# Službeni list C 238/6. s

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 238 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.6. srpnja 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 238

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.6. srpnja 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2016.–2017.Dnevne sjednice od 12. do 15. prosinca 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 387, 16.11.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2016.–2017.Dnevne sjednice od 12. do 15. prosinca 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 387, 16.11.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 387, 16.11.2017.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 13. prosinca 2016. |
| 2018/C 238/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2015. godini (2016/2009(INI)) | 2 |
| 2018/C 238/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. Dosljedna politika EU-a za kulturne i kreativne industrije (2016/2072(INI)) | 28 |
| 2018/C 238/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o pravima žena u državama Istočnog partnerstva (2016/2060(INI)) | 42 |
| | Srijeda, 14. prosinca 2016. |
| 2018/C 238/04 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Republike Uzbekistana s druge strane i izmjeni Sporazuma kako bi se proširila primjena njegovih odredaba na bilateralnu trgovinu tekstilom, uzimajući u obzir istek bilateralnog sporazuma o tekstilu (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE) – 2016/2226(INI)) | 51 |
| 2018/C 238/05 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o uzajamnom pristupu ribolovu u području Skagerraka za plovila koja plove pod zastavom Danske, Norveške i Švedske (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE) – 2016/2229(INI)) | 55 |
| 2018/C 238/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. godinu i politici Europske unije u tom području (2016/2219(INI)) | 57 |
| 2018/C 238/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (2016/2036(INI)) | 89 |
| 2018/C 238/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o alatima ZPP-a za smanjenje nestabilnosti cijena na poljoprivrednim tržištima (2016/2034(INI)) | 101 |
| | Četvrtak, 15. prosinca 2016. |
| 2018/C 238/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o slučajevima tibetanske budističke akademije Larung Gar i Ilhama Tohtija (2016/3026(RSP)) | 108 |
| 2018/C 238/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o položaju manjinske zajednice Rohingya u Mjanmaru/Burmi (2016/3027(RSP)) | 112 |
| 2018/C 238/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o masovnim grobnicama u Iraku (2016/3028(RSP)) | 117 |
| 2018/C 238/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o nacrtu provedbene direktive Komisije o izmjeni priloga I.–V. Direktive Vijeća 2000/29/EZ o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (D047308/01 – 2016/3010(RSP)) | 120 |
| 2018/C 238/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o potpori preživjelim žrtvama talidomida (2016/3029(RSP)) | 125 |
| 2018/C 238/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o Uredbi o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu (2016/2902(RSP)) | 128 |
| 2018/C 238/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o aktivnostima Odbora za predstavke tijekom 2015. (2016/2146(INI)) | 132 |
| 2018/C 238/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o međunarodnim sporazumima o zračnom prometu (2016/2961(RSP)) | 142 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 13. prosinca 2016.

2018/C 238/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2015. godini (2016/2009(INI))

2

2018/C 238/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. Dosljedna politika EU-a za kulturne i kreativne industrije (2016/2072(INI))

28

2018/C 238/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o pravima žena u državama Istočnog partnerstva (2016/2060(INI))

42

Srijeda, 14. prosinca 2016.

2018/C 238/04

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Republike Uzbekistana s druge strane i izmjeni Sporazuma kako bi se proširila primjena njegovih odredaba na bilateralnu trgovinu tekstilom, uzimajući u obzir istek bilateralnog sporazuma o tekstilu (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE) – 2016/2226(INI))

51

2018/C 238/05

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o uzajamnom pristupu ribolovu u području Skagerraka za plovila koja plove pod zastavom Danske, Norveške i Švedske (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE) – 2016/2229(INI))

55

2018/C 238/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. godinu i politici Europske unije u tom području (2016/2219(INI))

57

2018/C 238/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (2016/2036(INI))

89

2018/C 238/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o alatima ZPP-a za smanjenje nestabilnosti cijena na poljoprivrednim tržištima (2016/2034(INI))

101

Četvrtak, 15. prosinca 2016.

2018/C 238/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o slučajevima tibetanske budističke akademije Larung Gar i Ilhama Tohtija (2016/3026(RSP))

108

2018/C 238/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o položaju manjinske zajednice Rohingya u Mjanmaru/Burmi (2016/3027(RSP))

112

2018/C 238/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o masovnim grobnicama u Iraku (2016/3028(RSP))

117

2018/C 238/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o nacrtu provedbene direktive Komisije o izmjeni priloga I.–V. Direktive Vijeća 2000/29/EZ o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (D047308/01 – 2016/3010(RSP))

120

2018/C 238/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o potpori preživjelim žrtvama talidomida (2016/3029(RSP))

125

2018/C 238/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o Uredbi o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu (2016/2902(RSP))

128

2018/C 238/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o aktivnostima Odbora za predstavke tijekom 2015. (2016/2146(INI))

132

2018/C 238/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o međunarodnim sporazumima o zračnom prometu (2016/2961(RSP))

142

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 13. prosinca 2016. |
| 2018/C 238/17 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o općim načelima sudjelovanja Alžirske Narodne Demokratske Republike u programima Unije (16152/2014 – C8-0152/2015 – 2014/0195(NLE)) | 144 |
| 2018/C 238/18 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih uvjeta za ribolov dubokomorskih stokova u sjeveroistočnom Atlantiku i odredaba za ribolov u međunarodnim vodama sjeveroistočnog Atlantika te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2347/2002 (11625/1/2016 – C8-0427/2016 – 2012/0179(COD)) | 145 |
| 2018/C 238/19 | Odluka Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o općoj reviziji Poslovnika Europskog parlamenta (2016/2114(REG)) | 146 |
| | Srijeda, 14. prosinca 2016. |
| 2018/C 238/20 | P8_TA(2016)0488Postupci i upravitelji u slučaju nesolventnosti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zamjeni popisa postupaka u slučaju nesolventnosti i upravitelja u slučaju nesolventnosti u prilozima A i B Uredbi (EU) 2015/848 o postupku u slučaju nesolventnosti (COM(2016)0317 – C8-0196/2016 – 2016/0159(COD))P8_TC1-COD(2016)0159Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o zamjeni priloga A i B Uredbi (EU) 2015/848 o postupku u slučaju nesolventnosti | 393 |
| 2018/C 238/21 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane i izmjeni Sporazuma kako bi se proširila primjena njegovih odredaba na bilateralnu trgovinu tekstilom, uzimajući u obzir istek bilateralnog sporazuma o tekstilu (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE)) | 394 |
| 2018/C 238/22 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Protokola o pristupanju Sporazumu o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora (07620/2016 – C8-0463/2016 – 2016/0092(NLE)) | 395 |
| 2018/C 238/23 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o uzajamnom pristupu ribolovu u području Skagerraka za plovila koja plove pod zastavom Danske, Norveške i Švedske (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE)) | 396 |
| 2018/C 238/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Europskom policijskom uredu (Europol) odobrava sklapanje Sporazuma o operativnoj i strateškoj suradnji između Gruzije i Europola (10343/2016 – C8-0266/2016 – 2016/0810(CNS)) | 397 |
| 2018/C 238/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev iz Španjolske – EGF/2016/004ES/Comunidad Valenciana automobilska industrija) (COM(2016)0708 – C8-0454/2016 – 2016/2298(BUD)) | 398 |
| 2018/C 238/26 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o Stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1192/69 o zajedničkim pravilima normalizacije računa željezničkih prijevoznika (11197/1/2016 – C8-0424/2016 – 2013/0013(COD)) | 403 |
| 2018/C 238/27 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o Stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1370/2007 u pogledu otvaranja tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika (11198/1/2016 – C8-0425/2016 – 2013/0028(COD)) | 404 |
| 2018/C 238/28 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja direktive Europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/34/EU u pogledu otvaranja tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika i upravljanja željezničkom infrastrukturom (11199/1/2016 – C8-0426/2016 – 2013/0029(COD)) | 406 |
| 2018/C 238/29 | P8_TA(2016)0499Pristup tržištu lučkih usluga i financijska transparentnost luka ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stvaranju okvira za pristup tržištu lučkih usluga i financijske transparentnosti luka (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))P8_TC1-COD(2013)0157Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za pružanje lučkih usluga i zajedničkih pravila o financijskoj transparentnosti luka | 407 |
| 2018/C 238/30 | Odluka Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o predloženom imenovanju Juhana Partsa za člana Revizorskog suda (C8-0445/2016 – 2016/0817(NLE)) | 409 |
| 2018/C 238/31 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke 2008/376/EZ o usvajanju istraživačkog programa Istraživačkog fonda za ugljen i čelik i o višegodišnjim tehničkim smjernicama za taj program (COM(2016)0075 – C8-0099/2016 – 2016/0047(NLE)) | 410 |
| | Četvrtak, 15. prosinca 2016. |
| 2018/C 238/32 | P8_TA(2016)0508Treće zemlje čiji državljani moraju imati vizu ili su izuzeti od tog zahtjeva: revizija mehanizma suspenzije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (revizija mehanizma suspenzije) (COM(2016)0290 – C8-0176/2016 – 2016/0142(COD))P8_TC1-COD(2016)0142Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (revizija mehanizma suspenzije) | 416 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 13. prosinca 2016.

2018/C 238/17

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o općim načelima sudjelovanja Alžirske Narodne Demokratske Republike u programima Unije (16152/2014 – C8-0152/2015 – 2014/0195(NLE))

144

2018/C 238/18

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih uvjeta za ribolov dubokomorskih stokova u sjeveroistočnom Atlantiku i odredaba za ribolov u međunarodnim vodama sjeveroistočnog Atlantika te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2347/2002 (11625/1/2016 – C8-0427/2016 – 2012/0179(COD))

145

2018/C 238/19

Odluka Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o općoj reviziji Poslovnika Europskog parlamenta (2016/2114(REG))

146

Srijeda, 14. prosinca 2016.

2018/C 238/20

P8_TA(2016)0488Postupci i upravitelji u slučaju nesolventnosti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zamjeni popisa postupaka u slučaju nesolventnosti i upravitelja u slučaju nesolventnosti u prilozima A i B Uredbi (EU) 2015/848 o postupku u slučaju nesolventnosti (COM(2016)0317 – C8-0196/2016 – 2016/0159(COD))P8_TC1-COD(2016)0159Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o zamjeni priloga A i B Uredbi (EU) 2015/848 o postupku u slučaju nesolventnosti

393

2018/C 238/21

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane i izmjeni Sporazuma kako bi se proširila primjena njegovih odredaba na bilateralnu trgovinu tekstilom, uzimajući u obzir istek bilateralnog sporazuma o tekstilu (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

394

2018/C 238/22

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Protokola o pristupanju Sporazumu o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora (07620/2016 – C8-0463/2016 – 2016/0092(NLE))

395

2018/C 238/23

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o uzajamnom pristupu ribolovu u području Skagerraka za plovila koja plove pod zastavom Danske, Norveške i Švedske (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE))

396

2018/C 238/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Europskom policijskom uredu (Europol) odobrava sklapanje Sporazuma o operativnoj i strateškoj suradnji između Gruzije i Europola (10343/2016 – C8-0266/2016 – 2016/0810(CNS))

397

2018/C 238/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev iz Španjolske – EGF/2016/004ES/Comunidad Valenciana automobilska industrija) (COM(2016)0708 – C8-0454/2016 – 2016/2298(BUD))

398

2018/C 238/26

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o Stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1192/69 o zajedničkim pravilima normalizacije računa željezničkih prijevoznika (11197/1/2016 – C8-0424/2016 – 2013/0013(COD))

403

2018/C 238/27

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o Stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1370/2007 u pogledu otvaranja tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika (11198/1/2016 – C8-0425/2016 – 2013/0028(COD))

404

2018/C 238/28

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja direktive Europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/34/EU u pogledu otvaranja tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika i upravljanja željezničkom infrastrukturom (11199/1/2016 – C8-0426/2016 – 2013/0029(COD))

406

2018/C 238/29

P8_TA(2016)0499Pristup tržištu lučkih usluga i financijska transparentnost luka ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stvaranju okvira za pristup tržištu lučkih usluga i financijske transparentnosti luka (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))P8_TC1-COD(2013)0157Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za pružanje lučkih usluga i zajedničkih pravila o financijskoj transparentnosti luka

407

2018/C 238/30

Odluka Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o predloženom imenovanju Juhana Partsa za člana Revizorskog suda (C8-0445/2016 – 2016/0817(NLE))

409

2018/C 238/31

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke 2008/376/EZ o usvajanju istraživačkog programa Istraživačkog fonda za ugljen i čelik i o višegodišnjim tehničkim smjernicama za taj program (COM(2016)0075 – C8-0099/2016 – 2016/0047(NLE))

410

Četvrtak, 15. prosinca 2016.

2018/C 238/32

P8_TA(2016)0508Treće zemlje čiji državljani moraju imati vizu ili su izuzeti od tog zahtjeva: revizija mehanizma suspenzije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (revizija mehanizma suspenzije) (COM(2016)0290 – C8-0176/2016 – 2016/0142(COD))P8_TC1-COD(2016)0142Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (revizija mehanizma suspenzije)

416

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

6.7.2018

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 238/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2016.–2017.

Dnevne sjednice od 12. do 15. prosinca 2016.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 387, 16.11.2017.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 13. prosinca 2016.

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/2

---

P8_TA(2016)0485

Stanje temeljnih prava u Europskoj uniji 2015. godine

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2015. godini (2016/2009(INI))

(2018/C 238/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima od 7. prosinca 2000. („Povelja”), proglašenu 12. prosinca 2007. u Strasbourgu i koja je stupila na snagu u sklopu Ugovora iz Lisabona u prosincu 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima od 7. prosinca 2000. („Povelja”), proglašenu 12. prosinca 2007. u Strasbourgu i koja je stupila na snagu u sklopu Ugovora iz Lisabona u prosincu 2009.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je 1948. usvojila Opća skupština UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je 1948. usvojila Opća skupština UN-a,

| — | uzimajući u obzir ugovore Ujedinjenih naroda o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda te sudsku praksu ugovornih tijela UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ugovore Ujedinjenih naroda o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda te sudsku praksu ugovornih tijela UN-a,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom koja je donesena u New Yorku 13. prosinca 2006. i koju je EU ratificirao 23. prosinca 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom koja je donesena u New Yorku 13. prosinca 2006. i koju je EU ratificirao 23. prosinca 2010.,

| — | uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UNCRPD-a usvojene u listopadu 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UNCRPD-a usvojene u listopadu 2015.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta donesenu u New Yorku 20. studenoga 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta donesenu u New Yorku 20. studenoga 1989.,

| — | uzimajući u obzir sljedeće Opće napomene Odbora UN-a za prava djeteta: br. 6 (2005.) o postupanju s maloljetnicima bez pratnje izvan njihovih matičnih država, br. 7 (2005.) o provedbi prava djeteta u ranom djetinjstvu, br. 9 (2006.) o pravima djece s invaliditetom, br. 10 (2007.) o pravima djece u maloljetničkom pravosuđu, br. 12 (2009.) o pravu djeteta da bude saslušano, br. 13 (2011.) o pravu djeteta na zaštitu od svih oblika nasilja i br. 14 (2013.) o pravu djeteta da se prije svega uzme u obzir ono što je u djetetovu primarnom interesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sljedeće Opće napomene Odbora UN-a za prava djeteta: br. 6 (2005.) o postupanju s maloljetnicima bez pratnje izvan njihovih matičnih država, br. 7 (2005.) o provedbi prava djeteta u ranom djetinjstvu, br. 9 (2006.) o pravima djece s invaliditetom, br. 10 (2007.) o pravima djece u maloljetničkom pravosuđu, br. 12 (2009.) o pravu djeteta da bude saslušano, br. 13 (2011.) o pravu djeteta na zaštitu od svih oblika nasilja i br. 14 (2013.) o pravu djeteta da se prije svega uzme u obzir ono što je u djetetovu primarnom interesu,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a iz 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i Pekinšku platformu za djelovanje, svoje rezolucije od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (1) i od 6. veljače 2014. o komunikaciji Komisije naslovljenoj „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (2) te zaključke Vijeća od 5. lipnja 2014. o sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući genitalno sakaćenje žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a iz 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i Pekinšku platformu za djelovanje, svoje rezolucije od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (1) i od 6. veljače 2014. o komunikaciji Komisije naslovljenoj „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (2) te zaključke Vijeća od 5. lipnja 2014. o sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući genitalno sakaćenje žena,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967. godine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji iz 1990., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji iz 1990.,

| — | uzimajući u obzir UN-ovu Konvenciju o suzbijanju trgovanja osobama i iskorištavanja ili prostitucije drugih iz 1949., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ovu Konvenciju o suzbijanju trgovanja osobama i iskorištavanja ili prostitucije drugih iz 1949.,

| — | uzimajući u obzir preporučena načela i smjernice OHCHR-a o ljudskim pravima na međunarodnim granicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporučena načela i smjernice OHCHR-a o ljudskim pravima na međunarodnim granicama,

| — | uzimajući u obzir Izvješće posebnog izvjestitelja UN-a od 22. srpnja 2014. za promicanje istine, pravde, naknade štete i jamstva za neponavljanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće posebnog izvjestitelja UN-a od 22. srpnja 2014. za promicanje istine, pravde, naknade štete i jamstva za neponavljanje,

| — | uzimajući u obzir Regionalnu provedbenu strategiju Madridskog međunarodnog akcijskog plana o starenju iz 2002., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Regionalnu provedbenu strategiju Madridskog međunarodnog akcijskog plana o starenju iz 2002.,

| — | uzimajući u obzir načela koja se odnose na status nacionalnih institucija za promicanje i zaštitu ljudskih prava („Pariška načela”) priložena Rezoluciji 48/134 Opće skupštine UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela koja se odnose na status nacionalnih institucija za promicanje i zaštitu ljudskih prava („Pariška načela”) priložena Rezoluciji 48/134 Opće skupštine UN-a,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP), sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, posebno predmete 18766/11 i 36030/11, te konvencije, preporuke, rezolucije i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, Povjerenika za ljudska prava i Venecijanske komisije Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP), sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, posebno predmete 18766/11 i 36030/11, te konvencije, preporuke, rezolucije i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, Povjerenika za ljudska prava i Venecijanske komisije Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 1985 (2014) naslovljenu „Stanje i prava nacionalnih manjina u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 1985 (2014) naslovljenu „Stanje i prava nacionalnih manjina u Europi”,

| — | uzimajući u obzir Povelju Vijeća Europe o obrazovanju za demokratsko građanstvo i ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Vijeća Europe o obrazovanju za demokratsko građanstvo i ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o suzbijanju trgovanja ljudima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o suzbijanju trgovanja ljudima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (3),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/800 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/800 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima (5),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o audiovizualnim uslugama (10) i rezultate javnog savjetovanja Komisije održanog u razdoblju od srpnja do rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o audiovizualnim uslugama (10) i rezultate javnog savjetovanja Komisije održanog u razdoblju od srpnja do rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (11),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (12),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (13),

| — | uzimajući u obzir direktive o postupovnim pravima osumnjičenih i optuženih osoba u kaznenom postupku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir direktive o postupovnim pravima osumnjičenih i optuženih osoba u kaznenom postupku,

| — | uzimajući u obzir Paket za zaštitu podataka usvojen u prosincu 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Paket za zaštitu podataka usvojen u prosincu 2015.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. (14) o uspostavi europske granične i obalne straže te Direktivu 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. (15) (Direktiva o postupcima azila), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. (14) o uspostavi europske granične i obalne straže te Direktivu 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. (15) (Direktiva o postupcima azila),

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća održanog u Barceloni 15. i 16. ožujka 2002., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća održanog u Barceloni 15. i 16. ožujka 2002.,

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020. koji je Vijeće usvojilo u zaključcima od 7. ožujka 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020. koji je Vijeće usvojilo u zaključcima od 7. ožujka 2011.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. lipnja 2011. o predškolskom obrazovanju i skrbi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. lipnja 2011. o predškolskom obrazovanju i skrbi,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća sa sastanka Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove održanog 5. i 6. lipnja 2014. na temu politike integracije useljenika u Europsku uniju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća sa sastanka Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove održanog 5. i 6. lipnja 2014. na temu politike integracije useljenika u Europsku uniju,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. lipnja 2015. o mogućnostima za ostvarivanje jednakih prihoda za žene i muškarce: uklanjanje rodnog jaza u mirovinama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. lipnja 2015. o mogućnostima za ostvarivanje jednakih prihoda za žene i muškarce: uklanjanje rodnog jaza u mirovinama,

| — | uzimajući u obzir izjavu trija predsjedatelja EU-a o ravnopravnosti spolova od 7. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu trija predsjedatelja EU-a o ravnopravnosti spolova od 7. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o ravnopravnosti pripadnika zajednice LGBTI usvojene 16. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o ravnopravnosti pripadnika zajednice LGBTI usvojene 16. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Akcijskom planu za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Akcijskom planu za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o promicanju građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, snošljivosti i nediskriminacije putem obrazovanja (Pariška deklaracija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o promicanju građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, snošljivosti i nediskriminacije putem obrazovanja (Pariška deklaracija),

| — | uzimajući u obzir smjernice za promicanje i zaštitu ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), koje je Vijeće za vanjske poslove donijelo 24. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice za promicanje i zaštitu ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), koje je Vijeće za vanjske poslove donijelo 24. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir smjernice Europske unije o braniteljima ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Europske unije o braniteljima ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir istraživanje Eurobarometra naslovljeno „Diskriminacija u EU-u u 2015. godini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Eurobarometra naslovljeno „Diskriminacija u EU-u u 2015. godini”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158) i zaključke Vijeća naslovljene „Osiguranje poštovanja vladavine prava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158) i zaključke Vijeća naslovljene „Osiguranje poštovanja vladavine prava”,

| — | uzimajući u obzir Popis mjera Europske komisije za promicanje jednakosti LGBTI osoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Popis mjera Europske komisije za promicanje jednakosti LGBTI osoba,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2015. o jednakosti između žena i muškaraca u Europskoj uniji (SWD(2016)0054), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2015. o jednakosti između žena i muškaraca u Europskoj uniji (SWD(2016)0054),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Akcijski plan za integraciju državljana trećih zemalja” (COM(2016)0377), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Akcijski plan za integraciju državljana trećih zemalja” (COM(2016)0377),

| — | uzimajući u obzir strategiju Europa 2020., konkretno ciljeve u pogledu siromaštva i socijalne isključenosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju Europa 2020., konkretno ciljeve u pogledu siromaštva i socijalne isključenosti,

| — | uzimajući u obzir zajedničku publikaciju OECD-a i Europske unije naslovljenu „Pokazatelji integracije useljenika za 2015. – udomaćivanje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku publikaciju OECD-a i Europske unije naslovljenu „Pokazatelji integracije useljenika za 2015. – udomaćivanje”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju” (COM(2013)0083) i njezinu preporuku 2013/112/EU od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju” (COM(2013)0083) i njezinu preporuku 2013/112/EU od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 29. svibnja 2013. o napretku u ostvarivanju ciljeva iz Barcelone pod naslovom „Razvoj objekata za skrb o maloj djeci u Europi s ciljem održivog i uključivog rasta” (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 29. svibnja 2013. o napretku u ostvarivanju ciljeva iz Barcelone pod naslovom „Razvoj objekata za skrb o maloj djeci u Europi s ciljem održivog i uključivog rasta” (COM(2013)0322),

| — | uzimajući u obzir Strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovanja ljudima u razdoblju 2012. – 2016. (COM(2012)0286), naročito odredbe o financiranju razrade smjernica o sustavima za zaštitu djece i razmjeni najboljih praksi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovanja ljudima u razdoblju 2012. – 2016. (COM(2012)0286), naročito odredbe o financiranju razrade smjernica o sustavima za zaštitu djece i razmjeni najboljih praksi,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.” (COM(2011)0173) i zaključke Europskog vijeća od 24. lipnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.” (COM(2011)0173) i zaključke Europskog vijeća od 24. lipnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Koraci prema provedbi nacionalnih strategija integracije Roma” (COM(2013)0454), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Koraci prema provedbi nacionalnih strategija integracije Roma” (COM(2013)0454),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2015. o primjeni Povelje Europske unije o temeljnim pravima (COM(2016)0265) te popratne radne dokumente, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2015. o primjeni Povelje Europske unije o temeljnim pravima (COM(2016)0265) te popratne radne dokumente,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o građanstvu EU-a za 2013. pod naslovom „Građani EU-a: vaša prava, vaša budućnost” (COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o građanstvu EU-a za 2013. pod naslovom „Građani EU-a: vaša prava, vaša budućnost” (COM(2013)0269),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Procjena provedbe Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma i Preporuke Vijeća o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama – 2016.” (COM(2016)0424), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Procjena provedbe Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma i Preporuke Vijeća o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama – 2016.” (COM(2016)0424),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o suzbijanju korupcije (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o suzbijanju korupcije (COM(2014)0038),

| — | uzimajući u obzir Europski migracijski program (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski migracijski program (COM(2015)0240),

| — | uzimajući u obzir Europski program sigurnosti (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski program sigurnosti (COM(2015)0185),

| — | uzimajući u obzir zaključke s Godišnjeg kolokvija o temeljnim pravima održanog 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke s Godišnjeg kolokvija o temeljnim pravima održanog 2015.,

| — | uzimajući u obzir rezultate javnog savjetovanja održanog u okviru Godišnjeg kolokvija o temeljnim pravima iz 2016. na temu „Medijski pluralizam i demokracija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate javnog savjetovanja održanog u okviru Godišnjeg kolokvija o temeljnim pravima iz 2016. na temu „Medijski pluralizam i demokracija”,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije za Direktivu Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeroispovijest ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije za Direktivu Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeroispovijest ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije za pristupanje EU-a Konvenciji iz Istanbula Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije za pristupanje EU-a Konvenciji iz Istanbula Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2013. o napretku u provedbi nacionalnih strategija za integraciju Roma (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2013. o napretku u provedbi nacionalnih strategija za integraciju Roma (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o planu EU-a protiv homofobije i diskriminacije na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o planu EU-a protiv homofobije i diskriminacije na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta (17),

| — | uzimajući u obzir rezolucije o ravnopravnosti spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije o ravnopravnosti spolova,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o položaju maloljetnika bez pratnje u EU-u (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o položaju maloljetnika bez pratnje u EU-u (18),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o temeljnim pravima i ljudskim pravima, posebno posljednju od 8. rujna 2015. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2013.– 2014.) (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o temeljnim pravima i ljudskim pravima, posebno posljednju od 8. rujna 2015. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2013.– 2014.) (19),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o migraciji, posebice posljednju od 12. travnja 2016. o stanju na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o migraciji, posebice posljednju od 12. travnja 2016. o stanju na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2005. o zaštiti manjina i politikama suzbijanja diskriminacije u proširenoj Europi (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2005. o zaštiti manjina i politikama suzbijanja diskriminacije u proširenoj Europi (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. povodom Međunarodnog dana Roma o rasnoj netrpeljivosti prema Romima u Europi i priznanje na razini EU-a dana sjećanja na genocid nad Romima u Drugom svjetskom ratu (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. povodom Međunarodnog dana Roma o rasnoj netrpeljivosti prema Romima u Europi i priznanje na razini EU-a dana sjećanja na genocid nad Romima u Drugom svjetskom ratu (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2013. o Povelji EU-a: utvrđene norme za slobodu medija diljem EU-a (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2013. o Povelji EU-a: utvrđene norme za slobodu medija diljem EU-a (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (26),

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana da zatvori istragu na vlastitu inicijativu OI/8/2014/AN o Europskoj komisiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana da zatvori istragu na vlastitu inicijativu OI/8/2014/AN o Europskoj komisiji,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje 2/2013 Suda Europske unije o nacrtu sporazuma o pristupanju EU-a Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje 2/2013 Suda Europske unije o nacrtu sporazuma o pristupanju EU-a Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir odluke i sudsku praksu Suda Europske unije te sudsku praksu nacionalnih ustavnih sudova, koji se koriste Poveljom kao referencom za tumačenje nacionalnog prava, posebno predmete C-83/14, C-360/10, C-70/10, C-390/12, C-199/12, C-200/12, C-201/12, C-404/15, C-659/15 i C-362/14, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke i sudsku praksu Suda Europske unije te sudsku praksu nacionalnih ustavnih sudova, koji se koriste Poveljom kao referencom za tumačenje nacionalnog prava, posebno predmete C-83/14, C-360/10, C-70/10, C-390/12, C-199/12, C-200/12, C-201/12, C-404/15, C-659/15 i C-362/14,

| — | uzimajući u obzir izvješće o temeljnim pravima za 2016. Agencije Europske unije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o temeljnim pravima za 2016. Agencije Europske unije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir Priručnik Agencije za temeljna prava o europskom pravu povezanom s pravima djeteta (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Priručnik Agencije za temeljna prava o europskom pravu povezanom s pravima djeteta (2015.),

| — | uzimajući u obzir studiju Agencije za temeljna prava o pravosuđu prilagođenom djeci pod nazivom „Perspektive i iskustva stručnjaka u pogledu sudjelovanja djece u građanskim i kaznenim sudskim postupcima u deset država članica EU-a” (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Agencije za temeljna prava o pravosuđu prilagođenom djeci pod nazivom „Perspektive i iskustva stručnjaka u pogledu sudjelovanja djece u građanskim i kaznenim sudskim postupcima u deset država članica EU-a” (2015.),

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava naslovljeno „Nasilje nad djecom s invaliditetom: zakonodavstvo, politike i programi u EU-u” (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava naslovljeno „Nasilje nad djecom s invaliditetom: zakonodavstvo, politike i programi u EU-u” (2015.),

| — | uzimajući u obzir istraživanje Agencije Europske unije za temeljna prava o LGBT zajednici (2013.), njezino izvješće naslovljeno „Biti transseksualac u Europskoj uniji komparativna analiza podataka iz istraživanja o LGBT zajednici u Europskoj uniji” (2014.) te njezin glavni dokument o položaju interseksualnih osoba u pogledu temeljnih prava (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Agencije Europske unije za temeljna prava o LGBT zajednici (2013.), njezino izvješće naslovljeno „Biti transseksualac u Europskoj uniji komparativna analiza podataka iz istraživanja o LGBT zajednici u Europskoj uniji” (2014.) te njezin glavni dokument o položaju interseksualnih osoba u pogledu temeljnih prava (2015.),

