smanjenju regulatornih, operativnih i tehničkih prepreka, |
| --- | --- |

—

težiti dodatnom smanjenju regulatornih, operativnih i tehničkih prepreka,

| — | nastojati osigurati optimalnu upotrebu sredstava, |
| --- | --- |

—

nastojati osigurati optimalnu upotrebu sredstava,

| — | težiti upotrebi i primjeni novih tehnologija i inovativnih rješenja kojima će se jačati učinak sektora i ubrzati prelazak na siguran prometni sustav s niskim emisijama ugljika, |
| --- | --- |

—

težiti upotrebi i primjeni novih tehnologija i inovativnih rješenja kojima će se jačati učinak sektora i ubrzati prelazak na siguran prometni sustav s niskim emisijama ugljika,

| — | imati za cilj povećanje povezanosti i razvoj infrastrukture u zapostavljenim područjima, |
| --- | --- |

—

imati za cilj povećanje povezanosti i razvoj infrastrukture u zapostavljenim područjima,

| — | promicati i poticati europsku industriju opskrbe željeznice, kao i poticati europsku politiku reindustrijalizacije željeznice, s perspektivom postizanja veće održivosti logistike EU-a i povećane konkurentnosti željezničkih proizvoda na svjetskom tržištu, čime bi sve strane bile na dobitku, |
| --- | --- |

—

promicati i poticati europsku industriju opskrbe željeznice, kao i poticati europsku politiku reindustrijalizacije željeznice, s perspektivom postizanja veće održivosti logistike EU-a i povećane konkurentnosti željezničkih proizvoda na svjetskom tržištu, čime bi sve strane bile na dobitku,

| — | bespilotne letjelice od samog početka uzimati u obzir kao budući način prijevoza, |
| --- | --- |

—

bespilotne letjelice od samog početka uzimati u obzir kao budući način prijevoza,

| — | promicati kontinuirani razvoj akademskog istraživanja i obrazovanja u području prijevoza i logistike te |
| --- | --- |

—

promicati kontinuirani razvoj akademskog istraživanja i obrazovanja u području prijevoza i logistike te

| — | predstaviti neovisnu znanstvenu studiju s detaljnim informacijama o opsegu u kojem bi se cestovni prijevoz tereta mogao prebaciti na prijevoz željeznicom i unutarnjom plovidbom do 2030. i do 2050., povezanim troškovima te mjeri u kojoj se mogu izbjeći štete za okoliš u obliku buke i onečišćenja zraka; |
| --- | --- |

—

predstaviti neovisnu znanstvenu studiju s detaljnim informacijama o opsegu u kojem bi se cestovni prijevoz tereta mogao prebaciti na prijevoz željeznicom i unutarnjom plovidbom do 2030. i do 2050., povezanim troškovima te mjeri u kojoj se mogu izbjeći štete za okoliš u obliku buke i onečišćenja zraka;

| 5. | ističe da će se uvođenjem transeuropske prometne mreže, uz osobitu pozornost usmjerenu na prekogranične veze, u utvrđenim rokovima i njezinim dovršavanjem do 2030. smanjiti problem uskih grla, poboljšati interoperabilnost između različitih načina prijevoza i doprinijeti ostvarenju integriranog multimodalnog prijevoza tereta u Europskoj uniji; podsjeća na to da je potrebno nacionalno planiranje sveobuhvatne mreže u skladu s osnovnom mrežom kako bi se postigla njezina integracija u nacionalnu, regionalnu i lokalnu infrastrukturu, što bi trebalo dovršiti najkasnije do 2050.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja činjenicu da je u okviru pristupa koridora osnovne prometne mreže stavljen jači naglasak na poboljšanje kvalitete prometnih čvorišta i njihove povezanosti u zadnjoj etapi puta, da se utvrde i prevladaju prepreke interoperabilnosti, da se poboljšaju i unaprijede informacijska i komunikacijska rješenja i premosti svaki jaz (fizički, tehnički ili organizacijski) koji bi mogao omesti logistiku neometanog prijevoza tereta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | u tom kontekstu podsjeća na važnost gradskih čvorišta, u kojima se može naći većinu načina prijevoza (luke, logistički centri u zračnim lukama, čvorišta, terminali itd.) i u kojima se provodi prekrcaj i zadnja etapa distribucije, a koja su ključna za cijele logističke lance te zahtijevaju im se obrati povećana pažnja ako se želi osigurati neometanu gradsku logistiku; ističe važnost ulaganja u ta gradska čvorišta, kao i promicanja željezničke povezanosti s industrijskim postrojenjima i poboljšane međupovezanosti željeznice i morskih luka, riječnih luka i čvorišta u unutrašnjosti; poziva Komisiju da u reviziji Instrumenta za povezivanje Europe 2017. prednost da tim ulaganjima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da bi nedostatak učinkovite usklađenosti i pravovremene provedbe od strane država članica te pravedne političke suradnje između susjednih država članica mogao omesti prekogranične projekte; pozdravlja sve veće zanimanje institucija EU-a za potporu prekograničnoj infrastrukturi i postrojenjima, posebno u vezi s regionalnim prekograničnim željezničkim vezama koje su iznimno važne i Europskoj uniji donose dodanu vrijednost; ističe da bi se trebao riješiti problem nedostatka veza u željezničkoj infrastrukturi prekograničnih regija kako bi se omogućio učinkovit i uspješan željeznički promet; poziva Komisiju, europske koordinatore i ostale uključene dionike da obrate jednaku pažnju na male i velike projekte transeuropske prometne mreže, te na kratkoročne, srednjoročne i dugoročne koristi koje ti projekti mogu donijeti; potiče dionike na poticanje kratkoročnih uspjeha; potiče Komisiju da olakša i zajamči njihovo uključenje u financiranje u okviru Instrumenta za povezivanje Europe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je sveobuhvatna mreža uglavnom u odgovornosti država članica, ali da su obje razine transeuropske prometne mreže ključne za sektor logistike u EU-u jer pridonose razgranatosti osnovne mreže i obavljaju zadnju etapu distribucije te se samo na taj način može spriječiti nepovezivanje određenih područja EU-a; mišljenja je da regionalne mreže ne bi smjele ostati izvan europske perspektive, među ostalim u pogledu financijskih i regulatornih mjera, a posebno onih mjera koje imaju vezu s pristupom željezničkoj mreži, dodjelom slota i troškovima; ističe da bi se trebao riješiti problem nedostatka veza u željezničkoj infrastrukturi prekograničnih regija kako bi se omogućio učinkovit i uspješan prekogranični željeznički promet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ukazuje na ključnu ulogu multimodalnosti u logistici prijevoza tereta i stoga traži pojačano uključivanje multimodalnih platforma u planiranje država članica kao i pri daljnjem razvoju koridora; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da raspodjela velikog broja čvorišta i teretnog prometa u transeuropskoj prometnoj mreži prati izrazito naseljena područja i guste mreže, uključujući prekogranična područja u kojima se isti kapaciteti koriste i za putnički promet; smatra da je potrebno optimizirati izgled infrastrukture za prijevoz tereta u okviru transeuropske prometne mreže, osobito u područjima zagušenima prometom, kako bi se uključile inovativne urbane logističke strategije; poziva Komisiju da u suradnji s europskim koordinatorima ocijeni napredak provedbe projekata te da potiče države članice na njihovo ispunjavanje; nadalje poziva Komisiju da ponovno ocijeni metodologiju i kriterije za uspostavljanje mreža za prijevoz tereta te da osigura da se ulaže osobito u alternativne rute za prijevoz tereta s manje zagušenim čvorištima, terminalima, zračnim lukama i lukama, uzimajući u obzir i zaštitu okoliša i smanjenje buke; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žali zbog toga što se o nacionalnim infrastrukturnim planovima država članica prečesto odlučuje neovisno o ciljevima transeuropske prometne mreže; apelira na Komisiju da istraži razloge takvog nedostatka suradnje i da poveća koordinaciju između dvije razine planiranja i predlaže da se Europskom semestru doda poglavlje o nadzoru njegove usklađenosti i jasne učinkovitosti, s prikladnim korektivnim mjerama; poziva Komisiju da daje prioritet projektima država članica koji su u skladu s transeuropskom prometnom mrežom i da napore usredotoči na one projekte s većom europskom dodanom vrijednošću te da nadzire prekogranične prometne projekte; apelira na države članice da donesu odluke o svojim nacionalnim infrastrukturnim planovima u skladu s ciljevima transeuropske prometne mreže; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da države članice s ekonomskim i proračunskim poteškoćama nisu u stanju sufinancirati projekte prijevoza tereta zbog strogog tumačenja Pakta o stabilnosti i rastu; zagovara optimalno korištenje javnih i privatnih programa financiranja, između ostalog u svjetlu spajanja Instrumenta za povezivanje Europe i Obzora 2020. s Europskim fondom za strateška ulaganja i drugim financijskim instrumentima; smatra da projekte koji se razvijaju u okviru Instrumenta za povezivanje Europe ne bi trebalo uzimati u obzir pri izračunu javnog zaduživanja; poziva Komisiju da provede studiju o tome bi li takva mjera bila prikladan instrument za znatno povećanje ulaganja u infrastrukturu za prijevoz tereta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da učinkovit sustav logistike EU-a zahtijeva dodatnu koordinaciju koja nadilazi fizičku povezivost, kao i operativnu transeuropsku prometnu mrežu; poziva Komisiju da učini logistiku sastavnim dijelom koridora osnovne prometne mreže, da u tom pogledu poveća usklađenost s nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima vlasti i da se, u tom kontekstu, usredotoči i na međusobnu povezanost između različitih koridora te na regionalne i gradske mreže prijevoza tereta; poziva Komisiju da ojača opseg djelovanja europskih koordinatora za TEN-T, da se ne ograničava samo na zemljopisni opseg koridora u njihovoj nadležnosti te da obuhvati pitanja horizontalne politike, kao što su multimodalnost i učinkovita teretna logistika; poziva Komisiju da taj rad u području logistike i multimodalnosti u koridorima ocjenjuje svake dvije godine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da nedostatno održavanje mreže može utjecati na održivost i uspješnost infrastrukture transeuropske prometne mreže; naglašava da prometnu infrastrukturu treba ne samo obnoviti i modernizirati, nego i redovito održavati; sa zabrinutošću primjećuje da kontinuirana nepažnja upravitelja infrastruktura i država članica u pogledu održavanja umanjuje konkurentnost linija (ograničenja brzine, pouzdanost, sigurnost), osobito u slučaju željeznice, što ponekad dovodi do zatvaranja linija; poziva Komisiju i države članice da zajedno s EIB-om razmotre nove programe financiranja koji bi omogućili ulaganja u održavanje mreže; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da redovito izvještava Europski parlament o zaključcima i poduzetim mjerama u okviru Digitalnog foruma za prijevoz i logistiku u cilju pružanja daljnje potpore digitalizaciji prijevoza tereta i logistike; poziva na to da taj forum nastavi djelovati sve dok je to korisno; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je potrebno osigurati da planirana infrastruktura odgovara stvarnim potrebama za održivom logistikom te da neće predstavljati neodrživo opterećenje za okoliš; u tom smislu ističe da bi zaštita biološke raznolikosti i ostvarivanje ciljeva EU-a u području očuvanja okoliša trebali biti znatno bolje integrirani u planiranje i provedbu mreže TEN-T; |
| --- | --- |

17.

Veće pojednostavljenje i novi okvir za digitalizaciju

| 18. | ističe da je hitno potrebno veće pojednostavljenje dokumenata te administrativnih i carinskih postupaka za sve vrste prijevoza i sve sudionike u logističkom lancu; poziva Komisiju i države članice da, u okviru sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva, analiziraju suvišno zakonodavstvo EU-a o prometu i mobilnosti te da prate nacionalne, regionalne i lokalne propise koji bi mogli biti u suprotnosti s pravom EU-a, te da u slučaju pronalaska takvih slučajeva te propise što prije usklade sa zakonodavstvom EU-a; poziva Komisiju da podnosi godišnja izvješća o napretku u tom području; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apelira na Komisiju da do kraja 2017. predloži digitalni okvir za razmjenu elektroničkih informacija i upravljanje prometom u multimodalnom prijevozu (e-teret) kako bi se olakšao pojednostavljen, neometan, transparentan, siguran i povjerljiv protok informacija bez papira među poslovnim subjektima, klijentima i tijelima vlasti na osnovi uspostavljenih usluga (kao što su SafeSeaNet, RFD, e-Manifest, RIS, TAF, ITS); poziva Komisiju da zajamči usklađenu primjenu elektroničkih prijevoznih dokumenata, sustava protiv prijevara i kibernetičke sigurnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice da općenito prihvate elektroničke prijevozne dokumente te da ratificiraju i primijene protokol e-CMR bez odlaganja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe važnost inovacija u upotrebi novih tehnologija, kao što je digitalizacija (primjerice digitalni teretni list), pristupa podacima i razmjene podataka, uz istodobno zadržavanje visoke razine kibernetičke sigurnosti i zaštite podataka, kao čimbenika za učinkovitija rješenja prijevoza i logistike, pod uvjetom da se zajamče interoperabilnost te jednak i nediskriminirajući pristup; poziva Komisiju da iznese prijedloge koji će osigurati integraciju, dostupnost i zaštitu temeljnih podataka o logistici i prijevozu tereta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju i države članice da predvide, kako bi se zajamčio nediskriminirajući pristup u razmjeni informacija digitalnim putem, sustav ulaganja kojim bi se osigurala početna obuka u informacijskim tehnologijama i stalno obnavljanje znanja o platformama za razmjenu podataka; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da istraživanje i inovacije mogu imati važnu ulogu u razvoju ekološki održive i digitalizirane logistike, kao i veće interoperabilnosti i međupovezanosti IT sustava i usluga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da je važno nastaviti razvijati informacijske i komunikacijske sustave te u potpunosti i u svim vrstama prijevoza i logistici primjenjivati potencijal europskih sustava za satelitsku navigaciju Galileo i EGNOS i povezanih sustava upravljanja prometom i informacijskih sustava, stavljanjem na raspolaganje svih financijskih sredstava za poticanje privatnih ulaganja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice da zajamče brze administrativne postupke kojima će se ubrzati uspostava koridora transeuropske prometne mreže; traži od Komisije da zajamči da pravila o Paktu o stabilnosti i rastu, državnoj potpori i financijskim tržištima ne ometaju ulaganja; |
| --- | --- |

25.

Formiranje europskog prometnog sustava i ulaganje u njega, uz logistiku kao središnju točku

| 26. | ističe da treba zajamčiti dostatna sredstva EU-a za provedbu transeuropske prometne mreže i nakon isteka postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira; očekuje da će Komisija tijekom 2017. predstaviti reviziju na sredini razdoblja Instrumenta za povezivanje Europe i predložiti racionalizaciju mjera i resursa za provedbu prioritetnih projekata u rokovima; inzistira na načelu „iskoristi ili izgubi”, pri čemu se nepotrošena sredstva Instrumenta za povezivanje Europe stavljaju na raspolaganje za buduće pozive na podnošenje prijedloga; apelira na Komisiju da procijeni prijedlog izrade posebnog poziva u vezi s logistikom tijekom 2017., uključujući rješenja za multimodalni prijevoz i prijevoz tereta u gradskim čvorištima, uz inovativne i alternativne načine prijevoza (to jest bespilotne letjelice, vozila za prijevoz tereta koja upotrebljavaju alternativna goriva, bicikle itd.); |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da potakne države članice na potrebna ulaganja kako bi se dovršile veze između glavnih koridora Unije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća na važnost gradskih čvorišta u cjelokupnom logističkom lancu u okviru kojih se provodi znatan dio prekrcaja i distribucije u zadnjoj etapi puta; poziva države članice, Komisiju i nositelje projekata da se u pogledu ključnih koridora transeuropske prometne mreže usredotoče na koordinirani razvoj projekata kojima se promiče multimodalnost u logistici za prijevoz tereta, posebno u vezi s glavnim terminalima, logističkim platformama i gradskim čvorištima, a koji su utemeljeni na stvarnoj i budućoj potražnji za prijevozom i prioritizirani s obzirom na lokalni i prekogranični utjecaj te utjecaj za cijeli koridor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da su pouzdanost, učestalost, prilagodljivost, usmjerenost na klijenta te trajanje i cijena prijevoza glavni čimbenici koje otpremnici uzimaju u obzir pri odabiru između različitih dostupnih načina prijevoza; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da učinkovit sustav logistike treba biti usmjeren prema novim tehnologijama kojima se omogućuju brzi, ekološki prihvatljivi i učinkoviti načini prijevoza tereta; ističe potencijal i sve važniju ulogu automatizacije i autonomizacije prijevoza za logistiku, uključujući automatizirana vozila, bespilotne letjelice i robote kontrolirane na daljinu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da u okviru svoje strategije za logistiku u potpunosti uzme u obzir automatizaciju i njezin učinak, da zajamči njezinu neometanu i učinkovitu integraciju u transeuropsku prometnu mrežu, te da podupre istraživanje razvoja ključnih tehnologija i ulaganje u to područje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe potencijal automatiziranog i autonomnog prijevoza, kao i zrakoplova kontroliranih na daljinu (dronova) za sektor logistike; poziva na to da se pri ugradnji ITS-sustava u mrežu osigura nesmetana interakcija automatiziranih vozila i sustava s konvencionalnim vozilima i osjetljivim korisnicima; mišljenja je da se na osnovi budućeg razvoja te široke uporabe robota i zrakoplovnih sustava (dronova) kontroliranih na daljinu mogu predvidjeti novi, brzi, ekološki prihvatljivi i učinkoviti načini prijevoza tereta; zahtijeva od Komisije da razradi strategiju koja jamči učinkovitu integraciju bespilotnih letjelica u program TEN-T te da s tim u vezi sastavi vodič za države članice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | traži od Komisije da razmotri učinke koje širenje prakse „točno na vrijeme” ima na okoliš zbog toga što se na taj način povećava broj vozila u prometu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe važnost integriranja logističkih tokova za distribuciju u oba smjera kako bi se smanjila ukupna potreba za prometom vozila za prijevoz robe, posebice imajući u vidu postupni prelazak na kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

34.