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a”,

| — | uzimajući u obzir istraživanje Agencije za temeljna prava naslovljeno „Antisemitizam: pregled podataka dostupnih u Europskoj uniji 2004 – 2015.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Agencije za temeljna prava naslovljeno „Antisemitizam: pregled podataka dostupnih u Europskoj uniji 2004 – 2015.”,

| — | uzimajući u obzir komparativnu pravnu analizu Agencije za temeljna prava naslovljenu „Zaštita od diskriminacije na osnovi spolne orijentacije, rodnog identiteta i spolnih obilježja u EU-u”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komparativnu pravnu analizu Agencije za temeljna prava naslovljenu „Zaštita od diskriminacije na osnovi spolne orijentacije, rodnog identiteta i spolnih obilježja u EU-u”,

| — | uzimajući u obzir istraživanja Agencije za temeljna prava o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS) i istraživanje o Romima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanja Agencije za temeljna prava o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS) i istraživanje o Romima,

| — | uzimajući u obzir indeks Europskog instituta za ravnopravnost spolova o ravnopravnosti spolova za 2015. godinu i njegovo izvješće iz 2015. naslovljeno „Usklađivanje posla, obitelji i privatnog života u Europskoj uniji: revizija politike”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir indeks Europskog instituta za ravnopravnost spolova o ravnopravnosti spolova za 2015. godinu i njegovo izvješće iz 2015. naslovljeno „Usklađivanje posla, obitelji i privatnog života u Europskoj uniji: revizija politike”,

| — | uzimajući u obzir istraživanje Europskog instituta za ravnopravnost spolova naslovljeno „Studija za utvrđivanje i mapiranje postojećih podataka i resursa o seksualnom nasilju nad ženama u EU-u”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Europskog instituta za ravnopravnost spolova naslovljeno „Studija za utvrđivanje i mapiranje postojećih podataka i resursa o seksualnom nasilju nad ženama u EU-u”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europola iz 2016. o stanju u pogledu trgovanja ljudima u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europola iz 2016. o stanju u pogledu trgovanja ljudima u EU-u,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurostata iz 2015. naslovljeno „Trgovanje ljudima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurostata iz 2015. naslovljeno „Trgovanje ljudima”,

| — | uzimajući u obzir studije Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) naslovljene „Radno vrijeme i ravnoteža poslovnog i privatnog života iz perspektive životnog vijeka” (2013.), „Skrb o djeci i uzdržavanima: učinci na karijere mladih radnika” (2013.) i „Rad i skrb: mjere za usklađivanje u razdoblju demografskih promjena” (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studije Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) naslovljene „Radno vrijeme i ravnoteža poslovnog i privatnog života iz perspektive životnog vijeka” (2013.), „Skrb o djeci i uzdržavanima: učinci na karijere mladih radnika” (2013.) i „Rad i skrb: mjere za usklađivanje u razdoblju demografskih promjena” (2015.),

| — | uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz svibnja 2015. pod nazivom „Rodna ravnopravnost u pitanjima zapošljavanja i rada – Direktiva 2006/54/EZ, evaluacija provedbe na razini Europe”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz svibnja 2015. pod nazivom „Rodna ravnopravnost u pitanjima zapošljavanja i rada – Direktiva 2006/54/EZ, evaluacija provedbe na razini Europe”,

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku Unije naslovljenu „Diskriminacija generirana na rodnom aspektu i invaliditetu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku Unije naslovljenu „Diskriminacija generirana na rodnom aspektu i invaliditetu”,

| — | uzimajući u obzir raspravu Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove o temeljnim pravima održanu 16. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove o temeljnim pravima održanu 16. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za ustavna pitanja, Odbora za prava žena i jednakost spolova i Odbora za predstavke (A8-0345/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za ustavna pitanja, Odbora za prava žena i jednakost spolova i Odbora za predstavke (A8-0345/2016),

| A. | budući da je ključno zaštititi sva temeljna prava; budući da je Povelja o temeljnim pravima u potpunosti prenesena u Ugovore te budući da do kršenja temeljnih prava dolazi u EU-u i njegovim državama članicama, čemu svjedoče izvješća Komisije, Agencije za temeljna prava, Vijeća Europe i UN-a te nevladinih organizacija; |
| --- | --- |

A.

budući da je ključno zaštititi sva temeljna prava; budući da je Povelja o temeljnim pravima u potpunosti prenesena u Ugovore te budući da do kršenja temeljnih prava dolazi u EU-u i njegovim državama članicama, čemu svjedoče izvješća Komisije, Agencije za temeljna prava, Vijeća Europe i UN-a te nevladinih organizacija;

| B. | budući da je Europska unija zajednica utemeljena na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina; |
| --- | --- |

B.

budući da je Europska unija zajednica utemeljena na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina;

| C. | budući da je vladavina prava okosnica europske liberalne demokracije te je jedno od temeljnih načela Europske unije koje proizlazi iz ustavnih tradicija zajedničkih svim državama članicama te budući da je poštovanje ljudskih prava preduvjet za zaštitu temeljnih prava i obveza u okviru Ugovora i međunarodnog prava; |
| --- | --- |

C.

budući da je vladavina prava okosnica europske liberalne demokracije te je jedno od temeljnih načela Europske unije koje proizlazi iz ustavnih tradicija zajedničkih svim državama članicama te budući da je poštovanje ljudskih prava preduvjet za zaštitu temeljnih prava i obveza u okviru Ugovora i međunarodnog prava;

| D. | budući da EU i države članice pri suočavanju s današnjim izazovima trebaju podupirati i provoditi te vrijednosti u svim svojim aktivnostima; budući da način provedbe vladavine prava na nacionalnoj razini ima ključnu ulogu u osiguravanju međusobnog povjerenja među državama članicama i povjerenja u njihove pravne sustave; budući da na temelju članka 17. UEU-a Komisija mora zajamčiti provođenje Ugovora; |
| --- | --- |

D.

budući da EU i države članice pri suočavanju s današnjim izazovima trebaju podupirati i provoditi te vrijednosti u svim svojim aktivnostima; budući da način provedbe vladavine prava na nacionalnoj razini ima ključnu ulogu u osiguravanju međusobnog povjerenja među državama članicama i povjerenja u njihove pravne sustave; budući da na temelju članka 17. UEU-a Komisija mora zajamčiti provođenje Ugovora;

| E. | budući da su institucije EU-a već pokrenule postupke za rješavanje tzv. „kopenhaške dileme”; budući da su nedavna događanja pokazala da je potrebno revidirati i integrirati instrumente i postupke za jamčenje potpune i pravilne primjene načela i vrijednosti Ugovora te da je potrebno razviti učinkovit mehanizam za uklanjanje preostalih nedostataka i jamčenje da se načela i vrijednosti Ugovora poštuju diljem Europe; budući da taj mehanizam treba biti zasnovan na dokazima, objektivan, nediskriminirajući te se njime trebaju provoditi procjene prema jednakim kriterijima koje se uz poštovanje načela supsidijarnosti, nužnosti i proporcionalnosti primjenjuju i na države članice i na institucije Unije i temelje na postupnom pristupu, uključujući preventivnu i korektivnu dimenziju; |
| --- | --- |

E.

budući da su institucije EU-a već pokrenule postupke za rješavanje tzv. „kopenhaške dileme”; budući da su nedavna događanja pokazala da je potrebno revidirati i integrirati instrumente i postupke za jamčenje potpune i pravilne primjene načela i vrijednosti Ugovora te da je potrebno razviti učinkovit mehanizam za uklanjanje preostalih nedostataka i jamčenje da se načela i vrijednosti Ugovora poštuju diljem Europe; budući da taj mehanizam treba biti zasnovan na dokazima, objektivan, nediskriminirajući te se njime trebaju provoditi procjene prema jednakim kriterijima koje se uz poštovanje načela supsidijarnosti, nužnosti i proporcionalnosti primjenjuju i na države članice i na institucije Unije i temelje na postupnom pristupu, uključujući preventivnu i korektivnu dimenziju;

| F. | budući da je Europska unija posvećena poštovanju slobode i pluralizma medija te prava na informiranje i slobode izražavanja, što je utvrđeno u Povelji o temeljnim pravima i Europskoj konvenciji o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europska unija posvećena poštovanju slobode i pluralizma medija te prava na informiranje i slobode izražavanja, što je utvrđeno u Povelji o temeljnim pravima i Europskoj konvenciji o ljudskim pravima;

| G. | budući da su migracije dio sadašnjosti i budućnosti EU-a i jedan od najvećih izazova našeg vremena jer pozivaju na međunarodne humanitarne obveze EU-a i njegovih država članica te budući da one predstavljaju novu demografsku priliku i zahtijevaju pronalaženje rješenja usmjerenog na budućnost, kako u pogledu kratkoročnog i srednjoročnog upravljanja krizom, tako i u pogledu dugoročnih politika integracije i socijalne uključenosti; |
| --- | --- |

G.

budući da su migracije dio sadašnjosti i budućnosti EU-a i jedan od najvećih izazova našeg vremena jer pozivaju na međunarodne humanitarne obveze EU-a i njegovih država članica te budući da one predstavljaju novu demografsku priliku i zahtijevaju pronalaženje rješenja usmjerenog na budućnost, kako u pogledu kratkoročnog i srednjoročnog upravljanja krizom, tako i u pogledu dugoročnih politika integracije i socijalne uključenosti;

| H. | budući da je pravo na azil zajamčeno Konvencijom o statusu izbjeglica iz 1951. (Ženevska konvencija), njezinim Protokolom od 31. siječnja 1967. te Poveljom; |
| --- | --- |

H.

budući da je pravo na azil zajamčeno Konvencijom o statusu izbjeglica iz 1951. (Ženevska konvencija), njezinim Protokolom od 31. siječnja 1967. te Poveljom;

| I. | budući da je od rujna do prosinca 2015. usvojeno 48 odluka zbog povrede prava protiv država članica jer nisu u potpunosti prenijele i provele u svoje zakonodavstvo zajednički europski sustav azila; |
| --- | --- |

I.

budući da je od rujna do prosinca 2015. usvojeno 48 odluka zbog povrede prava protiv država članica jer nisu u potpunosti prenijele i provele u svoje zakonodavstvo zajednički europski sustav azila;

| J. | budući da je prema podacima Međunarodne organizacije za migracije 2015. umrlo ili se smatra nestalima najmanje 3 771 osoba koje su pokušale doći na siguran teritorij u Europi, što ukupno iznosi više od 30 000 mrtvih i nestalih osoba u posljednjih 20 godina; |
| --- | --- |

J.

budući da je prema podacima Međunarodne organizacije za migracije 2015. umrlo ili se smatra nestalima najmanje 3 771 osoba koje su pokušale doći na siguran teritorij u Europi, što ukupno iznosi više od 30 000 mrtvih i nestalih osoba u posljednjih 20 godina;

| K. | budući da su teroristički činovi jedan od najozbiljnijih oblika kršenja temeljnih prava i sloboda; budući da je potrebno raspolagati odgovarajućim alatima za zaštitu građana i stanovnika EU-a, kao i za pružanje jasnog odgovora na takvo kršenje te borbu protiv takvog kršenja u okviru vladavine prava; |
| --- | --- |

K.

budući da su teroristički činovi jedan od najozbiljnijih oblika kršenja temeljnih prava i sloboda; budući da je potrebno raspolagati odgovarajućim alatima za zaštitu građana i stanovnika EU-a, kao i za pružanje jasnog odgovora na takvo kršenje te borbu protiv takvog kršenja u okviru vladavine prava;

| L. | budući da ubojstvo osmero novinara u uredima redakcije satiričkog časopisa Charlie Hebdo7. siječnja 2015. predstavlja pokušaj napada na slobodu medija, slobodu izražavanja i slobodu umjetničkog izražavanja u EU-u; |
| --- | --- |

L.

budući da ubojstvo osmero novinara u uredima redakcije satiričkog časopisa Charlie Hebdo7. siječnja 2015. predstavlja pokušaj napada na slobodu medija, slobodu izražavanja i slobodu umjetničkog izražavanja u EU-u;

| M. | budući da je ključno da se u svim mjerama koje poduzimaju države članice i EU poštuju temeljna prava i građanske slobode, uključujući poštovanje privatnog i obiteljskog života, pravo na slobodu i sigurnost, pravo na zaštitu osobnih podataka, pretpostavku nedužnosti, pravo na obranu, pravo na učinkovit pravni lijek i pravedno suđenje te slobodu izražavanja, informiranja, mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti; budući da je ključno uspostaviti učinkovit demokratski nadzor nad sigurnosnim mjerama; budući da se jamčenjem sigurnosti europskih građana moraju očuvati njihova prava i slobode; budući da su ta dva načela zapravo dvije strane iste medalje; |
| --- | --- |

M.

budući da je ključno da se u svim mjerama koje poduzimaju države članice i EU poštuju temeljna prava i građanske slobode, uključujući poštovanje privatnog i obiteljskog života, pravo na slobodu i sigurnost, pravo na zaštitu osobnih podataka, pretpostavku nedužnosti, pravo na obranu, pravo na učinkovit pravni lijek i pravedno suđenje te slobodu izražavanja, informiranja, mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti; budući da je ključno uspostaviti učinkovit demokratski nadzor nad sigurnosnim mjerama; budući da se jamčenjem sigurnosti europskih građana moraju očuvati njihova prava i slobode; budući da su ta dva načela zapravo dvije strane iste medalje;

| N. | budući da sva ograničenja na prava i slobode priznate Poveljom podliježu načelu proporcionalnosti i nužnosti u skladu s člankom 52. Povelje; |
| --- | --- |

N.

budući da sva ograničenja na prava i slobode priznate Poveljom podliježu načelu proporcionalnosti i nužnosti u skladu s člankom 52. Povelje;

| O. | budući da je potrebno poštovati nadležnosti država članica u pogledu obavještajnih usluga u skladu s člankom 72. UFEU-a; |
| --- | --- |

O.

budući da je potrebno poštovati nadležnosti država članica u pogledu obavještajnih usluga u skladu s člankom 72. UFEU-a;

| P. | budući da se u Direktivi 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu (27), posebno elektroničke trgovine, konkretno u njezinom članku 15. stavku 1. navodi da države članice ne mogu uvesti opću obvezu za davatelje usluga da pri pružanju usluga prijenosa, pohrane i smještaja na poslužitelju prate informacije koje prenose ili pohranjuju niti opću obvezu da aktivno traže činjenice ili okolnosti koje bi ukazivale na protuzakonite aktivnosti; |
| --- | --- |

P.

budući da se u Direktivi 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu (27), posebno elektroničke trgovine, konkretno u njezinom članku 15. stavku 1. navodi da države članice ne mogu uvesti opću obvezu za davatelje usluga da pri pružanju usluga prijenosa, pohrane i smještaja na poslužitelju prate informacije koje prenose ili pohranjuju niti opću obvezu da aktivno traže činjenice ili okolnosti koje bi ukazivale na protuzakonite aktivnosti;

| Q. | budući da prema podacima Komisije 75 milijuna osoba diljem EU-a svake godine postanu žrtve zločina; |
| --- | --- |

Q.

budući da prema podacima Komisije 75 milijuna osoba diljem EU-a svake godine postanu žrtve zločina;

| R. | budući da je trgovanje ljudima teško kazneno djelo koje se često provodi u okviru organiziranog kriminala, a predstavlja tešku povredu ljudskog dostojanstva i jedan je od najgorih oblika kršenja temeljnih prava koji neproporcionalno pogađa žene i djevojke te je izričito zabranjeno Poveljom; |
| --- | --- |

R.

budući da je trgovanje ljudima teško kazneno djelo koje se često provodi u okviru organiziranog kriminala, a predstavlja tešku povredu ljudskog dostojanstva i jedan je od najgorih oblika kršenja temeljnih prava koji neproporcionalno pogađa žene i djevojke te je izričito zabranjeno Poveljom;

| S. | budući da je trgovanje ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja još uvijek najraširenija vrsta takvog trgovanja; budući da 76 % registriranih žrtava u EU-u čine žene; budući da su 70 % identificiranih žrtava trgovanja ljudima u EU-u državljani EU-a; |
| --- | --- |

S.

budući da je trgovanje ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja još uvijek najraširenija vrsta takvog trgovanja; budući da 76 % registriranih žrtava u EU-u čine žene; budući da su 70 % identificiranih žrtava trgovanja ljudima u EU-u državljani EU-a;

| T. | budući da su Direktivom 2011/36/EU uvedene zajedničke odredbe kojima se u obzir uzima rodna perspektiva kako bi se poboljšalo sprečavanje zločina povezanih s trgovanjem ljudima i zaštita žrtava takvog trgovanja; |
| --- | --- |

T.

budući da su Direktivom 2011/36/EU uvedene zajedničke odredbe kojima se u obzir uzima rodna perspektiva kako bi se poboljšalo sprečavanje zločina povezanih s trgovanjem ljudima i zaštita žrtava takvog trgovanja;

| U. | budući da su da su trgovanje i krijumčarenje ljudima dva vrlo različita pojma koja, međutim, u određenim slučajevima mogu imati zajedničku poveznicu; |
| --- | --- |

U.

budući da su da su trgovanje i krijumčarenje ljudima dva vrlo različita pojma koja, međutim, u određenim slučajevima mogu imati zajedničku poveznicu;

| V. | budući da diskriminacija, rasizam, ksenofobija, govor mržnje i zločini iz mržnje potaknuti rasizmom, ksenofobijom ili predrasudama prema vjeroispovijesti ili uvjerenju, dobi, invaliditetu, spolnoj orijentaciji ili rodnom identitetu osobe ugrožavaju temeljne vrijednosti EU-a i njegovih država članica; budući da se među političkim snagama sve češće čuje govor mržnje, a u među velikim brojem stanovništva raste broj slučajeva ksenofobije i drugih predrasuda, uključujući na internetu; budući da je borba protiv diskriminacije, rasizma i ksenofobije ključna za poštovanje europskih vrijednosti tolerancije, raznolikosti i uzajamnog poštovanja; |
| --- | --- |

V.

budući da diskriminacija, rasizam, ksenofobija, govor mržnje i zločini iz mržnje potaknuti rasizmom, ksenofobijom ili predrasudama prema vjeroispovijesti ili uvjerenju, dobi, invaliditetu, spolnoj orijentaciji ili rodnom identitetu osobe ugrožavaju temeljne vrijednosti EU-a i njegovih država članica; budući da se među političkim snagama sve češće čuje govor mržnje, a u među velikim brojem stanovništva raste broj slučajeva ksenofobije i drugih predrasuda, uključujući na internetu; budući da je borba protiv diskriminacije, rasizma i ksenofobije ključna za poštovanje europskih vrijednosti tolerancije, raznolikosti i uzajamnog poštovanja;

| W. | budući da ljudi mogu biti izloženi višestrukoj i intersekcijskoj diskriminaciji; budući da se u okviru politika koje se bave jednom vrstom diskriminacije pozornost treba usmjeriti na situaciju u specifičnim skupinama za koje postoji velika vjerojatnost da će postati žrtve višestruke diskriminacije utemeljene na, među ostalim, dobi, rasi, vjeroispovijesti, spolnoj orijentaciji, rodu ili invaliditetu; |
| --- | --- |

W.

budući da ljudi mogu biti izloženi višestrukoj i intersekcijskoj diskriminaciji; budući da se u okviru politika koje se bave jednom vrstom diskriminacije pozornost treba usmjeriti na situaciju u specifičnim skupinama za koje postoji velika vjerojatnost da će postati žrtve višestruke diskriminacije utemeljene na, među ostalim, dobi, rasi, vjeroispovijesti, spolnoj orijentaciji, rodu ili invaliditetu;

| X. | budući da je ravnopravnost žena i muškaraca temeljno načelo EU-a te da je zabranjena svaka diskriminacija na temelju roda; |
| --- | --- |

X.

budući da je ravnopravnost žena i muškaraca temeljno načelo EU-a te da je zabranjena svaka diskriminacija na temelju roda;

| Y. | budući da se nasiljem nad ženama krše temeljna prava, što utječe na sve razine društva, neovisno o dobi, stupnju obrazovanja, prihodu, društvenom statusu i zemlji porijekla ili boravišta; budući da neravnopravnost spolova i rodni stereotipi povećavaju rizik od nasilja i drugih oblika iskorištavanja te onemogućavaju potpuno sudjelovanje žena u svim područjima života; |
| --- | --- |

Y.

budući da se nasiljem nad ženama krše temeljna prava, što utječe na sve razine društva, neovisno o dobi, stupnju obrazovanja, prihodu, društvenom statusu i zemlji porijekla ili boravišta; budući da neravnopravnost spolova i rodni stereotipi povećavaju rizik od nasilja i drugih oblika iskorištavanja te onemogućavaju potpuno sudjelovanje žena u svim područjima života;

| Z. | budući da je, prema podacima iz ankete Agencije Europske unije za temeljna prava o nasilju nad ženama, svaka treća žena u EU-u doživjela fizičko ili seksualno nasilje, svaka deseta žena pretrpjela je neki oblik seksualnog nasilja, a svaka je dvadeseta žena silovana nakon 15. godine života; |
| --- | --- |

Z.

budući da je, prema podacima iz ankete Agencije Europske unije za temeljna prava o nasilju nad ženama, svaka treća žena u EU-u doživjela fizičko ili seksualno nasilje, svaka deseta žena pretrpjela je neki oblik seksualnog nasilja, a svaka je dvadeseta žena silovana nakon 15. godine života;

| AA. | budući da se rodno uvjetovano nasilje i nasilje nad ženama i dalje često prešutno toleriraju u mnogim mjestima te se često ne prijavljuju policiji zbog nedostatka povjerenja žrtava u nadležna tijela; budući da je potreban pristup nulte tolerancije; |
| --- | --- |

AA.

budući da se rodno uvjetovano nasilje i nasilje nad ženama i dalje često prešutno toleriraju u mnogim mjestima te se često ne prijavljuju policiji zbog nedostatka povjerenja žrtava u nadležna tijela; budući da je potreban pristup nulte tolerancije;

| AB. | budući da su spolno i reproduktivno zdravlje i prava u nadležnosti država članica; budući da EU ipak može doprinijeti promicanju najboljih praksi među državama članicama; |
| --- | --- |

AB.

budući da su spolno i reproduktivno zdravlje i prava u nadležnosti država članica; budući da EU ipak može doprinijeti promicanju najboljih praksi među državama članicama;

| AC. | budući da je nužno zajamčiti jednaku zdravstvenu zaštitu, uključujući u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja, bez obzira na ekonomsku i geografsku situaciju žena te njihov invaliditet; |
| --- | --- |

AC.

budući da je nužno zajamčiti jednaku zdravstvenu zaštitu, uključujući u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja, bez obzira na ekonomsku i geografsku situaciju žena te njihov invaliditet;

| AD. | budući da su djeca budućnost našeg društva, a mi smo odgovorni za njihovu sadašnjost; budući da je obrazovanje jedan od najboljih načina prenošenja vrijednosti kao što su mir, tolerancija, suživot, jednakost, pravda i poštovanje ljudskih prava s pomoću formalnih, neformalnih i informalnih obrazovnih metoda u skladu s člankom 14. Povelje; |
| --- | --- |

AD.

budući da su djeca budućnost našeg društva, a mi smo odgovorni za njihovu sadašnjost; budući da je obrazovanje jedan od najboljih načina prenošenja vrijednosti kao što su mir, tolerancija, suživot, jednakost, pravda i poštovanje ljudskih prava s pomoću formalnih, neformalnih i informalnih obrazovnih metoda u skladu s člankom 14. Povelje;

| AE. | budući da su telefonske linije za pomoć djeci, informativne službe i slični instrumenti korisni kao mehanizmi za podizanje razine osviještenosti, upućivanje i izvještavanje u pogledu slučajeva povezanih s kršenjem prava djece; |
| --- | --- |

AE.

budući da su telefonske linije za pomoć djeci, informativne službe i slični instrumenti korisni kao mehanizmi za podizanje razine osviještenosti, upućivanje i izvještavanje u pogledu slučajeva povezanih s kršenjem prava djece;

| AF. | budući da internetski prijenos uživo seksualnog zlostavljanja djece nije više samo novi trend u porastu nego utvrđena stvarnost; budući da se djeca nalaze u opasnosti od mamljenja i privlačenja na internetu u seksualne svrhe, što u većini slučajeva može prerasti u seksualnu prisilu i druge oblike zlostavljanja, a ne ulaže se dovoljno napora u sprečavanje seksualnog zlostavljanja djece putem programa obrazovanja niti u jačanje pravosudne suradnje među državama članicama u cilju suzbijanja pedofilnih mreža; |
| --- | --- |

AF.

budući da internetski prijenos uživo seksualnog zlostavljanja djece nije više samo novi trend u porastu nego utvrđena stvarnost; budući da se djeca nalaze u opasnosti od mamljenja i privlačenja na internetu u seksualne svrhe, što u većini slučajeva može prerasti u seksualnu prisilu i druge oblike zlostavljanja, a ne ulaže se dovoljno napora u sprečavanje seksualnog zlostavljanja djece putem programa obrazovanja niti u jačanje pravosudne suradnje među državama članicama u cilju suzbijanja pedofilnih mreža;

| AG. | budući da je pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka od posebne važnosti naročito u pogledu djece koja čine najranjiviji dio društva; |
| --- | --- |

AG.

budući da je pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka od posebne važnosti naročito u pogledu djece koja čine najranjiviji dio društva;

| AH. | budući da, kao općenito pravilo i u skladu s člankom 37. Konvencije o pravima djeteta i načelom najboljih interesa djeteta, djeca bez pratnje i djeca odvojena od obitelji ne smiju biti zadržana te je potrebno zajamčiti njihov smještaj u sigurnoj okolini u kojoj su im pruženi sva potrebna zaštita, zdravstvena skrb i obrazovanje; |
| --- | --- |

AH.

budući da, kao općenito pravilo i u skladu s člankom 37. Konvencije o pravima djeteta i načelom najboljih interesa djeteta, djeca bez pratnje i djeca odvojena od obitelji ne smiju biti zadržana te je potrebno zajamčiti njihov smještaj u sigurnoj okolini u kojoj su im pruženi sva potrebna zaštita, zdravstvena skrb i obrazovanje;

| AI. | budući da je poštovanje prava pripadnika manjina jedno od temeljnih načela EU-a; budući da je potrebno poboljšati učinkovitu zaštitu manjina; budući da je zbog porasta populizma i ekstremizma potrebno promicati suživot i poštovanje manjina; budući da manjine doprinose bogatstvu i raznolikosti Europe; budući da je migracijska kriza pokrenula val nepovjerenja i porast mržnje prema zajednicama manjina u Europi; |
| --- | --- |

AI.

budući da je poštovanje prava pripadnika manjina jedno od temeljnih načela EU-a; budući da je potrebno poboljšati učinkovitu zaštitu manjina; budući da je zbog porasta populizma i ekstremizma potrebno promicati suživot i poštovanje manjina; budući da manjine doprinose bogatstvu i raznolikosti Europe; budući da je migracijska kriza pokrenula val nepovjerenja i porast mržnje prema zajednicama manjina u Europi;

| AJ. | budući da se u izvješću o temeljnim pravima za 2016. Agencije Europske unije za temeljna prava navodi da su diskriminacija i netrpeljivost prema Romima i dalje izazovi za učinkovitu integraciju Roma; budući da se, prema podacima iz ankete Eurobarometra iz 2015. o diskriminaciji, etnička pripadnost smatra najčešćim temeljem za diskriminaciju; |
| --- | --- |

AJ.

budući da se u izvješću o temeljnim pravima za 2016. Agencije Europske unije za temeljna prava navodi da su diskriminacija i netrpeljivost prema Romima i dalje izazovi za učinkovitu integraciju Roma; budući da se, prema podacima iz ankete Eurobarometra iz 2015. o diskriminaciji, etnička pripadnost smatra najčešćim temeljem za diskriminaciju;

| AK. | budući da se romski narod u Europi, kao pojedinci i kao skupina, u svakodnevnom životu suočava s netrpeljivošću prema Romima, sustavnim predrasudama, rasizmom, netolerancijom, neprijateljskim ponašanjem, diskriminacijom i socijalnom isključenosti; budući da je segregacija romske djece u školama i dalje trajni problem u većini država članica; budući da diskriminacija na tržištu rada sprečava Rome u poboljšanju svojih mogućnosti da izađu iz začaranog kruga siromaštva; |
| --- | --- |

AK.

budući da se romski narod u Europi, kao pojedinci i kao skupina, u svakodnevnom životu suočava s netrpeljivošću prema Romima, sustavnim predrasudama, rasizmom, netolerancijom, neprijateljskim ponašanjem, diskriminacijom i socijalnom isključenosti; budući da je segregacija romske djece u školama i dalje trajni problem u većini država članica; budući da diskriminacija na tržištu rada sprečava Rome u poboljšanju svojih mogućnosti da izađu iz začaranog kruga siromaštva;

| AL. | budući da se člancima 8., 9., 10., 19. i 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima kao i sudskom praksom Suda Europske unije priznaje važnost temeljnih socijalnih prava, ističući da ta prava, a osobito sindikalna prava, pravo na štrajk, pravo na udruživanje i pravo na okupljanje moraju biti zaštićena jednako kao i druga temeljna prava priznata Poveljom; |
| --- | --- |

AL.

budući da se člancima 8., 9., 10., 19. i 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima kao i sudskom praksom Suda Europske unije priznaje važnost temeljnih socijalnih prava, ističući da ta prava, a osobito sindikalna prava, pravo na štrajk, pravo na udruživanje i pravo na okupljanje moraju biti zaštićena jednako kao i druga temeljna prava priznata Poveljom;

| AM. | budući da je samo 27 % Europljana upoznato s jedinstvenim europskim brojem hitne službe 112 te da još uvijek nemaju svi pristup tom broju; |
| --- | --- |

AM.

budući da je samo 27 % Europljana upoznato s jedinstvenim europskim brojem hitne službe 112 te da još uvijek nemaju svi pristup tom broju;

| AN. | budući da sve države članice moraju zaštititi sve osobe, uključujući pripadnike zajednice LGBTI, od svih oblika diskriminacije i nasilja; budući da je potrebno osuditi svaki oblik diskriminacije i nasilja na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta; |
| --- | --- |

AN.

budući da sve države članice moraju zaštititi sve osobe, uključujući pripadnike zajednice LGBTI, od svih oblika diskriminacije i nasilja; budući da je potrebno osuditi svaki oblik diskriminacije i nasilja na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta;

| AO. | budući da su, prema terenskom istraživanju koje je provela Agencija za temeljna prava, najveća prepreka u borbi protiv diskriminacije i zločina iz mržnje usmjerenih prema pripadnicima zajednice LGBTI negativni stavovi i stereotipi koji prevladavaju u društvu; |
| --- | --- |

AO.

budući da su, prema terenskom istraživanju koje je provela Agencija za temeljna prava, najveća prepreka u borbi protiv diskriminacije i zločina iz mržnje usmjerenih prema pripadnicima zajednice LGBTI negativni stavovi i stereotipi koji prevladavaju u društvu;

| AP. | budući da se transrodne osobe, prema istraživanju Agencije za temeljna prava, među svim podskupinama zajednice LGBTI najviše suočavaju s diskriminacijom, nasiljem i zlostavljanjem; |
| --- | --- |

AP.

budući da se transrodne osobe, prema istraživanju Agencije za temeljna prava, među svim podskupinama zajednice LGBTI najviše suočavaju s diskriminacijom, nasiljem i zlostavljanjem;

Zaštita temeljnih prava i dostojanstva

| 1. | ponavlja da je ljudsko dostojanstvo nepovrediva osnova svih temeljnih prava, nije podložno nikakvoj instrumentalizaciji te ga je potrebno poštovati i zaštititi u svim inicijativama EU-a; poziva na podizanje razine osviještenosti među građanima EU-a o urođenom dostojanstvu svih osoba kako bi se ostvarilo društvo s većom razinom humanosti i pravednosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje sve oblike diskriminacije i nasilja u EU-u prema svim ljudskim bićima jer se njima izravno narušava ljudsko dostojanstvo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja svoj poziv na poštovanje dostojanstva pri kraju života; ističe da je smrtna kazna u suprotnosti s temeljnim vrijednostima EU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | budući da je pristupanje Unije Konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda ugovorna obveza u skladu s člankom 6. stavkom 2. UEU-a; napominje da bi se time osnažila zaštita temeljnih prava u EU-u i očekuje da se čim prije uklone pravne prepreke pristupanju; |
| --- | --- |

4.

Vladavina prava

| 5. | ističe da su temeljna prava univerzalna i nedjeljiva te se međusobno uvijek nadopunjavaju i da je stoga nužno uspostaviti ravnotežu između prava svih osoba u bogatom i raznolikom društvu; naglašava da je u europskom zakonodavstvu kao i nacionalnim zakonodavstvima važno zajamčiti potpunu provedbu načela sadržanih u članku 2. Povelje o temeljnim pravima; poziva Komisiju da pokrene postupke zbog povrede u svim slučajevima kada država članica prekrši odredbe iz Povelje pri provedbi zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da u svojim odnosima sa širim krugom zemalja Unija treba doprinositi zaštiti temeljnih prava; poziva institucije EU-a da osiguraju visoku razinu zaštite tih prava u vanjskim odnosima kao i u internim politikama koje imaju vanjske posljedice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da je od temeljne važnosti zajamčiti puno poštovanje zajedničkih europskih vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a, kako u europskom tako i u nacionalnom zakonodavstvu, te u javnim politikama i njihovoj provedbi; vjeruje da svi relevantni akteri na nacionalnoj razini trebaju povećati napore za očuvanje i jačanje vladavine prava kako bi se ona zaštitila; prima na znanje da je za vladavinu prava ključan učinkovit, neovisan i nepristran pravosudni sustav; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primjećuje da se redovitom razmjenom s institucijama EU-a i među samim državama članicama utemeljenom na objektivnim kriterijima i kontekstualnim ocjenama može ublažiti ili spriječiti bilo kakav budući problem u pogledu vladavine prava; ponavlja svoj poziv na uspostavu Pakta Unije o demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima koji se treba sastojati od godišnjeg izvješća s preporukama za pojedine zemlje; smatra da je takvo izvješće potrebno sastaviti s pomoću raznih izvora, uključujući izvješća Agencije Unije za temeljna prava, Vijeća Europe ili UN-a, te bi trebalo obuhvaćati i nadopunjavati postojeće instrumente kao što je Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u i zamijeniti Mehanizam suradnje i provjere za Rumunjsku i Bugarsku; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da Vijeće redovito održava rasprave o vladavini prava; smatra da Pakt Unije treba obuhvaćati okvir Komisije za vladavinu prava i dijalog Vijeća o vladavini prava te ih spojiti u jedinstveni instrument Unije te da bi Vijeće trebalo održati svoju raspravu na temelju godišnjeg izvješća s preporukama za pojedine zemlje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća da bi temeljna prava trebala biti dio procjene učinka svih zakonodavnih prijedloga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je sloboda kretanja i boravka europskih građana i njihovih obitelji utvrđena ugovorima i zajamčena Direktivom o slobodnom kretanju te da je ona jedno od temeljnih prava europskih građana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prima na znanje da je neutralnost države ključna u zaštiti slobode mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti, čime su zajamčeni jednako postupanje prema svim vjeroispovijestima i uvjerenjima te sloboda ispovijesti vjere po svojem vlastitom izboru i promjene vjeroispovijesti ili uvjerenja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da su slobode izražavanja, informiranja i medija temeljne za osiguravanje demokracije i vladavine prava; izražava oštru osudu nasilja, pritisaka i prijetnji novinarima i medijima; poziva države članice da ne poduzimaju nikakve mjere kojima bi se mogle ograničiti slobode medija, komunikacije i informiranja; poziva Komisiju da u okviru postupka održavanja pristupnih pregovora obrati veću pozornost na usklađenost, posebno na poštovanje tih temeljnih prava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja svoj poziv EU-u i državama članicama da razmotre mogućnost uspostavljanja programa zaštite zviždača i pružanja zaštite izvorima za novinare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava zabrinutost zbog stanja zatvora u nekim državama članicama, koji su često prenapučeni te u njima često dolazi do zlostavljanja; ističe da se moraju jamčiti temeljna prava zatvorenika; poziva Komisiju da ocijeni utjecaj zatvorskih i kaznenopravnih sustava na djecu; poziva Komisiju da u tom pogledu podrži države članice te da olakša razmjenu najboljih praksi među različitim nacionalnim tijelima u pogledu različitih modela očuvanja veze između roditelja koji izvršavaju zatvorsku kaznu i njihove djece; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno oštro osuđuje primjenu pooštrenih tehnika ispitivanja koje su zabranjene prema međunarodnom pravu i kojima se, između ostalog, krše prava na slobodu, sigurnost, humano postupanje, slobodu od mučenja, pretpostavku nevinosti, pravično suđenje, pravno zastupanje i jednaku zakonsku zaštitu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poziva na to da se otvorenim i transparentnim istragama zajamči odgovornost za teška kršenja temeljnih prava, posebno u kontekstu prijevoza i nezakonitog pritvaranja zatvorenika; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da je korupcija ozbiljna prijetnja demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima; poziva države članice i institucije EU-a da se bore protiv sustavne korupcije, da razviju učinkovite instrumente za borbu protiv korupcije i njezino kažnjavanje, da redovito provjeravaju potrošnju javnih europskih i nacionalnih sredstava te da promiču transparentnost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da donese strategiju za borbu protiv korupcije nadopunjenu učinkovitim instrumentima; poziva države članice da se vode preporukama iz izvješća Europske komisije o borbi protiv korupcije; potiče ih da ojačaju policijsku i pravosudnu suradnju u borbi protiv korupcije; u tu svrhu poziva države članice i institucije EU-a da omoguće hitno uspostavljanje Ureda europskog javnog tužitelja, čime se pružaju odgovarajuća jamstva neovisnosti i učinkovitosti; |
| --- | --- |

19.

Migracija, integracija i socijalna uključenost

Integracija i socijalna uključenost

| 20. | smatra da su socijalna uključenost i integracija migranata i izbjeglica kojima je odobrena međunarodna zaštita u društvu domaćinu dio dinamičnog i dvodimenzionalnog procesa koji uključuje prava i obveze i čiji su sastavni dijelovi poštovanje vrijednosti na kojima je izgrađen EU i poštovanje temeljnih prava osoba o kojima je riječ; smatra da to predstavlja izazov i priliku koji zahtijevaju usklađene napore i prihvaćanje obveza izbjeglica i migranata, država članica, njihovih lokalnih i regionalnih vlasti te zajednica domaćina, koji svi imaju važnu ulogu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice da čim prije usvoje politike za integraciju koje raspolažu prikladnim resursima te da ih osmisle u suradnji s nacionalnim institucijama, lokalnim upravama, školama i nevladinim organizacijama te zajednicama migranata i izbjeglica; potiče povećanu razmjenu najboljih praksi u području integracije; poziva na uspostavu obrazovnih programa kojima se u obzir uzimaju regionalni i lokalni aspekti obuhvaćenih zajednica; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da je pristup obrazovanju jedan od temelja za integraciju migranata i izbjeglica; naglašava činjenicu da bi se pri izradi i provedbi politika i mjera za socijalnu uključenost i integraciju uvijek trebalo zajamčiti poštovanje načela jednakog postupanja, nediskriminacije i jednakih prilika; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponavlja da je potrebno promicati međukulturnu i međuvjersku toleranciju s pomoću trajnih napora i pojačanog dijaloga uključivanjem svih dionika u društvu na svim razinama vlasti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče države članice da nastoje držati obitelji na okupu, čime će se dugoročno poboljšati izgledi za integraciju; poziva države članice da se pridržavaju smjernica Komisije za primjenu Direktive 2003/86/EZ o pravu na spajanje obitelji; naglašava da države članice trebaju poduzeti sve mjere za nadilaženje svih pravnih i praktičnih prepreka kako bi se odluke u tom pogledu brže donosile; |
| --- | --- |

24.

Migranti i izbjeglice

| 25. | sa zabrinutošću prima na znanje slučajeve kršenja temeljnih prava migranata i izbjeglica na vanjskim granicama EU-a te ponavlja da sve osobe imaju pravo uživati svoja ljudska prava; podsjeća na temeljno pravo na traženje azila; potiče EU i države članice da namijene dostatna sredstva za stvaranje sigurnih i zakonitih ruta za tražitelje azila kako bi se oslabio poslovni model mreža za trgovanje ljudima i krijumčarskih mreža te spriječile mnoge osobe od biranja opasnih ruta; podsjeća da je spašavanje života čin solidarnosti s osobama koje su u opasnosti, ali i pravna obveza; poziva države članice i institucije EU-a da pri izvršavanju aktivnosti granične straže i u postupcima azila poštuju međunarodno i europsko pravo te Povelju Europske unije o temeljnim pravima; ističe da fizičke osobe ili nevladine organizacije koje istinsku pomažu osobama koje su u opasnosti ne smiju biti kažnjene za pružanje takve pomoći; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja činjenicu da se u okviru nedavno donesene Uredbe o europskoj graničnoj i obalnoj straži za Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu predviđa poseban mandat za pružanje potpore operacijama potrage i spašavanja te za jamčenje zaštite temeljnih prava koja je utvrđena tom Uredbom; potiče države članice da stručnjacima za azil, kao što su voditelji razgovora i usmeni prevoditelji, pružaju prikladnu obuku kako bi se čim prije identificirale ugrožene skupine te da zahtjeve za azil obrađuju u skladu s Direktivom o postupcima azila i relevantnom sudskom praksom Suda Europske unije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | potiče države članice da zajamče uvjete prihvata kojima se osobe ne lišavaju temeljnih prava na dostojanstveni životni standard i na fizičko i mentalno zdravlje te da poštuju postojeća temeljna prava i zakonodavstvo za azil uz usmjeravanje posebne pozornosti na najugroženije skupine; podsjeća da međunarodno pravo i Povelja zahtijevaju od država članica da razmotre alternative pritvoru; poziva Komisiju da nadzire provedbu zajedničkog europskog sustava azila; poziva države članice da zajamče djelotvornu i ranu identifikaciju tražitelja azila s posebnim potrebama, njihov brz pristup prilagođenim uvjetima prihvata i pružanje postupovnih jamstava; podsjeća da je pravo na učinkovit pristup postupcima sastavni dio Direktive o postupcima azila, uključujući pravo na djelotvoran pravni lijek, također i u kaznenim postupcima; poziva države članice i Komisiju da poduzmu potrebne mjere kako bi pružile podatke i zajamčile transparentnost o pritvoru migranata i tražitelja azila u državama članicama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče Komisiju da predloži reviziju Uredbe (EZ) br. 862/2007 kako bi obuhvatila statističke podatke kategorizirane po rodu o radu objekata za zadržavanje, čime bi se poboljšalo razumijevanje i zadovoljavanje posebnih potreba izbjeglica i tražitelja azila; poziva EU i države članice da razviju sveobuhvatne politike kako bi stale na kraj svim oblicima nasilja nad ženama i djevojčicama te posebne mjere kako bi zajamčile da su žene izbjeglice i tražiteljice azila zaštićene i imaju pristup pravosuđu; ističe da se migrantice mogu suočavati s dvostrukom diskriminacijom u objektima za zadržavanje ili prihvatnim centrima te da trebaju imati pristup higijenskim potrepštinama za žene, privatnosti i zdravstvenoj zaštiti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izražava zabrinutost zbog prijavljenih slučajeva infiltracije organiziranog kriminala u upravljanje sredstvima namijenjenima za prihvat migranata i poziva Komisiju da pomno prati korištenje tih sredstava i zajamči istragu o svim zlouporabama i kazneni progon počinitelja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice da se suzdrže od poticanja straha i mržnje svojih građana prema migrantima i tražiteljima azila u političke svrhe; stoga poziva države članice da razviju pozitivne kampanje namijenjene tome da se građanima pomogne da integraciji pristupe na bolji način; |
| --- | --- |

30.

| 31. | osuđuje činjenicu da Komisija još uvijek nije dala svoje mišljenje o Rezoluciji Parlamenta od 14. rujna 2011. o strategiji EU-a o beskućništvu (28) i Rezoluciji Parlamenta od 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu (29), posebno o njezinim stavcima 10. i 11.; ističe da su razlozi za strategiju EU-a o beskućništvu i dalje valjani; |
| --- | --- |

31.

Sloboda i sigurnost

| 32. | pozdravlja inicijative i glavne aktivnosti Komisije za jačanje sigurnosne suradnje među državama članicama i pružanje djelotvornog odgovora EU-a na terorizam i sigurnosne prijetnje u Europskoj uniji te u potpunosti podržava mjere za ostvarenje djelotvorne sigurnosne unije; potiče države članice da u potpunosti međusobno surađuju te da poboljšaju razmjenu informacija među sobom te s Europolom i drugim relevantnim agencijama EU-a; ističe važnost poštovanja temeljnih prava u borbi protiv terorizma; poziva na procjenu postojećih mjera za borbu protiv terorizma; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da svi sustavi nekritičkog masovnog nadzora predstavljaju tešku povredu temeljnih prava građana; ističe da svaki zakonodavni prijedlog u državama članicama povezan s nadzornim mogućnostima obavještajnih službi treba uvijek biti u skladu s Poveljom i načelom proporcionalnosti i nužnosti te, iako prima na znanje isključivu nadležnost država članica u tom pogledu, poziva Komisiju da pomno prati usklađenost tih zakonodavnih prijedloga s Ugovorima jer se njima potencijalno otvaraju važna pravna pitanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da države članice pri svakom poduzimanju mjera u hitnim situacijama trebaju uvijek poštovati odredbe Ugovora i EKLJP-a; ističe da svako odstupanje treba biti ograničeno isključivo na djelovanje koje situacija zahtijeva te da ono treba biti u skladu s obvezama dotične države članice prema međunarodnom pravu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponovno poziva sve države članice da zajamče usklađenost svojih nacionalnih zakonodavstava i nadzornih mehanizama u području obavještajnih usluga s Poveljom i EKLJP-om; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva da se u ova nastojanja uključe sve agencije i tijela za kazneni progon koji rade na sprečavanju radikalizacije i terorizma, uključujući lokalne i regionalne agencije, te da prime obuku i potrebne informacije za obavljanje svojih zadaća; zabrinut je zbog rastućeg neprijateljstva koje prema novinarima i medijima pokazuju politički, vjerski i teroristički pokreti; poziva države članice da novinarima i medijima osiguraju odgovarajuću zaštitu te da protiv napada na novinare poduzmu potrebne mjere i koriste se raspoloživim pravnim sredstvima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da je prikladno postupanje prema žrtvama, uključujući žrtve terorizma, ključno za zaštitu njihovih temeljnih prava; u tom pogledu poziva na snažne politike i mehanizme za zadovoljavanje potreba žrtava, uključujući temeljitu procjenu provedbe Direktive EU-a o žrtvama (2012/29/EU) kako bi se zajamčilo da osobe koje postanu žrtve zločina u EU-u ostvaruju minimalna prava; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da sveobuhvatna politika za sprečavanje radikalizacije i novačenja građana Unije u terorističkim organizacijama može biti uspješna samo ako je popraćena dugoročnim proaktivnim postupcima deradikalizacije u pravosudnom sektoru, obrazovnim i integracijskim mjerama i međukulturnim dijalogom; ističe potrebu da se razviju strategije za društvenu uključenost i integraciju kojima se, među ostalim, suzbija diskriminacija koja onemogućuje pristup obrazovanju, zapošljavanju i stambenom zbrinjavanju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da podrži države članice u njihovim naporima da spriječe radikalizaciju i nasilni ekstremizam, koji se moraju temeljiti na promicanju europskih vrijednosti, tolerancije i zajednice bez stigmatizacije te također poziva države članice da u tom pogledu pojačaju napore; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da je dosljedna primjena zakonodavstva protiv diskriminacije dio strategije za sprečavanje radikalizacije i omogućavanje deradikalizacije pripadnika ekstremističkih organizacija; podsjeća da se isključivanjem i diskriminacijom vjerskih zajednica u Europskoj uniji stvaraju povoljni uvjeti da se pojedinci u osjetljivim situacijama pridruže ekstremističkim organizacijama koje mogu biti nasilne; |
| --- | --- |

40.

| 41. | smatra da je potrebno osnažiti europski sustav ranog upozorenja i odgovora kako bi se utvrdili pojedinci koji su u velikoj opasnosti od radikalizacije; poziva EU i države članice da s pomoću obrazovanja ulože veće napore u sprečavanje radikalizacije; potiče države članice da promiču internetske inicijative koje se bore protiv ideja i aktivnosti radikalnih skupina te da ovaj aspekt uvrste u predavanja kojima se u školama poučava o sprečavanju opasnosti na internetu; poziva EU i države članice da ulože veće napore u pomaganje obiteljima osoba koje se nalaze u takvoj opasnosti; poziva na razmjenu najboljih praksi i širenje razmišljanja za borbu protiv ekstremizma, radikalizacije i diskursa koji potiče ljude da organiziraju i izvršavaju terorističke napade na europskom tlu; ističe da je potrebna bliža prekogranična suradnja među mjerodavnim nacionalnim i europskim tijelima u cilju poboljšanja razmjene informacija kako bi se učinkovitije suzbile terorističke mreže; potiče države članice da se u najvećoj mogućoj mjeri koriste postojećim instrumentima suradnje; poziva EU i države članice na razmjenu najboljih praksi radi sprečavanja radikalizacije osoba koje su u opasnosti od nje, posebno onih u zatvorima; |
| --- | --- |

41.

| 42. | traži od Komisije i država članica da provode standarde kojima se jamči primjena preporuka Europskog odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja (CTP) i presuda Europskog suda za ljudska prava, u kontekstu pritvora prije suđenja i kažnjavanja kaznenih djela; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponovno ističe preporuke upućene Komisiji o reviziji europskog uhidbenog naloga, posebno u vezi uvođenja ispitivanja razmjernosti i iznimke koja se odnosi na temeljna prava; |
| --- | --- |

43.

Trgovanje ljudima

| 44. | poziva tijela kaznenog progona u EU-u da povećaju napore u pogledu borbe protiv zločinačkih mreža za trgovanje ljudima i njihovih pomagača te da intenzivnije međusobno surađuju, s posebnim naglaskom na zločinima nad djecom; naglašava potrebu za pružanjem obuke za službe koje su u kontaktu sa žrtvama ili mogućim žrtvama trgovanja ljudima kako bi im se pomoglo da učinkovitije identificiraju te osobe i pruže im odgovarajuću potporu, s time da se u takvoj obuci naglasak treba staviti na poštovanje temeljnih prava i na potrebe osoba koje su u osobito osjetljivom položaju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | napominje da izvješće Komisije o napretku u području suzbijanja trgovanja ljudima pokazuje da nove tehnologije pomažu skupinama organiziranog kriminala da pristupe velikom broju potencijalnih žrtava i to u nikad većem opsegu jer se brojne žrtve trgovanja ljudima, posebno u svrhe seksualnog i radnog izrabljivanja, regrutiraju na internetu; poziva Komisiju i države članice da usvoje mjere za sprječavanje i rješavanje korištenja novih tehnologija kao sredstava kojima se mame uglavnom žene i djevojčice koje potom postanu žrtve trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da su djeca zbog svoje ranjivosti preferirana ciljna skupina za trgovce ljudima te da je sve veći problem utvrđivanje i provjeravanje identiteta djece koja su žrtve trgovanja ljudima; podsjeća da neke države članice smatraju trgovanje djecom zasebnim oblikom iskorištavanja, dok druge izjednačavaju djecu žrtve s odraslim žrtvama, otežavajući tako mogućnost stvaranja sveobuhvatne obavještajne slike i definiranja najboljih istražnih odgovora na razini EU-a; stoga poziva na uvođenje instrumenata koji će pomoći u praćenju takve djece na temelju zajedničke definicije te kriminalne pojave, kao i prikladnih i ciljanih mjera za potporu djeci u tom procesu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | napominje da je dodjeljivanje skrbnika djeci bez pratnje važna zaštitna mjera kojom se jamči poštovanje njihovih najboljih interesa; poziva države članice da na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini osnaže sustave za skrbništvo nad djecom koja nemaju roditeljsku skrb i nad djecom bez pratnje te da ih uspostave u skladu s priručnikom o skrbništvu za djecu bez roditeljske skrbi; napominje da je pri provedbi sustava potrebno usmjeriti posebnu pozornost na osobe u pratnji i na to da se djeca, u cilju ostvarivanja njihovih najboljih interesa, ne odvajaju od obitelji ili neslužbene pratnje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice da ulože jednake napore u pogledu utvrđivanja, zaštite i pružanja pomoći žrtvama svih oblika izrabljivanja, uz aktivno sudjelovanje socijalnih partnera, privatnog sektora, sindikata i civilnog društva, te da osiguraju uzajamno priznavanje odluka o zaštiti žrtava u EU-u; poziva države članice da u potpunosti i ispravno provedu Direktivu EU-a o suzbijanju trgovanja ljudima, osobito njezin članak 8. kojim se poziva da se žrtve ne kriminaliziraju, i Direktivu o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece te potiče države članice, institucije i agencije EU-a da ojačaju suradnju u području trgovanja ljudima, uključujući razmjenu najboljih praksi, uz potporu koordinatora EU-a za suzbijanje trgovanja ljudima i u okviru Mreže nacionalnih izvjestitelja EU-a ili ekvivalentnih mehanizama u području trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Europsku uniju i države članice da ratificiraju Konvenciju Vijeća Europe o suzbijanju trgovanja ljudima; ističe da je potrebno podržati države članice i relevantne agencije EU-a kao što je Europol u njihovim naporima da se kazneno progone osobe koje olakšavaju trgovanje ljudima; poziva države članice da rješavaju pitanje potražnje za trgovanjem ljudima i njihovo izrabljivanje u okviru svojih nacionalnih strategija i akcijskih planova; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe da je obrazovanje učinkovit instrument u sprečavanju trgovanja ljudima i njihova izrabljivanja i poziva države članice da djelovanjem na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini uvedu u nacionalne kurikulume obrazovne programe o prevenciji te da promiču i šire programe prevencije i aktivnosti podizanja razine osviještenosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podsjeća da je potrebno ojačati mjere za odvraćanje i sprečavanje potrošnje roba i usluga koje proizvode žrtve trgovanja ljudima; ističe da je takve mjere potrebno obuhvatiti u okviru europske strategije za borbu protiv te pošasti, u što se moraju uključiti i poduzeća; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva EU i njegove države članice da priznaju trgovanje ljudima radi traženja otkupnine uz primjenu mučenja kao oblik trgovanja ljudima; smatra da izrazito traumatiziranim preživjelim osobama treba priznati status žrtava jednog oblika trgovanja ljudima koji se može kazneno sankcionirati te da im treba pružiti zaštitu, skrb i potporu (30); |
| --- | --- |

52.

Borba protiv diskriminacije, ksenofobije, zločina iz mržnje i govora mržnje

| 53. | zabrinut je zbog povećanog rasizma i ksenofobije u obliku afrofobije, netrpeljivosti prema Romima i Židovima, islamofobije i netrpeljivosti prema migrantima; poziva države članice da zaštite slobodu mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja; potiče EU i države članice da unutar politika jednakosti uvrste i višestruku diskriminaciju; poziva Komisiju i države članice da osnaže razmjenu najboljih praksi i svoju suradnju u borbi protiv rasizma, ksenofobije, homofobije, transfobije i drugih oblika netolerancije, uz potpunu uključenost civilnog društva i doprinos relevantnih dionika kao što je Agencija za temeljna prava; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja rezultate godišnjeg kolokvija EU-a iz 2015. o temeljnim pravima i imenovanje koordinatora za suzbijanje mržnje prema Židovima i muslimanima; poziva EU i države članice da usklade i osnaže politike za rješavanje problema mržnje prema Židovima i muslimanima, uključujući neposrednu provedbu ključnih aktivnosti utvrđenih kolokvijem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | žali zbog činjenice da Vijeće još uvijek nije odobrilo Direktivu iz 2008. o jednakom postupanju; ponovno poziva Vijeće da što prije donose svoje stajalište o tom prijedlogu; potiče Komisiju da ostvari konkretan napredak u okviru plana za suzbijanje diskriminacije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | osuđuje slučajeve zločina iz mržnje i govora mržnje potaknute rasizmom, ksenofobijom, vjerskom netolerancijom ili predrasudama na temelju invaliditeta, spolne orijentacije, rodnog identiteta ili manjinskog statusa pojedinca, koji su svakodnevna pojava u EU-u; žali zbog porasta govora mržnje unutar pojedinih institucija, političkih stranaka i medija; poziva EU da pruži primjer suprotstavljanja govoru mržnje unutar svojih institucija; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zabrinut je zbog sve veće prisutnosti govora mržnje na internetu; preporučuje državama članicama uvođenje jednostavnog postupka kojim bi se građanima omogućilo da prijave slučajeve govora mržnje na internetu; pozdravlja najavu Komisije o objavljivanju kodeksa postupanja pri suzbijanju nezakonitoga govora mržnje na internetu i potiče na njegovo pridržavanje i na trajne napore za jačanje suradnje s privatnim sektorom i civilnim društvom; podsjeća da mjere poduzete u tom pogledu ne smiju biti u suprotnosti s temeljnim načelima koja se odnose na slobodu izražavanja, uključujući osobito slobodu tiska; |
| --- | --- |

57.

| 58. | izražava zabrinutost zbog činjenice da žrtve rijetko prijavljuju zločine iz mržnje zbog neprimjerenih mjera zaštite i neuspjeha vlasti u pogledu ispravnog istraživanja i osuđivanja zločina iz mržnje u državama članicama; poziva države članice da osmisle i šire alate i mehanizme za prijavljivanje zločina iz mržnje i govora mržnje te da zajamče da se svaki slučaj navodnog zločina iz mržnje ili govora mržnje učinkovito istraži, kazneno goni i privede pred sud u skladu s nacionalnim zakonom i, kada je to prikladno, Okvirnom odlukom o rasizmu i ksenofobiji, europskim i međunarodnim obvezama u području ljudskih prava, kao i relevantnom sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava, uz jamčenje prava na slobodu izražavanja i informiranja te prava na privatnost i zaštitu podataka; |
| --- | --- |

58.

| 59. | izražava zabrinutost zbog toga što nekoliko država članica nije ispravno prenijelo odredbe Okvirne odluke 2008/913/PUP i poziva dotične države članice da ih u potpunosti prenesu i primjene, kao i Direktivu 2012/29/EU o žrtvama kaznenih djela; poziva Komisiju da prati prenošenje tih instrumenata i da po potrebi pokrene postupke zbog povrede; napominje da su neke države članice tijekom provedbe Okvirne odluke proširile zaštitu dodijeljenu žrtvama diskriminacije na drugim osnovama, kao što su spolna orijentacija ili rodni identitet; potiče Komisiju da započne dijalog s onim državama članicama čije zakonodavstvo ne obuhvaća zločine iz mržnje potaknute homofobijom, s namjerom popunjavanja preostalih zakonskih rupa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da podrži programe obuke policije i sudskih tijela te nadležnih agencija EU-a u cilju sprečavanja i suzbijanja diskriminacijskih praksi i zločina iz mržnje; poziva države članice da tijelima koja su zadužena za istragu i kazneni progon takvih zločina osiguraju praktične alate i vještine potrebne za utvrđivanje i rješavanje prekršaja obuhvaćenih Okvirnom odlukom te da surađuju i komuniciraju sa žrtvama; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uviđa da je potpuna slika nejednakosti u EU-u i dalje nejasna zbog nedostatka usporedivih i razvrstanih podataka o jednakosti koje trebaju prikupiti države članice; smatra da je nužno da države članice prikupe te podatke u cilju izrade značajnih politika za provedbu zakonodavstva EU-a o jednakosti; poziva Komisiju i Vijeće da prepoznaju potrebu za pouzdanim i usporedivim podacima o jednakosti razvrstanima prema osnovama diskriminacije u cilju izrade mjera za suzbijanje diskriminacije i informiranja donositelja politika; poziva obje institucije da utvrde dosljedna načela prikupljanja podataka o jednakosti, na temelju samoodređenja, standarda za zaštitu podataka EU-a i savjetovanja s relevantnim zajednicama; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva institucije i države članice EU-a te regionalna i lokalna tijela da osnaže ulogu obrazovanja o ljudskim pravima i međukulturnog obrazovanja u nacionalnim kurikulumima kao načina sprečavanja rasizma i svih drugih oblika netolerancije te poziva na promicanje veće osviještenosti o pravima; smatra da potpuno obrazovanje o ljudskim pravima treba na odgovarajući način obuhvatiti i obrazovanje o nepoštovanju ljudskih prava u prošlosti, institucionalnom rasizmu i važnosti sjećanja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | smatra nužnim da sve države članice surađuju s nacionalnim ili međunarodnim sudskim istragama kojima se žele razjasniti odgovornosti i osigurati istina, pravda i odšteta žrtvama zločina protiv čovječnosti koje su u Uniji počinili totalitarni režimi; poziva države članice da pravosudnom osoblju pružaju potrebnu obuku u tom području; potiče Komisiju da provede objektivnu procjenu stanja u kojemu se nalaze takvi postupci u cilju promicanja demokratskog prisjećanja u svim državama članicama; upozorava da se neispunjavanjem međunarodnih preporuka o demokratskom prisjećanju i nepoštovanjem načela opće nadležnosti krše temeljna načela vladavine prava; |
| --- | --- |

63.