Hitna i učinkovitija integracija načina prijevoza

| 35. | naglašava da je potrebno uložiti velike napore u revitalizaciju željezničkih pruga i poboljšanje unutarnjih plovnih putova, što se treba smatrati prioritetom održive prometne strategije EU-a; prepoznaje da od početka gospodarske krize naročito željeznica stalno gubi svoj udio na tržištu i stoga smatra da bi države članice i Komisija trebale predložiti nove i nediskriminirajuće inicijative usmjerene na poticanje razvoja tog sektora u cijeloj Europi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da potiče konkurentnost željezničkog teretnog prijevoza osiguravanjem potpuno interoperabilnih i međusobno povezanih željezničkih mreža i jamčenjem jednakog pristupa poduzećima, te da isti pristup zauzme u pogledu plovnih putova, pomorsko-riječnog, pomorskog i zračnog prijevoza i tako im osigura jednake uvjete, te da promiče multimodalni i intermodalni prijevoz; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da je Europski sustav za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS) uspješan europski projekt za promicanje prijevoza tereta u željezničkom sektoru te pozdravlja napore za ubrzavanjem njegova uvođenja s pomoću određivanja ključnih točaka po koridorima; svjestan je prepreka koje utječu na financiranje multinacionalnih projekta na više razina (ERTMS); poziva Komisiju i Europski savjetodavni centar za ulaganja da iznesu konkretna rješenja financiranja za pojednostavljivanje pristupa sredstvima Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) u vezi s uvođenjem ERTMS-a u korist kako infrastrukture tako i ugradnje lokomotiva; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da će se prepreke i ograničenja interoperabilnosti znatno smanjiti ako sve države članice budu provodile Direktivu o interoperabilnosti; ističe činjenicu da, osim toga, neobvezujuće mjere kao što su interoperabilna željeznička vozila (niski vagoni, lokomotive za različite širine kolosijeka itd.) također mogu doprinijeti ublažavanju prepreka interoperabilnosti; apelira na Shift2Rail da analizira tržište EU-a, kao i razvoj situacije u budućnosti, te da potakne dostupnost neobvezujućih rješenja multioperativne infrastrukture i željezničkih vozila kako bi se podržao multimodalni i kombinirani prijevoz; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da je potrebno jačati kombinirani prijevoz i modernizirati trenutačne propise EU-a, uključujući one koji se odnose na kabotažu unutar Zajednice i prijevozne dokumente, tako da postanu jasni, razumljivi i izvedivi za tijela vlasti; pozdravlja to što se Komisija obvezala preispitati Direktivu Vijeća 92/106/EEZ te je poziva da reviziju podnese u kratkom postupku; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju i države članice da, na način koji se neće negativno odraziti na opću razinu sigurnosti, uvedu snažnije i učinkovitije mjere i poticaje kako bi potaknule željeznička poduzeća da smanje buku u željezničkom teretnom prijevozu s obzirom na to da onečišćenje bukom ima negativan utjecaj na zdravlje, osobito kada se uzme u obzir da je gotovo sedam milijuna ljudi u EU-u izloženo razinama buke iz željezničkog prometa koje su iznad praga pretjerane izloženosti, posebice u gradskim područjima; u tom pogledu poziva Komisiju da uvede gornje granice za buku u željezničkom teretnom prijevozu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | smatra da se prijelaz na prijevoz željeznicom i plovnim putovima treba poticati jer ti načini prijevoza utječu na smanjenje zagušenja te onečišćuju manje od cestovnog prometa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | napominje da unutarnji vodni putovi trebaju imati sve veću ulogu kao logistički centri za morske luke, posebice prijenosom robe u unutrašnjost i povezivanjem europskih mora; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja prve korake Komisije u pogledu uvođenja normi za gorivo za teška komercijalna vozila i graničnih vrijednosti ugljikova dioksida te cilj smanjenja emisije stakleničkih plinova u sektoru teretnog cestovnog prijevoza na osnovi Sporazuma iz Pariza; mišljenja je da bi se mjere koje iziskuju reviziju infrastrukture i operativnih standarda transeuropske prometne mreže trebale uzimati u obzir samo ako se alternativama poput smanjenja broja vozila koja se vraćaju prazna, bolje uporabe i dostupnosti alternativnih goriva, bolje logistike i boljih pogonskih sustava ne bi mogla postići veća učinkovitost uz manji utjecaj na infrastrukturu i na okoliš; |
| --- | --- |

43.

| 44. | traži od Komisije da ocijeni izvedivost uspostave jedinstvene standardne metode mjerenja emisija stakleničkih plinova u cijelom lancu opskrbe i za sva rješenja modalnog prijevoza; |
| --- | --- |

44.

| 45. | traži od Komisije da u cjelokupnoj mreži TEN-T, a osobito u gradskim središtima, potiče razvoj oblika prijevoza koji se temelje na električnoj energiji i alternativnim energijama, kao i potrebne infrastrukture, da potiče razvoj projekata inovativnih modela prijevoza koji uključuju npr. električna vozila i obnovljive izvore energije, te razvoj alternativnih goriva i potrebne infrastrukture; naglašava da uporaba lakih električnih komercijalnih vozila u logistici zadnje etape distribucije općenito smanjuje emisije CO2, kao i da smanjuje lokalno onečišćenje i posebice buku te na taj način doprinosi kvaliteti zraka u gradovima; zbog toga ističe potrebu za infrastrukturom za punjenje u logističkim čvorištima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | smatra da su potrebne dodatne mjere kako bi cestovni prijevoz u logističkom lancu postao učinkovitiji i ekološki prihvatljiviji; predlaže da se ublaže ograničenja za prometovanje i zajamči kontinuitet te u potpunosti učinkovit logistički sustav na koridorima osnovne prometne mreže za teška komercijalna vozila koja upotrebljavaju čista alternativna goriva u skladu s najvišim standardima emisija, buke i sigurnosti te socijalnim standardima; inzistira na tome da se osnovne prometne mreže posve opskrbe, najmanje, benzinskim postajama s alternativnim gorivima i sigurnim parkiralištima opremljenima nužnim popratnim objektima za teretna vozila, čime će profesionalnim vozačima biti omogućeno da se pridržavaju propisanih vremena odmora u dostojanstvenim uvjetima; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra da bi uključivanje čišćih pogonskih sustava u prijevoz tereta trebalo ojačati koordiniranom i hitnom uspostavom infrastrukture za alternativna goriva na koridorima transeuropske prometne mreže u skladu sa zakonodavstvom EU-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe da je važno poboljšati pružanje informacija o multimodalnim i logističkim uslugama u EU-u, kao i pristup njima, osobito malim i srednjim poduzećima koja imaju ograničen pristup tim informacijama; poziva Komisiju da u suradnji s operaterima mreže i državama članicama olakša razmjenu aktualnih sporazuma, instrumenata, konvencija, zakonodavstva i najboljih praksi u području multimodalnog prijevoza u EU-u te da u svrhu potpore ekonomskim operaterima sastavi priručnik koji će biti dostupan na internetu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | napominje ulogu digitalizacije usluga u promicanju rješenja prijevoza kojima se u većoj mjeri poštuje okoliš; stoga poziva Komisiju da, koristeći se između ostalog usklađenim zakonodavnim pristupom na razini EU-a, omogući, posebno malim i srednjim poduzećima, pristup podacima o prometnim tokovima duž koridora i o korištenju multimodalnog prijevoza, kao i razmjenu takvih podataka, te da više uključi lokalne operatore i javna tijela u tom sektoru kako bi se osiguralo bolje upravljanje lancem opskrbe i djelotvornija upotreba resursa i infrastrukture, među ostalim i razmjenom najboljih praksi; naglašava da je pristup takvim podacima o prometnim tokovima za aktere kao što su autori digitalnih karata i pružatelji navigacijskih usluga ključan za omogućavanje intermodalnog prijevoza, učinkovitije usmjeravanje, automatiziranu vožnju i pametne prijevozne sustave, kao i vožnju u konvoju (tzv. platooning) u cestovnom teretnom prijevozu, koja omogućuje bolje iskorištavanje strujanja zraka iza vozila, a time i smanjenje emisija i povećanje kapaciteta prometnica; |
| --- | --- |

49.

| 50. | preporučuje da se ugradnja uređaja za blokadu u slučaju alkoholiziranosti („alcohol interlocks”), s niskim i znanstveno utemeljenim pragom tolerancije pri mjerenju, proglasi obveznom za sve nove vrste vozila za prijevoz robe; |
| --- | --- |

50.

Bolji uvjeti osposobljavanja i rada u cilju privlačenja novih stručnjaka

| 51. | napominje da su se posljednjih godina radni uvjeti i uvjeti života radne snage u logističkom lancu znatno pogoršali, što je taj sektor učinilo manje privlačnim novim generacijama, a posebno mobilnim radnicima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | sa zabrinutošću primjećuje da se sektor logistike suočava s manjkom radne snage i da će tehnološki razvoj stvoriti dodatne izazove u narednim godinama te da bi spora prilagodba radne snage na nove tehnologije, uključujući digitalne tehnologije, u tom sektoru mogla dovesti u pitanje njegov učinak; poziva Komisiju da utvrdi potrebe za osposobljavanjem i učenjem na razini EU-a, kao i da utvrdi uvjete rada, troškove i prepreke kojima se radna snaga odvraća od ulaska u sektor prometa; također je poziva da hitno predloži mjere za povećanje privlačnosti sektora za mlade i buduće naraštaje; smatra da je to prilika za povećanje udjela žena, uključujući s pomoću mjera pozitivne diskriminacije, i novih sudionika na tržištu rada u prijevoznom sektoru, među ostalim državljana iz trećih zemalja; nadalje smatra da bi strateško ulaganje u osposobljavanje i bolje radne uvjete trebalo obuhvaćati poticaje za razvoj znanja u javnom sektoru kako bi se pitanja teretnog prijevoza na bolji način uključila u socijalno planiranje, kao i razvoj prostora za demonstriranje i testiranje, gdje se u stvarnim uvjetima mogu primjenjivati i testirati istraživanja i inovacije u vezi s teretom i logistikom; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju da ocijeni mogućnost financijskog ulaganja u dvojno i strukovno osposobljavanje u sektoru prijevoza; |
| --- | --- |

53.

| 54. | potiče Komisiju i države članice da osiguraju dostatna i sigurna parkirna mjesta na koridorima transeuropske prometne mreže kako bi se izbjegli rastući sigurnosni problemi u pogledu mobilnih radnika u prijevoznom sektoru; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju i države članice da razmotre nedavne preporuke Parlamenta o socijalno-ekonomskim aspektima u sektoru prijevoza i o suzbijanju nepoštenih praksi na tržištu rada; napominje da se zakonodavstvom u području socijalnih i radnih uvjeta moraju poštovati sve temeljne slobode EU-a te da se ne smije ograničavati pošteno tržišno natjecanje ili stvarati dodatna administrativna opterećenja; |
| --- | --- |

55.

Potreba za boljim statističkim informacijama o sektoru logistike

| 56. | ističe potrebu za boljim statističkim podacima o intermodalnom prijevozu i učinku u sektoru logistike kako bi se olakšalo predviđanje i ocjenjivanje političkih i investicijskih mjera te kako bi se operaterima pružale vrijedne informacije; poziva Komisiju da surađuje s dionicima u cilju razvoja okvira za statističke podatke o multimodalnom prijevozu i logistici na razini cijelog EU-a, uključujući razvoj novih pokazatelja koji bolje odražavaju stvarna kretanja u pogledu prijevoza tereta; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0310.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0423.

(3)  SL C 295 E, 4.12.2009., str. 79.

(4)  SL C 187 E, 24.7.2008., str. 154.

(5)  SL L 348, 20.12.2013., str. 1.

(6)  SL L 348, 20.12.2013., str. 129.

(7)  SL L 276, 20.10.2010., str. 22.

(8)  https://english.eu2016.nl/documents/publications/2016/06/20/ministerial-declaration-on-implementing-ten-t

(9)  http://ec.europa.eu/transport/themes/infrastructure/news/doc/2016-06-20-ten-t-days-2016/issues-papers.pdf

(10)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_08/SR_RAIL_FREIGHT _HR.pdf

---

| 10.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 242/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 242/24

---

P8_TA(2017)0010

Europski stup socijalnih prava

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (2016/2095(INI))

(2018/C 242/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 9. UFEU-a prema kojemu EU treba promicati visoku razinu zapošljavanja, jamčiti dostatnu socijalnu zaštitu, boriti se protiv socijalne isključenosti te jamčiti visoku razinu obrazovanja, osposobljavanja i zaštite ljudskog zdravlja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 9. UFEU-a prema kojemu EU treba promicati visoku razinu zapošljavanja, jamčiti dostatnu socijalnu zaštitu, boriti se protiv socijalne isključenosti te jamčiti visoku razinu obrazovanja, osposobljavanja i zaštite ljudskog zdravlja,

| — | uzimajući u obzir članke 151. – 156. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 151. – 156. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju od 9. svibnja 1950. kojom se poziva na „ujednačavanje i poboljšanje uvjeta života za radnike”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju od 9. svibnja 1950. kojom se poziva na „ujednačavanje i poboljšanje uvjeta života za radnike”,

| — | uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju, njezin dodatni protokol i revidiranu verziju koja je stupila na snagu 1. srpnja 1999., posebice njezin dio I., dio II. te članke 2., 4., 16. i 27. o pravima radnika s obiteljskim odgovornostima na jednake mogućnosti i jednako postupanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju, njezin dodatni protokol i revidiranu verziju koja je stupila na snagu 1. srpnja 1999., posebice njezin dio I., dio II. te članke 2., 4., 16. i 27. o pravima radnika s obiteljskim odgovornostima na jednake mogućnosti i jednako postupanje,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom koju je EU ratificirao 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom koju je EU ratificirao 2010.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta koja je stupila na snagu 1990., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta koja je stupila na snagu 1990.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika usvojenu 9. prosinca 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika usvojenu 9. prosinca 1989.,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja za 2030. koje je UN usvojio 2015. i koji se primjenjuju na cijeli svijet, uključujući EU, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja za 2030. koje je UN usvojio 2015. i koji se primjenjuju na cijeli svijet, uključujući EU,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir konvencije i preporuke Međunarodne organizacije rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije i preporuke Međunarodne organizacije rada,

| — | uzimajući u obzir Europski zakonik o socijalnoj sigurnosti Vijeća Europe i njegov protokol, temeljni europski instrument za minimalno usklađivanje sustava socijalnog osiguranja, koji sadržava minimalne standarde i dopušta ugovornim strankama da nadmaše te standarde, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski zakonik o socijalnoj sigurnosti Vijeća Europe i njegov protokol, temeljni europski instrument za minimalno usklađivanje sustava socijalnog osiguranja, koji sadržava minimalne standarde i dopušta ugovornim strankama da nadmaše te standarde,

| — | uzimajući u obzir izvješće neovisnog stručnjaka UN-a o svim ljudskim pravima osoba starije dobi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće neovisnog stručnjaka UN-a o svim ljudskim pravima osoba starije dobi,

| — | uzimajući u obzir postojeće zakonodavstvo EU-a, mehanizme za političko usklađivanje i financijske instrumente na području zapošljavanja, socijalne politike, ekonomske i monetarne politike, unutarnje tržište, slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala, Europski socijalni fond te ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postojeće zakonodavstvo EU-a, mehanizme za političko usklađivanje i financijske instrumente na području zapošljavanja, socijalne politike, ekonomske i monetarne politike, unutarnje tržište, slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala, Europski socijalni fond te ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 25. i 26. ožujka 2010. i 17. lipnja 2010. te Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 25. i 26. ožujka 2010. i 17. lipnja 2010. te Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir preporuke i zaključke Vijeća o integraciji Roma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke i zaključke Vijeća o integraciji Roma,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (2),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2015. o temi „Promicanje socijalnog gospodarstva kao ključnog pokretača gospodarskog i socijalnog razvoja u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2015. o temi „Promicanje socijalnog gospodarstva kao ključnog pokretača gospodarskog i socijalnog razvoja u Europi”,

| — | uzimajući u obzir Direktivu o jednakosti pri zapošljavanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu o jednakosti pri zapošljavanju (4),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive o rodiljnom dopustu (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive o rodiljnom dopustu (COM(2008)0637),

| — | uzimajući u obzir Direktivu o pisanoj izjavi (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu o pisanoj izjavi (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu o radu na određeno vrijeme (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu o radu na određeno vrijeme (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu o radu s nepunim radnim vremenom (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu o radu s nepunim radnim vremenom (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu o rasnoj jednakosti (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu o rasnoj jednakosti (9),

| — | uzimajući u obzir političke smjernice za Komisiju naslovljene „Novi početak za Europu: moj program za zapošljavanje, rast, pravednost i demokratske promjene” koje je Jean-Claude Juncker predstavio 15. srpnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političke smjernice za Komisiju naslovljene „Novi početak za Europu: moj program za zapošljavanje, rast, pravednost i demokratske promjene” koje je Jean-Claude Juncker predstavio 15. srpnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o dovršetku ekonomske i monetarne unije („Izvješće petorice predsjednika”) od 22. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o dovršetku ekonomske i monetarne unije („Izvješće petorice predsjednika”) od 22. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2016. o pokretanju rasprave o europskom stupu socijalnih prava (COM(2016)0127) i njezine priloge, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2016. o pokretanju rasprave o europskom stupu socijalnih prava (COM(2016)0127) i njezine priloge,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2016. naslovljenu „Europski program za ekonomiju suradnje” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2016. naslovljenu „Europski program za ekonomiju suradnje” (COM(2016)0356),

| — | uzimajući u obzir komunikacije Komisije o integraciji Roma (COM(2010)0133, COM(2011)0173, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikacije Komisije o integraciji Roma (COM(2010)0133, COM(2011)0173, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 4. listopada 2016. o temi „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 4. listopada 2016. o temi „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 21. ožujka 2014. o primjeni Direktive 2008/104/EZ o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje (COM(2014)0176), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 21. ožujka 2014. o primjeni Direktive 2008/104/EZ o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje (COM(2014)0176),

| — | uzimajući u obzir mišljenje EGSO-a od 17. rujna 2015. o temi „Načela učinkovitih i pouzdanih sustava socijalne skrbi” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje EGSO-a od 17. rujna 2015. o temi „Načela učinkovitih i pouzdanih sustava socijalne skrbi” (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2016. o strateškim prioritetima za program rada Komisije za 2017. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2016. o strateškim prioritetima za program rada Komisije za 2017. (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. s preporukama Komisiji o informiranju radnika i savjetovanju s njima, predviđanju restrukturiranja i upravljanju njime (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. s preporukama Komisiji o informiranju radnika i savjetovanju s njima, predviđanju restrukturiranja i upravljanju njime (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2015. o rodiljnom dopustu (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2015. o rodiljnom dopustu (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (16),

| — | uzimajući u obzir dokument Europske komisije „Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Europske komisije „Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019.”,