Prava žena i nasilje nad ženama

| 64. | žali zbog toga što još nije ostvarena ravnopravnost spolova, što u mnogim područjima nije došlo ni do kakvih poboljšanja i što se temeljna prava žena i dalje krše; osuđuje sve oblike nasilja nad ženama i djevojčicama kao što su obiteljsko nasilje, ubojstvo iz časti, prisilan brak, trgovanje ljudima i genitalno sakaćenje žena; ističe da se takve prakse ne mogu nikako opravdati i da ih je potrebno kazneno goniti i sankcionirati te da tijela EU-a i nacionalna tijela trebaju ojačati suradnju, osobito razmjenom dobrih praksi i poboljšanim prikupljanjem usporedivih podataka o svim oblicima nasilja nad ženama, uključujući o višestrukoj diskriminaciji; smatra da bi svi oni koji žive u Uniji, neovisno o svojoj izvornoj kulturi i tradiciji, trebali poštovati zakon te prava i dostojanstvo žena; |
| --- | --- |

64.

| 65. | izražava žaljenje zbog toga što žene i djevojčice nisu jednako zaštićene od nasilja u svim državama članicama; naglašava da su potrebna brojna poboljšanja u pogledu suzbijanja nasilja nad ženama i djevojčicama; poziva EU da potpiše i ratificira Konvenciju iz Istanbula nakon pokretanja postupka Komisije u ožujku 2016.; podsjeća države članice da ih pristupanje EU-a Konvenciji iz Istanbula ne oslobađa od potpisivanja, ratificiranja i provođenja Konvencije te ih potiče da to učine; poziva Komisiju i države članice da revidiraju postojeće zakonodavstvo te da pitanje nasilja nad ženama i dalje ostane njihov prioritet jer se rodno uvjetovano nasilje ne bi trebalo tolerirati; ponovno poziva Komisiju da podnese zakonodavni akt kojim se uspostavljaju mjere za promicanje i podupiranje djelovanja država članica u području sprečavanja nasilja nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

65.

| 66. | potiče države članice te regionalna i lokalna tijela da vode usmjerenije kampanje za podizanje razine osviještenosti kako bi se spriječilo nasilje i potaknulo žene da prijavljuju kaznena djela; također potiče države članice da na odgovarajući i odvraćajući način kažnjavaju počinitelje kaznenih djela te da bez odlaganja štite sve žrtve nasilja i njihova prava, uz usmjeravanje posebne pozornosti na ugrožene skupine, u skladu s Direktivom o pravima žrtava; poziva države članice da u cijelosti provedu Direktivu 2011/99/EU o europskom nalogu za zaštitu radi osiguravanja odgovarajuće zaštite i pomoći ženama i djevojčicama koje su žrtve nasilja te Direktivu 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava kako bi se zaštitilo žene i djevojčice od trgovanja ljudima, nasilja nad njima i njihovog seksualnog iskorištavanja; ističe da se žrtvama rodno uvjetovanog nasilja treba omogućiti odgovarajuće postupanje i potpora, u skladu s unutarnjim pravilima i međunarodnim obvezama; |
| --- | --- |

66.

| 67. | naglašava da je potrebna promjena stava prema ženama i djevojčicama ako se želi učinkovito boriti protiv rodno uvjetovanog nasilja; poziva države članice da pojačaju napore u pogledu borbe protiv stereotipa koji ponavljaju i potenciraju rodne uloge u kritičnim područjima gdje se takvi stereotipi ponavljaju; poziva Komisiju da podijeli najbolje prakse država članica u području uklanjanja rodnih stereotipa u školama; poziva države članice da policiji, pravosudnom osoblju i sucima pružaju obuku o osjetljivosti i sve druge oblike stručne obuke koje su im potrebne kako bi primjereno rješavali predmete koji uključuju rodno uvjetovano nasilje te kako bi se izbjegle daljnje traume i ponovna viktimizacija tijekom kaznenih postupaka; poziva države članice da vlastima pomažu u učinkovitom utvrđivanju posebnih potreba žrtava rodno uvjetovanog nasilja i da im prema potrebi pruže posebne usluge zaštite u skladu s Direktivom o pravima žrtava; |
| --- | --- |

67.

| 68. | potiče države članice da žrtvama rodno uvjetovanog nasilja pružaju odgovarajući broj skloništa te ciljane i integrirane usluge podrške, uključujući podršku i savjetovanje nakon proživljene traume; potiče Komisiju i države članice da na sve moguće načine pruže podršku organizacijama civilnog društva koje rade sa žrtvama rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | potiče države članice da rješavaju pitanje položaja žena s invaliditetom koje su žrtve obiteljskog nasilja jer one često ne mogu pobjeći iz nasilnog odnosa; |
| --- | --- |

69.

| 70. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog trajne pojave genitalnog sakaćenja žena, koje predstavlja ozbiljan oblik nasilja nad ženama i djevojčicama; poziva države članice da podignu razinu osviještenosti svih uključenih aktera te da usmjere napore u prevenciju u okviru svojih politika protiv genitalnog sakaćenja žena; nadalje, potiče države članice da u potpunosti međusobno surađuju kako bi poboljšale prikupljanje podataka i razumijevanje tog problema radi postizanja optimalnih rezultata njihovih napora u području zaštite žena i djevojčica od takvog sakaćenja; |
| --- | --- |

70.

| 71. | oštro osuđuje česte slučajeve zlostavljanja i silovanja na javnim mjestima u Uniji i smatra da bi se svaka žena i djevojčica trebala osjećati zaštićenom od bilo kakvog oblika seksualnog uznemiravanja na bilo kojem javnom mjestu; poziva države članice da poduzmu mjere kako bi se takvi slučajevi kaznili na odgovarajući način, kako bi se počiniteljima moglo suditi i kako bi se žrtve zaštitile; poziva EU i države članice da ulože veće napore kako bi zaštitili žene izbjeglice i tražiteljice azila, koje su u osobitoj opasnosti od nasilja tijekom izbjeglištva; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva države članice da osiguraju ravnopravnost spolova na radnom mjestu; žali zbog činjenice da žene još uvijek trpe diskriminatorne radne uvjete; naglašava da su žene slabo zastupljene u znanosti, tehnologiji, inženjerstvu, poduzetništvu i postupcima odlučivanja u privatnom i javnom sektoru te da je razlika u plaćama muškaraca i žena nedopustiva diskriminacija; poziva Komisiju da pojača napore usmjerene na povećanje zastupljenosti žena u političkoj i ekonomskoj sferi, da poboljša prikupljanje podataka o sudjelovanju žena i da rješava pitanje neravnopravnosti spolova u medijima promicanjem najboljih praksi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | podsjeća u tom kontekstu da se ravnopravnost između muškaraca i žena može postići jedino pravednom preraspodjelom plaćenog i neplaćenog rada; prima na znanje da se poštovanje temeljnih prava žena i djevojčica može zajamčiti samo njihovim daljnjim ekonomskim, političkim i socijalnim osnaživanjem, zastupljenošću i uključenošću; napominje da su se posljednjih godina pojavili pokreti protiv ravnopravnosti spolova koji ugrožavaju postojeća postignuća u području prava žena i ravnopravnosti spolova; |
| --- | --- |

73.

| 74. | podsjeća da je siromaštvo u starijoj životnoj dobi posebno zabrinjavajuće u slučaju žena jer su stalne razlike u plaćama muškaraca i žena dovele do razlika u njihovim mirovinama; poziva države članice da izrade odgovarajuće politike kojima bi se pružila podrška starijim ženama i otklonili strukturni uzroci razlika u naknadama za muškarce i žene; naglašava ključnu ulogu visokokvalitetnih javnih usluga u borbi protiv siromaštva, posebno siromaštva žena; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ističe da su radnici u kućanstvu pretežito žene i poziva države članice da ubrzaju proces ratifikacije i provedbe Konvencije Međunarodne organizacije rada o radnicima u kućanstvu u svjetlu Odluke Vijeća 2014/51/EU kao ključnog sredstva za osiguranje dostojanstvenih radnih uvjeta; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisiju da poduzme mjere za zadovoljavanje potreba majki i očeva u pogledu raznih tipova dopusta, tj. rodiljnog, očinskog, roditeljskog i skrbničkog dopusta; poziva na konkretno djelovanje kako bi se nadalje osnažila prava na roditeljski dopust; prima na znanje prijedlog da se uvede skrbnički dopust, kako je predviđeno u Planu Komisije o novom početku suočavanja s problemima uspostave ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima; čeka na daljnje djelovanje Komisije nakon povlačenja prijedloga o rodiljnom dopustu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ističe opasnost potencijalnog korištenja interneta, društvenih mreža i drugih vrsta tehnologija za kontrolu nad ženama, upućivanje prijetnji ženama i njihovo ponižavanje te naglašava važnost kampanja za podizanje razine osviještenosti u tom pogledu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisiju da u cilju učinkovitijeg promicanja ravnopravnosti spolova počne primjenjivati politiku ravnopravnosti spolova u svim područjima izrade politika i u svim zakonodavnim prijedlozima, uključujući i sustavne procjene učinka na spolove u sklopu procjene poštovanja temeljnih prava te kao integrirani kriterij u dijalogu s, među ostalim, državama koje su kandidatkinje za pristupanje; |
| --- | --- |

78.

| 79. | prima na znanje da su spolno i reproduktivno zdravlje žena te njihova prava u tom pogledu povezani s nizom ljudskih prava, uključujući pravo na život, pravo na slobodu od mučenja, pravo na zdravlje, pravo na privatnost, pravo na obrazovanje i na zabranu diskriminacije; ističe da su države članice obvezne poštovati, omogućiti spolno i reproduktivno zdravlje i s tim povezana prava svih žena i djevojčica bez prisile, diskriminacije i nasilja; u tom pogledu ističe da osobe s invaliditetom imaju pravo uživati sva svoja temeljna prava kao i svi ostali; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva EU i države članice da priznaju temeljno pravo na pristup preventivnoj zdravstvenoj skrbi; inzistira na tome da Europska unija ima ulogu u podizanju razine osviještenosti i promicanju najboljih praksi u tom području, uključujući u kontekstu strategije EU-a za zdravlje te uz poštovanje nadležnosti država članica, s obzirom na to da je zdravlje temeljno ljudsko pravo nužno za ostvarivanje ostalih ljudskih prava; u tom pogledu podsjeća da je vrlo važna usklađenost i dosljednost vanjskih i unutarnjih politika EU-a u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

80.

| 81. | prima na znanje da odbijanje pružanja usluga u vezi sa spolnim i reproduktivnim zdravljem kojima se spašava život, uključujući pobačaj kojim se spašava život majke, predstavlja ozbiljno kršenje ljudskih prava; |
| --- | --- |

81.

| 82. | osuđuje svaki oblik komercijalnog zamjenskog majčinstva; |
| --- | --- |

82.

Djeca

| 83. | sa zabrinutošću napominje da su stope siromaštva djece u EU-u i dalje visoke te da raste broj maloljetnika koji žive u siromaštvu; ponavlja da ulaganje u dobrobit djece i njihovo izdizanje iz siromaštva nije samo moralni imperativ nego i društveni i gospodarski prioritet; potiče države članice i EU da pokrenu programe koji su posebno usmjereni na dobrobit i zdrav razvoj djece; poziva države članice da ulože dodatne napore u suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti djece učinkovitom provedbom preporuke Komisije naslovljene „Ulaganje u djecu: prekidanje začaranog kruga djece u nepovoljnom položaju” i integriranim strategijama kojima se podupire pristup odgovarajućim sredstvima te omogućava pristup povoljnim kvalitetnim uslugama; poziva Komisiju da poduzme daljnje mjere za nadziranje provedbe preporuke; poziva na uspostavu politika i programa usmjerenih na borbu protiv rastućeg obrazovnog siromaštva maloljetnika kako bi se ostvarila njihova socijalna uključenost; poziva Komisiju da razmotri uvođenje Jamstva za djecu u svrhu borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti djece; |
| --- | --- |

83.

| 84. | osuđuje svaki oblik diskriminacije djece i pozdravlja činjenicu da je Vijeće Europe donijelo Strategiju za prava djeteta (2016. – 2021.) koja je usmjerena i na potrebu suzbijanja diskriminacije djece s invaliditetom, djece pogođene migracijom, romske djece te LGBTI djece; poziva Komisiju i države članice na zajedničko djelovanje u iskorjenjenju diskriminacije djece; posebno poziva države članice i Komisiju da im djeca budu izričit prioritet pri izradi programa i provedbi regionalnih i kohezijskih politika kao što su Europska strategija za osobe s invaliditetom, okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma i politika EU-a za jednakost i nediskriminaciju; ponovno ističe važnost zaštite i promicanja jednakog pristupa zdravstvenoj skrbi, dostojnom smještaju i obrazovanju djece Roma; |
| --- | --- |

84.

| 85. | potiče sve države članice da provode javne obrazovne kampanje i kampanje za podizanje razine osviještenosti o pravima djece na zaštitu te da promiču pozitivne, nenasilne odnose s djecom; |
| --- | --- |

85.

| 86. | nedvosmisleno osuđuje sve oblike nasilne i zlostavljačke viktimizacije djece na svim razinama, od kućanstava do škola, javnih mjesta i centara za pritvor maloljetnika; poziva države članice da poduzmu prikladne mjere za zaštitu djece od svih oblika fizičkog i psihičkog nasilja, uključujući fizičko i seksualno zlostavljanje, seksualno iskorištavanje, dječji rad, prisilne brakove, ubojstva iz časti, genitalno sakaćenje žena i novačenje djece vojnika te mjere za sprečavanje takvih oblika nasilja; naglašava važnost uključivanja formalnih odredbi kojima se zabranjuje i sankcionira tjelesno kažnjavanje djece i potiče Komisiju da ojača uzajamno učenje između država članica o najboljem načinu rješavanja problema nasilja u školama, uzimajući u obzir ugrožene skupine djece; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva na uspostavu sustava za zaštitu djece koji djeluje u više faza kojim se u potpunosti poštuju temeljna prava djeteta na temelju njegova najboljeg interesa; ističe da takav sustav ne bi trebao biti osmišljen za kažnjavanje roditelja i skrbnika, nego za slanje jasne poruke da su svi oblici fizičkog i emotivnog nasilja nad djecom neprihvatljivi i kažnjivi zakonom, ali u okviru kojeg bi odvajanje djeteta od obitelji bio posljednji korak; podsjeća da je državna skrb za djecu uvijek skuplja od odgovarajuće i dobro usmjerene potpore za siromašne obitelji; ponovno poziva Komisiju da predstavi novu Europsku strategiju za prava djece; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva na uspostavu pravosudnih sustava za maloljetnike prikladnih za djecu kako bi ona mogla razumjeti svoja prava i ulogu u slučajevima kada su ona žrtve, svjedoci ili navodni počinitelji; poziva na usvajanje posebnih mjera u kaznenim i građanskim postupcima kako bi se djeca zaštitila od nepotrebnog stresa, zastrašivanja i ponovne viktimizacije, uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/800 o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva na to da se broj za hitne slučajeve 116 učini dostupnim za djecu na razini EU-a 24 sata na dan i 7 dana u tjednu, kao i na korištenje anonimnih linija za razgovore na internetu jer su one mnogo pogodnije za djecu kojoj je potrebna pomoć, a takvu liniju potrebno je uspostaviti u obliku jedinstvenog sustava u EU-u koji obuhvaća službene i manjinske jezike; poziva države članice da podrže jedinstveni europski broj 116111 za telefonske linije za pomoć djeci povećanjem kapaciteta telefonskih linija za pomoć, linija za elektroničko dopisivanje („chat”), jačanjem europskih mreža te dodjelom dostatnih sredstava; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ističe da je potrebno osnažiti zaštitu djece u digitalnom svijetu u pogledu povećanog broja slučajeva seksualnog iskorištavanja jer se počinitelji koriste internetom za uspostavljanje kontakta te poziva na daljnju suradnju u tom pogledu između javnog i privatnog sektora, od kojeg posebno traži da preuzme zajedničku odgovornost, suzdrži se od usmjeravanja agresivnog oglašavanja prema djeci te da ih zaštiti od zavaravajućeg oglašavanja; potiče uključene strane da slijede dobre primjere mehanizama za prevenciju i podnošenje žalbe u okviru internetskih društvenih medija te da ih provode na razini EU-a; nadalje smatra da je potrebno prikladno informirati djecu o potencijalnim opasnostima interneta, posebno kada daju svoje osobne podatke na internetu, primjerice u okviru kampanja podizanja razine osviještenosti javnosti ili školskih programa; naglašava da bi izrada profila djece na internetu trebala biti zabranjena; podržava napore u pogledu jamčenja ambicioznih i učinkovitih rezultata reforme Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, s posebnim upućivanjem na zaštitu djece u digitalnom okruženju; poziva države članice da rješavaju nasilje na internetu; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva na usvajanje akcijskog plana u pogledu zaštite prava djece u mrežnom i izvanmrežnom kiberprostoru te podsjeća da u borbi protiv kaznenih djela na internetu tijela za kazneni progon trebaju posebnu pozornost usmjeriti na kaznena djela protiv djece; u tom pogledu ističe važnost međusobne pravosudne i policijske suradnje država članica i njihove suradnje s Europolom i njegovim Europskim centrom za kibernetički kriminal u cilju sprečavanja i suzbijanja te vrste kriminala, osobito seksualnog iskorištavanja djece na internetu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva države članice da provedu Direktivu 2011/93/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije; poziva tijela kaznenog progona na nacionalnoj razini i razini Europske unije da ulože u nove tehnologije za borbu protiv kriminala u dubokom internetu („deep web”) i mračnom internetu („dark web”); naglašava da se Eurojustu i Europolu moraju namijeniti odgovarajuća sredstva za poboljšanje identifikacije žrtava, za borbu protiv organiziranih mreža seksualnih zlostavljača i za brže otkrivanje, analizu i prijavu materijala o zlostavljanju djece na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

92.

| 93. | smatra da politike o uključenosti trebaju biti snažno usmjerene na djecu jer upravo djeca služe kao „most” razumijevanja između različitih kultura i društava; |
| --- | --- |

93.

| 94. | podsjeća da, prema izvješću Komisije iz 2016. o napretku u području suzbijanja trgovanja ljudima, barem 15 % registriranih žrtava čine djeca te potiče države članice da poduzmu hitne mjere kao odgovor na izjavu Europola da je u EU-u 2015. nestalo barem 10 000 djece bez pratnje koja su izbjeglice i migranti; poziva države članice i agencije EU-a da poboljšaju svoju prekograničnu suradnju, razmjenu informacija te zajedničke istrage u cilju suzbijanja trgovanja djecom i prekograničnog organiziranog kriminala, seksualnog zlostavljanja i ostalih oblika iskorištavanja te u cilju zaštite djece; poziva države članice i agencije EU-a da ubrzaju dodjeljivanje kvalificiranih skrbnika djeci bez pratnje i osiguraju poštovanje najboljih interesa djeteta u svakom trenutku; poziva države članice da registriraju i identificiraju djecu na način koji im je prilagođen te da spriječe njihov nestanak jamčenjem da su djeca registrirana u okviru nacionalnih sustava zaštite; preporučuje jačanje postojećih alata za nestalu djecu, uključujući europske pozivne centre za nestalu djecu; poziva Komisiju i države članice da u cijelosti iskoriste stručno znanje Agencije za temeljna prava u pogledu poboljšanja zaštite djece i zaštite ugroženih osoba u aktualnoj migracijskoj situaciji, posebno u centrima za prihvat i registraciju; podsjeća da je potrebno u obzir uzeti i procijeniti prava djeteta i najbolje interese djeteta u okviru svih politika i djelovanja EU-a, uključujući u području migracija i azila; |
| --- | --- |

94.

| 95. | potiče države članice da posebnu pozornost pridaju programima koji su usmjereni na sprečavanje mladih da prijevremeno napuste školovanje te da ispitaju i dijele najbolje prakse u tom području; |
| --- | --- |

95.

Prava manjina

| 96. | ističe činjenicu da se manjine, koje su stoljećima živjele s većinskim kulturama u Europi ili uz njih, i dalje suočavaju s diskriminacijom u EU-u; vjeruje da je rješenje tog problema obveza utvrđivanja minimalnih normi za zaštitu prava manjina, kao i pružanja obrazovanja o kulturnoj raznolikosti i toleranciji jer očuvanje europske kulturne baštine pruža dodanu vrijednost u pogledu raznolikosti; |
| --- | --- |

96.

| 97. | naglašava da manjinske zajednice imaju posebne potrebe te da bi trebalo promicati njihovu potpunu jednakost u svim područjima gospodarskog, socijalnog, političkog i kulturnog života; ističe da je ključno da se poštuju i promiču temeljna prava i slobode pripadnika manjina; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ističe zabrinutost jer se te skupine suočavaju s preprekama u ostvarivanju njihova prava vlasništva, pristupu pravosuđu i drugim javnim uslugama, pristupu obrazovanju, zdravstvenim i socijalnim uslugama, kao i u ostvarivanju njihovih kulturnih prava, a sva ta prava mogu im biti uskraćena; potiče države članice da djeluju u pogledu sprečavanja administrativnih i financijskih prepreka koje bi mogle ograničavati jezičnu raznolikost na europskoj i nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

98.

| 99. | potiče Komisiju da uspostavi politički standard za zaštitu manjina jer je zaštita tih skupina dio kriterija iz Kopenhagena koje moraju ispuniti i zemlje kandidatkinje i države članice; poziva države članice da osiguraju da se njihovim pravnim sustavima jamči da se pripadnici manjina ne diskriminiraju te da poduzmu i provedu ciljane zaštitne mjere na temelju relevantnih međunarodnih normi; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poziva države članice da razmjenjuju primjere dobre prakse i da primjenjuju iskušana i dokazana rješenja za probleme manjina diljem Europske unije; ističe važnost koju regionalne i lokalne vlasti u EU mogu odigrati u zaštiti manjina te smatra da administrativna reorganizacija ne bi trebala negativno utjecati na njih; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva Agenciju za temeljna prava da nastavi izvještavati o diskriminaciji na temelju pripadnosti manjinama te da nastavi prikupljati podatke u tom pogledu; |
| --- | --- |

101.

| 102. | potiče one države članice koje to još nisu učinile da bez odlaganja ratificiraju Okvirnu konvenciju za zaštitu nacionalnih manjina i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima; također podsjeća na potrebu da se provedu načela razvijena u okviru OESS-a; |
| --- | --- |

102.

| 103. | potiče države članice da temeljito razmotre aspekt prava manjina, osiguraju pravo na uporabu manjinskog jezika te zaštite jezičnu raznolikost u Uniji; poziva Komisiju da ojača svoj plan za promicanje podučavanja i uporabe regionalnih jezika kao potencijalnog načina za suzbijanje jezične diskriminacije u EU-u; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva EU da provede Rezoluciju br. 1985(2014) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe o stanju i pravima nacionalnih manjina u Europi uz puno poštovanje načela supsidijarnosti; naglašava da sve telefonske linije za hitne slučajeve i sve službene telefonske linije za pružanje pomoći u državama članicama trebaju biti dostupne ne samo na službenim jezicima države, nego i na jezicima manjina u državi i glavnim jezicima EU-a preusmjeravanjem poziva; |
| --- | --- |

104.

Prava osoba s invaliditetom

| 105. | pozdravlja završne primjedbe o napretku EU-a u pogledu provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom te poziva Komisiju i države članice da što prije iskoriste te preporuke kao priliku za pružanje pozitivnog primjera jamčenjem učinkovite i temeljite provedbe; |
| --- | --- |

105.

| 106. | ističe da osobe s invaliditetom imaju pravo uživati svoja temeljna prava kao i svi ostali, uključujući prava na neotuđivo dostojanstvo, zdravlje i obitelj, neovisan život, autonomnost i potpunu integraciju u društvo, pristup pravosuđu, dobrima i uslugama, kao i prava glasa i potrošačka prava, u skladu s Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom; poziva Europsku uniju i države članice da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi osigurale da sve osobe s invaliditetom mogu ostvarivati sva prava sadržana u ugovorima i zakonodavstvu Europske unije; napominje da se još u potpunosti ne primjenjuje pristup invaliditetu utemeljen na ljudskim pravima, što dovodi do diskriminacije osoba s invaliditetom u EU-u, te potiče EU i njegove države članice da pojačaju napore u pogledu usklađivanja svojih pravnih okvira sa zahtjevima iz Konvencije o pravima osoba s invaliditetom i da učinkovito uključe osobe s invaliditetom u društvo; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva države članice da usvoje strategije za osiguranje učinkovitog pristupa tržištu rada osobama koje žive s invaliditetom; žali zbog činjenice da se sredstva EU-a namijenjena integraciji osoba s invaliditetom i dalje ne koriste u potpunosti u tu svrhu; poziva Komisiju da pomno prati korištenje fondova i da prema potrebi poduzme mjere; |
| --- | --- |

107.

| 108. | podsjeća da se osobe s intelektualnim i psihosocijalnim poteškoćama suočavaju s posebnim preprekama pri ostvarivanju svojih temeljnih prava i poziva države članice, regionalne i lokalne vlasti da pojačaju napore u pogledu promicanja njihove autonomnosti i uključenosti pod jednakim uvjetima kao i za sve ostale osobe; |
| --- | --- |

108.

| 109. | napominje da se žene i djeca s invaliditetom nerazmjerno suočavaju s raznim oblicima kršenja ljudskih prava, uključujući uskraćivanje pristupa osnovnim uslugama poput obrazovanja i zdravstvene skrbi ili postavljanje u ustanove koje su udaljene od njihovih obitelji i zajednica, te su oni u većoj opasnosti od toga da postanu žrtve nasilja, seksualnog zlostavljanja, izrabljivanja ili drugih oblika lošeg postupanja; ističe da je potrebno sveobuhvatno i rodno osjetljivo političko djelovanje EU-a, država članica te regionalnih i lokalnih vlasti kako bi se zajamčila temeljita provedba Konvencije UN-a o pravima djeteta, kao i Konvencije o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

109.

| 110. | potiče EU i njegove države članice da u lokalnim zajednicama razviju službe podrške za djecu s invaliditetom i njihove obitelji, da promiču deinstitucionalizaciju te da im zajamče uključiv obrazovni sustav; |
| --- | --- |

110.

| 111. | potiče države članice da osobama s invaliditetom osiguraju potpunu dostupnost telefonske linije za hitne slučajeve 112 te da provode kampanje podizanja razine osviještenosti o tom pitanju; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poziva EU, države članice te regionalne i lokalne vlasti da namijene veće financijske i ljudske resurse za potrebe okvira za praćenje utvrđenih u skladu s člankom 33. stavkom 2. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom kako bi mogli izvršavati svoje funkcije te da osiguraju njihovu neovisnost jamčenjem da se njihovim sastavom i djelovanjem uzimaju u obzir Pariška načela o radu nacionalnih institucija za ljudska prava; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva države članice te regionalne i lokalne vlasti da osobama s invaliditetom zajamče stvarno sudjelovanje i slobodu izražavanja u javnom životu; napominje da bi takvi napori trebali biti popraćeni pružanjem titlova, tumačenja na znakovni jezik, dokumenata na Brailleovu pismu i formata koji su jednostavni za čitanje; poziva države članice da osiguraju pristupačna rješenja izbjeglicama s invaliditetom; naglašava posebne rizike s kojima se suočavaju izbjeglice, migranti i tražitelji azila s invaliditetom koji nemaju pristup informacijama i komunikaciji u pristupačnim oblicima i koje se potencijalno zadržava u uvjetima u kojima im se ne pruža odgovarajuća potpora ili prikladan smještaj; |
| --- | --- |

113.

Starije osobe

| 114. | napominje da su aktivno starenje i međugeneracijska solidarnost važna pitanja koja se mogu osnažiti pristupom koji se temelji na ljudskim pravima jer predstavljaju jednu od najintenzivnijih gospodarskih i socijalnih preobrazbi s kojom se suočavaju razvijene zemlje; poziva države članice da potiču pojačano i aktivno sudjelovanje starijih osoba na tržištu rada socijalnim i gospodarskim inicijativama za suzbijanje socijalne isključenosti te da im zajamče jednostavan pristup zdravstvenim uslugama; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ističe da je u današnjem društvu dobna diskriminacija vrlo rasprostranjena i da je često prate drugi oblici diskriminacije kao što je diskriminacija na temelju rase, etničke pripadnosti, vjeroispovijesti, invaliditeta, zdravlja, socijalno-ekonomskih uvjeta, rodnog identiteta ili spolne orijentacije; poziva države članice da provedu mjere usmjerene na reintegraciju starijih osoba u život zajednice kako bi se spriječila njihova izoliranost; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poziva EU i države članice da aktivno sudjeluju u otvorenoj radnoj skupini UN-a za starenje i da pojačaju napore usmjerene na zaštitu prava starijih osoba; |
| --- | --- |

116.

Prava Roma

| 117. | podsjeća da pripadnici romske manjine imaju pravo na slobodu kretanja i potiče države članice te regionalne i lokalne vlasti da zaštite to pravo i da politike preseljenja ne planiraju na temelju etničkih razloga; izražava zabrinutost zbog toga što su pripadnici romske manjine nerazmjerno izloženi prisilnim deložacijama u brojnim državama članicama; |
| --- | --- |

117.

| 118. | žali zbog činjenice da se Romi i dalje suočavaju s netrpeljivošću prema Romima i institucionalnim rasizmom te podsjeća da je diskriminacija Roma u području rada, stambenog zbrinjavanja, obrazovanja, zdravlja, pristupa pravosuđu ili bilo kojeg drugog područja neprihvatljiva i štetna za europsko društvo; stoga poziva države članice te regionalne i lokalne vlasti, imajući na umu izvješće Komisije o provedbi Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma za 2015., da uvedu posebne mjere za borbu protiv rasne diskriminacije Roma u skladu s odredbama Direktive o rasnoj jednakosti i Europskom konvencijom o ljudskim pravima te da se bore protiv netrpeljivosti prema Romima u skladu s Okvirnom odlukom o rasizmu i ksenofobiji; |
| --- | --- |

118.

| 119. | podsjeća na sudsku praksu Suda Europske unije prema kojoj se načelo jednakog postupanja iz Direktive 2000/43/EZ primjenjuje na osobe koje nisu pripadnici određene rasne ili etničke skupine, ali se ipak suočavaju s nepovoljnim postupanjem prema njima ili se nalaze u nepovoljnom položaju na temelju navedenog; |
| --- | --- |

119.

| 120. | poziva Komisiju da olakša praćenje praksi diskriminacije u svim područjima, posebno u područjima obrazovanja, zapošljavanja, stambenog zbrinjavanja i zdravstvene skrbi, uz usmjeravanje posebno pozornosti na provođenje svih programa na način da se njima smanjuju razliku između romskog i neromskog stanovništva; nadalje poziva Komisiju da poduzme mjere protiv onih država članica koje promiču ili dozvoljavaju institucionaliziranu diskriminaciju i segregaciju; |
| --- | --- |

120.

| 121. | osuđuje praksu segregacije romske djece u školama, što ima izrazito negativan učinak na prilike koje ta djeca imaju u kasnijem životu; podržava djelovanje Komisije za suzbijanje takve prakse uvođenjem postupaka zbog povrede te poziva države članice da poduzmu djelotvorne korake prema uklanjanju segregacije u školama i da osmisle planove o mjerama integracije romske djece; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poziva države članice i Komisiju da ojačaju svoje strategije za promicanje uključenosti Roma i siromašnih zajednica širenjem njihova opsega kako bi obuhvatile 80 milijuna građana; također poziva na jačanje radne skupine Europske komisije za Rome i nacionalnih kontaktnih točaka, razvijanje regionalnih i lokalnih kontaktnih točaka te regionalnih platformi za Rome te na razvijanje internetskog foruma za izradu politika u suradnji s europskom platformom za Rome; poziva Agenciju za temeljna prava da nastavi s prikupljanjem podataka o položaju Roma te da razvije ‘kontrolni instrument’ za pokazatelje uključenosti Roma kojim bi se omogućilo praćenje napretka u tom području; poziva države članice na obilježavanje 2. kolovoza kao dana sjećanja na europske romske žrtve holokausta; |
| --- | --- |

122.