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. – 2020. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. – 2020. (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. travnja 2016. o ostvarenju cilja borbe protiv siromaštva u svjetlu rastućih troškova za kućanstva (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. travnja 2016. o ostvarenju cilja borbe protiv siromaštva u svjetlu rastućih troškova za kućanstva (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2016. o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom uz poseban osvrt na zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2016. o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom uz poseban osvrt na zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2016. o socijalnom dampingu u Europskoj uniji (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2016. o socijalnom dampingu u Europskoj uniji (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju uvjeta na tržištu rada koji pogoduju ravnoteži između privatnog i poslovnog života (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju uvjeta na tržištu rada koji pogoduju ravnoteži između privatnog i poslovnog života (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. listopada 2016. o potrebi za europskom politikom reindustrijalizacije u svjetlu nedavnih slučajeva Caterpillar i Alstom (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. listopada 2016. o potrebi za europskom politikom reindustrijalizacije u svjetlu nedavnih slučajeva Caterpillar i Alstom (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o stvaranju konkurentnog tržišta rada EU-a za 21. stoljeće: usklađivanje vještina i kvalifikacija s potražnjom i mogućnostima zapošljavanja kao način oporavka od krize (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o stvaranju konkurentnog tržišta rada EU-a za 21. stoljeće: usklađivanje vještina i kvalifikacija s potražnjom i mogućnostima zapošljavanja kao način oporavka od krize (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o politici usmjerenoj na razvoj vještina u borbi protiv nezaposlenosti mladih (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o politici usmjerenoj na razvoj vještina u borbi protiv nezaposlenosti mladih (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenoga 2012. o sporazumu o socijalnom ulaganju kao odgovoru na krizu (26) te Paket mjera za socijalna ulaganja Europske komisije od 20. veljače 2013., uključujući preporuku Komisije naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenoga 2012. o sporazumu o socijalnom ulaganju kao odgovoru na krizu (26) te Paket mjera za socijalna ulaganja Europske komisije od 20. veljače 2013., uključujući preporuku Komisije naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti”,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Romima (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Romima (27),

| — | uzimajući u obzir Eurofoundov Europski rječnik industrijskih odnosa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Eurofoundov Europski rječnik industrijskih odnosa,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2014. o temi „Plaća u Europi u 21. stoljeću”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2014. o temi „Plaća u Europi u 21. stoljeću”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2014. o temi „Pristup zdravstvenoj zaštiti u razdoblju krize”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2014. o temi „Pristup zdravstvenoj zaštiti u razdoblju krize”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2015. o temi „Pristup socijalnoj pomoći: smanjenje odustajanja od prava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2015. o temi „Pristup socijalnoj pomoći: smanjenje odustajanja od prava”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2015. o temi „Novi oblici zapošljavanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2015. o temi „Novi oblici zapošljavanja”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2016. o temi „Neprimjereni uvjeti stanovanja u Europi: troškovi i posljedice”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2016. o temi „Neprimjereni uvjeti stanovanja u Europi: troškovi i posljedice”,

| — | uzimajući u obzir nadolazeći pregled izvještaja o šestom Europskom istraživanju o radnim uvjetima (2016.) koje je proveo Eurofound, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nadolazeći pregled izvještaja o šestom Europskom istraživanju o radnim uvjetima (2016.) koje je proveo Eurofound,

| — | uzimajući u obzir studiju Međunarodne organizacije rada iz 2016. o izgradnji socijalnog stupa za europsku konvergenciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Međunarodne organizacije rada iz 2016. o izgradnji socijalnog stupa za europsku konvergenciju,

| — | uzimajući u obzir rad Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA), posebice njezine studije o migrantima i manjinama te izvješća o teškom iskorištavanju radnika, sustavima za zaštitu djece i pravu na samostalnost za osobe s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA), posebice njezine studije o migrantima i manjinama te izvješća o teškom iskorištavanju radnika, sustavima za zaštitu djece i pravu na samostalnost za osobe s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda u predmetu C-266/14 od 10. rujna 2015. o organizaciji radnog vremena za radnike bez stalnog ili uobičajenog mjesta rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda u predmetu C-266/14 od 10. rujna 2015. o organizaciji radnog vremena za radnike bez stalnog ili uobičajenog mjesta rada,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda u spojenim predmetima C 8/15 P do C 10/15 P (Ledra Advertising i ostali) od 20. rujna 2016. kojom su osnažena temeljna prava građana u odnosu na Komisiju i Europsku središnju banku u pogledu usvajanja memoranduma o razumijevanju u ime Europskog stabilizacijskog mehanizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda u spojenim predmetima C 8/15 P do C 10/15 P (Ledra Advertising i ostali) od 20. rujna 2016. kojom su osnažena temeljna prava građana u odnosu na Komisiju i Europsku središnju banku u pogledu usvajanja memoranduma o razumijevanju u ime Europskog stabilizacijskog mehanizma,

| — | uzimajući u obzir zajedničke analize koje su proveli europski socijalni partneri BusinessEurope, CEEP, ETUC i UEAPME iz listopada 2007. naslovljene „Ključni izazovi s kojima se suočavaju europska tržišta rada” i iz srpnja 2015. naslovljene „Detaljna analiza zapošljavanja koju su proveli europski socijalni partneri”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke analize koje su proveli europski socijalni partneri BusinessEurope, CEEP, ETUC i UEAPME iz listopada 2007. naslovljene „Ključni izazovi s kojima se suočavaju europska tržišta rada” i iz srpnja 2015. naslovljene „Detaljna analiza zapošljavanja koju su proveli europski socijalni partneri”,

| — | uzimajući u obzir zajedničko mišljenje Odbora za zapošljavanje i Odbora za socijalnu zaštitu o europskom stupu socijalnih prava, koje je Vijeće prihvatilo 13. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko mišljenje Odbora za zapošljavanje i Odbora za socijalnu zaštitu o europskom stupu socijalnih prava, koje je Vijeće prihvatilo 13. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0391/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0391/2016),

| A. | budući da EU mora brzo i vidljivo odgovoriti na sve veće nezadovoljstvo i zabrinutost brojnih građana u pogledu nesigurnih životnih izgleda, nezaposlenosti, rastućih nejednakosti i nedostatka prilika, posebice za mlade; budući da se javno savjetovanje o europskom stupu socijalnih prava koje je Komisija provodila do prosinca 2016. razvilo u detaljno promišljanje o postojećoj socijalnoj pravnoj stečevini i opsežnu raspravu među socijalnim partnerima, nacionalnim vladama i parlamentima, civilnim društvom i institucijama EU-a o budućnosti i strukturi europskog socijalnog modela za budućnost; budući da ta rasprava može pomoći skrenuti pozornost na temeljne vrijednosti EU-a i na činjenicu da je Europa, u usporedbi s ostatkom svijeta, unaprijedila radne i socijalne standarde i sustave socijalne zaštite; budući da rasprava o europskom stupu socijalnih prava i koracima koje je potrebno poduzeti u daljnjim aktivnostima također može pomoći u postavljanju čvršćih temelja europskog projekta i povećanju osjećaja odgovornosti za proces europske integracije među građanima; |
| --- | --- |

A.

budući da EU mora brzo i vidljivo odgovoriti na sve veće nezadovoljstvo i zabrinutost brojnih građana u pogledu nesigurnih životnih izgleda, nezaposlenosti, rastućih nejednakosti i nedostatka prilika, posebice za mlade; budući da se javno savjetovanje o europskom stupu socijalnih prava koje je Komisija provodila do prosinca 2016. razvilo u detaljno promišljanje o postojećoj socijalnoj pravnoj stečevini i opsežnu raspravu među socijalnim partnerima, nacionalnim vladama i parlamentima, civilnim društvom i institucijama EU-a o budućnosti i strukturi europskog socijalnog modela za budućnost; budući da ta rasprava može pomoći skrenuti pozornost na temeljne vrijednosti EU-a i na činjenicu da je Europa, u usporedbi s ostatkom svijeta, unaprijedila radne i socijalne standarde i sustave socijalne zaštite; budući da rasprava o europskom stupu socijalnih prava i koracima koje je potrebno poduzeti u daljnjim aktivnostima također može pomoći u postavljanju čvršćih temelja europskog projekta i povećanju osjećaja odgovornosti za proces europske integracije među građanima;

| B. | budući da EU treba dodatno razvijati europski socijalni model koji je ugrađen u socijalno tržišno gospodarstvo, osnažuje ljude i jamči održivo blagostanje i visoku produktivnost na temelju solidarnosti, socijalne pravde i jednakih mogućnosti, pravedne raspodjele bogatstva, međugeneracijske solidarnosti, vladavine prava, nediskriminacije, jednakosti spolova, univerzalnih i visokokvalitetnih sustava obrazovanja, kvalitetnog zapošljavanja i održivog rasta koji je dugoročno uključiv i donosi velik broj radnih mjesta, u skladu sa svjetskim ciljevima održivog razvoja – model koji je doista usmjeren na punu zaposlenost, svima jamči odgovarajuću socijalnu zaštitu i kvalitetne osnovne usluge, usmjeren je na borbu protiv ekonomske nejednakosti, jača položaj ljudi u osjetljivim situacijama, usmjeren je na borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti, povećava uključenost u građanski i politički život te poboljšava životni standard svih građana EU-a, i kojim se ostvaruju ciljevi i prava određena u Ugovorima EU-a, Povelji o temeljnim pravima i Europskoj socijalnoj povelji; |
| --- | --- |

B.

budući da EU treba dodatno razvijati europski socijalni model koji je ugrađen u socijalno tržišno gospodarstvo, osnažuje ljude i jamči održivo blagostanje i visoku produktivnost na temelju solidarnosti, socijalne pravde i jednakih mogućnosti, pravedne raspodjele bogatstva, međugeneracijske solidarnosti, vladavine prava, nediskriminacije, jednakosti spolova, univerzalnih i visokokvalitetnih sustava obrazovanja, kvalitetnog zapošljavanja i održivog rasta koji je dugoročno uključiv i donosi velik broj radnih mjesta, u skladu sa svjetskim ciljevima održivog razvoja – model koji je doista usmjeren na punu zaposlenost, svima jamči odgovarajuću socijalnu zaštitu i kvalitetne osnovne usluge, usmjeren je na borbu protiv ekonomske nejednakosti, jača položaj ljudi u osjetljivim situacijama, usmjeren je na borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti, povećava uključenost u građanski i politički život te poboljšava životni standard svih građana EU-a, i kojim se ostvaruju ciljevi i prava određena u Ugovorima EU-a, Povelji o temeljnim pravima i Europskoj socijalnoj povelji;

| C. | budući da se Komisija obvezala ostvariti „socijalni AAA rejting” za EU i očekuje se da u proljeće 2017. iznese prijedlog za europski stup socijalnih prava kojim će se promicati funkcionalna i uključiva tržišta rada i sustavi socijalne skrbi u državama članicama sudionicama i koji će služiti kao kompas za ponovnu uzlaznu konvergenciju (i) ažuriranjem postojećeg zakonodavstva EU-a, (ii) unapređenjem okvira EU-a za koordinaciju ekonomske i socijalne politike, između ostalog određivanjem referentnih vrijednosti u socijalnim pitanjima u pogledu nastojanja za provedbu nacionalnih reformi bez uspostavljanja neučinkovitih paralelnih struktura i (iii) jamčenjem odgovarajuće financijske potpore na nacionalnoj i europskoj razini; budući da Parlament, koji izravno biraju europski građani, ima temeljnu odgovornost i ulogu u oblikovanju i usvajanju europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

C.

budući da se Komisija obvezala ostvariti „socijalni AAA rejting” za EU i očekuje se da u proljeće 2017. iznese prijedlog za europski stup socijalnih prava kojim će se promicati funkcionalna i uključiva tržišta rada i sustavi socijalne skrbi u državama članicama sudionicama i koji će služiti kao kompas za ponovnu uzlaznu konvergenciju (i) ažuriranjem postojećeg zakonodavstva EU-a, (ii) unapređenjem okvira EU-a za koordinaciju ekonomske i socijalne politike, između ostalog određivanjem referentnih vrijednosti u socijalnim pitanjima u pogledu nastojanja za provedbu nacionalnih reformi bez uspostavljanja neučinkovitih paralelnih struktura i (iii) jamčenjem odgovarajuće financijske potpore na nacionalnoj i europskoj razini; budući da Parlament, koji izravno biraju europski građani, ima temeljnu odgovornost i ulogu u oblikovanju i usvajanju europskog stupa socijalnih prava;

| D. | budući da bi gospodarske i socijalne politike trebale služiti građanima, uključujući promicanjem održivih i socijalno odgovornih gospodarskih aktivnosti s jednakim uvjetima za sve, i budući da su građani također najvažniji čimbenik za konkurentnost poduzeća i pravilno funkcioniranje čitavog gospodarstva; |
| --- | --- |

D.

budući da bi gospodarske i socijalne politike trebale služiti građanima, uključujući promicanjem održivih i socijalno odgovornih gospodarskih aktivnosti s jednakim uvjetima za sve, i budući da su građani također najvažniji čimbenik za konkurentnost poduzeća i pravilno funkcioniranje čitavog gospodarstva;

| E. | budući da socijalni dijalog može pozitivno pridonijeti rastu, zapošljavanju i konkurentnosti; budući da je Unija obvezna prepoznati i promicati ulogu socijalnih partnera, poticati dijalog među njima i poštovati njihovu autonomiju, među ostalim u pogledu određivanja plaća, prava na pregovaranje o kolektivnim ugovorima, njihovo zaključivanje i provedbu te prava na zajedničko djelovanje u skladu s nacionalnim pravom i praksom; budući da bi europski stup socijalnih prava trebao poticati socijalne partnere i države članice na uspostavljanje standarda koji su viši od onih dogovorenih na europskoj razini; budući da se Komisija savjetuje sa socijalnim partnerima o mogućem smjeru djelovanja Unije u području socijalne politike; budući da je potrebna stalna podrška za socijalni dijalog na svim razinama; |
| --- | --- |

E.

budući da socijalni dijalog može pozitivno pridonijeti rastu, zapošljavanju i konkurentnosti; budući da je Unija obvezna prepoznati i promicati ulogu socijalnih partnera, poticati dijalog među njima i poštovati njihovu autonomiju, među ostalim u pogledu određivanja plaća, prava na pregovaranje o kolektivnim ugovorima, njihovo zaključivanje i provedbu te prava na zajedničko djelovanje u skladu s nacionalnim pravom i praksom; budući da bi europski stup socijalnih prava trebao poticati socijalne partnere i države članice na uspostavljanje standarda koji su viši od onih dogovorenih na europskoj razini; budući da se Komisija savjetuje sa socijalnim partnerima o mogućem smjeru djelovanja Unije u području socijalne politike; budući da je potrebna stalna podrška za socijalni dijalog na svim razinama;

| F. | budući da je ključno da se poduzeća ponašaju na socijalno odgovoran način i stvarno uzimaju u obzir održivost i interese društva; budući da je važno uključiti radnike u donošenje odluka; budući da poduzeća socijalne ekonomije, kao što su zadruge, pružaju dobar primjer u pogledu postizanja kvalitetnog zapošljavanja, podupiranja socijalne uključenosti i promicanja participativnog gospodarstva; |
| --- | --- |

F.

budući da je ključno da se poduzeća ponašaju na socijalno odgovoran način i stvarno uzimaju u obzir održivost i interese društva; budući da je važno uključiti radnike u donošenje odluka; budući da poduzeća socijalne ekonomije, kao što su zadruge, pružaju dobar primjer u pogledu postizanja kvalitetnog zapošljavanja, podupiranja socijalne uključenosti i promicanja participativnog gospodarstva;

| G. | budući da se temeljna socijalna prava odnose na sve građane EU-a, a postojeće zakonodavstvo Unije kojim se reguliraju tržišta rada, proizvoda i usluga primjenjuje se na sve države članice; budući da su zbog gospodarske integracije države članice međuovisne u pogledu mogućnosti jamčenja pristojnih radnih uvjeta i održavanja socijalne kohezije; budući da je za funkcionalno jedinstveno tržište potreban čvrst temelj socijalnih prava za radnike radi sprečavanja natjecanja na temelju uvjeta rada; budući da načelo supsidijarnosti, kako je definirano u Ugovorima, opravdava djelovanje na razini Unije na temelju opsega ili učinaka predloženog djelovanja; budući da ostvarivanje socijalnih ciljeva EU-a također ovisi o nacionalnom zakonodavstvu i dobro razvijenim nacionalnim socijalnim sustavima; budući da su regionalne razlike među razinama plaća i sustavima socijalnog osiguranja u određenoj mjeri neizbježne, no trebalo bi se pobrinuti da one ne prouzroče pritisak na smanjenje radnih i životnih uvjeta; budući da je uzlazna socijalna i gospodarska konvergencija veoma važna za pravilno funkcioniranje Unije; budući da Unija ne usklađuje nacionalne sustave socijalnog osiguranja, nego ih koordinira, promiče njihov razvoj i potiče učinkovitu socijalnu zaštitu ljudi koji ostvaruju svoje pravo na slobodno kretanje; budući da regulatorni razvoj treba pratiti tehnološke i ostale inovacije kako bi se omogućila pravna sigurnost i poticao gospodarski razvoj na temelju pravednog tržišnog natjecanja; budući da će za provedbu europskog stupa socijalnih prava biti potrebno djelovanje na više razina, međusektorski pristup i potpuno sudjelovanje dionika; budući da odredbe o vremenu za odmor radnika prema potrebi trebaju uzimati u obzir zajednički tjedni dan odmora prema tradiciji ili običajima određene države ili regije; |
| --- | --- |

G.

budući da se temeljna socijalna prava odnose na sve građane EU-a, a postojeće zakonodavstvo Unije kojim se reguliraju tržišta rada, proizvoda i usluga primjenjuje se na sve države članice; budući da su zbog gospodarske integracije države članice međuovisne u pogledu mogućnosti jamčenja pristojnih radnih uvjeta i održavanja socijalne kohezije; budući da je za funkcionalno jedinstveno tržište potreban čvrst temelj socijalnih prava za radnike radi sprečavanja natjecanja na temelju uvjeta rada; budući da načelo supsidijarnosti, kako je definirano u Ugovorima, opravdava djelovanje na razini Unije na temelju opsega ili učinaka predloženog djelovanja; budući da ostvarivanje socijalnih ciljeva EU-a također ovisi o nacionalnom zakonodavstvu i dobro razvijenim nacionalnim socijalnim sustavima; budući da su regionalne razlike među razinama plaća i sustavima socijalnog osiguranja u određenoj mjeri neizbježne, no trebalo bi se pobrinuti da one ne prouzroče pritisak na smanjenje radnih i životnih uvjeta; budući da je uzlazna socijalna i gospodarska konvergencija veoma važna za pravilno funkcioniranje Unije; budući da Unija ne usklađuje nacionalne sustave socijalnog osiguranja, nego ih koordinira, promiče njihov razvoj i potiče učinkovitu socijalnu zaštitu ljudi koji ostvaruju svoje pravo na slobodno kretanje; budući da regulatorni razvoj treba pratiti tehnološke i ostale inovacije kako bi se omogućila pravna sigurnost i poticao gospodarski razvoj na temelju pravednog tržišnog natjecanja; budući da će za provedbu europskog stupa socijalnih prava biti potrebno djelovanje na više razina, međusektorski pristup i potpuno sudjelovanje dionika; budući da odredbe o vremenu za odmor radnika prema potrebi trebaju uzimati u obzir zajednički tjedni dan odmora prema tradiciji ili običajima određene države ili regije;

| H. | budući da je potrebno ažurirati i osnažiti europske socijalne države kako bi mogle podupirati uzlazni prijelaz na tržište rada i unutar tržišta rada te održavati ekonomsku sigurnost tijekom čitavog života građana; budući da je prirodno da zbog sve veće složenosti tržišta rada socijalna država također treba prilagoditi svoje mehanizme i instrumente kako bi mogla ispravno upravljati raznim socijalnim rizicima koji se pojavljuju; budući da bi taj postupak ažuriranja također trebao unaprijediti pristup građana socijalnoj državi i njihovu interakciju sa socijalnom državom te omogućiti primjenu mjerodavnih pravila, među ostalim za mala i srednja poduzeća; budući da je uloga socijalnih država ipak šira od onoga što se odnosi na tržište rada; ona između ostalog obuhvaća i upravljanje sustavima socijalnog osiguranja, borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti te ulaganje u obrazovanje, skrb za djecu, zdravstvenu skrb, socijalne usluge i druge temeljne usluge; budući da „socijalna ulaganja” koja podupiru razvoj ljudi od ranog djetinjstva do starosti imaju ključnu ulogu u pružanju prilike građanima da potpuno sudjeluju u društvu i gospodarstvu 21. stoljeća; budući da će za postizanje cilja smanjenja siromaštva i socijalne uključenosti u okviru strategije Europa 2020. biti potrebni veliki napori; budući da je stanovanje goruće pitanje u brojnim državama članicama te velik broj kućanstava troši velik dio raspoloživog dohotka na troškove stanovanja i energije; |
| --- | --- |

H.

budući da je potrebno ažurirati i osnažiti europske socijalne države kako bi mogle podupirati uzlazni prijelaz na tržište rada i unutar tržišta rada te održavati ekonomsku sigurnost tijekom čitavog života građana; budući da je prirodno da zbog sve veće složenosti tržišta rada socijalna država također treba prilagoditi svoje mehanizme i instrumente kako bi mogla ispravno upravljati raznim socijalnim rizicima koji se pojavljuju; budući da bi taj postupak ažuriranja također trebao unaprijediti pristup građana socijalnoj državi i njihovu interakciju sa socijalnom državom te omogućiti primjenu mjerodavnih pravila, među ostalim za mala i srednja poduzeća; budući da je uloga socijalnih država ipak šira od onoga što se odnosi na tržište rada; ona između ostalog obuhvaća i upravljanje sustavima socijalnog osiguranja, borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti te ulaganje u obrazovanje, skrb za djecu, zdravstvenu skrb, socijalne usluge i druge temeljne usluge; budući da „socijalna ulaganja” koja podupiru razvoj ljudi od ranog djetinjstva do starosti imaju ključnu ulogu u pružanju prilike građanima da potpuno sudjeluju u društvu i gospodarstvu 21. stoljeća; budući da će za postizanje cilja smanjenja siromaštva i socijalne uključenosti u okviru strategije Europa 2020. biti potrebni veliki napori; budući da je stanovanje goruće pitanje u brojnim državama članicama te velik broj kućanstava troši velik dio raspoloživog dohotka na troškove stanovanja i energije;

| I. | budući da se u preporuci Međunarodne organizacije rada br. 202 navodi da osnove socijalne zaštite moraju sadržavati barem sljedeća temeljna jamstva socijalne zaštite: (a) pristup skupu roba i usluga definiranom na nacionalnoj razini, posebice osnovnoj zdravstvenoj skrbi, uključujući zdravstvenu skrb za majke i novorođenčad, koji ispunjava kriterije dostupnosti, pristupačnosti, prihvatljivosti i kvalitete; (b) sigurnost osnovnih prihoda za djecu, barem na nacionalno definiranoj minimalnoj razini, koja pruža pristup prehrani, obrazovanju, skrbi i svim drugim nužnim robama i uslugama; (c) sigurnost osnovnih prihoda, barem na nacionalno definiranoj minimalnoj razini, za osobe u aktivnoj dobi koje nisu u mogućnosti da zarade dostatan dohodak, posebice u slučajevima bolesti, nezaposlenosti, majčinstva i invaliditeta; i (d) sigurnost osnovnih prihoda za starije osobe, barem na nacionalno definiranoj minimalnoj razini; budući da bi europskim stupom socijalnih prava tu definiciju trebalo uzeti u obzir i nastojati zajamčiti da se osnovne razine socijalne zaštite potpuno postignu i po mogućnosti premaše u svim državama članicama; budući da je Europski gospodarski i socijalni odbor znatno pridonio u tom smislu dogovorivši se o načelima učinkovitih i pouzdanih sustava socijalne skrbi; |
| --- | --- |

I.

budući da se u preporuci Međunarodne organizacije rada br. 202 navodi da osnove socijalne zaštite moraju sadržavati barem sljedeća temeljna jamstva socijalne zaštite: (a) pristup skupu roba i usluga definiranom na nacionalnoj razini, posebice osnovnoj zdravstvenoj skrbi, uključujući zdravstvenu skrb za majke i novorođenčad, koji ispunjava kriterije dostupnosti, pristupačnosti, prihvatljivosti i kvalitete; (b) sigurnost osnovnih prihoda za djecu, barem na nacionalno definiranoj minimalnoj razini, koja pruža pristup prehrani, obrazovanju, skrbi i svim drugim nužnim robama i uslugama; (c) sigurnost osnovnih prihoda, barem na nacionalno definiranoj minimalnoj razini, za osobe u aktivnoj dobi koje nisu u mogućnosti da zarade dostatan dohodak, posebice u slučajevima bolesti, nezaposlenosti, majčinstva i invaliditeta; i (d) sigurnost osnovnih prihoda za starije osobe, barem na nacionalno definiranoj minimalnoj razini; budući da bi europskim stupom socijalnih prava tu definiciju trebalo uzeti u obzir i nastojati zajamčiti da se osnovne razine socijalne zaštite potpuno postignu i po mogućnosti premaše u svim državama članicama; budući da je Europski gospodarski i socijalni odbor znatno pridonio u tom smislu dogovorivši se o načelima učinkovitih i pouzdanih sustava socijalne skrbi;

| J. | budući da su sve države članice EU-a suočene s određenim izazovima u pogledu zapošljavanja i socijalnim izazovima; budući da ostvarivanje socijalnih prava također ovisi o politikama i instrumentima koji podupiru teritorijalnu koheziju, osobito u regijama s ozbiljnim i trajnim prirodnim, demografskim ili strukturnim gospodarskim nedostacima, uključujući regije s niskom gustoćom naseljenosti i raspršenim stanovništvom ili najudaljenije regije; budući da je regijama u nepovoljnom položaju potrebno veće strateško ulaganje i potpora kohezije kako bi postale konkurentnije te kako bi se poboljšala njihova socioekonomska struktura i spriječio daljnji demografski pad; budući da se europodručje, sa svojim aktualnim makroekonomskim okvirom, suočava sa specifičnim izazovima pri ostvarenju ciljeva u području zapošljavanja i socijalnih ciljeva iznesenih u Ugovorima; budući da za ponovno uspostavljanje primjerene socioekonomske sigurnosti kao nadoknade za tu povećanu unutarnju fleksibilnost mogu biti potrebni specifični socijalni ciljevi, standardi i/ili financijski instrumenti na razini europodručja; |
| --- | --- |

J.

budući da su sve države članice EU-a suočene s određenim izazovima u pogledu zapošljavanja i socijalnim izazovima; budući da ostvarivanje socijalnih prava također ovisi o politikama i instrumentima koji podupiru teritorijalnu koheziju, osobito u regijama s ozbiljnim i trajnim prirodnim, demografskim ili strukturnim gospodarskim nedostacima, uključujući regije s niskom gustoćom naseljenosti i raspršenim stanovništvom ili najudaljenije regije; budući da je regijama u nepovoljnom položaju potrebno veće strateško ulaganje i potpora kohezije kako bi postale konkurentnije te kako bi se poboljšala njihova socioekonomska struktura i spriječio daljnji demografski pad; budući da se europodručje, sa svojim aktualnim makroekonomskim okvirom, suočava sa specifičnim izazovima pri ostvarenju ciljeva u području zapošljavanja i socijalnih ciljeva iznesenih u Ugovorima; budući da za ponovno uspostavljanje primjerene socioekonomske sigurnosti kao nadoknade za tu povećanu unutarnju fleksibilnost mogu biti potrebni specifični socijalni ciljevi, standardi i/ili financijski instrumenti na razini europodručja;

| K. | budući da se europska tržišta rada češće razvijaju prema „atipičnim” ili „nestandardnim” oblicima zapošljavanja, kao što su privremeno zapošljavanje, nedobrovoljni rad na nepuno radno vrijeme, povremeni rad, sezonski rad, rad na zahtjev, ovisno samozapošljavanje ili rad preko digitalnih platformi; budući da, međutim, stalna radna mjesta i dalje najviše doprinose porastu zapošljavanja s obzirom na to da su tijekom zadnje dvije i pol godine brže rasla od privremenog zapošljavanja (28); budući da potražnja za radnom snagom postaje raznolikija nego u prošlosti; budući da u nekim slučajevima to može biti korisno za produktivnost, ravnotežu između privatnog i poslovnog života, prelazak na tržište rada i priliku za promjenu karijere onima kojima je to potrebno; budući da neki nestandardni oblici zapošljavanja međutim podrazumijevaju dužu ekonomsku nesigurnost i loše uvjete rada, osobito u smislu nižih i manje sigurnih dohodaka, nedostatka mogućnosti za zaštitu vlastitih prava, nedostatka socijalnog i zdravstvenog osiguranja, nedostatka profesionalnog identiteta, nedostatka izgleda za razvoj karijere i teškoća pri usklađivanju rada na zahtjev s privatnim i obiteljskim životom; budući da bi dinamičko tržište rada trebalo svima osigurati priliku da iskoriste svoje vještine i sposobnosti u poslovnom životu, između ostalog na temelju zdravih i sigurnih uvjeta rada, aktivnih politika tržišta rada i poboljšanja kompetencija tijekom života redovitim i cjeloživotnim učenjem; budući da mjerodavna sudska praksa Suda Europske unije pojašnjava načelo „radnog odnosa” i „radnika” za potrebe primjene prava EU-a, ne dovodeći u pitanje nacionalne definicije „radnika” koje su uspostavljene za potrebe nacionalnog zakona u skladu s načelom supsidijarnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da se europska tržišta rada češće razvijaju prema „atipičnim” ili „nestandardnim” oblicima zapošljavanja, kao što su privremeno zapošljavanje, nedobrovoljni rad na nepuno radno vrijeme, povremeni rad, sezonski rad, rad na zahtjev, ovisno samozapošljavanje ili rad preko digitalnih platformi; budući da, međutim, stalna radna mjesta i dalje najviše doprinose porastu zapošljavanja s obzirom na to da su tijekom zadnje dvije i pol godine brže rasla od privremenog zapošljavanja (28); budući da potražnja za radnom snagom postaje raznolikija nego u prošlosti; budući da u nekim slučajevima to može biti korisno za produktivnost, ravnotežu između privatnog i poslovnog života, prelazak na tržište rada i priliku za promjenu karijere onima kojima je to potrebno; budući da neki nestandardni oblici zapošljavanja međutim podrazumijevaju dužu ekonomsku nesigurnost i loše uvjete rada, osobito u smislu nižih i manje sigurnih dohodaka, nedostatka mogućnosti za zaštitu vlastitih prava, nedostatka socijalnog i zdravstvenog osiguranja, nedostatka profesionalnog identiteta, nedostatka izgleda za razvoj karijere i teškoća pri usklađivanju rada na zahtjev s privatnim i obiteljskim životom; budući da bi dinamičko tržište rada trebalo svima osigurati priliku da iskoriste svoje vještine i sposobnosti u poslovnom životu, između ostalog na temelju zdravih i sigurnih uvjeta rada, aktivnih politika tržišta rada i poboljšanja kompetencija tijekom života redovitim i cjeloživotnim učenjem; budući da mjerodavna sudska praksa Suda Europske unije pojašnjava načelo „radnog odnosa” i „radnika” za potrebe primjene prava EU-a, ne dovodeći u pitanje nacionalne definicije „radnika” koje su uspostavljene za potrebe nacionalnog zakona u skladu s načelom supsidijarnosti;

| L. | budući da su aktivne politike tržišta rada, odgovornost pojedinca i sudjelovanje u cjeloživotnom učenju važni za uključivanje na tržište rada, iako nezaposlenost u većini slučajeva proizlazi iz nedostatka slobodnih radnih mjesta ili drugih okolnosti koje su izvan kontrole određene osobe; |
| --- | --- |

L.

budući da su aktivne politike tržišta rada, odgovornost pojedinca i sudjelovanje u cjeloživotnom učenju važni za uključivanje na tržište rada, iako nezaposlenost u većini slučajeva proizlazi iz nedostatka slobodnih radnih mjesta ili drugih okolnosti koje su izvan kontrole određene osobe;

| M. | budući da osobama koje se nalaze u osjetljivoj situaciji ili se češće suočavaju s diskriminacijom, kao što su žene, etničke manjine, dugotrajno nezaposleni, stariji građani i osobe s invaliditetom, mogu biti potrebne dodatne mjere za poticanje njihova sudjelovanja na tržištu rada i jamčenja pristojnog životnog standarda tijekom njihova života; budući da se EU obvezao na izgradnju Europe bez zapreka za procijenjenih 80 milijuna ljudi s invaliditetom u EU-u i smanjenje siromaštva u EU-u, a ciljevi u pogledu zapošljavanja neće biti ispunjeni ako osobe s invaliditetom ne budu potpuno integrirane u gospodarstvo i društvo; budući da je EU ratificirao Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i da njezina načela trebaju biti ugrađena u stup socijalnih prava; budući da negativni učinak krize na pristup zdravstvenoj skrbi obično dolazi sa zakašnjenjem i mnogi građani nemaju pristup zdravstvenoj skrbi čak i kada su te usluge službeno pokrivene, osobito zbog toga što si ne mogu priuštiti doplate ili nailaze na liste čekanja; |
| --- | --- |

M.

budući da osobama koje se nalaze u osjetljivoj situaciji ili se češće suočavaju s diskriminacijom, kao što su žene, etničke manjine, dugotrajno nezaposleni, stariji građani i osobe s invaliditetom, mogu biti potrebne dodatne mjere za poticanje njihova sudjelovanja na tržištu rada i jamčenja pristojnog životnog standarda tijekom njihova života; budući da se EU obvezao na izgradnju Europe bez zapreka za procijenjenih 80 milijuna ljudi s invaliditetom u EU-u i smanjenje siromaštva u EU-u, a ciljevi u pogledu zapošljavanja neće biti ispunjeni ako osobe s invaliditetom ne budu potpuno integrirane u gospodarstvo i društvo; budući da je EU ratificirao Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i da njezina načela trebaju biti ugrađena u stup socijalnih prava; budući da negativni učinak krize na pristup zdravstvenoj skrbi obično dolazi sa zakašnjenjem i mnogi građani nemaju pristup zdravstvenoj skrbi čak i kada su te usluge službeno pokrivene, osobito zbog toga što si ne mogu priuštiti doplate ili nailaze na liste čekanja;

| N. | budući da se žene još uvijek suočavaju s brojnim oblicima diskriminacije u EU-u i da su u svim područjima odlučivanja još uvijek slabo zastupljene; |
| --- | --- |

N.

budući da se žene još uvijek suočavaju s brojnim oblicima diskriminacije u EU-u i da su u svim područjima odlučivanja još uvijek slabo zastupljene;

| O. | budući da je jednakost spolova ugrađena u Ugovore EU-a i Povelju EU-a o temeljnim pravima te da je ona temeljna vrijednost EU-a; budući da su žene, usprkos tomu, nedovoljno zastupljene na tržištu rada u cjelini, pri čemu stopa zaposlenosti za muškarce iznosi 75,6 %, a za žene 64,5 %, i prekomjerno zastupljene u radu na nepuno radno vrijeme i u najslabije plaćenim sektorima, uz to što im je satnica slabije plaćena, što dovodi do razlike u plaći između muškaraca i žena od 16 % i razlike u mirovini od 39 %, sa znatnim razlikama među državama članicama; budući da rodno uvjetovana diskriminacija i dalje prevladava u postupcima zapošljavanja u državama članicama usprkos tome što su žene nadmašile muškarce kad je riječ o razini obrazovanja; |
| --- | --- |

O.

budući da je jednakost spolova ugrađena u Ugovore EU-a i Povelju EU-a o temeljnim pravima te da je ona temeljna vrijednost EU-a; budući da su žene, usprkos tomu, nedovoljno zastupljene na tržištu rada u cjelini, pri čemu stopa zaposlenosti za muškarce iznosi 75,6 %, a za žene 64,5 %, i prekomjerno zastupljene u radu na nepuno radno vrijeme i u najslabije plaćenim sektorima, uz to što im je satnica slabije plaćena, što dovodi do razlike u plaći između muškaraca i žena od 16 % i razlike u mirovini od 39 %, sa znatnim razlikama među državama članicama; budući da rodno uvjetovana diskriminacija i dalje prevladava u postupcima zapošljavanja u državama članicama usprkos tome što su žene nadmašile muškarce kad je riječ o razini obrazovanja;

| P. | budući da su socijalna prava, usluge i primjereni dohodak pitanja povezana sa spolom jer žene češće rade slabo plaćene poslove, jer su izložene većem riziku od siromaštva, jer su ovisnije o socijalnim uslugama, kako javnim tako i privatnim, jer ispunjavaju tradicionalnu ulogu skrbnika, kako djece tako i starijih članova obitelji, i jer imaju glavnu odgovornost za potrebe kućanstva, što u konačnici dovodi do nižih mirovina za žene; |
| --- | --- |

P.

budući da su socijalna prava, usluge i primjereni dohodak pitanja povezana sa spolom jer žene češće rade slabo plaćene poslove, jer su izložene većem riziku od siromaštva, jer su ovisnije o socijalnim uslugama, kako javnim tako i privatnim, jer ispunjavaju tradicionalnu ulogu skrbnika, kako djece tako i starijih članova obitelji, i jer imaju glavnu odgovornost za potrebe kućanstva, što u konačnici dovodi do nižih mirovina za žene;

| Q. | budući da je ostvarenje ciljeva iz Barcelone iz 2002. još daleko, a prema Povelji o temeljnim pravima djeca imaju pravo na zaštitu i skrb, i budući da to dramatično utječe na sudjelovanje žena na tržištu rada, jednakost spolova, ravnotežu između poslovnog i privatnog života te na siromaštvo žena; |
| --- | --- |

Q.

budući da je ostvarenje ciljeva iz Barcelone iz 2002. još daleko, a prema Povelji o temeljnim pravima djeca imaju pravo na zaštitu i skrb, i budući da to dramatično utječe na sudjelovanje žena na tržištu rada, jednakost spolova, ravnotežu između poslovnog i privatnog života te na siromaštvo žena;

| R. | budući da Europa može znatno napredovati u razvoju skupine sektora usmjerenih na pružanje podrške ljudskom zdravlju, znanju i mogućnosti sudjelovanja u gospodarstvu; budući da usluge usmjerene na građane kao što su obrazovanje, zdravstvena skrb, skrb za djecu, druge usluge pružanja skrbi te sport imaju važan potencijal za otvaranje radnih mjesta i ne smiju se smatrati troškom za gospodarstvo, nego čimbenicima za omogućivanje održivog blagostanja; |
| --- | --- |

R.

budući da Europa može znatno napredovati u razvoju skupine sektora usmjerenih na pružanje podrške ljudskom zdravlju, znanju i mogućnosti sudjelovanja u gospodarstvu; budući da usluge usmjerene na građane kao što su obrazovanje, zdravstvena skrb, skrb za djecu, druge usluge pružanja skrbi te sport imaju važan potencijal za otvaranje radnih mjesta i ne smiju se smatrati troškom za gospodarstvo, nego čimbenicima za omogućivanje održivog blagostanja;

| S. | budući da je potreban strateški pristup izazovima povezanima sa starenjem i smanjivanjem broja radno sposobnog stanovništva u EU-u, osobito što se tiče budućih nedostataka i neusklađenosti vještina na tržištu rada EU-a i predviđenog razvoja omjera ekonomske ovisnosti, uzimajući u obzir i državljane trećih zemalja koji zakonito borave u EU-u; budući da je važno promicati prilike za profesionalnu mobilnost, posebice među mladima, uključujući one koji stječu strukovno obrazovanje na temelju stručne prakse; |
| --- | --- |

S.

budući da je potreban strateški pristup izazovima povezanima sa starenjem i smanjivanjem broja radno sposobnog stanovništva u EU-u, osobito što se tiče budućih nedostataka i neusklađenosti vještina na tržištu rada EU-a i predviđenog razvoja omjera ekonomske ovisnosti, uzimajući u obzir i državljane trećih zemalja koji zakonito borave u EU-u; budući da je važno promicati prilike za profesionalnu mobilnost, posebice među mladima, uključujući one koji stječu strukovno obrazovanje na temelju stručne prakse;

| 1. | poziva Komisiju da se nadogradi na reviziju socijalne pravne stečevine i politike zapošljavanja i socijalne politike te ishode javnog savjetovanja iz 2016. podnošenjem prijedloga za stabilan europski stup socijalnih prava koji se ne svodi na deklarativno iznošenje načela ili dobrih namjera, nego jača socijalna prava konkretnim i specifičnim alatima (zakonodavstvo, mehanizmi stvaranja politike i financijski instrumenti), kratkoročno i srednjoročno ima pozitivan učinak na živote građana i omogućuje potporu izgradnji Europe u 21. stoljeću učinkovitim zalaganjem za socijalne ciljeve iz Ugovora, podupiranjem nacionalnih socijalnih država, jačanjem kohezije, solidarnosti i uzlazne konvergencije u gospodarskim i socijalnim ishodima, jamčenjem odgovarajuće socijalne zaštite, smanjenjem nejednakosti, postizanjem davno očekivanog napretka u smanjenju siromaštva i socijalne isključenosti, poticanjem nastojanja u provedbi nacionalnih reformi određivanjem referentnih vrijednosti i pomaganjem u poboljšanju funkcioniranja ekonomske i monetarne unije (EMU) i jedinstvenog tržišta EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi europski stup socijalnih prava također trebao pomoći u pravilnoj primjeni međunarodnih standarda rada i ažuriranju socijalne pravne stečevine; stajališta je da se standardi koji će biti sadržani u europskom stupu socijalnih prava trebaju odnositi na sve države koje sudjeluju u jedinstvenom tržištu kako bi se održali jednaki uvjeti za sve i da se zakonodavstvo, mehanizmi upravljanja i financijski instrumenti mjerodavni za njihovo postizanje trebaju primjenjivati na sve države članice EU-a; naglašava da stup socijalnih prava treba uzeti u obzir u gospodarskim politikama EU-a; smatra da je zbog specifičnih ograničenja koja nosi članstvo u europodručju potrebno uspostaviti dodatne specifične socijalne ciljeve i standarde te razmotriti prikladnu financijsku potporu na razini europodručja te istodobno ostati otvoren prema državama članicama izvan europodručja na dobrovoljnoj osnovi; ističe mogućnost uporabe mehanizma pojačane suradnje iz članka 20. UEU-a ako to bude potrebno za izgradnju stabilnog europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da bi europski stup socijalnih prava građanima EU-a trebao osigurati bolje načine na koje mogu zadržati kontrolu nad svojim životima, zajamčiti im dostojanstven život i ostvarivanje njihovih težnji ublažavanjem raznih socijalnih rizika koji se javljaju tijekom njihova života i osnaživanjem ljudi kako bi mogli potpuno sudjelovati u društvu i prilagoditi se čestim tehnološkim i gospodarskim promjenama, uključujući prekvalificiranje i pružanje podrške poduzetništvu; ističe da bi tržišta zahvaljujući europskom stupu socijalnih prava trebala funkcionirati za zajedničko blagostanje, dobrobit i održivi razvoj u kontekstu visoko konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva, usmjerenog na punu zaposlenost i društveni napredak, uz primjenu industrijske politike na razini EU-a; smatra da bi u tu svrhu stup trebao promicati odgovarajuće socijalne standarde i osnažiti nacionalne socijalne države da održe socijalnu koheziju i jednakost diljem EU-a primjerenim, pristupačnim i financijski održivim sustavima socijalne zaštite i politikama socijalne uključenosti; naglašava da bi također trebao olakšati slobodno kretanje radnika na povezanijem i pravednijem europskom tržištu rada; ističe da bi europski stup socijalnih prava također trebao pridonijeti obrani načela jednakog postupanja, nediskriminacije i jednakih mogućnosti putem politika zapošljavanja i socijalnih politika; preporučuje da se stupom stoga omogući učinkovito ostvarivanje postojećih socijalnih prava i utvrde nova prava kada je to opravdano na temelju tehnološkog i socioekonomskog razvoja; vjeruje da će na taj način stup također unaprijediti legitimnost EU-a; |
| --- | --- |

3.