Prava pripadnika zajednice LGBTI

| 123. | osuđuje svaki oblik diskriminacije ili nasilja na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta; potiče Komisiju da osmisli plan kojim se jamče jednaka prava i mogućnosti za sve građane, uz poštovanje nadležnosti država članica, te da nadzire pravilno prenošenje i provedbu zakonodavstva EU-a koje se odnosi na pripadnike zajednice LGBTI; u tom pogled pozdravlja popis djelovanja Komisije za poboljšanje jednakosti pripadnika zajednice LGBTI, uključujući kampanju Komisije za suzbijanje stereotipa i poboljšanje društvenog prihvaćanja zajednice LGBTI; poziva Komisiju i države članice da blisko surađuju s organizacijama civilnog društva koje se bave pravima pripadnika zajednice LGBTI; napominje da terenska istraživanja Agencije za temeljna prava pokazuju da javni službenici smatraju zakonodavstvo i politiku EU-a glavnim pokretačima koji podupiru nacionalne napore za promicanje jednakosti zajednice LGBTI; |
| --- | --- |

123.

| 124. | žali zbog činjenice da su pripadnici zajednice LGBTI izloženi zlostavljanju i uznemiravanju koje počinje već u školi te da se suočavaju s diskriminacijom u raznim aspektima života, uključujući na radnom mjestu; poziva države članice da stave poseban naglasak na homofobiju u sportu, mlade pripadnike zajednice LGBTI i nasilje u školi; potiče države članice da pruže podršku sindikatima i organizacijama poslodavaca u njihovim naporima za donošenje politika raznolikosti i nediskriminacije koje su usmjerene na pripadnike zajednice LGBTI; |
| --- | --- |

124.

| 125. | podsjeća na sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava koja se odnosi na prava pripadnika zajednice LGBTI; pozdravlja činjenicu da je sve veći broj država članica već poduzeo korake kojima se doprinosi boljem promicanju i zaštiti prava pripadnika zajednice LGBTI te da su one donijele nove postupke o pravnom priznavanju roda uz poštovanje temeljnih prava tih osoba; poziva Komisiju i njezine agencije da prikupljaju podatke o kršenjima ljudskih prava s kojima se suočavaju pripadnici zajednice LGBTI i da s državama članicama razmjenjuju najbolje prakse u pogledu zaštite njihovih temeljnih prava te potiče države članice da u potpunosti informiraju pripadnike zajednice LGBTI o njihovim pravima i razmijene najbolje prakse u tom pogledu; osuđuje medicinske prakse kojima se krše temeljna prava transrodnih i interseksualnih osoba; |
| --- | --- |

125.

| 126. | napominje da se transrodne osobe i dalje smatraju mentalno poremećenima u većini država članica te poziva države članice da provedu reviziju nacionalnih kataloga o mentalnom zdravlju i razviju alternativne modele pristupa bez stigmatizacije, čime osiguravaju da medicinski nužno liječenje bude dostupno svim transrodnim osobama; napominje da se prisilnom sterilizacijom krše temeljna prava; pozdravlja činjenicu da su neke države članice nedavno usvojile nove postupke za zakonsko priznavanje roda koji u većoj mjeri poštuju temeljna prava transrodnih osoba; |
| --- | --- |

126.

| 127. | pozdravlja inicijativu koju je Komisija pokazala u pogledu depatologizacije transrodnih identiteta u reviziji Međunarodne klasifikacije bolesti Svjetske zdravstvene organizacije; poziva Komisiju da pojača napore kako bi se spriječilo da rodna varijabilnost u djetinjstvu postane nova dijagnoza prema Međunarodnoj klasifikaciji bolesti; |
| --- | --- |

127.

| 128. | smatra da bi se temeljna prava pripadnika zajednice LGBTI bolje zaštitila kada bi imali pristup pravnim institucijama kao što su izvanbračna zajednica, registrirano partnerstvo i brak; pozdravlja činjenicu da 18 država članica to trenutačno omogućuje i poziva druge države članice da razmotre istu mogućnost; |
| --- | --- |

128.

| 129. | poziva Komisiju da iznese prijedlog za potpuno zajedničko priznavanje učinaka i slobodno kretanje svih dokumenata o civilnom statusu svih pojedinaca, parova i obitelji diljem EU-a (uključujući sve takve dokumente koji se odnose na brak i civilno partnerstvo, zakonsku promjenu spola te usvajanje i rodne listove), uključujući pravno priznavanje roda, kako bi se smanjile diskriminirajuće pravne i administrativne prepreke za građane koji koriste svoje pravo na slobodu kretanja; |
| --- | --- |

129.

Građanstvo

| 130. | sa zabrinutošću napominje da su euroskepticizam i nasilni politički stavovi u porastu i stoga potiče EU i njegove države članice da ojačaju sudjelovanje građana, posebno mladih i organizacija civilnog društva, u pitanjima povezanima s EU-om kako bi Europljani mogli izraziti svoju zabrinutost i iznijeti svoja mišljenja demokratskim kanalima; |
| --- | --- |

130.

| 131. | smatra da je potrebno smanjiti birokratsko opterećenje u pogledu sudjelovanja u javnom životu i promicati e-upravljanje na razini EU-a te poziva na jačanje učinkovitosti mehanizama kao što je građanska inicijativa; |
| --- | --- |

131.

| 132. | potiče razvoj e-savjetovanja kao alata za izravno sudjelovanje građana kojim se omogućuje prikupljanje podataka o njihovim očekivanjima u pogledu djelovanja vlade i javne uprave; smatra da je potrebno ukloniti postupovne i jezične prepreke koje građane odvraćaju od sudjelovanja u postupcima donošenja odluka javnih ustanova na svim razinama vlasti; ističe da je transparentnost nužna ne samo u postupcima donošenja odluka institucija, nego i u pogledu praćenja postupanja s pitanjima povezanima uz usluge koje pružaju javne institucije; naglašava potrebu za promicanjem pružanja takvih usluga s pomoću dostupnih digitalnih medija; ponovno ističe važnost podizanja razine osviještenosti o Povelji; |
| --- | --- |

132.

| 133. | napominje da organizacije civilnog društva, uključujući volontiranje, rad vjerskih zajednica i rad mladih, imaju ključnu ulogu u pogledu sudjelovanja u društvu i sudjelovanja građana te poziva EU, države članice i regionalne i lokalne vlasti da podrže i promiču njihov rad; poziva države članice i EU da poštuju slobode okupljanja i udruživanja, koje su dio Povelje; |
| --- | --- |

133.

| 134. | smatra da se građanskim obrazovanjem i međukulturnim dijalogom poboljšava razumijevanje građana o važnosti društvenog i političkog sudjelovanja, dok se obrazovanjem o ljudskim pravima podiže njihova razina osviještenosti o vlastitim pravima te ih se podučava kako poštovati prava drugih osoba; poziva države članice da osmisle nacionalne akcijske planove za obrazovanje o temeljnim pravima, uključujući doprinos EU-a razvoju okvira za temeljna prava, te da provedu Povelju Vijeća Europe o obrazovanju za demokratsko građanstvo i ljudska prava; poziva regionalne i lokalne vlasti da aktivno sudjeluju u navedenim aktivnostima; |
| --- | --- |

134.

| 135. | sa zabrinutošću napominje da je još uvijek potrebno uložiti napor kako bi se postigli ciljevi strategije Europa 2020. povezani sa siromaštvom i socijalnom isključenosti; poziva države članice da osmisle prikladne politike, uključujući pokretanje zapošljavanja i pristup visokokvalitetnim uslugama i obrazovanju; potiče Komisiju i države članice da osiguraju da njihove socijalne politike i politike zapošljavanja ne diskriminiraju na temelju veličine i sastava kućanstava; |
| --- | --- |

135.

Digitalna prava

| 136. | podsjeća da sve osobe imaju pravo na privatnost i zaštitu vlastitih osobnih podataka, uključujući pravo na pristup prikupljenim podacima koji se na njih odnose i imaju pravo na njihovo ispravljanje; naglašava pravo svake osobe da sama upravlja svojim osobnim podacima, osobito isključivo pravo na kontrolu uporabe i širenja svojih osobnih podataka; ističe da bi Komisija i države članice trebale provesti mjere koje svakom građaninu omogućuju uklanjanje sadržaja koji može naštetiti njegovu dostojanstvu ili ugledu uz poštovanje slobode izražavanja i informiranja te u skladu s relevantnim zakonodavstvom i sudskom praksom; ističe da, ako za to ne postoji određeni javni interes, svaka osoba ima pravo odlučivanja koje podatke učiniti dostupnima, pravo brisanja svojih osobnih podataka i pravo na zaborav u skladu s europskim i nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

136.

| 137. | izražava zabrinutost činjenicom da građani nisu u potpunosti upoznati sa svojim pravima i mehanizama pravne zaštite koji su im dostupni; smatra ključnim da se građane, osobito djecu, upozna s važnošću zaštite osobnih podataka, uključujući na internetu, te s potencijalnim opasnostima kojima su izloženi, posebno s obzirom na brzinu kojom se tehnologija razvija i na sve veći broj kibernapada; poziva države članice da pojačaju svoje napore u pogledu pismenosti u području novih medija i da ona postane sastavni dio školskih kurikuluma; poziva države članice da poduzmu mjere kojima bi se suzbilo nasilje na internetu, osobito kad ono utječe na posebne skupine djece; |
| --- | --- |

137.

| 138. | ističe da svaka osoba ima pravo slobodno izražavati i širiti svoje mišljenje na internetu u skladu s relevantnim zakonodavstvom i sudskom praksom; naglašava da se nitko ne smije diskriminirati zbog toga što se ne koristi digitalnim uslugama; poziva Komisiju da slijedi zaključke javnog savjetovanja o Direktivi EU-a o audiovizualnim medijskim uslugama i da revidira Direktivu, uključujući u pogledu pitanja povezanih s temeljnim pravima; |
| --- | --- |

138.

| 139. | podsjeća na potrebu za ispitivanjem učinaka koje određene nove tehnologije, kao što su dronovi, mogu imati na temeljna prava, osobito na pravo na privatnost; također ističe da učinak široke uporabe interneta na temeljna prava predstavlja izazov, osobito u području zaštite osobnih podataka, suzbijanja uznemiravanja na internetu te trgovanja ljudima, posebno u svrhe seksualnog i radnog izrabljivanja; |
| --- | --- |

139.

| 140. | naglašava da je potrebno poštovati pravo na zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti, kao što je navedeno u članku 30. Europske socijalne povelje; poziva sve države članice na uvođenje mjera za potporu kako bi svojim građanima omogućile pristojne životne uvjete te kako bi djelotvorno suzbile nezaposlenost, socijalnu isključenost, siromaštvo i nedostatnu zdravstvenu skrb; |
| --- | --- |

140.

o

o o

| 141. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, parlamentima i vladama država članica te Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. |
| --- | --- |

141.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0126.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0105.

(3)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(4)  SL C 378, 24.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 132, 21.5.2016., str. 1.

(6)  SL L 328, 6.12.2008., str. 55.

(7)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(8)  SL L 373, 21.12.2004., str. 37.

(9)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(10)  SL L 95, 15.4.2010., str. 1.

(11)  SL L 101, 15.4.2011., str. 1.

(12)  SL L 335, 17.12.2011., str. 1.

(13)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(14)  SL L 251, 16.9.2016., str. 1.

(15)  SL L 180, 29.6.2013., str. 60.

(16)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0594.

(17)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0062.

(18)  SL C 93, 9.3.2016., str. 165.

(19)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0286.

(20)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0102.

(21)  SL C 124 E, 25.5.2006., str. 405.

(22)  SL C 289, 9.8.2016., str. 57.

(23)  SL C 93, 9.3.2016., str. 52.

(24)  SL C 328, 6.9.2016., str. 4.

(25)  SL C 55, 12.2.2016., str. 33.

(26)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0409.

(27)  SL L 178, 17.7.2000., str. 1.

(28)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 101.

(29)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0043.

(30)  Europski parlament već je uveo taj novi oblik trgovanja ljudima u svoju Rezoluciji od 10. ožujka 2016. o stanju u Eritreji (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0090).

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/28

---

P8_TA(2016)0486

Dosljedna politika EU-a za kulturne i kreativne industrije

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. Dosljedna politika EU-a za kulturne i kreativne industrije (2016/2072(INI))

(2018/C 238/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu” – Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu” – Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti (COM(2016)0381),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. srpnja 2014. naslovljenu „Prema rastućem gospodarstvu temeljenom na podacima” (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. srpnja 2014. naslovljenu „Prema rastućem gospodarstvu temeljenom na podacima” (COM(2014)0442),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. siječnja 2014. naslovljenu „Za europsku industrijsku renesansu” (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. siječnja 2014. naslovljenu „Za europsku industrijsku renesansu” (COM(2014)0014),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 9. siječnja 2013. naslovljenu „Akcijski plan za razvoj poduzetništva 2020.: ponovno buđenje poduzetničkog duha u Europi” (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 9. siječnja 2013. naslovljenu „Akcijski plan za razvoj poduzetništva 2020.: ponovno buđenje poduzetničkog duha u Europi” (COM(2012)0795),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. prosinca 2012. o sadržaju na jedinstvenom digitalnom tržištu (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. prosinca 2012. o sadržaju na jedinstvenom digitalnom tržištu (COM(2012)0789),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. rujna 2012. naslovljenu „Promicanje kulturnih i kreativnih sektora za rast i radna mjesta u EU-u” (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. rujna 2012. naslovljenu „Promicanje kulturnih i kreativnih sektora za rast i radna mjesta u EU-u” (COM(2012)0537),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 26. rujna 2012. naslovljen „Konkurentnost europske industrije luksuznih proizvoda” (SWD(2012)0286), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 26. rujna 2012. naslovljen „Konkurentnost europske industrije luksuznih proizvoda” (SWD(2012)0286),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2010. naslovljenu „Europa, vodeće svjetsko turističko odredište – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2010. naslovljenu „Europa, vodeće svjetsko turističko odredište – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352),

| — | uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije od 27. travnja 2010. naslovljenu „Iskorištavanje potencijala kulturnih i kreativnih industrija” (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije od 27. travnja 2010. naslovljenu „Iskorištavanje potencijala kulturnih i kreativnih industrija” (COM(2010)0183),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije iz lipnja 2015. naslovljenu „Promicanje konkurentnosti kulturnih i kreativnih industrija za rast i radna mjesta u EU-u” (EASME/COSME/2015/003), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije iz lipnja 2015. naslovljenu „Promicanje konkurentnosti kulturnih i kreativnih industrija za rast i radna mjesta u EU-u” (EASME/COSME/2015/003),

| — | uzimajući u obzir studiju Europske komisije iz lipnja 2009. naslovljenu „Utjecaj kulture na kreativnost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europske komisije iz lipnja 2009. naslovljenu „Utjecaj kulture na kreativnost”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Odbora regija od 30. svibnja 2013. o promicanju kulturnih i kreativnih sektora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Odbora regija od 30. svibnja 2013. o promicanju kulturnih i kreativnih sektora,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora naslovljeno „Kreativne i kulturne industrije – prednost Europe u svjetskom tržišnom natjecanju” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora naslovljeno „Kreativne i kulturne industrije – prednost Europe u svjetskom tržišnom natjecanju” (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (5) (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (5) (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (8),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. lipnja 2016. o ravnopravnosti spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. lipnja 2016. o ravnopravnosti spolova,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 27. svibnja 2015. o kulturnim i kreativnim preplitanjima u svrhu poticanja inovacija, ekonomske održivosti i socijalne uključenosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 27. svibnja 2015. o kulturnim i kreativnim preplitanjima u svrhu poticanja inovacija, ekonomske održivosti i socijalne uključenosti,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2012. o dokumentu „Ažurirana komunikacija o industrijskoj politici: Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2012. o dokumentu „Ažurirana komunikacija o industrijskoj politici: Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o kulturi kao katalizatoru kreativnosti i inovacija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o kulturi kao katalizatoru kreativnosti i inovacija,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 8. lipnja 2016. naslovljenu „Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 8. lipnja 2016. naslovljenu „Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” (JOIN(2016)0029),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o aktu „Prema jedinstvenom digitalnom tržištu” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o aktu „Prema jedinstvenom digitalnom tržištu” (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o promicanju europskih kulturnih i kreativnih sektora kao izvora gospodarskog rasta i radnih mjesta (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o promicanju europskih kulturnih i kreativnih sektora kao izvora gospodarskog rasta i radnih mjesta (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2012.o malim i srednjim poduzećima: konkurentnost i poslovne prilike (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2012.o malim i srednjim poduzećima: konkurentnost i poslovne prilike (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o kulturnim dimenzijama vanjskog djelovanja EU-a (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o kulturnim dimenzijama vanjskog djelovanja EU-a (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o iskorištavanju potencijala kulturnih i kreativnih industrija (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o iskorištavanju potencijala kulturnih i kreativnih industrija (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. travnja 2008. o kulturnim industrijama u Europi (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. travnja 2008. o kulturnim industrijama u Europi (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2007. o socijalnom statusu umjetnika (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2007. o socijalnom statusu umjetnika (16),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja koju je 20. listopada 2005. usvojila Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja koju je 20. listopada 2005. usvojila Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO),

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) i Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO) od 18. travnja 2016. naslovljeno „Trgovina krivotvorenom i piratskom robom – mjerenje utjecaja na gospodarstvo” (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) i Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO) od 18. travnja 2016. naslovljeno „Trgovina krivotvorenom i piratskom robom – mjerenje utjecaja na gospodarstvo” (17),

| — | uzimajući u obzir studiju UNESCO-a iz prosinca 2015. naslovljenu: „Cultural times”, prvi globalni pregled kulturnih i kreativnih industrija; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju UNESCO-a iz prosinca 2015. naslovljenu: „Cultural times”, prvi globalni pregled kulturnih i kreativnih industrija;

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica EU-a iz studenog 2015. naslovljeno „Ususret učinkovitijim financijskim ekosustavima: inovativni instrumenti za potpomaganje pristupa financiranju kulturnih i kreativnih sektora”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica EU-a iz studenog 2015. naslovljeno „Ususret učinkovitijim financijskim ekosustavima: inovativni instrumenti za potpomaganje pristupa financiranju kulturnih i kreativnih sektora”,

| — | uzimajući u obzir članke 167. i 173. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 167. i 173. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za kulturu i obrazovanje u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za kulturu i obrazovanje u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za kulturu i obrazovanje te mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0357/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za kulturu i obrazovanje te mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0357/2016),

| A. | budući da u svojoj komunikaciji naslovljenoj „Promicanje kulturnih i kreativnih sektora za rast i radna mjesta u EU-u” Komisija prepoznaje ključnu ulogu kulturnih i kreativnih industrija (18) u socijalnom i ekonomskom razvoju EU-a i njegovih država članica; |
| --- | --- |

A.

budući da u svojoj komunikaciji naslovljenoj „Promicanje kulturnih i kreativnih sektora za rast i radna mjesta u EU-u” Komisija prepoznaje ključnu ulogu kulturnih i kreativnih industrija (18) u socijalnom i ekonomskom razvoju EU-a i njegovih država članica;

| B. | budući da bi EU trebao poticati nove izvore pametnog, održivog i uključivog rasta i ulagati u njih; budući da u tom pogledu treba osloboditi u velikoj mjeri neiskorišten potencijal stvaranja rasta i otvaranja radnih mjesta u kreativnim i kulturnim industrijama zbog njihova velikog učinka u područjima poput novih poslovnih modela, kreativnosti i inovacija, digitalizacije i stjecanja vještina; |
| --- | --- |

B.

budući da bi EU trebao poticati nove izvore pametnog, održivog i uključivog rasta i ulagati u njih; budući da u tom pogledu treba osloboditi u velikoj mjeri neiskorišten potencijal stvaranja rasta i otvaranja radnih mjesta u kreativnim i kulturnim industrijama zbog njihova velikog učinka u područjima poput novih poslovnih modela, kreativnosti i inovacija, digitalizacije i stjecanja vještina;

| C. | budući da kulturne i kreativne industrije imaju dvojaku i suštinsku vrijednost jer preko svoje izravne veze s umjetnicima i stvarateljima čuvaju i promiču kulturnu i jezičnu raznolikost te jačaju europski, nacionalni, regionalni i lokalni identitet, podržavajući istovremeno socijalnu koheziju i uz pomoć različitih modela za stvaranje vrijednosti znatno doprinoseći kreativnosti, ulaganjima, inovacijama i zapošljavanju te imajući ulogu pokretača održivog gospodarstva u EU-u i njegovim državama članicama; |
| --- | --- |

C.

budući da kulturne i kreativne industrije imaju dvojaku i suštinsku vrijednost jer preko svoje izravne veze s umjetnicima i stvarateljima čuvaju i promiču kulturnu i jezičnu raznolikost te jačaju europski, nacionalni, regionalni i lokalni identitet, podržavajući istovremeno socijalnu koheziju i uz pomoć različitih modela za stvaranje vrijednosti znatno doprinoseći kreativnosti, ulaganjima, inovacijama i zapošljavanju te imajući ulogu pokretača održivog gospodarstva u EU-u i njegovim državama članicama;

| D. | budući da se europska kultura i umjetnost zasnivaju na 3 000 godina zajedničke kulturne baštine, da prenose znanje i vrijednosti i doprinose očuvanju materijalnih i nematerijalnih dokaza o ljudskom i prirodnom svijetu za današnje i buduće naraštaje; |
| --- | --- |

D.

budući da se europska kultura i umjetnost zasnivaju na 3 000 godina zajedničke kulturne baštine, da prenose znanje i vrijednosti i doprinose očuvanju materijalnih i nematerijalnih dokaza o ljudskom i prirodnom svijetu za današnje i buduće naraštaje;

| E. | budući da se kulturnom diplomacijom koja se zasniva na međusobnom poštovanju vrijednosti i specifičnosti jačaju bilateralni i multilateralni odnosi između europskih i trećih zemalja, grade mostovi koji povezuju društva preko međuljudskih kontakata, gradi suradnja u svim kulturnim i kreativnim područjima te se doprinosi boljem međusobnom razumijevanju i zajedničkim projektima, djelujući istovremeno kao pokretač gospodarskog i društvenog rasta; |
| --- | --- |

E.

budući da se kulturnom diplomacijom koja se zasniva na međusobnom poštovanju vrijednosti i specifičnosti jačaju bilateralni i multilateralni odnosi između europskih i trećih zemalja, grade mostovi koji povezuju društva preko međuljudskih kontakata, gradi suradnja u svim kulturnim i kreativnim područjima te se doprinosi boljem međusobnom razumijevanju i zajedničkim projektima, djelujući istovremeno kao pokretač gospodarskog i društvenog rasta;

| F. | budući da se kulturnim i kreativnim industrijama pridonosi europskoj „mekoj sili” zato što te industrije na svjetskoj pozornici imaju ulogu ambasadora europskih vrijednosti kao što su kultura, kreativnost, kvaliteta, izvrsnost, obrtništvo; |
| --- | --- |

F.

budući da se kulturnim i kreativnim industrijama pridonosi europskoj „mekoj sili” zato što te industrije na svjetskoj pozornici imaju ulogu ambasadora europskih vrijednosti kao što su kultura, kreativnost, kvaliteta, izvrsnost, obrtništvo;

| G. | budući da se kulturne i kreativne industrije nalaze u samoj sredini dvojnog i delikatnog ekosustava između velikih skupina međunarodno konkurentnih i inovativnih MSP-ova i start-up poduzeća koji stalno obnavljaju to područje, čuvaju i promiču raznolikost, otvaraju radna mjesta, ali su ponekad su krhki, pogotovo kada je riječ o njihovu pristupu tržištima i financiranju; |
| --- | --- |

G.

budući da se kulturne i kreativne industrije nalaze u samoj sredini dvojnog i delikatnog ekosustava između velikih skupina međunarodno konkurentnih i inovativnih MSP-ova i start-up poduzeća koji stalno obnavljaju to područje, čuvaju i promiču raznolikost, otvaraju radna mjesta, ali su ponekad su krhki, pogotovo kada je riječ o njihovu pristupu tržištima i financiranju;

| H. | budući da kulturne i kreativne industrije u Europi zapošljavaju više od 12 milijuna ljudi na puno radno vrijeme, što predstavlja 7,5 % radne snage EU-a, te da navedene industrije stvaraju otprilike 509 milijardi EUR dodane vrijednosti za BDP (5,3 % ukupnog BDV-a u EU-u); budući da u određenim regijama kulturne i kreativne industrije predstavljaju znatno veći postotak BDP-a i u njima je zaposlen veći postotak lokalne radne snage; |
| --- | --- |

H.

budući da kulturne i kreativne industrije u Europi zapošljavaju više od 12 milijuna ljudi na puno radno vrijeme, što predstavlja 7,5 % radne snage EU-a, te da navedene industrije stvaraju otprilike 509 milijardi EUR dodane vrijednosti za BDP (5,3 % ukupnog BDV-a u EU-u); budući da u određenim regijama kulturne i kreativne industrije predstavljaju znatno veći postotak BDP-a i u njima je zaposlen veći postotak lokalne radne snage;

| I. | budući da prema studiji Europskog patentnog ureda i Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu više od četvrtine radnih mjesta i više od trećine gospodarske aktivnosti Unije otpada na industrije koje se znatno koriste pravima intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

I.

budući da prema studiji Europskog patentnog ureda i Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu više od četvrtine radnih mjesta i više od trećine gospodarske aktivnosti Unije otpada na industrije koje se znatno koriste pravima intelektualnog vlasništva;

| J. | budući da industrije koje se znatno koriste pravima intelektualnog vlasništva stvaraju gotovo 39 % BDP-a Unije, pri čemu industrije koje se znatno koriste žigom ostvaruju 34 % ukupnog iznosa, one koje se znatno koriste dizajnom 13 %, one koje se znatno koriste patentom 14 %, a one koje se znatno koriste autorskim pravima 4,2 % (19); |
| --- | --- |

J.

budući da industrije koje se znatno koriste pravima intelektualnog vlasništva stvaraju gotovo 39 % BDP-a Unije, pri čemu industrije koje se znatno koriste žigom ostvaruju 34 % ukupnog iznosa, one koje se znatno koriste dizajnom 13 %, one koje se znatno koriste patentom 14 %, a one koje se znatno koriste autorskim pravima 4,2 % (19);

| K. | budući da je u kulturnim i kreativnim industrijama u EU-u zaposleno dva i pol puta više ljudi nego u proizvodnji automobila te pet puta više ljudi nego u kemijskoj industriji; |
| --- | --- |

K.

budući da je u kulturnim i kreativnim industrijama u EU-u zaposleno dva i pol puta više ljudi nego u proizvodnji automobila te pet puta više ljudi nego u kemijskoj industriji;

| L. | budući da kulturne i kreativne industrije imaju važnu ulogu u stvaranju dinamičnih i prepoznatljivih regija, a to može doprinijeti poboljšanju kvalitete života građana i biti važan čimbenik unutarnjeg ulaganja; |
| --- | --- |

L.

budući da kulturne i kreativne industrije imaju važnu ulogu u stvaranju dinamičnih i prepoznatljivih regija, a to može doprinijeti poboljšanju kvalitete života građana i biti važan čimbenik unutarnjeg ulaganja;

| M. | budući da kulturne i kreativne industrije počivaju na autorima i izvođačima i da su oni u njihovu samom središtu; |
| --- | --- |

M.

budući da kulturne i kreativne industrije počivaju na autorima i izvođačima i da su oni u njihovu samom središtu;

| N. | budući da je malo vjerojatno da će se radna mjesta u kulturnom sektoru premjestiti u treće zemlje jer su povezana s konkretnim kulturnim, često regionalnim i povijesnim kompetencijama; budući da se kulturnim i kreativnim industrijama znatno doprinosi zapošljavanju mladih, više no što je to slučaj s bilo kojim drugim sektorom, te su se one u razdoblju nakon ekonomske krize 2008. pokazale najotpornijima; budući da je u razdoblju od 2008. do 2014. zapošljavanje u kulturnim i kreativnim industrijama poraslo u cijeloj Uniji; budući da Europski socijalni fond ima važnu ulogu u promicanju zapošljavanja mladih i razvoja vještina; |
| --- | --- |

N.

budući da je malo vjerojatno da će se radna mjesta u kulturnom sektoru premjestiti u treće zemlje jer su povezana s konkretnim kulturnim, često regionalnim i povijesnim kompetencijama; budući da se kulturnim i kreativnim industrijama znatno doprinosi zapošljavanju mladih, više no što je to slučaj s bilo kojim drugim sektorom, te su se one u razdoblju nakon ekonomske krize 2008. pokazale najotpornijima; budući da je u razdoblju od 2008. do 2014. zapošljavanje u kulturnim i kreativnim industrijama poraslo u cijeloj Uniji; budući da Europski socijalni fond ima važnu ulogu u promicanju zapošljavanja mladih i razvoja vještina;

| O. | budući da kulturne i kreativne industrije imaju kvalitete koje su zanimljive sa stajališta lokalnog razvoja: one primjenjuju niz vještina na nekoliko različitih razina, u pravilu su društveno odgovorne i uključive te stvaraju pozitivne vanjske učinke u područjima u kojima se nalaze; budući da njihova otvorenost i interakcija s drugim aktivnostima dovode do učinaka aglomeracije i klastera te su te industrije u pravilu zaslužne za velik udio ukupne lokalne dodane vrijednosti; |
| --- | --- |

O.

budući da kulturne i kreativne industrije imaju kvalitete koje su zanimljive sa stajališta lokalnog razvoja: one primjenjuju niz vještina na nekoliko različitih razina, u pravilu su društveno odgovorne i uključive te stvaraju pozitivne vanjske učinke u područjima u kojima se nalaze; budući da njihova otvorenost i interakcija s drugim aktivnostima dovode do učinaka aglomeracije i klastera te su te industrije u pravilu zaslužne za velik udio ukupne lokalne dodane vrijednosti;

| P. | budući da su fleksibilnost i mobilnost nerazdvojivi elementi profesionalnog bavljenja umjetničkom aktivnošću te je stoga važno da se nepredvidiva i ponekad nesigurna narav umjetničke profesije kompenzira jamstvom istinske socijalne zaštite; |
| --- | --- |

P.

budući da su fleksibilnost i mobilnost nerazdvojivi elementi profesionalnog bavljenja umjetničkom aktivnošću te je stoga važno da se nepredvidiva i ponekad nesigurna narav umjetničke profesije kompenzira jamstvom istinske socijalne zaštite;

| Q. | budući da u kulturnim i kreativnim industrijama većinom posluju mala poduzeća i mikropoduzeća te budući da u kulturnom i kreativnom sektoru poduzeća s manje od 10 zaposlenika predstavljaju više od 95 % (20) radne snage; |
| --- | --- |

Q.

budući da u kulturnim i kreativnim industrijama većinom posluju mala poduzeća i mikropoduzeća te budući da u kulturnom i kreativnom sektoru poduzeća s manje od 10 zaposlenika predstavljaju više od 95 % (20) radne snage;

| R. | budući da postoji krivo uvjerenje o tome da je ulaganje u kulturne i kreativne industrije rizičnije u odnosu na ostale vrste poduzeća i budući da se to uvjerenje temelji, među ostalim, na činjenici da su to industrije koje se znatno koriste pravima intelektualnog vlasništva i da postoje poteškoće u korištenju nematerijalnih dobara kao jamstava za financiranje; |
| --- | --- |

R.

budući da postoji krivo uvjerenje o tome da je ulaganje u kulturne i kreativne industrije rizičnije u odnosu na ostale vrste poduzeća i budući da se to uvjerenje temelji, među ostalim, na činjenici da su to industrije koje se znatno koriste pravima intelektualnog vlasništva i da postoje poteškoće u korištenju nematerijalnih dobara kao jamstava za financiranje;

| S. | budući da su umjetnici u kulturnom i kreativnom sektoru sve rjeđe zaposleni na neodređeno vrijeme; budući da su oni sve češće samozaposleni i izmjenjuju razdoblja u kojima su samozaposleni s onima u kojima su zaposleni kod poslodavca ili zaposleni na nepuno radno vrijeme ili zaposleni na nesigurnim radnim mjestima; |
| --- | --- |

S.

budući da su umjetnici u kulturnom i kreativnom sektoru sve rjeđe zaposleni na neodređeno vrijeme; budući da su oni sve češće samozaposleni i izmjenjuju razdoblja u kojima su samozaposleni s onima u kojima su zaposleni kod poslodavca ili zaposleni na nepuno radno vrijeme ili zaposleni na nesigurnim radnim mjestima;

| T. | budući da kulturne inicijative i industrije imaju višestruku ulogu u lokalnom i regionalnom razvoju, te tako tradicionalno podižu privlačnost regija, jamče društveno-gospodarsku uključenost i razvoj ruralnih i izoliranih područja, ali i omogućavaju integriranu održivu urbanu regeneraciju; |
| --- | --- |

T.

budući da kulturne inicijative i industrije imaju višestruku ulogu u lokalnom i regionalnom razvoju, te tako tradicionalno podižu privlačnost regija, jamče društveno-gospodarsku uključenost i razvoj ruralnih i izoliranih područja, ali i omogućavaju integriranu održivu urbanu regeneraciju;

| U. | budući da kulturne i kreativne industrije imaju ključnu ulogu u reindustrijalizaciji Europe, da su one pokretači rasta i da imaju stratešku poziciju u poticanju širenja inovacija na druge industrijske sektore kao što su turizam, maloprodaja i digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

U.

budući da kulturne i kreativne industrije imaju ključnu ulogu u reindustrijalizaciji Europe, da su one pokretači rasta i da imaju stratešku poziciju u poticanju širenja inovacija na druge industrijske sektore kao što su turizam, maloprodaja i digitalne tehnologije;

| V. | budući da su kulturne i kreativne industrije pokretačka snaga za inovacije i razvoj informacijskih i komunikacijskih tehnologija u Europi; budući da digitalna transformacija industrije nudi nove mogućnosti za razvoj novih poslovnih modela i širenje tržišta, ali i predstavlja izazov tradicionalnim sektorima kulturnih i kreativnih industrija; |
| --- | --- |