Ažuriranje postojećih radnih i socijalnih standarda

| 4. | poziva socijalne partnere i Komisiju na suradnju radi iznošenja prijedloga okvirne direktive o dostojanstvenim uvjetima rada za sve oblike zapošljavanja, čime bi se postojeći minimalni standardi proširili na nove vrste radnih odnosa na temelju detaljne analize učinka; smatra da bi se tom okvirnom direktivom trebala poboljšati provedba prava EU-a, povećati pravna sigurnost unutar jedinstvenog tržišta i spriječiti diskriminacija nadopunjavanjem postojećeg prava EU-a i jamčenjem osnovnog paketa provedivih prava svakom radniku, neovisno o vrsti ugovora ili radnog odnosa, uključujući jednako postupanje, zdravstvenu i sigurnosnu zaštitu, zaštitu tijekom rodiljnog dopusta, odredbe o radnom vremenu i vremenu za odmor, ravnotežu između poslovnog i privatnog života, pristup usavršavanju, potporu osobama s invaliditetom koje rade, pravo na odgovarajuće informiranje, savjetovanje i sudjelovanje, slobodu udruživanja i zastupanja, kolektivno pregovaranje i zajedničko djelovanje; ističe da bi se ta okvirna direktiva trebala primjenjivati na zaposlenike i sve radnike u nestandardnim oblicima zapošljavanja, bez potrebe za izmjenom već postojećih direktiva; podsjeća da države članice primjenjuju postojeća prava radnika u skladu s nacionalnim pravom i pravom EU-a; također poziva na djelotvorniju i učinkovitiju provedbu i nadzor nad postojećim radnim standardima radi bolje mogućnosti provedbe prava i rješavanja problema neprijavljenog rada; |
| --- | --- |

4.

Radni uvjeti

| 5. | prepoznaje da je određena raznolikost ugovora o radu korisna za učinkovito povezivanje radnika i poslodavaca; podsjeća, međutim, na rizik od dualizma tržišta rada i opasnost od ostanka na nesigurnim radnim mjestima bez stvarnih izgleda za napredovanje; ističe važnost ugovora o radu na neodređeno vrijeme za socioekonomsku sigurnost i prednosti koje takvi ugovori pružaju poslodavcima u brojnim sektorima; podupire i promicanje poslovnih modela socijalne ekonomije; poziva Komisiju na proširenje Direktive o pisanoj izjavi (91/533/EEZ) kako bi obuhvatila sve oblike zapošljavanja i radnih odnosa; upućuje na to da bi okvirna direktiva o dostojanstvenim uvjetima rada također trebala uključivati odgovarajuće postojeće minimalne standarde koji bi se trebali jamčiti pri određenim specifičnim odnosima, posebice:






  (a) | odgovarajuće sadržaje za obrazovanje i usavršavanje te pristojne radne uvjete za vježbeništvo, stažiranje i pripravništvo kako bi se zajamčilo da oni uistinu služe kao odskočna daska u prijelazu iz obrazovanja u profesionalni život, kako je predviđeno Preporukom Vijeća o kvalitativnom okviru za pripravništvo, te da su ograničenog trajanja i ne zamjenjuju zapošljavanje mladih; naknada treba biti razmjerna s obzirom na rad, vještine i iskustvo osobe te potrebu da se vježbenicima, stažistima i pripravnicima na tržištu rada izvan obrazovnog programa omogući da spajaju kraj s krajem; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

odgovarajuće sadržaje za obrazovanje i usavršavanje te pristojne radne uvjete za vježbeništvo, stažiranje i pripravništvo kako bi se zajamčilo da oni uistinu služe kao odskočna daska u prijelazu iz obrazovanja u profesionalni život, kako je predviđeno Preporukom Vijeća o kvalitativnom okviru za pripravništvo, te da su ograničenog trajanja i ne zamjenjuju zapošljavanje mladih; naknada treba biti razmjerna s obzirom na rad, vještine i iskustvo osobe te potrebu da se vježbenicima, stažistima i pripravnicima na tržištu rada izvan obrazovnog programa omogući da spajaju kraj s krajem;

| (b) | za rad preko digitalnih platformi i druge oblike ovisnog samozapošljavanja, jasno razlikovanje, za potrebe prava EU-a i ne dovodeći u pitanje nacionalno pravo, između onih koji su stvarno samozaposleni i onih u radnom odnosu, uzimajući u obzir preporuku Međunarodne organizacije rada br. 198 prema kojoj je za određivanje radnog odnosa dovoljno ispunjavanje nekoliko pokazatelja; time bi status i osnovne odgovornosti platforme, klijenta i osobe koja obavlja posao trebali biti pojašnjeni; također bi se trebali uvesti minimalni standardi za pravila o suradnji uz potpuno i sveobuhvatno informiranje pružatelja usluga o njegovim pravima i obvezama, povlasticama, povezanoj razini socijalne zaštite i identitetu poslodavca; oni zaposleni i oni stvarno samozaposleni koji su angažirani preko mrežnih platformi trebaju imati istovrsna prava kao u ostatku gospodarstva i biti zaštićeni sudjelovanjem u sustavima socijalnog i zdravstvenog osiguranja; države članice trebaju zajamčiti odgovarajući nadzor nad uvjetima radnog odnosa ili ugovora o pružanju usluga te tako spriječiti zlouporabe dominantnog položaja platformi; |
| --- | --- |

(b)

za rad preko digitalnih platformi i druge oblike ovisnog samozapošljavanja, jasno razlikovanje, za potrebe prava EU-a i ne dovodeći u pitanje nacionalno pravo, između onih koji su stvarno samozaposleni i onih u radnom odnosu, uzimajući u obzir preporuku Međunarodne organizacije rada br. 198 prema kojoj je za određivanje radnog odnosa dovoljno ispunjavanje nekoliko pokazatelja; time bi status i osnovne odgovornosti platforme, klijenta i osobe koja obavlja posao trebali biti pojašnjeni; također bi se trebali uvesti minimalni standardi za pravila o suradnji uz potpuno i sveobuhvatno informiranje pružatelja usluga o njegovim pravima i obvezama, povlasticama, povezanoj razini socijalne zaštite i identitetu poslodavca; oni zaposleni i oni stvarno samozaposleni koji su angažirani preko mrežnih platformi trebaju imati istovrsna prava kao u ostatku gospodarstva i biti zaštićeni sudjelovanjem u sustavima socijalnog i zdravstvenog osiguranja; države članice trebaju zajamčiti odgovarajući nadzor nad uvjetima radnog odnosa ili ugovora o pružanju usluga te tako spriječiti zlouporabe dominantnog položaja platformi;

| (c) | ograničenja u vezi s radom na zahtjev: ugovori bez radnog vremena ne bi trebali biti dopušteni zbog svoje izrazite nesigurnosti; |
| --- | --- |

(c)

ograničenja u vezi s radom na zahtjev: ugovori bez radnog vremena ne bi trebali biti dopušteni zbog svoje izrazite nesigurnosti;

| 6. | prima na znanje sve manji udio rada u ukupnom dohotku u Europi tijekom proteklih desetljeća; naglašava da je potrebna ponovna uzlazna socijalna konvergencija i smanjenje razlike u plaći između muškaraca i žena u cijelom EU-u radi poticanja potražnje, jamčenja održivog i uključivog razvoja i smanjenja nejednakosti; prepoznaje da su pristojne plaće za život važne kao sredstvo za izbjegavanje siromaštva unatoč zaposlenju; poziva Komisiju da aktivno podrži veću primjenu kolektivnih ugovora u skladu s nacionalnom tradicijom i praksom država članica te uz dužno poštovanje autonomije socijalnih partnera; preporučuje uspostavu minimalnih nacionalnih pragova za plaće, gdje je to primjenjivo, s dužnim poštovanjem praksi svake države članice i nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima; poziva Komisiju da pomogne u razmjeni najboljih praksi u tom pogledu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na to da pravo na zdrave i sigurne radne uvjete također podrazumijeva zaštitu od rizika na radnom mjestu kao i ograničenja radnog vremena te odredbe o minimalnom vremenu za odmor i godišnji odmor; potiče države članice da u potpunosti provode mjerodavno zakonodavstvo; očekuje prijedloge Komisije o konkretnim mjerama za učinkovito jamčenje tog prava svim radnicima, uključujući sezonske radnike i radnike na ugovor, uključujući i mjere za sprečavanje nasilja nad ženama ili uznemiravanja; napominje da se takve mjere trebaju temeljiti na analizi učinka i da trebaju odražavati sve trenutačno znanje o rizicima za zdravlje i sigurnost te uzimati u obzir nove načine rada povezane s digitalizacijom i drugim tehnološkim napretkom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe važnost prava na kolektivno pregovaranje i djelovanje kao temeljnog prava sadržanog u primarnom pravu EU-a; očekuje od Komisije da pruži veću konkretnu podršku jačanju i poštovanju socijalnog dijaloga na svim razinama i sektorima, posebice u onima u kojima on nije dostatno razvijen, uzimajući istodobno u obzir različite nacionalne prakse; uviđa koristi od uključivanja radnika u upravljanje poduzećem, također u transnacionalnim poduzećima, i njihova informiranja i sudjelovanja te savjetovanja s njima, također u cilju dobrog iskorištavanja novih oblika organizacije rada, čime se osigurava da je rad smislen i nagrađujući te se predviđaju gospodarske promjene; poziva na nadzor nad primjenom europskog zakonodavstva o europskim radničkim vijećima te informiranje radnika i savjetovanje s njima i na učinkovite mjere kojima se jamči da se restrukturiranje poduzeća odvija na društveno odgovoran način; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava potrebu za sveobuhvatnim, pouzdanim i redovito ažuriranim podacima o kvaliteti rada i zapošljavanja koji se mogu upotrebljavati za nadzor kvalitete rada i zapošljavanja tijekom vremena i pružanja dokaza za donošenje politika o toj temi; poziva Eurofound na daljnji razvoj aktivnosti nadziranja kvalitete radnih mjesta i poslovnog života putem svojeg Europskog istraživanja o radnim uvjetima koje se temelji na njegovu načelu kvalitete radnih mjesta koje obuhvaća zaradu, izglede, fizičko okruženje, socijalno okruženje, intenzitet rada, upotrebu vještina i prosudbe, kvalitetu radnog vremena; poziva Eurofound da dalje razvija svoje istraživanje o politikama, sporazumima socijalnih partnera i praksama tvrtki koji podržavaju bolju kvalitetu radnih mjesta i bolji poslovni život; |
| --- | --- |

9.

Primjerena i održiva socijalna zaštita

| 10. | ističe da su prava socijalne zaštite individualna prava; podupire integriranije ostvarivanje naknada socijalne zaštite i pružanje kvalitetnih socijalnih usluga kako bi socijalna država bila razumljivija i dostupnija, a da pritom ne oslabi socijalna zaštita; naglašava potrebu za odgovarajućom socijalnom zaštitom i socijalnim ulaganjima tijekom života ljudi, omogućavajući svima da u potpunosti sudjeluju u društvu i gospodarstvu i održavaju dostojan životni standard; ukazuje na važnost informiranja građana o socijalnim pravima i na potencijal dostupnih rješenja koja nudi e-vlada, uz možebitnu karticu europskog socijalnog osiguranja sa snažnim jamstvima zaštite podataka koja bi mogla poboljšati koordinaciju socijalne sigurnosti u EU-u i svjesnost pojedinca te također pomoći mobilnim radnicima da osvijeste i čuvaju doprinose i prava koja im pripadaju u matičnim zemljama i zemljama domaćinima i olakšaju rad nacionalnih inspektorata rada; naglašava važnost personalizirane podrške, licem u lice, posebno isključenim i ugroženim domaćinstvima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | slaže se s time da je važan univerzalan pristup pravovremenoj, kvalitetnoj i financijski pristupačnoj preventivnoj i kurativnoj zdravstvenoj skrbi i lijekovima; to smatra pravom koje se mora poštovati, uključujući u ruralnim područjima i prekograničnim regijama; ističe da svi stanovnici moraju biti zdravstveno osigurani; slaže se da su povećana zdravstvena prevencija i prevencija bolesti očigledno socijalno ulaganje koje samo sebe isplaćuje, također kroz zdravije starenje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | svjestan je da sve veće očekivano trajanje života i smanjivanje radne snage predstavljaju izazov za održivost i prikladnost mirovinskih sustava i međugeneracijsku solidarnost; napominje da uklanjanje razlika u mirovinama između žena i muškaraca u tom pogledu također mora biti prioritet; ponovno potvrđuje da je najbolji način reagiranja povećati ukupnu stopu zaposlenosti s pomoću modela zapošljavanja povezanih s punim pokrićem mirovinskog osiguranja i posvećivanjem posebne pažnje mlađim generacijama i onima koji su najisključeniji s tržišta rada; smatra da bi dobne granice za mirovinu osim očekivanog životnog vijeka trebale odražavati i druge čimbenike koje treba utvrditi na nacionalnoj razini, među kojima su napredak u produktivnosti, omjer ekonomske ovisnosti i razlike u zahtjevnosti posla; podsjeća na važnost ulaganja u aktivno starenje i aranžmana koji omogućuju ljudima u dobi za odlazak u mirovinu da nastave raditi željenim intenzitetom uz mogućnost primanja djelomične mirovine ako ne rade puno radno vrijeme; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da provede podrobnu analizu najboljih praksi kako bi pomogla državama članicama kod izračuna minimalnih mirovina; |
| --- | --- |

13.

| 14. | preporučuje da svi radnici budu pokriveni osiguranjem za slučaj nezaposlenosti ili nedobrovoljnog zaposlenja s nepunim radnim vremenom, uz pružanje pomoći u traženju posla i ulaganje u (ponovno) osposobljavanje u skladu s uvjetima koje države članice utvrde u suradnji sa socijalnim partnerima; podsjeća da odgovarajuće naknade za nezaposlene poboljšavaju postupak prilagodbe i stoga su korisne za produktivnost, dok istovremeno imaju ključnu ulogu u prevenciji i smanjivanju siromaštva; smatra da bi europski stup socijalnih prava trebao preporučiti kvalitetna mjerila za nacionalne sustave osiguranja za slučaj nezaposlenosti, posebice u pogledu njihova pokrića, uvjeta aktivacije, povezanosti između trajanja potpore i prosječnog razdoblja traženja posla u dotičnoj zemlji te kvalitete potpore koju pružaju centri za zapošljavanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe važnost adekvatnih programa za minimalni dohodak radi očuvanja ljudskog dostojanstva i borbe protiv siromaštva te njihovu ulogu kao oblika socijalnog ulaganja koje ljudima omogućuju da participiraju u društvu, osposobljavaju se i/ili traže posao; poziva Komisiju i države članice da ocijene programe za minimalni dohodak u Europskoj uniji i da utvrde mogu li domaćinstva tim programima zadovoljiti svoje potrebe; poziva Komisiju i države članice da na temelju toga ocijene način i sredstva kojima će se adekvatni minimalni prihod pružati u svim državama članicama i da razmotre daljnje korake u podupiranju socijalne konvergencije diljem Europske unije, uzimajući pritom u obzir gospodarske i socijalne okolnosti svake pojedinačne države članice i njihove tradicije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ustraje u tome da prava osoba s invaliditetom trebaju biti ugrađena u stup socijalnih prava s pristupom koji se temelji na ljudskim pravima u skladu s obvezama EU-a i njegovih država članica u okviru Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (CRPD); smatra da bi te odredbe trebale obuhvaćati barem:






  — | pravo na dostojanstven rad, bez ograničenja, u potpuno uključivom, otvorenom i pristupačnom radnom okruženju i tržištu rada; |
| --- | --- | --- |

16.

—

pravo na dostojanstven rad, bez ograničenja, u potpuno uključivom, otvorenom i pristupačnom radnom okruženju i tržištu rada;

| — | usluge i sigurnost minimalnog dohotka prilagođenog posebnim individualnim potrebama, koji omogućuju dostojan životni standard i socijalnu uključenost; |
| --- | --- |

—

usluge i sigurnost minimalnog dohotka prilagođenog posebnim individualnim potrebama, koji omogućuju dostojan životni standard i socijalnu uključenost;

| — | jamstvo slobodnog kretanja i prenosivosti usluga među državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

—

jamstvo slobodnog kretanja i prenosivosti usluga među državama članicama EU-a;

| — | uključivo obrazovanje i osposobljavanje, uključujući odredbe o odgovarajućoj digitalnoj pismenosti; |
| --- | --- |

—

uključivo obrazovanje i osposobljavanje, uključujući odredbe o odgovarajućoj digitalnoj pismenosti;

| — | posebne odredbe o zaštiti od iskorištavanja i prisilnog rada osoba s invaliditetom, posebice osoba s intelektualnim i psihosocijalnim invaliditetom ili osoba lišenih poslovne sposobnosti; |
| --- | --- |

—

posebne odredbe o zaštiti od iskorištavanja i prisilnog rada osoba s invaliditetom, posebice osoba s intelektualnim i psihosocijalnim invaliditetom ili osoba lišenih poslovne sposobnosti;

| 17. | primjećuje sa zabrinutošću da su dostupnost i financijska pristupačnost dugoročne skrbi i dalje velik problem u Europi, koji neslužbene njegovatelje koji su članovi obitelji zadržava kod kuće i sprečava ih da ostvare svoju karijeru; žali zbog čestih zlouporaba njegovatelja zaposlenih posredovanjem agencija za zapošljavanje ili na neslužbenoj osnovi; smatra da su pristup kvalitetnim i financijski pristupačnim dugoročnim uslugama skrbi, uključujući skrb kod kuće i programe za samostalan život, pravo koje treba poticati uz pomoć odgovarajuće kvalificiranih stručnjaka koji rade u dostojanstvenim uvjetima; stoga smatra da bi, u cilju izbjegavanja institucionalizacije i rizika od siromaštva, za domaćinstva, posebice ona s niskim prihodima, trebalo uspostaviti odgovarajuće javne usluge i pomoć; ponovno poziva na donošenje propisa o dopustu za njegovatelje radi ograničenja posljedica na pravo na naknadu i socijalnu zaštitu ako radnici privremeno moraju skrbiti o članovima obitelji; poziva Komisiju da donese konkretan plan djelovanja u tom području, uključujući ciljeve u pogledu skrbi o starijim osobama, osobama s invaliditetom i drugim uzdržavanim osobama, slične ciljevima iz Barcelone, čiji bi nadzorni instrumenti trebali mjeriti kvalitetu, dostupnost i financijsku pristupačnost; poziva i na više dijeljenja i preuzimanja najboljih praksi u tom području; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da je siromaštvo djece vrlo ozbiljan problem u pogledu kojeg bi Europa trebala poduzeti radikalne mjere; ističe pravo na sustave univerzalnog obrazovanja i zdravstvene i socijalne skrbi kao osnovni uvjet za borbu protiv siromaštva, posebice kod djece; imajući u vidu ovaj cilj, poziva Komisiju i države članice da zajamče brzu provedbu preporuke iz 2013. godine naslovljene „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti”, te da poduzmu konkretne korake radi ostvarenja jamstva za djecu u svim državama članicama tako da svako dijete koje trenutačno živi u opasnosti od siromaštva ima pristup besplatnoj zdravstvenoj zaštiti, besplatnom obrazovanju, besplatnoj skrbi za dijete, pristojan smještaj i odgovarajuću prehranu; upozorava na potrebnu povezanost s programima koji daju potporu i priliku roditeljima da izađu iz situacija socijalne isključenosti i uključe se na tržište rada; uviđa da te politike zahtijevaju odgovarajuće financiranje na nacionalnoj razini i potporu europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice da omoguće ostvarivanje prava na odgovarajući smještaj osiguranjem pristupa kvalitetnom i financijski pristupačnom smještaju odgovarajuće veličine za sve, te da spriječe i smanje problem beskućništva s ciljem njegova postupnog uklanjanja; poziva ih na donošenje propisa i/ili drugih mjera prema potrebi kako bi se omogućio pristup socijalnim stanovima ili odgovarajućim povlasticama za stanovanje onima kojima je to potrebno, što očigledno podrazumijeva pojedince i obitelji beskućnike, te kojima bi se osiguralo da su ugrožene skupine i oni koji žive u siromašnim kućanstvima zaštićeni od deložacije ili da im se omogući odgovarajući zamjenski smještaj; poziva na to da pružanje smještaja bude povezano s odgovarajućim socijalnim uslugama kojima se podupiru socijalna i gospodarska uključenost; poziva na provedbu učinkovitih mjera kako bi se pomoglo mladima s niskim prihodima da zasnuju svoja vlastita domaćinstva; ističe da su ulaganja u energetski učinkovit socijalni smještaj korisna za zapošljavanje, okoliš, smanjenje energetskog siromaštva i ostvarivanje socijalnih prava; poziva na povećanu uporabu mjerodavnih europskih financijskih instrumenata radi potpore urbanoj obnovi i pružanju financijski pristupačnog, dostupnog i energetski učinkovitog smještaja te poticanja razvoja socijalnog smještaja u regijama u kojima nije dovoljno razvijen; poziva na ukidanje svih oblika kriminalizacije siromaštva, kao što su mjere nepravednog sankcioniranja beskućništva i drugi oblici materijalnog uskraćivanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na odgovarajuće mjere, uključujući poboljšanja propisa ako se pokaže potrebnim nakon evaluacije, kako bi se svima zajamčio pristup kvalitetnim i financijski pristupačnim socijalnim uslugama od općeg interesa i drugim uslugama od općeg interesa odnosno ključnim uslugama kao što su opskrba vodom, gospodarenje otpadom, obrazovanje, zdravstvena skrb, e-komunikacije i širokopojasne veze velike brzine, energetske usluge, usluge javnog prijevoza i financijske usluge, kao i dostupnost svega navedenoga; naglašava važnu ulogu dobro opremljenih pružatelja usluga u javnom sektoru s kvalitetnim osobljem kao i socijalnih poduzeća i neprofitnih organizacija u tom kontekstu, pod uvjetom da je njihov primarni cilj pozitivan socijalni utjecaj; također ističe važnu ulogu poduzeća socijalne ekonomije u pružanju tih usluga i postizanju uključivijeg tržišta rada; poziva na uklanjanje postojećih pravnih nesigurnosti na koje nailaze javna tijela pri financiranju socijalnih usluga od općeg interesa; podržava primjenu socijalnih kriterija u javnoj nabavi; podsjeća na to da je u ruralnim područjima posebno potrebna kontinuirana potpora radi moderniziranja njihove infrastrukture i održavanja gospodarske dinamičnosti; također upozorava na važnost financijskog obrazovanja koje pomaže u sprečavanju prezaduženosti kućanstava, te važnost pravne pomoći i drugih mehanizama potpore dužnicima i njihove zaštite od bezobzirnih postupaka kojima im se omogućuje druga prilika; |
| --- | --- |

20.

Jednake mogućnosti i pristup tržištu rada

| 21. | smatra da su u našem sve digitaliziranijem svijetu niskokvalificirane osobe, osim što imaju smanjene mogućnosti zapošljavanja, podložnije dugotrajnoj nezaposlenosti i imaju više teškoća u pristupu uslugama i punom sudjelovanju u društvu, a to je ne samo štetno za pojedince, već i izrazito skupo za gospodarstvo i društvo kao cjelinu; stoga podupire Jamstvo za vještine kao novo pravo za svakoga, u svim životnim fazama, namijenjeno stjecanju osnovnih vještina za 21. stoljeće, uključujući pismenost, matematičke vještine, digitalnu i medijsku pismenost, kritičko razmišljanje, socijalne vještine i odgovarajuće vještine potrebne za zeleno i kružno gospodarstvo, uzimajući u obzir nove industrije i ključne sektore rasta i osiguravajući punu dostupnost osobama u nepovoljnim situacijama, uključujući osobe s invaliditetom, tražitelje azila, dugotrajno nezaposlene osobe i nedovoljno zastupljene skupine; naglašava da bi obrazovni sustavi trebali biti uključivi, pružati kvalitetno obrazovanje cjelokupnom stanovništvu, omogućavati ljudima da budu aktivni europski građani, pripremajući ih da budu u mogućnosti učiti i prilagođavati se tijekom cijelog života i odgovarati društvenim potrebama i potrebama tržišta rada; smatra da bi završetak srednjoškolskog obrazovanja trebao biti obvezatan u Europi 21. stoljeća te da odgovarajući programi moraju biti dostupni kako bi svim mladim ljudima koji su prekinuli osnovnoškolsko ili srednjoškolsko obrazovanje omogućili drugu priliku; smatra da bi Jamstvo za vještine trebalo uključiti individualiziranu procjenu potreba za učenjem, mogućnost kvalitetnog učenja i sustavno vrednovanje stečenih vještina i kompetencija, omogućujući njihovo lako priznavanje na tržištu rada; upozorava na potrebu da se zajamči široko rasprostranjeni pristup širokopojasnim vezama u cilju omogućivanja digitalne pismenosti; ističe da je Jamstvo za vještine važno socijalno ulaganje te zahtijeva njegovu pravilnu provedbu i odgovarajuće financiranje, također uz potporu europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zabrinut je zbog širenja socioekonomske nesigurnosti i pogoršanja uvjeta rada za mnoge radnike; uviđa da mnogi radnici koji rade na temelju netipičnih oblika ugovora imaju teškoće u ostvarivanju svojih radničkih prava odnosno prava na naknade socijalne sigurnosti te da su žene i migranti nesrazmjerno zahvaćeni ovim problemom; poziva Komisiju da pomno prati provedbu i primjenu Direktive o radu na određeno vrijeme, Direktive o radu s nepunim radnim vremenom i Direktive o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje; poziva Komisiju i države članice da poduzmu korake radi poboljšanja prenosivosti socijalnih prava stečenih po različitim osnovama; naglašava važnost osiguranja dovoljnih kapaciteta radi pružanja odgovarajuće socijalne zaštite na razini država članica za osobe u svim oblicima zaposlenja, tipičnim i netipičnim radnim odnosima kao i kod samozapošljavanja; poziva Komisiju da u tom pogledu predloži preporuku; osobito smatra da:






  (a) | države članice trebale bi organizirati sustave socijalne sigurnosti na takav način da se svim osobama u svim oblicima zaposlenja, radnog odnosa i samozapošljavanja omogući da stječu povlastice koje im pružaju sigurnost u slučaju nezaposlenosti, nedobrovoljnog zaposlenja s nepunim radnim vremenom, zdravstvenih problema, starije životne dobi ili prekida karijere radi odgoja djece, drugog oblika skrbi ili radi osposobljavanja; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

države članice trebale bi organizirati sustave socijalne sigurnosti na takav način da se svim osobama u svim oblicima zaposlenja, radnog odnosa i samozapošljavanja omogući da stječu povlastice koje im pružaju sigurnost u slučaju nezaposlenosti, nedobrovoljnog zaposlenja s nepunim radnim vremenom, zdravstvenih problema, starije životne dobi ili prekida karijere radi odgoja djece, drugog oblika skrbi ili radi osposobljavanja;

| (b) | počevši od njihova prvog ulaska na tržište rada, sve osobe u svim oblicima zaposlenja, radnog odnosa i samozapošljavanja trebale bi imati račun osobne aktivnosti kojem se lako pristupa osobnim kontaktom i elektroničkim sredstvima, koji propisno uzima u obzir potrebe osoba s invaliditetom, na kojem bi mogli provjeriti svoje povlastice socijalnog osiguranja i druga socijalna prava koja su stekli, uključujući pravo na cjeloživotno učenje, te na kojem bi mogle dobiti informacije o njihovoj prenosivosti u druge zemlje, ako je to primjenjivo; takvi računi osobne aktivnosti trebali bi biti financijski pristupačni te bi se trebala zajamčiti odgovarajuća zaštita podataka; |
| --- | --- |

(b)

počevši od njihova prvog ulaska na tržište rada, sve osobe u svim oblicima zaposlenja, radnog odnosa i samozapošljavanja trebale bi imati račun osobne aktivnosti kojem se lako pristupa osobnim kontaktom i elektroničkim sredstvima, koji propisno uzima u obzir potrebe osoba s invaliditetom, na kojem bi mogli provjeriti svoje povlastice socijalnog osiguranja i druga socijalna prava koja su stekli, uključujući pravo na cjeloživotno učenje, te na kojem bi mogle dobiti informacije o njihovoj prenosivosti u druge zemlje, ako je to primjenjivo; takvi računi osobne aktivnosti trebali bi biti financijski pristupačni te bi se trebala zajamčiti odgovarajuća zaštita podataka;

| (c) | digitalne platforme i drugi posrednici trebali bi imati obvezu izvještavanja nadležnim tijelima o svim aktivnostima koje su s pomoću njih poduzete u svrhu osiguranja odgovarajućih doprinosa i zaštite svih radnika s pomoću socijalnog i zdravstvenog osiguranja; |
| --- | --- |

(c)

digitalne platforme i drugi posrednici trebali bi imati obvezu izvještavanja nadležnim tijelima o svim aktivnostima koje su s pomoću njih poduzete u svrhu osiguranja odgovarajućih doprinosa i zaštite svih radnika s pomoću socijalnog i zdravstvenog osiguranja;

| 23. | ističe da promjene radnog mjesta zahtijevaju odgovarajuće ulaganje kako u institucijske kapacitete javnih službi za zapošljavanje tako i za pomoć pojedincu u traženju posla i unapređenju vještina u najranijem mogućem stadiju; smatra da su proaktivne politike zapošljavanja kao što su osposobljavanje i pomoć pri odabiru posla vrijedan alat za ponovnu integraciju nezaposlenih osoba u tržište rada, bez obzira na njihovu dob; podsjeća na korisnu ulogu Europskog socijalnog fonda u pružanju potpore politikama aktivnog tržišta rada u cijeloj Europi i Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji koji podupire prekvalifikacije i ponovno zapošljavanje u slučaju regionalnih gospodarskih šokova i velikih otpuštanja; nadalje podsjeća na važnu ulogu sustava socijalne sigurnosti u pružanju potpore sigurnim prelascima na nova radna mjesta; ističe da bi očuvanje i prenosivost povlastica socijalnog osiguranja stečenih tijekom radnog i životnog vijeka trebali biti zajamčeni radi olakšavanja promjene posla i profesije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da proaktivna politika zapošljavanja podrazumijeva javnu potporu za razvoj sektora sa znatnim potencijalnom zapošljavanja, a u mnogim zemljama i potrebu da se proširi uloga javnih službi za zapošljavanje i da im se osiguraju dovoljni kapaciteti za izravan doticaj s poslovnim svijetom tako da se prekvalifikacije i druga vrsta pomoći osobama koje traže posao pružaju u skladu s profilom tih osoba i potrebama lokalnoga gospodarstva; poziva na provedbu Jamstva za mlade za sve osobe mlađe od 30 godina, s naglaskom na kvalitetnu ponudu i učinkovit pristup mladima koji nisu zaposleni niti su u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja (NEET), te provedbu preporuke Vijeća o dugoročnoj nezaposlenosti, uključujući s pomoću razvoja dodatnih mjera potrebnih da se zajamči dostupnost tih politika osobama kojima je potrebna potpora; naglašava da treba uzeti u obzir potrebe starijih radnika i osoba koje traže posao te poticati suradnju mlađih i starijih radnika; ističe da te politike predstavljaju važnu strukturnu reformu i socijalna ulaganja kojima je potrebno odgovarajuće financiranje na europskoj i nacionalnoj razini, uključujući financiranje iz Europskog socijalnog fonda i Inicijative za zapošljavanje mladih i/ili drugih instrumenata; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća da je veća vjerojatnost da će žene imati nesigurne i nisko plaćene poslove i prekide u karijeri te da to ostavlja posljedice na njihove živote u cijelosti; smatra da je u području jednakosti spolova i ravnoteže između privatnog i poslovnog života hitno potreban odlučan napredak kako bi se iskorijenili tvrdokorni oblici diskriminacije; očekuje prijedloge Komisije u tom području kako je najavljeno u njezinu Programu rada za 2017. godinu, posebice s obzirom na sljedeće:






  (a) | treba ojačati postojeće mehanizme kojima se osigurava jednako postupanje prema ženama i muškarcima, ukloniti ukorijenjene razlike u plaćama i mirovinama između žena i muškaraca te smanjiti profesionalnu segregaciju; u tu svrhu treba pratiti provedbu i primjenu Direktive 2006/54/EZ, koju prema potrebi treba revidirati; treba i dalje slijediti Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) i Stratešku suradnju za jednakost spolova 2016. – 2019., također s pomoću godišnjih izvješća o jednakosti spolova; |
| --- | --- | --- |

25.

(a)

treba ojačati postojeće mehanizme kojima se osigurava jednako postupanje prema ženama i muškarcima, ukloniti ukorijenjene razlike u plaćama i mirovinama između žena i muškaraca te smanjiti profesionalnu segregaciju; u tu svrhu treba pratiti provedbu i primjenu Direktive 2006/54/EZ, koju prema potrebi treba revidirati; treba i dalje slijediti Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) i Stratešku suradnju za jednakost spolova 2016. – 2019., također s pomoću godišnjih izvješća o jednakosti spolova;

| (b) | potrebne su nove učinkovite mjere na europskoj i nacionalnoj razini za usklađivanje poslovnog, privatnog i obiteljskog života, uključujući zakonodavne prijedloge u pogledu rodiljnog dopusta, očinskog dopusta, roditeljskog dopusta, dopusta za njegovatelje, pristupa kvalitetnim uslugama skrbi i fleksibilnog radnog vremena; treba poticati jednake mogućnosti dopusta za žene i muškarce u svim radničkim kategorijama u cilju boljeg pristupa žena tržištu rada i njihova položaja na tržištu rada, ojačati ulogu očeva u odgoju djece i olakšati postizanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života; Komisija bi također trebala podupirati države članice u dijeljenju i usvajanju dobrih praksi u tom području; |
| --- | --- |

(b)

potrebne su nove učinkovite mjere na europskoj i nacionalnoj razini za usklađivanje poslovnog, privatnog i obiteljskog života, uključujući zakonodavne prijedloge u pogledu rodiljnog dopusta, očinskog dopusta, roditeljskog dopusta, dopusta za njegovatelje, pristupa kvalitetnim uslugama skrbi i fleksibilnog radnog vremena; treba poticati jednake mogućnosti dopusta za žene i muškarce u svim radničkim kategorijama u cilju boljeg pristupa žena tržištu rada i njihova položaja na tržištu rada, ojačati ulogu očeva u odgoju djece i olakšati postizanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života; Komisija bi također trebala podupirati države članice u dijeljenju i usvajanju dobrih praksi u tom području;

| 26. | podsjeća da je Poveljom o temeljnim pravima Europske unije zabranjena svaka diskriminacija na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, vjere ili uvjerenja, političkoga ili bilo kojega drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije; ističe da bi svi ljudi trebali uživati jednake mogućnosti tijekom života, uključujući prilikom traženja posla i na radnome mjestu; naglašava potrebu za pravilnom provedbom Direktive o jednakosti pri zapošljavanju 2000/78/EZ i Direktive o rasnoj jednakosti 2000/43/EZ; potiče države članice da poboljšaju provedbu, a Komisiju da ocijeni provedbu postojećih mjera radi osiguravanja nediskriminacije i jednakih mogućnosti te povećanja sudjelovanja na tržištu rada i socijalne integracije nedovoljno zastupljenih skupina; poziva Komisiju da predloži nove konkretne preporuke ili druge mjere u tom pogledu ako je to potrebno; podsjeća da Direktiva o jednakom postupanju koja je predložena 2008. godine i koja još nije usvojena predstavlja element koji nedostaje u zakonodavnom okviru koji se odnosi na nediskriminaciju; upozorava na europsku i nacionalnu sudsku praksu navodeći da je u pravu EU-a i nacionalnom pravu potrebno utvrditi obvezu razumne prilagodbe za sve oblike diskriminacije, pod uvjetom da to ne predstavlja nesrazmjeran teret za poslodavce ili pružatelje usluga; poziva Komisiju na praćenje zakonodavnih okvira i politika država članica u skladu s mjerodavnim propisima EU-a kako bi se svim osobama sa statusom izbjeglice zajamčila integracija, jednako postupanje i dostojanstveni uvjeti rada; naglašava da bi se svim žrtvama iskorištavanja i diskriminacije trebao omogućiti pristup pravosuđu i zaštiti; |
| --- | --- |

26.