V.

budući da su kulturne i kreativne industrije pokretačka snaga za inovacije i razvoj informacijskih i komunikacijskih tehnologija u Europi; budući da digitalna transformacija industrije nudi nove mogućnosti za razvoj novih poslovnih modela i širenje tržišta, ali i predstavlja izazov tradicionalnim sektorima kulturnih i kreativnih industrija;

| W. | budući da su kreativne industrije među najpoduzetnijim sektorima, razvijanjem prenosivih vještina kao što su kreativno razmišljanje, rješavanje problema, timski rad i snalažljivost; |
| --- | --- |

W.

budući da su kreativne industrije među najpoduzetnijim sektorima, razvijanjem prenosivih vještina kao što su kreativno razmišljanje, rješavanje problema, timski rad i snalažljivost;

| X. | budući da turizam povezan s industrijskom baštinom i industrijski muzeji mogu ponuditi nove kulturne i gospodarske perspektive, ponajprije u post-industrijskim regijama, te održati tradicionalno europsko znanje i iskustvo; |
| --- | --- |

X.

budući da turizam povezan s industrijskom baštinom i industrijski muzeji mogu ponuditi nove kulturne i gospodarske perspektive, ponajprije u post-industrijskim regijama, te održati tradicionalno europsko znanje i iskustvo;

| Y. | budući da se od svih različitih izvora financiranja koje nudi EU samo u programu Kreativna Europa i u Europskom fondu za strateška ulaganja kulturne i kreativne industrije navode kao konkretan prioritet; |
| --- | --- |

Y.

budući da se od svih različitih izvora financiranja koje nudi EU samo u programu Kreativna Europa i u Europskom fondu za strateška ulaganja kulturne i kreativne industrije navode kao konkretan prioritet;

| Z. | budući da bi se stupanjem na snagu Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014 određene mjere u sektoru kulturne baštine (ponajprije restauracija i očuvanje), te u određenim slučajevima u sektoru kulturnih aktivnosti koje se financiraju sredstvima EU-a i dodatnim regionalnim sredstvima, mogle smatrati državnom potporom unatoč njihovoj lokalnoj važnosti i neekonomskoj naravi te nekomercijalnoj organizaciji aktivnosti i dotičnih kulturnih institucija, što ima kao posljedicu značajne prepreke za relevantna regionalna tijela i kašnjenja u provedbi tih mjera; |
| --- | --- |

Z.

budući da bi se stupanjem na snagu Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014 određene mjere u sektoru kulturne baštine (ponajprije restauracija i očuvanje), te u određenim slučajevima u sektoru kulturnih aktivnosti koje se financiraju sredstvima EU-a i dodatnim regionalnim sredstvima, mogle smatrati državnom potporom unatoč njihovoj lokalnoj važnosti i neekonomskoj naravi te nekomercijalnoj organizaciji aktivnosti i dotičnih kulturnih institucija, što ima kao posljedicu značajne prepreke za relevantna regionalna tijela i kašnjenja u provedbi tih mjera;

| AA. | budući da su na današnjem konvergentnom i globaliziranom tržištu europske kulturne i kreativne industrije koje su inovativne i temeljene na istraživanjima ključne za jamčenje jezične i kulturne raznolikosti, pluralizma te ponude inovativnih i visoko kvalitetnih usluga; |
| --- | --- |

AA.

budući da su na današnjem konvergentnom i globaliziranom tržištu europske kulturne i kreativne industrije koje su inovativne i temeljene na istraživanjima ključne za jamčenje jezične i kulturne raznolikosti, pluralizma te ponude inovativnih i visoko kvalitetnih usluga;

| AB. | budući da, unatoč činjenici da se kulturnim i kreativnim sadržajima danas pristupa i dijeli ih se više nego ikad prije, osobito u uslugama kao što su platforme na koje korisnici učitavaju sadržaj i usluge agregacije sadržaja, i da su troškovi distribucije i proizvodnje pali razvojem tehnologije, u kulturnom i kreativnom sektoru nije zabilježeno povećanje prihoda koje odražava tu povećanu potrošnju, ponajviše zbog nedostatka transparentnosti u lancu vrijednosti i pravne jasnoće te zbog poteškoća s kojima su tradicionalni sektori suočeni pri prilagodbi digitalnoj transformaciji; |
| --- | --- |

AB.

budući da, unatoč činjenici da se kulturnim i kreativnim sadržajima danas pristupa i dijeli ih se više nego ikad prije, osobito u uslugama kao što su platforme na koje korisnici učitavaju sadržaj i usluge agregacije sadržaja, i da su troškovi distribucije i proizvodnje pali razvojem tehnologije, u kulturnom i kreativnom sektoru nije zabilježeno povećanje prihoda koje odražava tu povećanu potrošnju, ponajviše zbog nedostatka transparentnosti u lancu vrijednosti i pravne jasnoće te zbog poteškoća s kojima su tradicionalni sektori suočeni pri prilagodbi digitalnoj transformaciji;

| AC. | budući da se Komisiju potiče da poduzme potrebne mjere kako bi olakšala nastajanje privlačnih zakonitih ponuda i prekogranične dostupnosti kako bi se smanjio jaz vrijednosti i zajamčilo da autori, stvaratelji, izvođači i nositelji prava dobivaju pravednu naknadu za svoja djela; |
| --- | --- |

AC.

budući da se Komisiju potiče da poduzme potrebne mjere kako bi olakšala nastajanje privlačnih zakonitih ponuda i prekogranične dostupnosti kako bi se smanjio jaz vrijednosti i zajamčilo da autori, stvaratelji, izvođači i nositelji prava dobivaju pravednu naknadu za svoja djela;

| AD. | budući da kulturne i kreativne industrije prolaze kroz velike promjene zbog sve veće raširenosti digitalnih tehnologija koje rezultiraju promjenama uvjeta u umjetničkom stvaralaštvu te utječu na pravo intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

AD.

budući da kulturne i kreativne industrije prolaze kroz velike promjene zbog sve veće raširenosti digitalnih tehnologija koje rezultiraju promjenama uvjeta u umjetničkom stvaralaštvu te utječu na pravo intelektualnog vlasništva;

| AE. | budući da su kulturne i kreativne industrije i dalje podcijenjene i nepriznate, posebno u pogledu njihove sposobnosti pristupa početnom kapitalu i financiranju; |
| --- | --- |

AE.

budući da su kulturne i kreativne industrije i dalje podcijenjene i nepriznate, posebno u pogledu njihove sposobnosti pristupa početnom kapitalu i financiranju;

| AF. | budući da se pri definiranju kulturnih i kreativnih industrija u najnovijoj studiji koju je naručila Komisija (21) uzimaju u obzir i industrije luksuznih proizvoda temeljene na kreativnosti; budući da se modna industrija i industrije luksuznih proizvoda oslanjaju na snažan kulturni i kreativni doprinos, da se njima doprinosi očuvanju stoljetnih europskih znanja i iskustava te da se temelje na kulturnom nasljeđu i tradicijama koje drugi ne mogu replicirati; budući da bi trebalo poboljšati suradnju kako bi se vodilo računa o promjenama u zapošljavanju i potrebi za specifičnim vještinama; |
| --- | --- |

AF.

budući da se pri definiranju kulturnih i kreativnih industrija u najnovijoj studiji koju je naručila Komisija (21) uzimaju u obzir i industrije luksuznih proizvoda temeljene na kreativnosti; budući da se modna industrija i industrije luksuznih proizvoda oslanjaju na snažan kulturni i kreativni doprinos, da se njima doprinosi očuvanju stoljetnih europskih znanja i iskustava te da se temelje na kulturnom nasljeđu i tradicijama koje drugi ne mogu replicirati; budući da bi trebalo poboljšati suradnju kako bi se vodilo računa o promjenama u zapošljavanju i potrebi za specifičnim vještinama;

| AG. | budući da su nacionalne procjene kada je riječ o kulturnim i kreativnim industrijama rijetko usporedive zato što države članice i dalje za te industrije upotrebljavaju različite definicije; napominje da takve definicije obuhvaćaju i široke kategorije kulturnih i kreativnih industrija poput softvera, oglašavanja i marketinga, koje su vrlo uspješne i u ekonomskom smislu i kao primjer europske kreativnosti i poduzetnosti; |
| --- | --- |

AG.

budući da su nacionalne procjene kada je riječ o kulturnim i kreativnim industrijama rijetko usporedive zato što države članice i dalje za te industrije upotrebljavaju različite definicije; napominje da takve definicije obuhvaćaju i široke kategorije kulturnih i kreativnih industrija poput softvera, oglašavanja i marketinga, koje su vrlo uspješne i u ekonomskom smislu i kao primjer europske kreativnosti i poduzetnosti;

| AH. | budući da je 2013. međunarodna trgovina krivotvorenom i piratskom robom činila do 2,5 % svjetske trgovine i do 5 % uvoza u EU, u vrijednosti od 85 milijardi EUR; |
| --- | --- |

AH.

budući da je 2013. međunarodna trgovina krivotvorenom i piratskom robom činila do 2,5 % svjetske trgovine i do 5 % uvoza u EU, u vrijednosti od 85 milijardi EUR;

| AI. | budući da su u industrijskom gospodarstvu ulaganja većinom bila usredotočena na materijalna dobra, koja su bila primarni pokretači rasta, dok su u današnjem kreativnom gospodarstvu nematerijalna dobra primarni objekti ulaganja, izvori vrijednosti i pokretači rasta; budući da bi se financiranje kulturnih i kreativnih industrija trebalo razmatrati u tom kontekstu; |
| --- | --- |

AI.

budući da su u industrijskom gospodarstvu ulaganja većinom bila usredotočena na materijalna dobra, koja su bila primarni pokretači rasta, dok su u današnjem kreativnom gospodarstvu nematerijalna dobra primarni objekti ulaganja, izvori vrijednosti i pokretači rasta; budući da bi se financiranje kulturnih i kreativnih industrija trebalo razmatrati u tom kontekstu;

| AJ. | budući da je, iako je razvoj digitalne tehnologije i infrastrukture prioritet europske politike, i dalje potrebno poboljšati širenje kulturnih i kreativnih dobara i usluga na internetu preko kulturnih institucija; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je, iako je razvoj digitalne tehnologije i infrastrukture prioritet europske politike, i dalje potrebno poboljšati širenje kulturnih i kreativnih dobara i usluga na internetu preko kulturnih institucija;

| AK. | budući da kulturne i kreativne industrije doprinose održavanju i poboljšanju goleme europske kulturne, povijesne i arhitektonske baštine; budući da je kulturni i kreativni sektor važan za razvoj kulturne diplomacije, za industriju turizma i za promicanje nacionalnih i lokalnih kultura, doprinoseći napretku gradova i regija te razvoju; |
| --- | --- |

AK.

budući da kulturne i kreativne industrije doprinose održavanju i poboljšanju goleme europske kulturne, povijesne i arhitektonske baštine; budući da je kulturni i kreativni sektor važan za razvoj kulturne diplomacije, za industriju turizma i za promicanje nacionalnih i lokalnih kultura, doprinoseći napretku gradova i regija te razvoju;

Definicija i statistički podaci

| 1. | poziva Komisiju da uspostavi sveobuhvatan, dosljedan i dugoročan okvir industrijske politike za kulturni i kreativni sektor te poziva EU da u svoje strateške ciljeve i opće prioritete uključi razvoj, efektivno promicanje i zaštitu te adekvatno financiranje kulturnih i kreativnih industrija kako bi se ojačala njihova konkurentnost i kako bi se ostvario njihov potencijal za otvaranje radnih mjesta i stvaranje rasta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da se pri oblikovanju svojih budućih politika koristi sljedećom definicijom kulturnih i kreativnih industrija: „kulturne i kreativne industrije one su industrije koje se temelje na kulturnim vrijednostima, kulturnoj raznolikosti, individualnoj i/ili kolektivnoj kreativnosti, vještinama i talentu s potencijalom za stvaranje inovacija i bogatstva te otvaranje radnih mjesta ostvarivanjem društvene i ekonomske vrijednosti, osobito iz intelektualnog vlasništva; one uključuju sljedeće sektore koji se temelje na kulturnom i kreativnom doprinosu: arhitektura, arhivi i knjižnice, umjetnički zanati, audiovizualni sadržaj (među ostalim film, televizija, softveri, videoigre, multimedija i snimljena glazba), kulturna baština, dizajn, industrija luksuznih proizvoda i modna industrija temeljene na kreativnosti, festivali, glazba uživo, reproduktivne umjetnosti, knjige i izdavaštvo (novine i časopisi), radio, vizualne umjetnosti te oglašavanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da, s obzirom na činjenicu da države članice koriste nacionalne sustave klasifikacije za aktivnosti koje spadaju u kulturne i kreativne industrije, utvrdi specifične pokazatelje za praćenje i analizu kulturnog, gospodarskog i društvenog učinka i dinamika njezinih politika i regulatornih prijedloga povezanih s kulturnim i kreativnim sektorom te uloge tog sektora kao pokretača inovacija i rasta u svim drugim područjima aktivnosti u EU-u i povezanim trećim zemljama; stoga naglašava da Komisija treba utvrditi alternativne izvore podataka kako bi se nadopunili i unaprijedili službeni statistički podaci; ističe da kulturne i kreativne industrije često imaju složene poslovne modele koji mogu biti problem za tradicionalne oblike financiranja i da je potrebno zajamčiti bolje razumijevanje pozitivnih učinaka javnih ulaganja i pružiti potrebnu razinu analize kako bi se privuklo više privatnih ulaganja; nadalje poziva Komisiju da se pobrine za koordinaciju kako bi olakšala transnacionalne sinergije, poput projekata suradnje, prilika za mobilnost i zajedničkih pothvata u tom području; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da potreba za uspostavljanjem statističkih podataka o kulturnim i kreativnim industrijama također doprinosi raspravi o kulturnoj politici te potiče Komisiju i Eurostat u njihovim naporima da redovito analiziraju i mjere učinak kulturne politike na kulturni i kreativni sektor u cjelini, da uključe kulturni i kreativni sektor u svoje godišnje statistike na temelju analize vrijednosti i prelijevanja koje stvaraju kulturne i kreativne industrije u digitalnom dobu i da objave dvogodišnje sektorsko izvješće o razvoju kulturnih i kreativnih industrija u Europi; u tom kontekstu ističe potrebu za jačanjem uloge Eurostata i Zajedničkog istraživačkog centra; |
| --- | --- |

4.

Okvirni uvjeti i poticanje inovacija

| 5. | poziva Komisiju da uvede krovni program kojim će se prevladati jaz između istraživanja i razvoja, europske proizvodnje kreativnog sadržaja i tehnoloških inovacija u području medija i šire; napominje da bi se takvim krovnim programom potaknula proizvodnja kreativnih i konkurentnih usluga u EU-u, kao i komercijalne mogućnosti i mogućnosti zapošljavanja te bi se poboljšao pristup tržištu za mala i srednja poduzeća i start-up poduzeća, uz istovremeno njegovanje pluralističke i raznolike europske sredine izgrađene na snažnim sinergijama između kulturnih i kreativnih industrija i tehnološke inovacije, čime bi se ojačalo europsko jedinstveno digitalno tržište; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da se digitalna tehnologija i infrastruktura temelje na sadržaju koji pružaju stvaratelji; napominje da je izravan pristup globalnoj publici doveo do novih oblika umjetničkog i kreativnog sadržaja; stoga poziva Komisiju da, vodeći računa o potrebama svih relevantnih aktera, uspostavi pravni okvir, uključujući autorska prava, za lanac vrijednosti u digitalnom dobu kojim će se uzeti u obzir specifičnosti tog sektora, omogućiti daljnje inovacije, promicati transparentni ugovorni odnosi i uspostaviti pravo na pravednu naknadu i pravnu zaštitu za autore, stvaratelje i sve strane uključene u kreativni proces i njihova djela kako bi se na taj način zajamčilo uspješno digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe potrebu za suradnjom i važnost stalnog dijeljenja znanja i najboljih praksi među državama članicama koje žele podržati i potaknuti kreativnu industriju i promicati kreativnost i produktivnost na svim razinama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da je zaštita autorskih i srodnih prava temelj prihoda kulturne i kreativne industrije; potiče Komisiju da s obzirom na trenutnu reformu autorskog prava, pronađe uravnotežena pravna rješenja prilagođena digitalnom dobu, među ostalim u partnerstvu s industrijom i skupinama potrošača, koja će podržavati i ispunjavati interese MSP-ova, veoma malih poduzeća i mikropoduzeća, stvaratelja, nositelja prava, korisnika prava, samostalnih djelatnika i potrošača kako bi se pojasnilo da se izuzeća od odgovornosti mogu primjenjivati samo na istinski neutralne i pasivne pružatelje internetskih usluga, kao što je definirano Direktivom o e-trgovini i sudskom praksom Suda Europske unije, a ne na usluge koje imaju aktivnu ulogu u distribuciji, promicanju i unovčavanju sadržaja na štetu njegovih stvaratelja; smatra da s obzirom na bezgraničnu prirodu digitalnog okruženja treba osigurati usklađenost među regulatorima, provedbenim agencijama i pravosudnim sustavom unutar EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava činjenicu da istraživanje o nositeljima prava i netransparentna pravila o autorskim pravima predstavljaju administrativna opterećenja koja podrazumijevaju visoke troškove i znatne napore, posebno u slučaju malih i srednjih poduzeća koja posluju na prekograničnoj osnovi; stoga predlaže uspostavu zajedničke paneuropske baze podataka koja bi sadržavala sve dostupne informacije o nositeljima prava za svaki sektor, kako bi se olakšalo stjecanje prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da je Direktiva 2014/26/EU dovela do poboljšanja u sustavu stjecanja prava u pogledu glazbenih djela na internetu; također traži od Komisije da unaprijedi dobro upravljanje, učinkovitost, transparentnost i odgovornost organizacija za kolektivno ostvarivanje prava u drugim sektorima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da su piratstvo i krivotvorenje i dalje ozbiljan problem za kulturne i kreativne industrije te za građane; ističe da te nezakonite aktivnosti mogu uzrokovati ozbiljne gubitke u pogledu prihoda i radnih mjesta te mogu imati kao posljedicu sigurnosne i zdravstvene probleme na koje je potrebno odgovoriti; pozdravlja uključenost industrije u pronalazak rješenja za piratstvo i krivotvorenje te ističe potrebu za jačanjem borbe protiv tih nezakonitih aktivnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe potrebu za praćenjem i jačanjem primjene postojećih provedbenih propisa diljem EU-a; preporučuje da se razmotri uvođenje strožih sankcija i promicanje sustava jamstava za sljedivost kako bi se odvratili krivotvoritelji, posebno veliki komercijalni krivotvoritelji, te preporučuje povećanje naknada štete i obeštećenja za nositelje prava; poziva EU i države članice da pokrenu kampanje za osvješćivanje javnosti u pogledu piratstva i krivotvorenja te da utvrde trendove i da se djelotvornije usmjere na njih, potičući istovremeno nositelje prava i pružatelje usluga da zajamče jednostavne načine pristupa legalnim sadržajima kako bi se obeshrabrilo piratske aktivnosti; naposljetku ističe da je u borbu protiv krivotvorenja na internetu potrebno uključiti sve aktere digitalnog sektora; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da predloži djelotvorne mjere za borbu protiv internetskog piratstva, a osobito da zajamči da internetske usluge koje ugošćuju sadržaje primjenjuju djelotvorne mjere kako bi se nelicencirani sadržaji uklonili iz njihovih usluga te da nakon njihova uklanjanja poduzmu mjere za sprečavanje ponovnog pojavljivanja tih sadržaja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da je ključno da se prevlada izolirajući način razmišljanja u tradicionalnim političkim područjima te da se promiču kulturni i kreativni učinci prelijevanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da u okviru svojih nadležnosti promiču međusektorsku suradnju uspostavljanjem „laboratorija za učenje”, kreativnih centara, zajedničkih radnih prostora, programa umrežavanja te kulturnih i kreativnih klastera i mreža na regionalnoj, nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini kako bi se potaknula interakcija između mikropoduzeća, malih, srednjih i velikih poduzeća te između neprofitnih organizacija i komercijalnih poduzeća u kulturnom i kreativnom sektoru, tradicionalnih obrtnika, organizacija koja se bave očuvanjem baštine, turističkog sektora, centara za istraživanje, sveučilišta, ulagača i kreatora politika; nadalje, traži da se pruži potpora razvoju pravnog okruženja koje će pogodovati inovacijama i podržavati ih za stvaranje i eksperimentiranje novih poslovnih modela, proizvoda i usluga pomoću strateških partnerstva između proizvođača, distributera i promotora te da se pruži potpora aktivnostima poduzetničkih inkubatora; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da je od ključne važnosti da EU i njegove države članice održavaju mogućnost čuvanja i razvijanja svojih kulturnih i audiovizualnih politika te da to čine u kontekstu postojećih prava, standarda i sporazuma, uključujući Konvenciju UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja; stoga poziva da se isključenje kulturnih i audiovizualnih usluga, uključujući one koje su dostupne na internetu, jasno navede u sporazumima između Unije i trećih zemalja; u tom kontekstu naglašava da je potrebno da kulturne i audiovizualne usluge ostanu izvan opsega pregovaračkog mandata za opće sporazume o slobodnoj trgovini, istodobno ističući da kulturna i kreativna djela imaju dvojnu i suštinsku vrijednost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da promiče i podupire stvaranje, unaprjeđenje i širenje infrastrukture koja je ključna za potporu kreativnim industrijama u Europi, a osobito za širenje brzog širokopojasnog interneta u ruralna i udaljena područja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uviđa da su mnogi gradovi i regije diljem Europe izradili opsežne planove za svoje lokalne kulturne i kreativne industrije; poziva Komisiju da iskoristi najbolje prakse iz tih strategija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i države članice da gledaju na Europsku godinu kulturne baštine 2018. kao veliku priliku za povećanje europske izvrsnosti u kreativnim i kulturnim industrijama te da istaknu potrebu za odgovarajućim planiranjem i financiranjem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da iskoristi potencijal kulturne diplomacije promicanjem i poboljšanjem konkurentnosti europskog kulturnog i kreativnog sektora; |
| --- | --- |

20.

Digitalizacija kulturnih i kreativnih industrija

| 21. | ističe da kulturne i kreativne industrije, čiju većinu predstavljaju MSP-ovi, djeluju u okruženju koje se stalno mijenja te zbog toga moraju razmatrati i osmišljavati nove poslovne modele kako bi postigle rješenja temeljena na tržištu i privukle novu publiku; ističe prilike koje nove informacijske i komunikacijske tehnologije, poput velikih podataka, računalstva u oblaku i interneta stvari, nude gospodarstvu i društvu, osobito kad ih se integrira sa sektorima kao što su kulturne i kreativne industrije, a posebno u pogledu distribucije, korištenja i produkcije kreativnih djela; međutim, naglašava da dovršenje jedinstvenog digitalnog tržišta mora biti prioritet kako bi kulturne i kreativne industrije mogle u potpunosti iskoristiti potencijal novih tehnologija za rast i zapošljavanje; nadalje ističe potrebu za poboljšanjem pravne sigurnosti i smanjenjem administrativnog opterećenja; poziva države članice i Komisiju da podrže digitalizaciju kulturnog sadržaja; u tom pogledu naglašava da bi plan Komisije za „digitalizaciju industrije” i provedbeni okvir EU-a trebali u potpunosti voditi računa o specifičnim karakteristikama kulturnih i kreativnih industrija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da su digitalne platforme način za pružanje šireg pristupa kulturnim i kreativnim djelima i većih prilika za razvijanje novih poslovnih modela u kulturnom i kreativnom sektoru; ističe činjenicu da bi trebalo razmotriti način na koji taj proces može funkcionirati uz veću pravnu sigurnost i poštovanje nositelja prava; ističe važnost transparentnosti i jamčenja jednakih uvjeta za sve; u tom smislu smatra da je zaštita nositelja prava u okviru autorskih prava i intelektualnog vlasništva potrebna kako bi se zajamčilo priznavanje vrijednosti i poticanje inovacija, kreativnosti, ulaganja i proizvodnje sadržaja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da digitalizacija i konvergencija medija stvaraju nove mogućnosti za pristup europskim dijelima, njihovu distribuciju i promidžbu te naglašava važnost jamčenja sredstava za digitalizaciju, očuvanje i internetsku dostupnost europske kulturne baštine; |
| --- | --- |

23.

Radni uvjeti u kulturnom i kreativnom sektoru

| 24. | ističe da su atipični oblici zapošljavanja (ugovori na nepuno radno vrijeme i ugovori na određeno vrijeme, privremeni rad i ekonomski zavisno samozapošljavanje) kulturnih i kreativnih radnika uobičajena pojava, posebno u medijskom i kulturnom sektoru; ističe potrebu za uklanjanjem prepreka mobilnosti umjetnika i kulturnih djelatnika te podržava zahtjev koji je Europski gospodarski i socijalni odbor podnio Komisiji da pruži odgovarajuće rješenje za poboljšanje mobilnosti unutar EU-a za radnike u kulturnim i kreativnim industrijama i za pojednostavljenje postupaka dobivanja viza za razmjene s trećim zemljama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice da razviju ili provedu pravni i institucijski okvir za kreativnu umjetničku aktivnost usvajanjem ili primjenom niza dosljednih i sveobuhvatnih mjera u pogledu ugovora, mogućnosti kolektivnog zastupanja, socijalnog osiguranja, zdravstvenog osiguranja, izravnog i neizravnog oporezivanja i usklađenosti s europskim propisima kako bi se poboljšala mobilnost umjetnika diljem EU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primjećuje visoki udio žena u kreativnim industrijama te posebno naglašava položaj samozaposlenih majki i onih koje su se vratile na posao (majke poduzetnice); |
| --- | --- |

26.

| 27. | skreće pozornost na postojeću prosječnu rodno uvjetovanu razliku u plaćama (16,1 % u 2014.) i mirovinama (40,2 %) u EU-u i ističe da su žene u kulturnim i kreativnim industrijama suočene s istim preprekama kao i u drugim gospodarskim sektorima, posebno u pogledu rodno uvjetovane razlike u plaćama i mirovinama, pristupa financijskim sredstvima, stereotipova, osposobljavanja i cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

27.

Obrazovanje, vještine, osposobljavanje

| 28. | ističe da je kreativni nagon prisutan u svim živim bićima i da kreativne vještine treba poticati od rane dobi kako bi se postavili temelji za kontinuirano obnavljanje kreativnih talenata; ipak napominje da se te vještine mogu poticati u svim fazama života, osobito pomoću pristupačnih programa cjeloživotnog učenja; potiče države članice da grade veće znanje o kulturnim i kreativnim industrijama u programima obrazovanja i osposobljavanja, da razviju podučavanje medijske pismenosti i digitalnih vještina te da poboljšaju svoje sustave osposobljavanja, učenja i kvalifikacija, omogućujući studentima svih dobi da steknu sveobuhvatno osposobljavanje u području kreativne umjetnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | skreće pozornost na nedostatak transverzalnih vještina, a posebno poduzetničkih vještina, među diplomiranim osobama u kulturnom i umjetničkom području, kao i na njihovo nedovoljno znanje o zakonima o autorskim pravima i sredstvima za njihovu zaštitu; smatra da je stoga važno potaknuti države članice i obrazovne institucije da odgovore na taj jaz prilagođavanjem obrazovnih programa kako bi se pružilo kontinuirano stručno osposobljavanje i omogućilo bolju integraciju kreativnog i poduzetničkog obrazovanja, čime bi se ojačale poslovne, financijske, marketinške i upravljačke vještine poduzetnika u kreativnom sektoru; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice da pruže veću podršku nastavnicima kako bi im omogućile da razvijaju kreativne i inovacijske sposobnosti mladih ljudi modernizacijom obrazovnih procesa i uključivanjem medijske pismenosti, umjetnosti, glazbe, kazališta i filma u programe obrazovanja i osposobljavanja; potiče države članice da povećaju znanje o kulturnoj baštini, umjetničkim praksama i izričajima te mekim vještinama orijentiranima na kreativnost i inovacije; također poziva države članice da podrže suradnju između škola, u cilju razmjene najdjelotvornijih metoda i praksi u pogledu poticanja kreativnosti i inovacija, pomažući na taj način ljudima da vrednuju proizvode i usluge kreativnih industrija; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća na to da partnerstva s obrazovnim sustavom također mogu doprinijeti poticajnom obrazovnom okruženju i integraciji zajednica u nepovoljnom položaju i marginaliziranih zajednica, kao i ponuditi mogućnosti osobama u siromašnim četvrtima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe potencijal kulturnih i kreativnih industrija kada je riječ o zapošljavanju mladih i reindustrijalizaciji, a osobito sve veće prilike za mlade ljude koje u kulturnom i kreativnom sektoru stvara digitalno okruženje; poziva Komisiju i države članice da uvrste kulturne i kreativne industrije u Inicijativu za zapošljavanje mladih te da pruže sredstva kojima će se olakšati ostvarivanje karijere, poduzetništvo i osposobljavanje u tom sektoru, uspostavom programa naukovanja te olakšavanjem mobilnosti i razmjene preko programa mentorstva i stažiranja; poziva na djelotvornije korištenje resursa pruženih u okviru Jamstva za mlade; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća da je jedan od glavnih problema s kojima je suočen sektor kulturne baštine postupno izumiranje tradicionalnih vještina i obrta; poziva Komisiju i države članice da osiguraju očuvanje baštine, kulturne i jezične raznolikosti, tradicionalnih vještina i europskih nacionalnih, regionalnih i lokalnih znanja i iskustava i da zaštite i promiču obrte povezane s kulturnim i kreativnim sektorom, da potiču i olakšavaju prijenos znanja i iskustava i da stave veći naglasak na strukovno osposobljavanje i radnu snagu s visokom razinom vještina kako bi se privukli talentirani pojedinci, uključujući izvrsnost u obrtu, u građevinskom sektoru te u aktivnostima konzervacije i restauracije; u tu svrhu ističe da treba stvoriti jake strateške veze između kulturne politike i društvenih i proizvodnih resursa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da podigne razinu osviještenosti o prilikama za ostvarivanje karijere u obrtničkim i proizvodnim poslovima povezanima s kulturnim i kreativnim sektorom pomoću kampanja i politika za promicanje prijenosa znanja kako bi se očuvalo obrtništvo i stručne vještine u tim sektorima; |
| --- | --- |

34.

| 35. | potiče države članice da se nadovežu na poticaje u okviru programa Erasmus+ u cilju promicanja međusektorskih pristupa u različitim područjima u formalnom neformalnom i informalnom obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju; potiče institucije za visoko i strukovno obrazovanje da povežu programe u području umjetnosti i kulture, znanosti, inženjerstva, tehnologije, poduzetništva i drugih relevantnih područja; posebno poziva na poduzimanje mjera za premošćivanje jaza između područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike te informacijske i komunikacijske tehnologije i predmeta u području umjetnosti i dizajna kako bi se podržao razvoj tehničkih karijera u kreativnim industrijama i kreativnih karijera u sektoru znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike, što je ključno za rast europskog kulturnog i kreativnog sektora; ističe da je potrebno pružiti podršku centrima izvrsnosti i promicati razmjene među zanimanjima u tom sektoru, uključujući u trećim zemljama, te privlačiti i razvijati kreativne talente; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče države članice da promiču suradnju između umjetničkih škola, pružatelja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, sveučilišta i poduzeća u kulturnom i kreativnom sektoru, uključujući boravak umjetnika u poslovnim okruženjima i obrazovnim institucijama, kako bi se zajamčila bolja usklađenost između ponude vještina i potražnje tržišta rada te kako bi se potaknuo konkurentski potencijal tog sektora; preporučuje razvijanje putanja povezanog učenja i rada, poput sustava dvojnog obrazovanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | preporučuje da se kreiraju i usvoje politike usmjerene na povećanje razine sudjelovanja građana EU-a u kulturi, koja je u mnogim državama članicama i dalje kritično niska; ističe da bi to rezultiralo prednostima i u pogledu poticanja većeg broja kreativnih talenata i u pogledu osiguranja veće i snažnije baze potražnje za kulturnim i kreativnim proizvodima EU-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva na uspostavu „europske nagrade za kreativne i kulturne industrije” po uzoru na „Francusko-njemačku nagradu za kreativne i kulturne industrije”; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe golem potencijal žena kao inovatorica i poduzetnica i važnu ulogu koju imaju u kulturnim i kreativnim industrijama; potiče države članice da pruže odgovarajuću financijsku potporu i osposobljavanje te ističe važnost umrežavanja i razmjene najboljih praksi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na razmatranje mogućnosti uspostavljanja programa mobilnosti za „mlade inovatore” u svrhu promicanja razmjena i inovacija u području kulture i stvaralaštva; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prima na znanje komunikaciju Komisije naslovljenu „Novi program vještina za Europu: Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti” te dijeli stajalište da će „u globalnom gospodarstvu koje se brzo mijenja vještine [...] u velikoj mjeri utjecati na konkurentnost i sposobnost poticanja inovacija. One su poticajan čimbenik za ulaganja i katalizator u pozitivnom krugu stvaranja radnih mjesta i rasta. One su ključ za društvenu koheziju.”; smatra da je potrebno posvetiti posebnu pozornost kreativnim vještinama prilikom revizije okvira ključnih kompetencija i Europskog kvalifikacijskog okvira; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče države članice da poduzmu inicijative poput „kulturnog bonusa” koji je pokrenula talijanska vlada stavivši na raspolaganje 18-godišnjaka koji zakonito borave u Italiji 500 EUR koji se mogu potrošiti samo na „aktivnosti kulturnog uzdizanja”, poput muzeja, galerija, arheoloških lokaliteta i lokaliteta baštine, knjiga i filmova; |
| --- | --- |

42.