Mobilnost na tržištu rada

| 27. | ističe da je slobodno kretanje ljudi jedno od najvećih postignuća EU-a i da je slobodno kretanje radnika temelj unutarnjeg tržišta koji ima važnu ulogu u poboljšanju konvergencije i integracije među državama članicama; ističe da je mobilnost u EU-u prilika i temeljno pravo čije se ostvarivanje mora podupirati, uključujući s pomoću nesmetanog funkcioniranja sustava koordinacije socijalne sigurnosti; poziva na pravilnu provedbu i primjenu pravila EU-a u pogledu mobilnosti radnika i prekograničnog pružanja usluga; nadalje, poziva na pružanje potpore mobilnosti radne snage s pomoću odgovarajućeg jezičnog obrazovanja na svim obrazovnim razinama, poboljšane usporedivosti obrazovnih sustava i priznavanja stručnih kvalifikacija, lako dostupnih informacija o pravima i obvezama mobilnih radnika, te mjera kojima se osiguravaju dostojanstveni uvjeti rada i učinkovita suradnja javnih službi za zapošljavanje diljem Europe; napominje da mobilnost ne bi smjela biti posljedica neodgovarajućih mogućnosti za zapošljavanje ili neodgovarajuće socijalne zaštite u matičnim regijama radnika jer produljeni odljev radne snage može onemogućiti gospodarsku konvergenciju; stoga ističe važnost kohezijske politike i drugih instrumenata za teritorijalno uravnotežen gospodarski razvoj; smatra da mobilnost radnika ne bi smjela biti zlouporabljena radi podrivanja socijalnih standarda zemalja domaćina s pomoću prijevare ili zaobilaženja pravnih propisa; naglašava činjenicu da mobilni radnici obično pridonose javnim proračunima zemalja domaćina; poziva na odgovarajuća ulaganja u javne usluge u područjima s porastom stanovništva te upozorava na potporu koju u tom pogledu može pružiti Europski socijalni fond; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva EU i države članice da uzmu u obzir socijalni utjecaj mobilnosti na porast broja transnacionalnih obitelji, npr. omogućavanjem dopusta radi skrbi o članu obitelji u drugoj zemlji te osiguravajući prenosivost i usporedivost obrazovnih sustava u pogledu mobilnosti djece školske dobi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice da obvežu poslodavce da omoguće sklapanje ugovora o radu na jeziku koji poznaju mobilni građani EU-a kako bi ugovori o radu radnicima bili razumljivi; |
| --- | --- |

29.

Stvaranje sredstava za postizanje rezultata u praksi

| 30. | poziva Komisiju da na temelju rezultata javnog savjetovanja i stajališta institucija EU-a utvrdi jasan plan provedbe konkretnih mjera za punu praktičnu provedbu europskog stupa socijalnih prava i potpuno ostvarivanje socijalnih ciljeva Ugovorâ; naglašava činjenicu da bi, u cilju zaštite temeljnih socijalnih prava, odredbe kao što su članci 8., 9. i 10. UFEU-a trebale biti primjenjivane na odgovarajući način prilikom kreiranja politika EU-a i svih aktivnosti institucija EU-a, među ostalim s pomoću procjena socijalnog učinka; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na to da se pri reviziji Ugovora u njih uvrsti socijalni protokol kako bi se osnažila temeljna socijalna prava u pogledu ekonomskih sloboda; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice da potpišu i ratificiraju izmijenjenu Europsku socijalnu povelju i Europsku konvenciju o socijalnoj sigurnosti (ETS br. 78); potiče Komisiju da ispita korake potrebne za pristupanje Europske unije izmijenjenoj Povelji i da predloži vremenski okvir za ostvarenje tog cilja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da politiku rodne osviještenosti uvrsti kao sastavni dio u europski stup socijalnih prava te da sustavne procjene učinka na spolove uključi u procjenu poštovanja temeljnih prava; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zabrinut je zbog dugotrajnog negativnog utjecaja produljene gospodarske krize kroz koju je Europa prošla u prvoj polovini ovog desetljeća i koja je imala veći utjecaj na pojedine zemlje i regije; smatra da cilj uzlazne gospodarske i socijalne konvergencije treba poduprijeti nizom ciljeva koji proizlaze iz strategije Europa 2020. i ciljeva održivog razvoja koji služe usmjeravanju prema usklađivanju gospodarske i socijalne politike te politike zapošljavanja u EU-u, te trebaju služiti kao kompas za europodručje u kojem je potrebno posvetiti posebnu pažnju uzlaznoj gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji; |
| --- | --- |

34.

| 35. | upozorava na dvosmjernu povezanost između socijalnih uvjeta i gospodarske učinkovitosti; poziva da se prilikom utvrđivanja preporuka po državama članicama i preporuke za europodručje te prilikom iskorištavanja instrumenata EU-a, izravno i transparentno uzmu u obzir ciljevi strategije Europa 2020., postojeća ljestvica ključnih pokazatelja zaposlenosti i socijalnih pokazatelja u Zajedničkom izvješću o zapošljavanju te potencijalni novi kodeks konvergencije; smatra da bi u tu svrhu trebalo utvrditi i instrumente Europske strategije zapošljavanja i otvorene socijalne metode koordinacije; potiče snažniju ulogu makroekonomskog dijaloga sa socijalnim partnerima u oblikovanju kombinacije gospodarskih politika na europskoj razini; smatra da je makrosocijalni nadzor od velikog značaja kako bi se zajamčilo da se gospodarske neravnoteže neće smanjivati na račun zapošljavanja i socijalne situacije te kako bi se spriječilo srozavanje socijalnih standarda u EU-u; ponavlja svoj poziv za izradu Europskog programa za reforme i ulaganja s ciljem jačanja potencijala rasta na temelju kvalitetnih radnih mjesta i produktivnosti radi promicanja pravednih, postojanih, učinkovitih i održivih sustava socijalne skrbi, te poticanja održivog prelaska gospodarstava država članica na veću resursnu učinkovitost; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da su sudjelovanje žena na tržištu rada i njihova gospodarska neovisnost ključni za ostvarenje cilja Europe 2020. o ukupnoj stopi zaposlenosti od 75 % i da bi to pridonijelo porastu BDP-a; stoga poziva Komisiju i države članice da ojačaju politike i povećaju ulaganje namijenjeno podržavanju zapošljavanja žena na kvalitetnim radnim mjestima, osobito u sektorima i na položajima na kojima su žene nedovoljno zastupljene, kao što su znanost, tehnologija, inženjerstvo i matematika, sektor zelenog gospodarstva ili visokorukovodeće funkcije u svim sektorima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | napominje da su žene i djevojke nerazmjerno više pogođene siromaštvom i socijalnom isključenošću te poziva na davanje političkog poticaja ambicioznoj europskoj strategiji za suzbijanje siromaštva i na preuzimanje nove obveze ispunjenja europskih ciljeva borbe protiv siromaštva za 2020.; potiče države članice da izrade detaljne nacrte nacionalnih strateških planova protiv siromaštva, a Komisiju da istakne smanjenje siromaštva u okviru Europskog semestra; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice i Komisiju na djelovanje s ciljem osiguranja odgovarajuće razine socijalnih ulaganja koja su ključna za socijalnu koheziju te kratkoročno i dugoročno imaju pozitivan utjecaj na gospodarski rast (npr. odgoj djece, obrazovanje, Jamstvo za mlade i Jamstvo za vještine); smatra da bi ocjena kvalitete javne potrošnje također trebala odražavati tu zabrinutost; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ponavlja svoj poziv za održavanje zajedničkih sastanaka Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku i pitanja potrošača te Vijeća za ekonomske i financijske poslove s ciljem promicanja usklađenijih socioekonomskih politika, kao i redovnih sastanaka ministara rada i socijalnih poslova europodručja radi poboljšanja koordinacije politika u europodručju i pravilnog rješavanja problema socijalnih neravnoteža; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava činjenicu da današnji fenomen proizvodnje koja zahtijeva velike količine kapitala i važan doprinos nematerijalne imovine za stvaranje dodane vrijednosti s jedne strane, te visoke stope nejednakosti, nezaposlenosti, neprestani porast „netipičnih” poslova i sve manji udio rada u ukupnom dohotku s druge strane, upućuju na potrebu za proširenjem financijske osnove za sustave socijalne skrbi, uz fiskalnu neutralnost, radi pružanja odgovarajuće socijalne zaštite i kvalitetnih usluga za sve; smatra da bi to trebalo napraviti posebno prelaskom na druge izvore poreznog prihoda; potiče države članice da u tom pogledu ocijene svoje potrebe; podsjeća da je stjecanje povlastice socijalnog osiguranja važan aspekt pristojnog rada i značajno pridonosi gospodarskoj i socijalnoj stabilnosti; međutim, ističe da je trenutačno porezno opterećenje na rad moguće smanjiti i istovremeno osigurati održivost i prikladnost nacionalnih sustava socijalne sigurnosti; također naglašava činjenicu da je suzbijanje porezne utaje i izbjegavanja poreza od ključnog značaja za jamčenje odgovarajuće razine javnih ulaganja i održivosti sustava socijalne skrbi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | smatra da europski stup socijalnih prava može biti vjerodostojan samo ako je popraćen odgovarajućim financiranjem na nacionalnoj i europskoj razini, čime će se državama članicama zajamčiti da budu u mogućnosti ostvarivati zajednički dogovorene ciljeve; ponovno poziva na ubrzanu provedbu odgovarajućih operativnih programa i prema potrebi reviziju VFO-a za razdoblje 2014. – 2020. kako bi se moglo izaći na kraj sa sve većim potrebama; posebno poziva na daljnje jačanje Inicijative za zapošljavanje mladih i daljnje korake kojima će se omogućiti lakši pristup i potpuno iskorištavanje Europskog socijalnog fonda, Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji i Fonda europske pomoći za najpotrebitije; smatra da ti financijski instrumenti trebaju ostati dostupni svim državama članicama i po potrebi biti poboljšani, uključujući u pogledu obrazovanja i osposobljavanja, Jamstva za vještine, siromaštva djece i nepredviđenih novih izazova kao što je integracija izbjeglica na tržište rada; smatra da se mora poštovati pravilo o dodjeli 20 % nacionalnih omotnica ESF-a za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva na pružanje daljnje potpore EU-a za izgradnju institucionalnih kapaciteta, npr. s obzirom na socijalni dijalog, Europsku mrežu javnih službi za zapošljavanje, elektroničku razmjenu podataka u sustavu socijalne sigurnosti i platformu protiv neprijavljenog rada, što bi dugoročnije gledano moglo prerasti u europski sustav inspektorata rada; u tom kontekstu upozorava na važnost potpore Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije i ESF-a odgovarajućoj izgradnji institucionalnih kapaciteta na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju i Grupu EIB-a da dalje razvijaju Plan ulaganja za Europu u cilju jačanja ulaganja u gospodarski oporavak, stvaranja kvalitetnih radnih mjesta, održivog razvoja i socijalnog ulaganja u sadašnje i buduće sposobnosti građana da sudjeluju na tržištu rada; |
| --- | --- |

43.

| 44. | smatra da bi se socijalni utjecaj gospodarske prilagodbe u okviru europodručja mogao ublažiti, a uzlazna gospodarska i socijalna konvergencija ojačati s pomoću odgovarajućeg financiranja, u cilju izbjegavanja daljnjeg pogoršanja u pogledu nejednakosti i potencijala rasta država članica te izlaženja na kraj s velikim makroekonomskim šokovima uz istovremeni porast konkurentnosti i stabilnosti gospodarstava država članica; stoga poziva Komisiju, Vijeće i druga mjerodavna tijela da razmotre ova pitanja u daljnjim raspravama; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da iznese svoje prijedloge o europskom stupu socijalnih prava prilikom objave svoje najavljene Bijele knjige o budućnosti EU-a i ekonomske i monetarne unije; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju, Europsku službu za javno djelovanje i države članice da nastave s vanjskim djelovanjem u skladu s europskim stupom socijalnih prava, posebice promičući provedbu konvencija UN-a i ciljeva održivog razvoja, konvencija Međunarodne organizacije rada, mjerodavnih zaključaka skupine G20, mjerodavnih konvencija Vijeća Europe i EU-ovih trgovinskih sporazuma i strateških partnerstava; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra da bi europski stup za socijalna prava trebalo usvojiti 2017. kao sporazum između Parlamenta, Komisije i Europskog vijeća, uključujući socijalne partnere i civilno društvo na najvišoj razini, i da bi trebao sadržavati jasan plan provedbe; poziva Komisiju da predloži mehanizme za odgovarajuće sudjelovanje svih relevantnih dionika na svim relevantnim razinama u provedbi europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te parlamentima država članica. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  SL L 68, 18.3.2010., str. 13.

(2)  SL L 307, 18.11.2008., str. 11.

(3)  SL L 59, 2.3.2013., str. 5.

(4)  Direktiva Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (SL L 303, 2.12.2000., str. 16.).

(5)  Direktiva Vijeća 91/533/EEZ od 14. listopada 1991. o obvezi poslodavca da obavijesti radnike o uvjetima koji se primjenjuju na ugovor o radu ili radni odnos (SL L 288, 18.10.1991., str. 32.).

(6)  Direktiva Vijeća 1999/70/EZ od 28. lipnja 1999. o Okvirnom sporazumu o radu na određeno vrijeme koji su sklopili ETUC, UNICE i CEEP (SL L 175, 10.7.1999., str. 43.).

(7)  Direktiva 2008/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje (SL L 327, 5.12.2008., str. 9.).

(8)  Direktiva Vijeća 97/81/EZ od 15. prosinca 1997. o Okvirnom sporazumu o radu s nepunim radnim vremenom koji su sklopili UNICE, CEEP i ETUC – Prilog: Okvirni sporazum o radu s nepunim radnim vremenom (SL L 14, 20.1.1998., str. 9.).

(9)  Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (SL L 180, 19.7.2000., str. 22.).

(10)  SL C 13, 15.1.2016., str. 40.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0312.

(12)  SL C 440, 30.12.2015., str. 23.

(13)  SL C 353, 27.9.2016., str. 39.

(14)  SL C 482, 23.12.2016., str. 141.

(15)  SL C 407, 4.11.2016., str. 2.

(16)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0351.

(17)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0401.

(18)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0411.

(19)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0136.

(20)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0318.

(21)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0346.

(22)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0338.

(23)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0377.

(24)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0321.

(25)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0008.

(26)  SL C 419, 16.12.2015., str. 5.

(27)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2010)0085, P7_TA(2010)0312, P7_TA(2011)0092, P7_TA(2013)0545, P7_TA(2013)0594, P8_TA(2015)0095.

(28)  „Zapošljavanje i socijalna kretanja u Europi”, tromjesečni pregled, jesen 2016., Europska komisija.

---

| 10.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 242/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 242/41

---

P8_TA(2017)0011

Rješavanje izazova u pogledu provedbe Carinskog zakonika EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o rješavanju problema u vezi s provedbom Carinskog zakonika unije (2016/3024(RSP))

(2018/C 242/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1) i povezani delegirani akt (Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. (2)), provedbeni akt (Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. (3)), prijelazni delegirani akt (Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/341 od 17. prosinca 2015. (4)) i program rada (Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/578 od 11. travnja 2016. (5)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1) i povezani delegirani akt (Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. (2)), provedbeni akt (Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. (3)), prijelazni delegirani akt (Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/341 od 17. prosinca 2015. (4)) i program rada (Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/578 od 11. travnja 2016. (5)),

| — | uzimajući u obzir Komisijin prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pravnom okviru Unije za carinske prekršaje i sankcije (COM(2013)0884), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pravnom okviru Unije za carinske prekršaje i sankcije (COM(2013)0884),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 608/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1383/2003 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 608/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1383/2003 (6),

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Europska unija ratificirala Sporazum Svjetske trgovinske organizacije o olakšavanju trgovine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Europska unija ratificirala Sporazum Svjetske trgovinske organizacije o olakšavanju trgovine,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je carinska unija stup Europske unije kao jednog od najvećih svjetskih trgovinskih blokova te budući da je bitna za ispravno funkcioniranje jedinstvenog tržišta u korist poduzeća i građana EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je carinska unija stup Europske unije kao jednog od najvećih svjetskih trgovinskih blokova te budući da je bitna za ispravno funkcioniranje jedinstvenog tržišta u korist poduzeća i građana EU-a;

| B. | budući da je cilj jedinstvenog digitalnog tržišta pružiti bolji pristup digitalnoj robi i uslugama za potrošače i poduzeća diljem Europe; |
| --- | --- |

B.

budući da je cilj jedinstvenog digitalnog tržišta pružiti bolji pristup digitalnoj robi i uslugama za potrošače i poduzeća diljem Europe;

| C. | budući da bi carinska unija trebala dodatno olakšavati taj pristup kako bi se povećale mogućnosti trgovanja na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

C.

budući da bi carinska unija trebala dodatno olakšavati taj pristup kako bi se povećale mogućnosti trgovanja na svjetskoj razini;

| D. | budući da složeni carinski postupci i procedure posebno štete malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

D.

budući da složeni carinski postupci i procedure posebno štete malim i srednjim poduzećima;

| E. | budući da različiti carinski sustavi, posebno u pogledu carinskih pristojbi i oslobođenja od njih, doprinose rascjepkanosti, dodatnom administrativnom opterećenju i kašnjenjima, što uzrokuje nesigurnost i neujednačenost tržišta te može otežati usklađenost gospodarskih subjekata s carinskim zakonodavstvom Unije; |
| --- | --- |

E.

budući da različiti carinski sustavi, posebno u pogledu carinskih pristojbi i oslobođenja od njih, doprinose rascjepkanosti, dodatnom administrativnom opterećenju i kašnjenjima, što uzrokuje nesigurnost i neujednačenost tržišta te može otežati usklađenost gospodarskih subjekata s carinskim zakonodavstvom Unije;

| F. | budući da su bitne odredbe Carinskog zakonika Unije stupile na snagu 1. svibnja 2016. i da prijelazno razdoblje istječe 31. prosinca 2020., do kada sve države članice moraju imati spremnu informatičku (IT) infrastrukturu za elektronički protok carinskih podataka; |
| --- | --- |

F.

budući da su bitne odredbe Carinskog zakonika Unije stupile na snagu 1. svibnja 2016. i da prijelazno razdoblje istječe 31. prosinca 2020., do kada sve države članice moraju imati spremnu informatičku (IT) infrastrukturu za elektronički protok carinskih podataka;

| G. | budući da je Komisija Parlamentu već predložila izmjene carinskog zakonodavstva EU-a (primjerice, nedavno usvojene izmjene u pogledu robe koja privremeno napušta carinsko područje Unije morskim ili zračnim putem) te budući da će izmjene predlagati i u bližoj budućnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je Komisija Parlamentu već predložila izmjene carinskog zakonodavstva EU-a (primjerice, nedavno usvojene izmjene u pogledu robe koja privremeno napušta carinsko područje Unije morskim ili zračnim putem) te budući da će izmjene predlagati i u bližoj budućnosti;

| H. | budući da Carinski zakonik Unije zbog postupka preinake nije podvrgnut analizi troškova i koristi te budući da povezani delegirani akt (Delegirana uredba (EU) 2015/2446), provedbeni akt (Provedbena uredba (EU) 2015/2447), prijelazni delegirani akt (Delegirana uredba (EU) 2016/341) i program rada (Provedbena odluka (EU) 2016/578) nisu bili predmetom prethodne procjene učinka; |
| --- | --- |

H.

budući da Carinski zakonik Unije zbog postupka preinake nije podvrgnut analizi troškova i koristi te budući da povezani delegirani akt (Delegirana uredba (EU) 2015/2446), provedbeni akt (Provedbena uredba (EU) 2015/2447), prijelazni delegirani akt (Delegirana uredba (EU) 2016/341) i program rada (Provedbena odluka (EU) 2016/578) nisu bili predmetom prethodne procjene učinka;

| I. | budući da učinkovita carinska suradnja među carinskim upravama država članica, s trećim zemljama i na multilateralnoj razini ima ključnu ulogu zbog velikog opsega trgovinske razmjene te zbog novih izazova s kojima se carinska unija suočava od svog osnutka; |
| --- | --- |

I.

budući da učinkovita carinska suradnja među carinskim upravama država članica, s trećim zemljama i na multilateralnoj razini ima ključnu ulogu zbog velikog opsega trgovinske razmjene te zbog novih izazova s kojima se carinska unija suočava od svog osnutka;

| J. | budući da je Komisija također podnijela prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pravnom okviru Unije za carinske prekršaje i sankcije; |
| --- | --- |

J.

budući da je Komisija također podnijela prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pravnom okviru Unije za carinske prekršaje i sankcije;

| 1. | poziva Komisiju i države članice da predlože jasnu, dosljednu i ambicioznu strategiju i vremenski okvir kako bi se zajamčilo da odgovarajući prijedlozi, koji su usklađeni s aktualnim razvojem svjetske trgovine i provedbom programa trgovinske politike EU-a te su njima prilagođeni, obuhvaćaju sve elemente potrebne za primjenu carinskih sustava EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | posebno preporučuje da se ulože veći napori u cilju stvaranja ujednačenijih elektroničkih carinskih zahtjeva i programa za procjenu rizika na razini EU-a u roku utvrđenom u Carinskom zakoniku Unije kako bi se u Europskoj uniji zajamčila što učinkovitija registracija ulaska, provoza i izlaska robe, ne narušavajući pritom sigurnost, i to međusobnim povezivanjem sustava država članica radi stvaranja dosljednog elektroničkog sustava koji se temelji na istom podatkovnom modelu i zajedničkim sustavima kretanja; smatra da bi Komisija u tom smislu trebala zauzeti proaktivan pristup, posebno sufinanciranjem koje može osigurati razvoj interoperabilnih IT sustava i zajamčiti interoperabilnost s drugim IT sustavima za certifikate za zdravlje i zdravlje životinja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije i država članica da tijesno surađuju s gospodarskim subjektima u svakoj fazi razvoja provedbe Carinskog zakonika Unije i u postupku izmjene delegiranih akata Carinskog zakonika Unije te u tu svrhu podržava postupak redovnog savjetovanja s Kontaktnom skupinom za trgovinu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća Komisiju na obvezu EU-a u pogledu olakšavanja protoka robe preko granica, smanjenja troškova razmjene na granicama i poboljšanja učinkovite suradnje među državama članicama o pitanjima olakšavanja trgovine i ispunjavanja carinskih obveza; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća Komisiju da se obvezala na stvaranje pravog jedinstvenog digitalnog tržišta, čija bi ključna sastavnica trebalo biti omogućavanje e-trgovine; naglašava da bi svaki gospodarski subjekt trebao poštovati carinske procedure kako bi se izbjegle rupe u carinskim postupcima i potvrđuje da se ne bi smjeli ukinuti postojeći pojednostavljeni carinski postupci za gospodarske subjekte koji poštuju propise o sigurnosti, zaštiti i intelektualnom vlasništvu, primjerice u slučaju subjekata koji se bave ekspresnom dostavom pošiljaka male vrijednosti, koji će prema odredbama Carinskog zakonika Unije podlijegati standardnim carinskim postupcima, što bi moglo predstavljati administrativno opterećenje i ugroziti rast e-trgovine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži od Komisije da iskoristi aktualnu izradu provedbenih mjera koje se odnose na navedene ciljeve i brzo ispravi sve pravne nedostatke kako bi se povećale mogućnosti carinske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | predlaže da Komisija pojasni da se carinski dug zbog neusklađenosti s propisima također može otpisati u slučajevima u kojima se na temelju odgovarajućih dokaza može utvrditi da nema pokušaja prijevare, tj. u slučajevima privremene pohrane ili unošenja robe koja nije podrijetlom iz Unije u carinsko područje Unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da do 2017. predstavi privremeno izvješće u kojem se detaljno ocjenjuje carinska politika EU-a (uključujući cjelovitu reviziju svih uočenih problema, preklapanja, nedostataka, nedosljednosti ili zastarjelih mjera, pritužbi carinskim tijelima i kršenja Carinskog zakonika Unije koji su rezultat pogrešaka ili rupa u Uredbi (EU) br. 952/2013 i koji su od 1. svibnja 2016. ispravljeni) i da do 2021. izvrši provjeru prikladnosti, uključujući neovisnu procjenu utjecaja, kako bi se zajamčilo da je regulatorni okvir carinske politike EU-a, uključujući novi Carinski zakonik Unije, učinkovit, razmjeran i prilagođen i državama članicama i tržišnim subjektima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

(2)  SL L 343, 29.12.2015., str. 1.

(3)  SL L 343, 29.12.2015., str. 558.

(4)  SL L 69, 15.3.2016., str. 1.

(5)  SL L 99, 15.4.2016., str. 6.

(6)  SL L 181, 29.6.2013., str. 15.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Srijeda, 18. siječnja 2017.

| 10.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 242/44 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 242/44

---

P8_TA(2017)0001

Brojčani sastav stalnih odbora

Odluka Europskog parlamenta od 18. siječnja 2017. o brojčanom sastavu stalnih odbora (2016/3040(RSO))

(2018/C 242/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog odluke Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog odluke Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 15. siječnja 2014. o brojčanom sastavu i ovlastima stalnih odbora (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 15. siječnja 2014. o brojčanom sastavu i ovlastima stalnih odbora (1),

| — | uzimajući u obzir članak 196. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 196. Poslovnika,

| 1. | odlučuje odrediti brojčani sastav stalnih odbora i pododbora kako slijedi:






  I. | Odbor za vanjske poslove: 73 člana, |
| --- | --- | --- |

1.

I.

Odbor za vanjske poslove: 73 člana,

| II. | Odbor za razvoj: 28 članova, |
| --- | --- |

II.

Odbor za razvoj: 28 članova,

| III. | Odbor za međunarodnu trgovinu: 41 član, |
| --- | --- |

III.

Odbor za međunarodnu trgovinu: 41 član,

| IV. | Odbor za proračune: 41 član, |
| --- | --- |

IV.

Odbor za proračune: 41 član,

| V. | Odbor za proračunski nadzor: 30 članova, |
| --- | --- |

V.

Odbor za proračunski nadzor: 30 članova,

| VI. | Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku: 61 član, |
| --- | --- |

VI.

Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku: 61 član,

| VII. | Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja: 55 članova, |
| --- | --- |

VII.

Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja: 55 članova,

| VIII. | Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane: 69 članova, |
| --- | --- |

VIII.

Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane: 69 članova,

| IX. | Odbor za industriju, istraživanje i energetiku: 67 članova, |
| --- | --- |

IX.

Odbor za industriju, istraživanje i energetiku: 67 članova,

| X. | Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača: 40 članova, |
| --- | --- |

X.

Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača: 40 članova,

| XI. | Odbor za promet i turizam: 49 članova, |
| --- | --- |

XI.

Odbor za promet i turizam: 49 članova,

| XII. | Odbor za regionalni razvoj: 43 člana, |
| --- | --- |

XII.

Odbor za regionalni razvoj: 43 člana,

| XIII. | Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj: 46 članova, |
| --- | --- |

XIII.

Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj: 46 članova,

| XIV. | Odbor za ribarstvo: 27 članova, |
| --- | --- |

XIV.

Odbor za ribarstvo: 27 članova,

| XV. | Odbor za kulturu i obrazovanje: 31 član, |
| --- | --- |

XV.

Odbor za kulturu i obrazovanje: 31 član,

| XVI. | Odbor za pravna pitanja: 25 članova, |
| --- | --- |

XVI.

Odbor za pravna pitanja: 25 članova,

| XVII. | Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove: 60 članova, |
| --- | --- |

XVII.

Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove: 60 članova,

| XVIII. | Odbor za ustavna pitanja: 25 članova, |
| --- | --- |

XVIII.

Odbor za ustavna pitanja: 25 članova,

| XIX. | Odbor za prava žena i jednakost spolova: 37 članova, |
| --- | --- |

XIX.

Odbor za prava žena i jednakost spolova: 37 članova,

| XX. | Odbor za predstavke: 36 članova, |
| --- | --- |

XX.

Odbor za predstavke: 36 članova,

Pododbor za ljudska prava: 30 članova,

Pododbor za sigurnost i obranu: 30 članova;

| 2. | odlučuje, u pogledu prijedloga Konferencije predsjednika od 12. siječnja 2017. o sastavu predsjedništava odborâ, da se predsjedništva odborâ mogu sastojati od najviše četiriju potpredsjednika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 482, 23.12.2016., str. 160.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Četvrtak, 19. siječnja 2017.

| 10.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 242/46 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 242/46

---

P8_TA(2017)0005

Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova: postupci za primjenu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Kosova (*1), s druge strane (COM(2016)0460 – C8-0327/2016 – 2016/0218(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 242/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0460), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0460),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0327/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0327/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0361/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0361/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(*1)  Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s RVSUN-om 1244(1999) i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.

---

P8_TC1-COD(2016)0218

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Kosova (*1), s druge strane

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/355.)

---

(*1)  Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s RVSUN-om 1244(1999) i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.

---

| 10.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 242/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 242/48

---

P8_TA(2017)0006

Uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni posebnim uvoznim pravilima Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/936 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni bilateralnim sporazumima, protokolima ili drugim dogovorima, ili drugim posebnim uvoznim pravilima Unije (COM(2016)0044 – C8-0022/2016 – 2016/0029(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 242/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0044), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0044),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0022/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0022/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 8. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 8. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0311/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0311/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0029

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/936 o zajedničkim pravilima za uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni bilateralnim sporazumima, protokolima ili drugim dogovorima, ili drugim posebnim uvoznim pravilima Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/354.)

---

| 10.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 242/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 242/49

---

P8_TA(2017)0007

Sklapanje Sporazuma o daljnjem radu Međunarodnog znanstveno-tehnološkog centra ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o daljnjem radu Međunarodnog znanstveno-tehnološkog centra (08558/2016 – C8-0214/2016 – 2016/0120(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 242/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08558/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08558/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o daljnjem radu Međunarodnog znanstveno-tehnološkog centra (12681/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o daljnjem radu Međunarodnog znanstveno-tehnološkog centra (12681/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 31. stavkom 1. i člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji i člancima 180. i 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0214/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 31. stavkom 1. i člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji i člancima 180. i 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0214/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0363/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0363/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica i strankama u Sporazumu. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 242/50 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 242/50

---

P8_TA(2017)0008

Prigovor na delegirani akt: Utvrđivanje visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o Delegiranoj uredbi Komisije od 24. studenog 2016. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1675 o dopuni Direktive (EU) 2015/849 utvrđivanjem visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima (C(2016)07495 – 2016/3007(DEA))

(2018/C 242/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2016)07495), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2016)07495),

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2. i članak 64. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2. i članak 64. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2016/1675 od 14. srpnja 2016. o dopuni Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima (2), a posebno njezin Prilog, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2016/1675 od 14. srpnja 2016. o dopuni Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima (2), a posebno njezin Prilog,

| — | uzimajući u obzir zajedničko pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove od 19. rujna 2016. u vezi s Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2016/1675 i relevantan odgovor povjerenice Jourove od 26. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove od 19. rujna 2016. u vezi s Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2016/1675 i relevantan odgovor povjerenice Jourove od 26. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir rad i do sada donesene zaključke dvaju posebnih odbora Parlamenta, Odbora za odluke o porezima i ostale mjere slične prirode ili učinka te Istražnog odbora o pranju novca, izbjegavanju i utaji poreza, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad i do sada donesene zaključke dvaju posebnih odbora Parlamenta, Odbora za odluke o porezima i ostale mjere slične prirode ili učinka te Istražnog odbora o pranju novca, izbjegavanju i utaji poreza,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Komisije COM(2016)0450, a posebno njegov stavak 3.8 o popisu visokorizičnih trećih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Komisije COM(2016)0450, a posebno njegov stavak 3.8 o popisu visokorizičnih trećih zemalja,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 3. Poslovnika,

| A. | budući da je cilj delegirane uredbe, njezina priloga i delegirane uredbe o izmjeni utvrditi visokorizične zemlje sa strateškim nedostacima u pogledu sprečavanja pranja novca i suzbijanja financiranja terorizma koji predstavljaju opasnost za financijski sustav EU-a i za koje su potrebne poboljšane mjere dubinske analize stranke za obveznike u EU-u u skladu s Direktivom (EU) 2015/849 (četvrta Direktiva o sprečavanju pranja novca); |
| --- | --- |

A.

budući da je cilj delegirane uredbe, njezina priloga i delegirane uredbe o izmjeni utvrditi visokorizične zemlje sa strateškim nedostacima u pogledu sprečavanja pranja novca i suzbijanja financiranja terorizma koji predstavljaju opasnost za financijski sustav EU-a i za koje su potrebne poboljšane mjere dubinske analize stranke za obveznike u EU-u u skladu s Direktivom (EU) 2015/849 (četvrta Direktiva o sprečavanju pranja novca);

| B. | budući da je posljednja Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1675 o dopuni Direktive (EU) 2015/849 utvrđivanjem visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima na snazi od 23. rujna 2016.; |
| --- | --- |

B.

budući da je posljednja Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1675 o dopuni Direktive (EU) 2015/849 utvrđivanjem visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima na snazi od 23. rujna 2016.;

| C. | budući da će Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1675 ostati i dalje na snazi čak i ako se odbije delegirana uredba o izmjeni; |
| --- | --- |

C.

budući da će Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1675 ostati i dalje na snazi čak i ako se odbije delegirana uredba o izmjeni;

| D. | budući da popis zemalja i nakon uvođenja izmjene u okviru delegirane uredbe o izmjeni koju je Komisija donijela 24. studenog 2016. odgovara popisu zemalja koji je utvrdila Radna skupina za financijsko djelovanje na svojoj 28. plenarnoj sjednici održanoj od 19. do 21. listopada 2016.; |
| --- | --- |

D.

budući da popis zemalja i nakon uvođenja izmjene u okviru delegirane uredbe o izmjeni koju je Komisija donijela 24. studenog 2016. odgovara popisu zemalja koji je utvrdila Radna skupina za financijsko djelovanje na svojoj 28. plenarnoj sjednici održanoj od 19. do 21. listopada 2016.;

| E. | budući da je procjena Komisije autonoman postupak, što se određuje u uvodnoj izjavi 28. četvrte Direktive o sprečavanju pranja novca i ponavlja u obrazloženju (C(2016)4180) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1675; budući da je stoga Komisija slobodna odmaknuti se od standarda Radne skupine za financijsko djelovanje, i to zadržavanjem treće zemlje na svom popisu čak i ako ju je Radna skupina za financijsko djelovanje skinula s popisa ili uključivanjem dodatnih trećih zemalja sve dok je to u skladu s posebnim kriterijima iz članka 9. stavka 2. četvrte Direktive o sprečavanju pranja novca; |
| --- | --- |

E.

budući da je procjena Komisije autonoman postupak, što se određuje u uvodnoj izjavi 28. četvrte Direktive o sprečavanju pranja novca i ponavlja u obrazloženju (C(2016)4180) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1675; budući da je stoga Komisija slobodna odmaknuti se od standarda Radne skupine za financijsko djelovanje, i to zadržavanjem treće zemlje na svom popisu čak i ako ju je Radna skupina za financijsko djelovanje skinula s popisa ili uključivanjem dodatnih trećih zemalja sve dok je to u skladu s posebnim kriterijima iz članka 9. stavka 2. četvrte Direktive o sprečavanju pranja novca;

| F. | budući da je procjena Komisije autonoman postupak koji se treba provesti na sveobuhvatan i nepristran način, uz procjenu svih trećih zemalja na temelju istih kriterija utvrđenih u članku 9. Direktive (EU) 2015/849; |
| --- | --- |

F.

budući da je procjena Komisije autonoman postupak koji se treba provesti na sveobuhvatan i nepristran način, uz procjenu svih trećih zemalja na temelju istih kriterija utvrđenih u članku 9. Direktive (EU) 2015/849;

| G. | budući da procjena Komisije mora biti potpuno neovisan i nepolitiziran postupak; |
| --- | --- |

G.

budući da procjena Komisije mora biti potpuno neovisan i nepolitiziran postupak;

| H. | budući da je Komisija u svom pismu od 26. listopada 2016. navela da je potrebno utvrditi visokorizične zemlje isključivo na temelju sadržaja članka 9. stavka 2. četvrte Direktive o sprečavanju pranja novca koji se odnosi samo na nedostatke u pogledu sprečavanja pranja novca i suzbijanja financiranja terorizma; |
| --- | --- |

H.

budući da je Komisija u svom pismu od 26. listopada 2016. navela da je potrebno utvrditi visokorizične zemlje isključivo na temelju sadržaja članka 9. stavka 2. četvrte Direktive o sprečavanju pranja novca koji se odnosi samo na nedostatke u pogledu sprečavanja pranja novca i suzbijanja financiranja terorizma;

| I. | budući da iz dokaza koje su prikupila dva posebna odbora Parlamenta, Odbor za odluke o porezima i ostale mjere slične prirode ili učinka te Istražni odbor o pranju novca, izbjegavanju i utaji poreza proizlazi da bi u nekim zemljama koje nisu obuhvaćene aktualnim popisom visokorizičnih trećih zemalja zaista mogli postojati nedostaci u sprečavanju pranja novca i suzbijanju financiranja terorizma u pogledu nekoliko aspekata članka 9. stavka 2.; |
| --- | --- |

I.

budući da iz dokaza koje su prikupila dva posebna odbora Parlamenta, Odbor za odluke o porezima i ostale mjere slične prirode ili učinka te Istražni odbor o pranju novca, izbjegavanju i utaji poreza proizlazi da bi u nekim zemljama koje nisu obuhvaćene aktualnim popisom visokorizičnih trećih zemalja zaista mogli postojati nedostaci u sprečavanju pranja novca i suzbijanju financiranja terorizma u pogledu nekoliko aspekata članka 9. stavka 2.;

| J. | budući da, osim toga, Parlament smatra da popis kriterija iz članka 9. stavka 2. četvrte Direktive o sprečavanju pranja novca nije konačan („posebno”) i da predikatna kaznena djela povezana s pranjem novca, kao što su porezna kaznena djela, spadaju u te kriterije te bi ih se na odgovarajući način trebalo uzeti u obzir u okviru autonomnog postupka Komisije; |
| --- | --- |

J.

budući da, osim toga, Parlament smatra da popis kriterija iz članka 9. stavka 2. četvrte Direktive o sprečavanju pranja novca nije konačan („posebno”) i da predikatna kaznena djela povezana s pranjem novca, kao što su porezna kaznena djela, spadaju u te kriterije te bi ih se na odgovarajući način trebalo uzeti u obzir u okviru autonomnog postupka Komisije;

| K. | budući da se Parlament slaže sa stajalištem koje je Komisija navela u svom pismu od 26. listopada 2016. o tome da se utaja poreza i pranje novca ne preklapaju uvijek, ali se snažno protivi mogućnosti potpunog razlikovanja između nekooperativnih poreznih jurisdikcija i nedostataka u sprečavanju pranja novca i suzbijanju financiranja terorizma, posebno kada se radi o zahtjevima za prijavu sumnjivih transakcija; |
| --- | --- |

K.

budući da se Parlament slaže sa stajalištem koje je Komisija navela u svom pismu od 26. listopada 2016. o tome da se utaja poreza i pranje novca ne preklapaju uvijek, ali se snažno protivi mogućnosti potpunog razlikovanja između nekooperativnih poreznih jurisdikcija i nedostataka u sprečavanju pranja novca i suzbijanju financiranja terorizma, posebno kada se radi o zahtjevima za prijavu sumnjivih transakcija;

| L. | budući da Parlament očekuje od Komisije da izradi svoju procjenu i da se ne oslanja isključivo na vanjske izvore informacija; |
| --- | --- |

L.

budući da Parlament očekuje od Komisije da izradi svoju procjenu i da se ne oslanja isključivo na vanjske izvore informacija;

| 1. | ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji te da je obavijesti da Delegirana uredba ne može stupiti na snagu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da podnese novi delegirani akt koji će uzeti u obzir navedena pitanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 141, 5.6.2015., str. 73.

(2)  SL L 254, 20.9.2016., str.1.

---