Financiranje

| 43. | skreće pozornost na to da kulturne i kreativne industrije imaju znatnu korist od javnog financiranja za kulturu, što znatno doprinosi i kulturnoj raznolikosti Europske unije; stoga traži od Komisije i država članica da u okviru svojih nadležnosti nastave dodjeljivati odgovarajući dio svojih proračuna za javno financiranje za kulturu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe potrebu da se ojačaju vladine politike potpore kulturnom i kreativnom sektoru i povećaju proračuni za kulturu; upozorava na to da je javno financiranje pretrpjelo velike proračunske rezove u državama članicama, što je ozbiljno ugrozilo kulturni i kreativni rad u Europi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prima na znanje uspjeh sustava poreznih olakšica za kulturni i kreativni sektor koji postoje u određenim državama članicama; stoga potiče sve države članice da uvedu takve sustave, istovremeno osuđujući posebne porezne mehanizme, poznate kao odluke o porezima, koji su omogućili nekim poduzećima da nepropisno smanje plaćanje poreza na minimum; |
| --- | --- |

45.

| 46. | napominje da je kulturnim i kreativnim industrijama otvoreno sudjelovanje u svim programima koje financira EU, ali je to sudjelovanje ispod potencijalno ostvarive razine; traži od Komisije da kao prvi korak uspostavi jedinstvenu kontaktnu točku, npr. internetsku stranicu, na kojoj bi sve relevantne glavne uprave blisko kontaktirale kako bi se istaknule različite prilike za financiranje za kulturne i kreativne industrije, širile informacije preko paneuropskih kulturnih i kreativnih mreža i nacionalnih organizacija, prikupljali i promicali primjeri najboljih praksi te povećalo znanje među financijskim ulagačima i institucijama u pogledu posebnosti i različitih izazova kulturnih i kreativnih industrija jer bi se na taj način povećala osviještenost i dostupnost sredstava za kulturne i kreativne industrije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju da radi na integraciji potpore EU-a za kulturne i kreativne industrije, uključujući financiranje, usvajanjem sveobuhvatne i transverzalne strategije EU-a; međutim ističe važnost toga da se vodi računa o različitoj prirodi kulturnih i kreativnih industrija i, u skladu s time, o njihovim specifičnim sektorskim potrebama u pogledu okruženja za financiranje i inovacije te stoga o konkretnim provedbenim planovima, poput zajedničkog okvira Obzora 2020. i Kreativne Europe; uviđa faktor multiplikacijskog učinka koji financiranje EU-a ima za kulturne i kreativne industrije, osobito u određenim regijama; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uviđa važnu ulogu koju u kulturnim i kreativnim industrijama imaju neprofitna, zadružna i socijalna poduzeća te stoga poziva na to da se izbjegne svako razlikovanje u strukturnom i socijalnom financiranju EU-a koje bi moglo ograničiti prihvatljivost tih struktura; |
| --- | --- |

48.

| 49. | napominje da bi na reviziju VFO-a sredinom razdoblja i na izvješća o provedbi programa EU-a trebalo gledati kao na dva međusobno povezana dijela istog procesa; napominje da bi, osobito u slučaju programa Kreativna Europa i Obzor 2020. te strukturnih fondova (Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Europski socijalni fond (ESF)), ulogu i utjecaj kulturnih i kreativnih industrija na rast, zapošljavanje i teritorijalnu koheziju trebalo posebno ocijeniti i dodatno promicati; ističe da bi taj proces trebao pružiti čvrstu i dosljednu osnovu za reviziju VFO-a i buduću strukturu programa EU-a za razdoblje nakon 2020.; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da poštuje članak 167. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i da kulturne i kreativne industrije, kao dio kulturnog i kreativnog sektora, postavi kao horizontalni prioritet u okviru sustava i programa EU-a za financiranje, osobito u okviru programa Obzor 2020., Programa EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije te europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi potencijalne sinergije koje postoje među politikama EU-a u cilju efektivne uporabe sredstava dostupnih u okviru programa EU-a, kao što su Obzor 2020., Instrument za povezivanje Europe, Erasmus +, Program Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije, Kreativna Europa i COSME, te europskih strukturnih i investicijskih fondova radi podupiranja većeg broja projekata u području kulturnih i kreativnih industrija; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe da se još mnogo toga može napraviti kako bi se uspostavila djelotvornija interakcija između europskih strukturnih i investicijskih fondova i drugih europskih programa predviđenih za programsko razdoblje 2014. – 2020., posebno Erasmus+ i Kreativna Europa, u točkama 4.6 i 6.4 Priloga I. Uredbi o zajedničkim odredbama pružanjem boljih informacija na razini EU-a i odlučnije provedbe u državama članicama i njihovim regijama; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju da izmijeni i/ili protumači dio Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014 koji se odnosi na državnu potporu za kulturu i očuvanje kulturne baštine, u svjetlu uvodne izjave 72. Uredbe i komunikacije Komisije usvojene 19. svibnja 2016., kako određene mjere u sektoru kulturne baštine (poglavito restauriranje i očuvanje) i, u nekim slučajevima, u kulturnim aktivnostima podržanima fondovima EU-a i dodatnim regionalnim fondovima, ne bi bile obuhvaćene pojmom državne potpore; |
| --- | --- |

53.

| 54. | napominje da je Instrument jamstva u sklopu programa Kreativna Europa jedan od načina na koji se može odgovoriti na hitnu potrebu za pristupom kreditiranju za inovativne i održive projekte u kulturnom i kreativnom sektoru; podsjeća na kašnjenje u pokretanju Instrumenta jamstva; ističe da je potrebno povećati proračun Kreativne Europe i Instrumenta jamstva kako bi se efektivno podržali europski kulturni i kreativni izričaji, diversificiralo korisnike financiranja te zajamčili jednak pristup subjekata iz kulturnog sektora iz svih država članica Instrumentu jamstva i njihovo sudjelovanje u njemu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | napominje da bi se EFSU-om trebalo pomoći malim i srednjim poduzećima da riješe problem manjka kapitala te bi on u pravilu trebao biti usmjeren na projekte koji su rizičniji od projekata koji se podupiru uobičajenim operacijama EIB-a (22); napominje da je do rujna 2016. financiranje dodijeljeno malom broju projekata u kulturnom i kreativnom sektoru, koji se većinom sastoji od MSP-ova s višom razinom rizika, i u sektoru obrazovanja i osposobljavanja te ističe da bi trebalo uložiti sve moguće napore kako bi se poboljšalo njihovo sudjelovanje u Europskom fondu za strateška ulaganja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva EIB da se pozabavi pitanjem izostanka financiranja iz EFSU-a za kulturne i kreativne industrije razmatranjem moguće interakcije s Kreativnom Europom i Instrumentom jamstva kako bi kulturnim i kreativnim industrijama pružio zajmove koji su prilagođeni svrsi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju, države članice i EIB da podrže kombinirane metode financiranja, posebno u obliku javno-privatnih partnerstava, kako bi se riješio problem nedostatka dostupnosti vlasničkog financiranja za kulturne i kreativne industrije; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju ulagačko okruženje i prošire spektar financijskih instrumenata dostupnih mikropoduzećima i MSP-ovima u kulturnom i kreativnom sektoru novim i inovativnim programima financiranja kao što su mikrokrediti, otplativi doprinosi, skupno financiranje, financiranje rizičnim kapitalom, financiranje početne faze i poduzetnički kapital; napominje da različiti modeli skupnog financiranja i skupnog ulaganja za kulturne i kreativne industrije mogu postati dobar instrument za financiranje kulturnih i kreativnih projekata i zbog toga biti dobrodošli dodatak tradicionalnim izvorima financijske potpore za kulturne i kreativne industrije u cjelini; stoga poziva Komisiju i države članice da nastave pratiti i promicati razvoj tržišta skupnog financiranja, da uključe javne institucije, da bolje iskoriste mogućnost institucionalnog skupnog financiranja, da koordiniraju različite regulatorne pristupe, da zajamče odgovarajuću jasnoću u primjeni propisa EU-a, da razviju najbolju praksu i da poboljšaju regulatorni okvir uklanjanjem prepreka i/ili uspostavljanjem novog regulatornog instrumenta, ako je to potrebno; međutim, upozorava da se time ne može zamijeniti održivo javno i privatno financiranje za kulturne i kreativne industrije; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da je potrebno povećati ulogu koju javne investicijske banke imaju u kulturnom i kreativnom sektoru tako da se malim i srednjim poduzećima omogući bolji pristup kreditiranju te tako da se poduzećima pomogne da prošire svoje tržište i izvozne aktivnosti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | smatra da je za poboljšanje pristupa financiranju u kulturnim i kreativnim industrijama potrebno razviti stručno znanje u utvrđivanju i procjenjivanju vrijednosti nematerijalne imovine koja bi se mogla koristiti kao kolateral; ističe potrebu da se poveća znanje među financijskim ulagačima i institucijama u pogledu posebnosti i različitih izazova kulturnih i kreativnih industrija, čija se razina rizika smatra većom; s time u vezi pozdravlja što je Komisija u Instrument jamstva Kreativne Europe uključila program osposobljavanja za financijske posrednike jer bi to moglo poboljšati sposobnost kulturnih i kreativnih industrija da pristupe vanjskim ulagačima i da ih uvjere; smatra da bi bez obzira na to bilo korisno ocijeniti uspjeh tog programa i, u slučaju pozitivne evaluacije, proširiti ga u razna politička područja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | u tu svrhu poziva na promicanje „protokola za imovinu u obliku intelektualnog vlasništva” kojima se olakšava vrednovanje prava intelektualnog vlasništva te poziva Komisiju i države članice da usvoje potrebne mehanizme kako bi povećale unovčivost prava intelektualnog vlasništva i prepoznavanje njihove pune vrijednosti kao imovine; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  SL C 13, 15.1.2016., str. 83.

(2)  SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 221.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 104.

(5)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(6)  SL L 347, 20.12.2013., str. 289.

(7)  SL L 347, 20.12.2013., str. 259.

(8)  SL L 347, 20.12.2013., str. 33.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0009.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0293.

(11)  SL C 93, 9.3.2016., str. 95.

(12)  SL C 68 E, 7.3.2014., str. 40.

(13)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 135.

(14)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 142.

(15)  SL C 247 E, 15.10.2009., str. 25.

(16)  SL C 125 E, 22.5.2008., str. 223.

(17)  OECD/EUIPO (2016.), Trgovina krivotvorenom i piratskom robom: analiza utjecaja na gospodarstvo (Trade in Counterfeit and Pirated Goods: Mapping the Economic Impact), OECD Publishing, Pariz.

(18)  U komunikaciji Komisije u tom su smislu navedeni sljedeći sektori: arhitektura, arhivi i knjižnice, umjetnički zanati, audiovizualni sadržaj (među ostalim film, televizija, videoigre i multimedija), kulturna baština, dizajn (uključujući modni dizajn), festivali, glazba, reproduktivne i vizualne umjetnosti, izdavaštvo i radio.

(19)  Izvješće o analizi na razini industrije, (2013.), Industrije koje se znatno koriste pravima intelektualnog vlasništva: doprinos gospodarskom uspjehu i zapošljavanju u Europskoj uniji, str. 8. https://euipo.europa.eu/ohimportal/documents/11370/80606/IP+Contribution+study

(20)  Studija Europske komisije EASME/COSME/2015/003.

(21)  Upućivanje na studiju bit će dopunjeno nakon objave. Sve brojke spomenute u ovoj rezoluciji temelje se na navedenoj studiji.

(22)  Uredba (EU) 2015/1017.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/42

---

P8_TA(2016)0487

Prava žena u državama Istočnog partnerstva

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o pravima žena u državama Istočnog partnerstva (2016/2060(INI))

(2018/C 238/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kojima se jednakost spolova utvrđuje kao jedno od glavnih načela na kojima se temelji EU, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kojima se jednakost spolova utvrđuje kao jedno od glavnih načela na kojima se temelji EU,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje UN-a iz 1995. za postizanje ravnopravnosti, razvoja i mira, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje UN-a iz 1995. za postizanje ravnopravnosti, razvoja i mira,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a, 1820 iz 2008., 1325 iz 2000. i nedavnu Rezoluciju 2242 iz 2015., o ženama, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a, 1820 iz 2008., 1325 iz 2000. i nedavnu Rezoluciju 2242 iz 2015., o ženama, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje iz rujna 1995. te Program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (konferencija iz Kaira) iz rujna 1994., kao i ishode konferencija održanih radi njihove revizije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje iz rujna 1995. te Program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (konferencija iz Kaira) iz rujna 1994., kao i ishode konferencija održanih radi njihove revizije,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 18. studenog 2015. pod nazivom „Preispitivanje Europske politike susjedstva” (SWD(2015)0500), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 18. studenog 2015. pod nazivom „Preispitivanje Europske politike susjedstva” (SWD(2015)0500),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. veljače 2008. o Europskoj politici susjedstva, od 20. travnja 2015. o preispitivanju Europske politike susjedstva i od 14. prosinca 2015. o preispitivanju Europske politike susjedstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. veljače 2008. o Europskoj politici susjedstva, od 20. travnja 2015. o preispitivanju Europske politike susjedstva i od 14. prosinca 2015. o preispitivanju Europske politike susjedstva,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Pragu 7. svibnja 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Pragu 7. svibnja 2009.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog 28. i 29. studenoga 2013. u Vilniusu, naslovljenu „Istočno partnerstvo: put naprijed”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog 28. i 29. studenoga 2013. u Vilniusu, naslovljenu „Istočno partnerstvo: put naprijed”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Rigi 21. i 22. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Rigi 21. i 22. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju/područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju/područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 232/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo (1) (ENI), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 232/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo (1) (ENI),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. srpnja 2015. o Akcijskom planu za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2015. do 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. srpnja 2015. o Akcijskom planu za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2015. do 2019.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. listopada 2015. o Akcijskom planu za ravnopravnost spolova 2016. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. listopada 2015. o Akcijskom planu za ravnopravnost spolova 2016. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Visoke predstavnice Unije od 21. rujna 2015. naslovljen „Ravnopravnost spolova i jačanje položaja žena: promijeniti život djevojaka i žena vanjskim odnosima EU-a u razdoblju od 2016. do 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Visoke predstavnice Unije od 21. rujna 2015. naslovljen „Ravnopravnost spolova i jačanje položaja žena: promijeniti život djevojaka i žena vanjskim odnosima EU-a u razdoblju od 2016. do 2020.”,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. prosinca 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2014. i politici Europske unije u tom području (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. prosinca 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2014. i politici Europske unije u tom području (3),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. listopada 2015. o obnovi Plana djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. listopada 2015. o obnovi Plana djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. listopada 2013. o masovnim ubojstvima zbog spolne diskriminacije: nestajanje žena? (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. listopada 2013. o masovnim ubojstvima zbog spolne diskriminacije: nestajanje žena? (5),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. srpnja 2015. o pregledu europske politike susjedstva (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. srpnja 2015. o pregledu europske politike susjedstva (6),

| — | uzimajući u obzir Projekt Vijeća Europe za poboljšanje pristupa žena pravosuđu u pet zemalja Istočnog partnerstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Projekt Vijeća Europe za poboljšanje pristupa žena pravosuđu u pet zemalja Istočnog partnerstva,

| — | uzimajući u obzir Istanbulsku konvenciju Vijeća Europe iz 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Istanbulsku konvenciju Vijeća Europe iz 2011.,

| — | uzimajući u obzir izvješća pojedinih zemalja o Istanbulskom akcijskom planu OECD-a za borbu protiv korupcije i izvješća o napretku za države Istočnog partnerstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća pojedinih zemalja o Istanbulskom akcijskom planu OECD-a za borbu protiv korupcije i izvješća o napretku za države Istočnog partnerstva,

| — | uzimajući u obzir konvencije o ravnopravnosti spolova Međunarodne organizacije rada, posebno Konvenciju br. 100 o jednakosti plaća iz 1951., Konvenciju br. 111 o diskriminaciji u odnosu na zaposlenje i zanimanje iz 1958., Konvenciju br. 156 o radnicima s obiteljskim obvezama iz 1981. i Konvenciju br. 183 o zaštiti majčinstva iz 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije o ravnopravnosti spolova Međunarodne organizacije rada, posebno Konvenciju br. 100 o jednakosti plaća iz 1951., Konvenciju br. 111 o diskriminaciji u odnosu na zaposlenje i zanimanje iz 1958., Konvenciju br. 156 o radnicima s obiteljskim obvezama iz 1981. i Konvenciju br. 183 o zaštiti majčinstva iz 2000.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0365/2016),

| A. | budući da se, u skladu s Deklaracijom iz Praga, Partnerstvo zasniva na poštovanju načela međunarodnog prava i temeljnih vrijednosti, uključujući demokraciju, vladavinu prava i poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da se u Deklaraciji iz Rige o ravnopravnosti spolova govori kao o „novom perspektivnom području suradnje”; |
| --- | --- |

A.

budući da se, u skladu s Deklaracijom iz Praga, Partnerstvo zasniva na poštovanju načela međunarodnog prava i temeljnih vrijednosti, uključujući demokraciju, vladavinu prava i poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da se u Deklaraciji iz Rige o ravnopravnosti spolova govori kao o „novom perspektivnom području suradnje”;

| B. | budući da su bolja diferencijacija među partnerskim državama te njihovo veće preuzimanje odgovornosti temeljna načela preispitane Europske politike susjedstva, uzimajući u obzir specifičnu situaciju svake države; |
| --- | --- |

B.

budući da su bolja diferencijacija među partnerskim državama te njihovo veće preuzimanje odgovornosti temeljna načela preispitane Europske politike susjedstva, uzimajući u obzir specifičnu situaciju svake države;

| C. | budući da je ravnopravnost žena i muškaraca utvrđena u ustavima i pravnim sustavima svih država članica Istočnog partnerstva te da su sve te države bez zadrške ratificirale većinu važnih međunarodnih konvencija iz tog područja; izražavajući žaljenje zbog toga što su žene u državama članicama Istočnog partnerstva i dalje izložene socijalnoj diskriminaciji; |
| --- | --- |

C.

budući da je ravnopravnost žena i muškaraca utvrđena u ustavima i pravnim sustavima svih država članica Istočnog partnerstva te da su sve te države bez zadrške ratificirale većinu važnih međunarodnih konvencija iz tog područja; izražavajući žaljenje zbog toga što su žene u državama članicama Istočnog partnerstva i dalje izložene socijalnoj diskriminaciji;

| D. | budući da su sve države članice Istočnog partnerstva osmislile strategije, programe ili akcijske planove za poboljšanje položaja žena; |
| --- | --- |

D.

budući da su sve države članice Istočnog partnerstva osmislile strategije, programe ili akcijske planove za poboljšanje položaja žena;

| E. | budući da su 2015. u državama članicama Istočnog partnerstva na samo 17 od 136 ministarskih položaja bile žene, da su u prosjeku 16 % izabranih zastupnika u parlamentima bile žene i da su one bile na samo 17 % najviših položaja u javnoj službi; budući da su žene bile na čelu samo triju političkih stranaka u cijeloj toj regiji; |
| --- | --- |

E.

budući da su 2015. u državama članicama Istočnog partnerstva na samo 17 od 136 ministarskih položaja bile žene, da su u prosjeku 16 % izabranih zastupnika u parlamentima bile žene i da su one bile na samo 17 % najviših položaja u javnoj službi; budući da su žene bile na čelu samo triju političkih stranaka u cijeloj toj regiji;

| F. | budući da je vertikalna i horizontalna segregacija u pogledu radnih mjesta za žene na tržištu rada u državama članicama Istočnog partnerstva i dalje duboko ukorijenjena u kulturnim i društvenim normama; budući da su žene opterećene i neplaćenim radom u kućanstvu u „drugoj smjeni”; |
| --- | --- |

F.

budući da je vertikalna i horizontalna segregacija u pogledu radnih mjesta za žene na tržištu rada u državama članicama Istočnog partnerstva i dalje duboko ukorijenjena u kulturnim i društvenim normama; budući da su žene opterećene i neplaćenim radom u kućanstvu u „drugoj smjeni”;

| G. | budući da zbog stereotipa koje društvo naširoko prenosi žene imaju podređenu ulogu u društvu; budući da ti stereotipi nastaju još u djetinjstvu, da se odražavaju na odabir obrazovanja i osposobljavanja te se njihov utjecaj nastavlja i na tržištu rada; |
| --- | --- |

G.

budući da zbog stereotipa koje društvo naširoko prenosi žene imaju podređenu ulogu u društvu; budući da ti stereotipi nastaju još u djetinjstvu, da se odražavaju na odabir obrazovanja i osposobljavanja te se njihov utjecaj nastavlja i na tržištu rada;

| H. | budući da su mnoge žene u ruralnim područjima koje nemaju drugih mogućnosti sklone prihvaćanju loše plaćenih poslova u poljoprivredi, često bez službene prijave i bez ikakvih prava na socijalno osiguranje; budući da bi iskorjenjivanje nejednakosti između muškaraca i žena u poljoprivredi moglo pomoći da se muškarcima i ženama zajamče jednake mogućnosti za zapošljavanje, kao i jednaka plaća za rad jednake vrijednosti; |
| --- | --- |

H.

budući da su mnoge žene u ruralnim područjima koje nemaju drugih mogućnosti sklone prihvaćanju loše plaćenih poslova u poljoprivredi, često bez službene prijave i bez ikakvih prava na socijalno osiguranje; budući da bi iskorjenjivanje nejednakosti između muškaraca i žena u poljoprivredi moglo pomoći da se muškarcima i ženama zajamče jednake mogućnosti za zapošljavanje, kao i jednaka plaća za rad jednake vrijednosti;

| I. | budući da se muškarci i žene u državama Istočnog partnerstva često suočavaju s teškoćama u pogledu pristupa uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem, kao i u pogledu ostvarivanja svojih prava u tom području te da i dalje postoje ozbiljne prepreke za siromašne žene, migrante, pripadnike etničkih manjina i osobe koje žive u ruralnim područjima; budući da manje od 50 % žena u državama Istočnog partnerstva, a u nekima od njih i manje od 20 %, primjenjuje suvremene metode kontracepcije, za što su glavni razlozi loše savjetovanje, veliki troškovi i nedostatak izbora te nepouzdani izvori kontracepcijskih sredstava; |
| --- | --- |

I.

budući da se muškarci i žene u državama Istočnog partnerstva često suočavaju s teškoćama u pogledu pristupa uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem, kao i u pogledu ostvarivanja svojih prava u tom području te da i dalje postoje ozbiljne prepreke za siromašne žene, migrante, pripadnike etničkih manjina i osobe koje žive u ruralnim područjima; budući da manje od 50 % žena u državama Istočnog partnerstva, a u nekima od njih i manje od 20 %, primjenjuje suvremene metode kontracepcije, za što su glavni razlozi loše savjetovanje, veliki troškovi i nedostatak izbora te nepouzdani izvori kontracepcijskih sredstava;

| J. | budući da i dalje postoje ozbiljne manjkavosti u pogledu pristupa pravosuđu za žene žrtve nasilja na temelju spola, posebno nekriminaliziranje svih oblika nasilja nad ženama, iznimno nedostatno prijavljivanje tih kaznenih djela, vrlo mali broj osuđujućih presuda za silovanje i vrlo mala ili nikakva financijska sredstva države za službe za podršku; |
| --- | --- |

J.

budući da i dalje postoje ozbiljne manjkavosti u pogledu pristupa pravosuđu za žene žrtve nasilja na temelju spola, posebno nekriminaliziranje svih oblika nasilja nad ženama, iznimno nedostatno prijavljivanje tih kaznenih djela, vrlo mali broj osuđujućih presuda za silovanje i vrlo mala ili nikakva financijska sredstva države za službe za podršku;

| K. | budući da je, usprkos znatnim razlikama među državama Istočnog partnerstva u pogledu učestalosti nasilja nad ženama i njegova prihvaćanja, stopa te vrste nasilja relativno visoka – u četiri od šest država fizičkom nasilju tijekom života izloženo je 20 % žena; budući da nema dovoljno usporedivih podataka da bi se utvrdila učestalost fizičkog, seksualnog i psihološkog nasilja na radnom mjestu, a razlog je opet vrlo vjerojatno nedostatno prijavljivanje takvih slučajeva; budući da su žene pripadnice etničkih manjina, kao što su Romkinje, izložene mnogo većem riziku od nasilja; |
| --- | --- |

K.

budući da je, usprkos znatnim razlikama među državama Istočnog partnerstva u pogledu učestalosti nasilja nad ženama i njegova prihvaćanja, stopa te vrste nasilja relativno visoka – u četiri od šest država fizičkom nasilju tijekom života izloženo je 20 % žena; budući da nema dovoljno usporedivih podataka da bi se utvrdila učestalost fizičkog, seksualnog i psihološkog nasilja na radnom mjestu, a razlog je opet vrlo vjerojatno nedostatno prijavljivanje takvih slučajeva; budući da su žene pripadnice etničkih manjina, kao što su Romkinje, izložene mnogo većem riziku od nasilja;

| L. | budući da su države Istočnog partnerstva i dalje države iz kojih potječu žene i djevojčice žrtve trgovine ljudima, među ostalim u svrhu seksualnog iskorištavanja, te da su te države u nekim slučajevima tranzitne ili odredišne zemlje; |
| --- | --- |

L.

budući da su države Istočnog partnerstva i dalje države iz kojih potječu žene i djevojčice žrtve trgovine ljudima, među ostalim u svrhu seksualnog iskorištavanja, te da su te države u nekim slučajevima tranzitne ili odredišne zemlje;

| M. | budući da dugotrajni sukobi i dalje sprečavaju razvoj te regije, što ima jak učinak na život i ljudska prava pogođenih osoba, među kojima su žene i djevojčice; |
| --- | --- |

M.

budući da dugotrajni sukobi i dalje sprečavaju razvoj te regije, što ima jak učinak na život i ljudska prava pogođenih osoba, među kojima su žene i djevojčice;

| N. | budući da su zbog aktualnog sukoba u istočnoj Ukrajini produbljeni rodni stereotipi prema kojima se muškarci ističu kao zaštitnici, a žene kao osobe koje im pružaju potporu i skrbe o njima te je ograničena uključenost žena u rješavanje sukoba; |
| --- | --- |

N.

budući da su zbog aktualnog sukoba u istočnoj Ukrajini produbljeni rodni stereotipi prema kojima se muškarci ističu kao zaštitnici, a žene kao osobe koje im pružaju potporu i skrbe o njima te je ograničena uključenost žena u rješavanje sukoba;

| O. | budući da je u Ukrajini od početka sukoba interno raseljeno više od 1,5 milijuna ljudi (od kojih su dvije trećine žene i djeca) te da imaju otežan pristup zdravstvenoj skrbi, stanovanju i zaposlenju; |
| --- | --- |

O.

budući da je u Ukrajini od početka sukoba interno raseljeno više od 1,5 milijuna ljudi (od kojih su dvije trećine žene i djeca) te da imaju otežan pristup zdravstvenoj skrbi, stanovanju i zaposlenju;

| P. | budući da zbog dječjih brakova i ranog stupanja u brak, neplaniranih trudnoća i odgovornosti povezane sa skrbi o djeci Romkinje u Moldovi u školi prosječno provedu manje od četiri godine, u usporedbi s prosječnih 11 godina neromkinja; |
| --- | --- |

P.

budući da zbog dječjih brakova i ranog stupanja u brak, neplaniranih trudnoća i odgovornosti povezane sa skrbi o djeci Romkinje u Moldovi u školi prosječno provedu manje od četiri godine, u usporedbi s prosječnih 11 godina neromkinja;

| Q. | budući da su Europska unija i njezine države članice predane zaštiti, ostvarivanju i uživanju ljudskih prava žena i djevojčica te ih snažno promiču u svim svojim vanjskim odnosima, uključujući odnose koji su izvan okvira razvojne suradnje; |
| --- | --- |

Q.

budući da su Europska unija i njezine države članice predane zaštiti, ostvarivanju i uživanju ljudskih prava žena i djevojčica te ih snažno promiču u svim svojim vanjskim odnosima, uključujući odnose koji su izvan okvira razvojne suradnje;

| R. | budući da je ravnopravnost spolova i dalje horizontalni prioritet u okviru Europske politike susjedstva i Europskog instrumenta za susjedstvo te budući da bi preispitana Europska politika susjedstva trebala obuhvaćati bolju potporu civilnom društvu i da bi se trebala ponovno usredotočiti na važnost ravnopravnosti spolova; budući da civilno društvo ima vrlo važnu ulogu u procesu ostvarivanja ravnopravnosti spolova u okviru Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

R.

budući da je ravnopravnost spolova i dalje horizontalni prioritet u okviru Europske politike susjedstva i Europskog instrumenta za susjedstvo te budući da bi preispitana Europska politika susjedstva trebala obuhvaćati bolju potporu civilnom društvu i da bi se trebala ponovno usredotočiti na važnost ravnopravnosti spolova; budući da civilno društvo ima vrlo važnu ulogu u procesu ostvarivanja ravnopravnosti spolova u okviru Istočnog partnerstva;

| S. | budući da je državama članicama Istočnog partnerstva na raspolaganju nekoliko programa EU-a, kao što su Erasmus+, Cosme, Kreativna Europa i Obzor 2020.; |
| --- | --- |

S.

budući da je državama članicama Istočnog partnerstva na raspolaganju nekoliko programa EU-a, kao što su Erasmus+, Cosme, Kreativna Europa i Obzor 2020.;

| T. | budući da su prenatalna skrb i stručna skrb pri porođaju te prateća rodiljna skrb u slučaju nužde i potrebna oprema ključni za smanjivanje smrtnosti majki; budući da države Istočnog partnerstva i dalje zaostaju kad je riječ o pružanju skrbi svim ženama, posebno onima koje se nalaze na najsiromašnijim i najudaljenijim područjima te ženama iz marginaliziranih skupina kao što su nacionalne manjine, migrantice i žene s invaliditetom; |
| --- | --- |

T.

budući da su prenatalna skrb i stručna skrb pri porođaju te prateća rodiljna skrb u slučaju nužde i potrebna oprema ključni za smanjivanje smrtnosti majki; budući da države Istočnog partnerstva i dalje zaostaju kad je riječ o pružanju skrbi svim ženama, posebno onima koje se nalaze na najsiromašnijim i najudaljenijim područjima te ženama iz marginaliziranih skupina kao što su nacionalne manjine, migrantice i žene s invaliditetom;

| 1. | smatra da je situaciju u pogledu prava žena u državama članicama Istočnog partnerstva potrebno poboljšati; ističe da korjenite ekonomske promjene i ekonomska neizvjesnost imaju negativan učinak na ekonomski položaj žena, zbog čega postoje nedostaci u pogledu njihove stvarne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da su nužni preduvjeti za jačanje prava žena i poboljšanje njihove situacije u dotičnim zemljama opća politička stabilnost i poštovanje ljudskih prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava potrebu da države članice Istočnog partnerstva poduzmu hitne mjere kako bi se povećala ravnopravnost žena i muškaraca u društvu, uključujući donošenje nacionalnih akcijskih planova i suradnju s međunarodnim organizacijama i dionicima civilnog društva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice Istočnog partnerstva da uklone nedostatke u zakonskim okvirima za suzbijanje diskriminacije te da više primjenjuju to zakonodavstvo kad je riječ o diskriminaciji na temelju spola, kao i međunarodne norme u sudskim presudama, kako bi se zakoni bolje provodili te kako bi se stalo na kraj kršenju ženskih prava u tim državama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primjećuje da je u nekim državama Istočnog partnerstva položaj pripadnika zajednice LGBTI i dalje nesiguran i zabrinjavajući unatoč dekriminalizaciji homoseksualnosti; najsnažnije osuđuje sve oblike diskriminacije i nasilja usmjerenog protiv pripadnika zajednice LGBTI te poziva nacionalna tijela da donesu politike za suzbijanje svih oblika diskriminacije utemeljene na seksualnoj orijentaciji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe potrebu za provođenjem kampanja za podizanje razine javne svijesti te za institucionalnim promjenama čiji je cilj uklanjanje ukorijenjenih stereotipa o ženama koji negativno utječu na sve oblike njihova sudjelovanja u društvu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva nacionalna tijela na oprez i odlučnost te na kažnjavanje osoba koje vrijeđaju ili stigmatiziraju pripadnike zajednice LGBTI, osobito u javnim službama i u javnom prostoru; |
| --- | --- |

7.

Sudjelovanje žena u procesima donošenja odluka

| 8. | žali zbog činjenice da je očit znatan nedostatak žena u strukturama vlasti država članica Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe trajne diskriminacijske prakse na političkoj sceni država članica Istočnog partnerstva, u okviru kojih se sposobnosti i vještine žena dovode u pitanje čak i onda kad uspiju dobiti položaj na visokoj političkoj razini i razini donošenje odluka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | traži da žene imaju jednak pristup vlasti i i da budu jednako zastupljene na svim razinama vlasti i donošenja odluka kako bi se podržala njihova rukovodeća uloga; priznaje ključnu ulogu organizacija civilnog društva i međunarodnih nevladinih organizacija u poticanju pozitivnih reformi i mjera za zaštitu prava žena i poboljšanje njihova sudjelovanja u političkim i gospodarskim aktivnostima; potiče razmjenu najboljih praksi u promicanju političkog sudjelovanja žena u decentraliziranim institucijama i lokalnim vlastima; naglašava činjenicu da se održivi rezultati najbolje postižu kad su predvođeni djelovanjem političkih stranaka i stoga ističe ključnu ulogu europskih političkih stranaka i njihovih ženskih odjela; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice Istočnog partnerstva da promiču i jačaju sudjelovanje žena u političkom životu i na rukovodećim položajima; ističe da bi bilo korisno da žene više sudjeluju u upravama koje provode ključne reforme, kao što su protukorupcijske i gospodarske; pozdravlja sve napore koji se ulažu radi postizanja tog cilja, a među njima su obvezne kvote za kandidacijske liste, bespovratna sredstva, organiziranje obuke za političarke i aktivistkinje te pružanje potpore tim ženama, mentorski programi i kampanje podizanja razine svijesti kako bi se u medijima promijenila slika o ženama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe pozitivnu ulogu koju Parlamentarna skupština Euronesta može imati u promicanju sudjelovanja žena u politici i njihove vidljivosti u Istočnom partnerstvu; pozdravlja prvi sastanak Foruma žena Parlamentarne skupštine Euronesta održan u ožujku 2016.; također podržava, općenito govoreći, stvaranje transnacionalne mreže žena u politici i odgovarajuću potporu EU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podržava sudjelovanje žena i njihovu ulogu u vladinim i nevladinim protukorupcijskim organizacijama, djelovanju i programima te u borbi protiv korupcije; smatra da bi se, općenito, boljim sudjelovanjem žena u političkom životu i visokoj administraciji država Istočnog partnerstva doprinijelo obnovi političke klase, a time i aktualnoj političkoj tranziciji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na to da izborne promatračke misije EU-a i ostale međunarodne izborne promatračke misije u svojim izvješćima daju preporuke u pogledu sudjelovanja žena u izbornom procesu; poziva EU da u cijelosti iskoristi te preporuke u okviru Europske politike susjedstva; |
| --- | --- |

14.

Sudjelovanje žena u gospodarskom životu

| 15. | napominje da su žene općenito u relativno velikoj mjeri dio radne snage u državama članicama Istočnog partnerstva, no posljednjih godina sve manje sudjeluju u gospodarskom životu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da rodni stereotipi i diskriminacija žena sprečavaju bolje uključivanje žena na tržište rada te da zbog njih nastaju dodatne prepreke u području ženskog poduzetništva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žali zbog toga što su žene u mnogo većoj mjeri zaposlene u uslužnom sektoru i državnim sektorima u kojima su plaće znatno manje nego u onima u kojima većinom rade muškarci, što su razlike u plaćama i dalje velike, a katkad čak i 50 %, te što se žene suočavaju s kulturološkim i sociološkim preprekama pri pristupu rukovodećim položajima, kao što je često slučaj i u EU-u; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izražava žaljenje zbog činjenice da su žene uglavnom aktivne u sektorima s niskim prihodima unatoč višim razinama obrazovanja u svim državama Istočnog partnerstva; poziva na uključivanje žena u postupak donošenja odluka i postupak provedbe ekonomskih politika, na promicanje poslovnih programa za integraciju i promicanje žena u trgovačkim društvima i poduzećima te na provedbu lokalnih razvojnih projekata čiji je cilj jačanje ekonomskog položaja žena u državama Istočnog partnerstva; potiče ciljani pristup kako bi se zajamčio veći broj žena uzora u vodstvu i na rukovodećim položajima da bi se mlađim generacijama omogućilo da vjeruju u njihovu sposobnost vodstva u svim sektorima djelatnosti; ističe potrebu da žene aktivno sudjeluju u radu sindikata i hitnu potrebu da se premoste pravne i strukturne prepreke koje su uzrok diskriminacije žena u radnom okružju kako bi se ostvarila jednaka plaća za jednak rad i tako uklonile razlike u plaćama i mirovinama između dvaju spolova; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da su povoljne usluge skrbi za djecu i jasni propisi o roditeljskom dopustu odlučujući za poboljšanje sudjelovanja žena na tržištu rada; napominje da njihov nedostatak u nekim slučajevima utječe na obrazovanje i razvoj karijere djevojaka i mladih žena jer se moraju brinuti o sestrama i braći; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe činjenicu da su žene najčešće odgovorne za skrb o starijim i uzdržavanim osobama te da žene s djecom često nailaze na prepreke u svojoj profesionalnoj reintegraciji; ističe da je ravnopravna podjela neplaćenih poslova, kao što su skrb i obveze u kućanstvu, između žena i muškaraca preduvjet za sudjelovanje žena na tržištu rada i njihovu ekonomsku neovisnost; potiče nacionalna tijela da dodatno ojačaju mrežu kvalitetnih objekata za pružanje skrbi starijim i uzdržavanim osobama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da se zaštitnim zakonskim propisima koji postoje u nekim državama članicama Istočnog partnerstva i kojima se zabranjuje zapošljavanje žena u potencijalno opasnim zanimanjima, ograničava pristup žena određenim strukama i zaposlenju te se dodatno ograničavaju njihove mogućnosti na tržištu rada; poziva te države da preispitaju takve propise; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe važnost kvalitetnog obrazovanja i strukovne izobrazbe žena i djevojaka radi omogućavanja njihova uključivanja na tržište rada te ulogu obrazovanja pri eliminaciji stereotipa povezanih s ulogom žena; ističe potrebu za ciljanom potporom poduzetnicama i njihovim mentoriranjem jer one često nemaju pristup kreditima ili trgovačkim mrežama te se suočavaju s velikim administrativnim opterećenjem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | potiče razvoj socijalne ekonomije za žene i omogućavanje upotrebe mikrozajmova kao sredstva za postizanje ekonomske neovisnosti i poticanje poslovnih programa kojima se žene nastoji uključiti u trgovačka društva i poduzeća; u tom pogledu ističe ključnu važnost transparentnosti, pravednog pristupa i dostupnosti informacija o instrumentima financijske potpore; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva da se svoj djeci omogući obrazovanje, među ostalim, na razini skrbi o djeci te predškolskog, osnovnoškolskog, srednjoškolskog i sveučilišnog obrazovanja, kao i u predmetima iz područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike, pri čemu posebnu pozornost treba posvetiti obrazovanju i osposobljavanju djevojčica koje žive u ruralnim područjima, i to obrazovanjem i poticanjem djevojčica u ranoj dobi, čime će se poticati rast u presudnim sektorima ekonomskog razvoja; poziva da se ženama omogući obrazovanje u svim područjima i zanimanjima kojima i dalje nemaju pristup; ističe problem dječjeg rada, zbog čega djeca nemaju adekvatno obrazovanje ili strukovno usavršavanje, što poslije utječe na njihovu mogućnost da ostvare dobar položaj na tržištu rada; podržava širu povezanost zemalja partnerica s agencijama i programima EU-a, kao što su Obzor 2020., Kreativna Europa, COSME i Erasmus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da je dječji rad i dalje ključan problem u nekim državama Istočnog partnerstva, posebno u Moldovi, Gruziji i Azerbajdžanu; poziva te države da postave konkretne ciljeve za iskorjenjivanje svih oblika dječjeg rada i da zajamče punu provedbu relevantnih zakona; |
| --- | --- |

25.

Nasilje nad ženama

| 26. | ističe potrebu za suzbijanjem nasilja u obitelji i nasilja na temelju spola, uključujući seksualno uznemiravanje, prisilno zamjensko majčinstvo i trgovinu ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja u državama članicama Istočnog partnerstva, koji se često ne prijavljuju jer je takvo ponašanje prihvaćeno u društvu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | osuđuje seksualno nasilje nad ženama i djevojčicama u ratne svrhe, uključujući masovna silovanja, seksualno ropstvo, prostituciju i rodno utemeljene oblike progona, među kojima su trgovina ženama i seksualni turizam; ističe potrebu za borbom protiv prisilnih brakova, kako su ih definirali Ujedinjeni narodi (UN), uključujući dječje/rane brakove, i poziva istočne susjede da se dosljedno suprotstavljaju svim oblicima iskorištavanja i zlostavljanja žena preko zamjenskog majčinstva; poziva države članice Istočnog partnerstva da hitno poduzmu mjere za sprečavanje i progon teških kaznenih djela te vrste počinjenih u području njihove nadležnosti, ali i izvan njihova teritorija; ističe potrebu za dostatnim financiranjem inicijativa za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojčicama, kojima se jamči dugoročan pristup učinkovitim uslugama za žrtve i preživjele te za koje bi stoga trebalo osigurati odgovarajuće osoblje i sredstva; zahtijeva da se hitno poduzmu pozitivne mjere, kao što su programi strukovnog osposobljavanja, za žrtve nasilja, posebno ako skrbe o djeci, kako bi ih se uključilo na tržište rada; |
| --- | --- |

27.

| 28. | skreće pozornost na činjenicu da su kaznena djela počinjena na temelju spola i kaznena djela seksualnog nasilja definirani u Rimskom statutu kao ratni zločini, zločini protiv čovječnosti ili zločini koji su sastavni dio genocida ili mučenja; u tom kontekstu pozdravlja Rezoluciju 2106 Vijeća sigurnosti UN-a o sprečavanju seksualnog nasilja u sukobima, usvojenu 24. lipnja 2013.; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe potrebu za djelotvornim mehanizmima zaštite braniteljica ljudskih prava; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice Istočnog partnerstva da izdvajaju više sredstava za suzbijanje svih oblika nasilja nad ženama te da, među ostalim, izmijene pravne instrumente i pružaju pomoć žrtvama nasilja; ističe potrebu za institucionalnim promjenama kako bi se suzbili društveni stereotipi kojima se dodatno obilježavaju žrtve silovanja i nasilja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe važnost 5. cilja održivog razvoja, posebno njegove točke 2. kojom se poziva na iskorjenjivanje svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama u javnoj i privatnoj sferi, te potrebu za preispitivanjem postojećeg zakonodavstva država Istočnog partnerstva u području nasilja nad ženama i djevojčicama u smislu njegove prikladnosti za učinkovito sprečavanje i iskorjenjivanje nasilja nad ženama i djevojčicama, pri čemu će se posebna pozornost posvetiti potrebi za donošenjem zakona o svim oblicima nasilja (fizičko, seksualno, psihološko, ekonomsko) i odgovarajućim kaznama za počinitelje te naknadama za žrtve i preživjele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države Istočnog partnerstva da osmisle mjere kako bi se osiguralo da pravosudni lanac odražava rodnu dimenziju, među ostalim osposobljavanjem pravnih stručnjaka, policijskih službenika i ostalog osoblja koje se bavi obavijestima o nasilju i prijavama nasilja nad ženama i djevojčicama, kako bi se žrtve takva nasilja saslušale te nadalje poziva na bolju suradnju i stručnost policije, pravne struke, liječnika, psihologa, vlasti i volontera koji se bave žrtvama takvih napada; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno ističe da je odabir spola na temelju rodnih predrasuda težak oblik nasilja utemeljenog na spolu i kršenje ljudskih prava; potiče provođenje kampanja za podizanje razine svijesti kako bi se promijenilo stajalište u društvu o praksama odabira spola i poziva na ulaganje većih napora za sprečavanje tih praksi i borbu protiv njih; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva vlade da ulože veće napore u istragu i kazneni progon osumnjičenih trgovaca te u osuđivanje trgovaca radnicima i trgovaca osobama u svrhu seksualnog iskorištavanja, da zaštite integritet dotičnih žena u skladu s „nordijskim modelom”, kao i da podrže partnere iz nevladinih organizacija koji žrtvama pružaju usluge rehabilitacije i reintegracije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva na bolju suradnju država članica Istočnog partnerstva, s jedne strane, te agencija EU-a i tijela kaznenog progona država članica, s druge strane, radi suzbijanja trgovine ljudima, koja je također jedna od najunosnijih aktivnosti organiziranog kriminala, i razbijanja kriminalnih mreža; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države Istočnog partnerstva da potpišu i ratificiraju Istanbulsku konvenciju o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama jer je nijedna od tih država nije ratificirala te poziva vlasti da uvedu nacionalne strategije za suzbijanje nasilja nad ženama i da strogo nadziru njihovu učinkovitu provedbu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na primjenu Pekinške platforme za djelovanje u području obrazovanja i zdravlja kao temeljnih ljudskih prava, među kojima su i pravo na dobrovoljno planiranje obitelji te na cjelokupni raspon usluga povezanih sa spolnim i reproduktivnim zdravljem, uključujući kontracepciju, siguran i zakonit pobačaj te spolno obrazovanje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da je rizik od smrti zbog raka vrata maternice 10 puta veći u državama Istočnog partnerstva nego u zapadnoj Europi te da je riječ o najčešćem obliku raka među ženama u dobi od 15 do 44 godine koji stoga ima dalekosežan utjecaj na strukturu društva; poziva na provedbu programa probira i cijepljenja na nacionalnoj razini kako bi se suzbio taj trend; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice da osiguraju da se prava žena u državama Istočnog partnerstva, kao što su pravo na vizu, pravo na zakoniti boravak i socijalna prava, dodjeljuju pojedinačno i neovisno o njihovu bračnom stanju ili partnerskom odnosu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe potrebu da se u okviru postupaka spajanja obitelji zajamče pojedinačna prava ženama i djevojčicama koje se pridružuju svojim obiteljima u EU-u kako u pogledu zdravstvene skrbi, obrazovanja i rada ne bi morale ovisiti o potencijalno nasilnom odnosu s nekim članom obitelji; |
| --- | --- |

40.

Uloga žena u mirnom rješavanju sukoba

| 41. | ističe ulogu žena u rješavanju sukoba, uspostavi mira i hitnim situacijama povezanima sa sukobima, kao što je pružanje humanitarne pomoći raseljenim osobama; ističe da bi žene trebale potpuno sudjelovati u mirovnim pregovorima, obnovi i političkoj tranziciji; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče ulaganje dodatnih napora u mirno rješavanje sukoba i poziva na aktivnije sudjelovanje žena u tim procesima, u skladu s rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325 i 2242 o ženama, miru i sigurnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva na posebnu zaštitu žena i djevojčica koje traže azil jer su posebno ranjive i možda bježe od nasilja na temelju spola, ali informacije o tomu ne mogu ili ne žele iznositi pri postupku utvrđivanja statusa izbjeglice; |
| --- | --- |

43.

Primjeri najboljih praksi

| 44. | ističe važnost primjera najboljih praksi i pozitivnih primjera koji se mogu primijeniti u ostalim državama članicama Istočnog partnerstva; smatra da projekti koje treba istaknuti moraju obuhvaćati projekt „Žene u politici Moldove”, inicijativu organizacija UN Women – UNDP koju financira švedska Vlada i u okviru koje se podržava stvaranje kapaciteta žena u politici i kampanje za podizanje razine svijesti o doprinosu žena političkom procesu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja program EU-a i EBRD-a za države Istočnog partnerstva, Žene u poslovnom svijetu, u okviru kojega se malim i srednjim poduzećima kojima rukovode žene nudi pristup financijskim sredstvima i poslovnim savjetima preko kreditnih linija, potpora u upravljanju rizicima i tehnička pomoć lokalnim partnerskim bankama koje rade s malim i srednjim poduzećima kojima rukovode žene te poslovne savjetodavne usluge, obuka i mentoriranje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe pozitivne primjere boljeg uključivanja žena u rješavanje sukoba i pomirenje, kao što je Transkavkaski dijalog žena o miru i sigurnosti uspostavljen 1994. koji je razvila Nacionalna fondacija za mir (SAD) i koji je uspostavljen kako bi žene na Kavkazu radile na projektima kao što su rehabilitacija djece žrtava rata, obuka za mir i uspostava demokracije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podupire projekte osnaživanja žena jačanjem njihova samopouzdanja, jamčenjem njihova sudjelovanja i jačanjem njihove moći i autoriteta za donošenje odluka u svim područjima koja utječu na njihov život; skreće posebnu pozornost na ulogu slobode izražavanja i mišljenja u osnaživanju žena; snažno podržava projekte osnaživanja žena kojima je cilj promicanje sudjelovanja žena na lokalnim izborima, kao što je projekt WiLD (Women in Local Democracy) zahvaljujući kojemu je na izborima u Armeniji 2013. i 2014. izabrano 70 % njegovih sudionica, ili promicanje njihova sudjelovanja u procesu provedbe ekonomskih politika, kao što je projekt UN-a koji se trenutačno provodi u Azerbajdžanu radi pružanja podrške za osnivanje poduzeća koja vode žene u regiji Masalli; pozdravlja projekt Vijeća Europe za poboljšanje pristupa žena pravosuđu u pet država Istočnog partnerstva, čiji je cilj utvrditi prepreke za jednak pristup žena pravosuđu i pružiti potporu za njihovo uklanjanje te jačati sposobnost država Istočnog partnerstva da osmisle mjere kojima će se zajamčiti da pravosudni lanac odražava rodnu dimenziju, među ostalim osposobljavanjem pravnih stručnjaka; |
| --- | --- |

47.

Potpora EU-a u kontekstu Europske politike susjedstva

| 48. | ističe da je u zadnjih pet godina potrošeno 103 milijuna eura na 121 projekt i program promicanja ravnopravnosti spolova u europskom susjedstvu, uključujući program Žene u poslovnom svijetu za države članice Istočnog partnerstva vrijedan pet milijuna eura; priznaje da je EU već pružio znatnu potporu za ostvarivanje ciljeva u području prava žena i ravnopravnosti spolova, među ostalim i partnerskom pomoći TAIEX-a kojom se podupire reforma javne uprave i promiče suradnja u pogledu temeljnih načela i politika; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da, iako je ravnopravnost spolova horizontalno načelo u okviru Europske politike susjedstva i Europskog instrumenta za susjedstvo, u području ravnopravnosti spolova treba težiti ostvarivanju preciznijih i mjerljivijih ciljeva, među ostalim i u pogledu novog Akcijskog plana za ravnopravnost spolova u razvojnoj suradnji za razdoblje 2016. – 2020.; ističe hitnu potrebu za rodno osviještenim politikama kao strategijom za ostvarivanje ravnopravnosti spolova te za pozitivnim djelovanjem u okviru nacionalnih akcijskih planova Europske politike susjedstva; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da primjenjuje rodno osviještenu politiku u svim područjima Europske politike susjedstva i Europskog instrumenta za susjedstvo, čime će osigurati utvrđivanje i praćenje konkretnih ciljeva u području ravnopravnosti spolova; |
| --- | --- |

50.

| 51. | napominje da bi se u okviru preispitane Europske politike susjedstva izvješća po državama trebala usredotočiti na prioritete o kojima je postignut dogovor s partnerima; pozdravlja činjenicu da će redovita izvješća, kojima će se pratiti razvoj u susjedstvu, obuhvaćati i ravnopravnost spolova; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva da se pitanja prava žena i ravnopravnosti spolova uvrste u dnevni red redovitih dijaloga o politici i ljudskim pravima s partnerima iz država članica Istočnog partnerstva zajedno s predloženim djelovanjem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe važnu ulogu parlamentarne diplomacije u svim navedenim područjima te potrebu za razmjenom najboljih praksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | smatra da je važno prikupiti usklađene podatke o položaju žena u državama članicama Istočnog partnerstva; podržava mogućnost uvođenja Indeksa ravnopravnosti spolova u državama članicama Istočnog partnerstva u okviru projekata koji se financiraju iz Europskog instrumenta za susjedstvo, a koji je razvio Europski institut za ravnopravnost spolova; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe potrebu za pružanjem potpore iz Europskog instrumenta za susjedstvo lokalnim ženskim organizacijama i civilnom društvu koji mogu najbolje kontaktirati s lokalnim stanovništvom te pomoći da se podigne razina svijesti i riješe problemi s kojima se suočavaju žene i djevojčice u tim regijama; |
| --- | --- |

55.

| 56. | potiče države članice da razvijaju čvršće bilateralne i multilateralne veze s državama Istočnog partnerstva i da aktivno sudjeluju u pružanju pomoći pri tranziciji, pružanju tehničke potpore i dijeljenju iskustava; smatra da bi države članice koje se nalaze u neposrednoj blizini država Istočnog partnerstva mogle imati važnu ulogu u omogućavanja stvaranja čvršćih veza te uključivanju ostalih država članica u partnerstva s državama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  SL L 77, 15.3.2014., str. 27.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0018.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0470.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0350.

(5)  SL C 181, 19.5.2016., str. 21.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0272.

---

Srijeda, 14. prosinca 2016.

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/51

---

P8_TA(2016)0490

Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Uzbekistana i bilateralna trgovina tekstilom (rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Republike Uzbekistana s druge strane i izmjeni Sporazuma kako bi se proširila primjena njegovih odredaba na bilateralnu trgovinu tekstilom, uzimajući u obzir istek bilateralnog sporazuma o tekstilu (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE) – 2016/2226(INI))

(2018/C 238/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (16384/1/2010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (16384/1/2010),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Republike Uzbekistana s druge strane (16388/2010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Republike Uzbekistana s druge strane (16388/2010),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0097/2011),

| — | uzimajući u obzir svoju Privremenu rezoluciju od 15. prosinca 2011. (1) o nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Privremenu rezoluciju od 15. prosinca 2011. (1) o nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 14. prosinca 2016. (2) o nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 14. prosinca 2016. (2) o nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir najnovija opažanja Odbora stručnjaka za primjenu konvencija i preporuka o Uzbekistanu u vezi s Konvencijom o ukidanju prisilnog rada (Konvencija 105) i Konvencijom o najgorim oblicima dječjeg rada (Konvencija 182), usvojenim 2015. i objavljenim 2016. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir najnovija opažanja Odbora stručnjaka za primjenu konvencija i preporuka o Uzbekistanu u vezi s Konvencijom o ukidanju prisilnog rada (Konvencija 105) i Konvencijom o najgorim oblicima dječjeg rada (Konvencija 182), usvojenim 2015. i objavljenim 2016. (3),

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi podstavak Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi podstavak Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0330/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0330/2016),

| A. | budući da je u prosincu 2011. Europski parlament odlučio odgoditi donošenje odluke o suglasnosti za Protokol o tekstilu između EU-a i Uzbekistana te da je usvojio privremeno izvješće u kojem se bavi navodnim korištenjem dječjeg i prisilnog rada u berbi pamuka u Uzbekistanu; |
| --- | --- |

A.

budući da je u prosincu 2011. Europski parlament odlučio odgoditi donošenje odluke o suglasnosti za Protokol o tekstilu između EU-a i Uzbekistana te da je usvojio privremeno izvješće u kojem se bavi navodnim korištenjem dječjeg i prisilnog rada u berbi pamuka u Uzbekistanu;

| B. | budući da je Parlament u tom privremenom izvješću zaključio da će razmotriti davanje suglasnosti samo ako uzbekistanske vlasti dopuste promatračima Međunarodne organizacije rada (MOR) da provedu detaljan i neometan nadzor te ako promatrači potvrde da su provedene konkretne reforme kojima su postignuti bitni rezultati u smislu da se ostvaruje stvarni napredak u iskorjenjivanju prisilnog i dječjeg rada na nacionalnoj, pokrajinskoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

B.

budući da je Parlament u tom privremenom izvješću zaključio da će razmotriti davanje suglasnosti samo ako uzbekistanske vlasti dopuste promatračima Međunarodne organizacije rada (MOR) da provedu detaljan i neometan nadzor te ako promatrači potvrde da su provedene konkretne reforme kojima su postignuti bitni rezultati u smislu da se ostvaruje stvarni napredak u iskorjenjivanju prisilnog i dječjeg rada na nacionalnoj, pokrajinskoj i lokalnoj razini;

| C. | budući da je Parlament uspostavio redovit dijalog s Komisijom, Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD), uzbekistanskom vladom, MOR-om i civilnim društvom u cilju praćenja situacije tijekom berbe pamuka i vršenja pritiska na sve dionike kako bi se stalo na kraj korištenju dječjim i prisilnim radom u Uzbekistanu; |
| --- | --- |

C.

budući da je Parlament uspostavio redovit dijalog s Komisijom, Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD), uzbekistanskom vladom, MOR-om i civilnim društvom u cilju praćenja situacije tijekom berbe pamuka i vršenja pritiska na sve dionike kako bi se stalo na kraj korištenju dječjim i prisilnim radom u Uzbekistanu;

| D. | budući da je uzbekistanska vlada 2013. dopustila MOR-u da provodi nadzor nad berbom pamuka; budući da je MOR od 2013. u više navrata izvršio nadzor koji je prvotno bio usredotočen na dječji rad, a kasnije je proširen na prisilni rad te uvjete zapošljavanja; |
| --- | --- |

D.

budući da je uzbekistanska vlada 2013. dopustila MOR-u da provodi nadzor nad berbom pamuka; budući da je MOR od 2013. u više navrata izvršio nadzor koji je prvotno bio usredotočen na dječji rad, a kasnije je proširen na prisilni rad te uvjete zapošljavanja;

| E. | budući da se suradnja između MOR-a i uzbekistanske vlade postupno širi te da je Uzbekistan 2014. postao prva zemlja srednje Azije koja je s MOR-om dogovorila Državni program za dostojanstven rad; |
| --- | --- |

E.

budući da se suradnja između MOR-a i uzbekistanske vlade postupno širi te da je Uzbekistan 2014. postao prva zemlja srednje Azije koja je s MOR-om dogovorila Državni program za dostojanstven rad;

| F. | budući da je najnovije izvješće MOR-a o nadzoru nad berbom pamuka u 2015. pokazalo da je korištenje dječjim radom za berbu pamuka postalo rijetko, sporadično i društveno neprihvatljivo iako je i dalje potreban stalan nadzor (4); |
| --- | --- |

F.

budući da je najnovije izvješće MOR-a o nadzoru nad berbom pamuka u 2015. pokazalo da je korištenje dječjim radom za berbu pamuka postalo rijetko, sporadično i društveno neprihvatljivo iako je i dalje potreban stalan nadzor (4);

| G. | budući da je prema MOR-u razina osviještenosti o prisilnom radu u Uzbekistanu i dalje u začecima, no usprkos tome istraživanja koje je proveo MOR upućuju na to da većina radnika dobrovoljno bere pamuk te imaju mogućnost odbiti taj rad; |
| --- | --- |

G.

budući da je prema MOR-u razina osviještenosti o prisilnom radu u Uzbekistanu i dalje u začecima, no usprkos tome istraživanja koje je proveo MOR upućuju na to da većina radnika dobrovoljno bere pamuk te imaju mogućnost odbiti taj rad;

| H. | budući da će završno izvješće MOR-a o berbi pamuka 2016. u Uzbekistanu biti dostupno krajem ove godine; |
| --- | --- |

H.

budući da će završno izvješće MOR-a o berbi pamuka 2016. u Uzbekistanu biti dostupno krajem ove godine;

| I. | budući da je iskorjenjivanje prisilnog i dječjeg rada cilj, ali i proces koji se još uvijek odvija, u koji je potrebno uložiti trud te kojemu je potrebna dodatna podrška EU-a i međunarodne zajednice, uključujući sudjelovanje organizacija civilnog društva za ljudska prava i prava radnika; |
| --- | --- |

I.

budući da je iskorjenjivanje prisilnog i dječjeg rada cilj, ali i proces koji se još uvijek odvija, u koji je potrebno uložiti trud te kojemu je potrebna dodatna podrška EU-a i međunarodne zajednice, uključujući sudjelovanje organizacija civilnog društva za ljudska prava i prava radnika;

| J. | budući da je uzbekistanska vlada usvojila akcijske planove radi promjene načina zapošljavanja radnika za branje pamuka te zajedno s organizacijama poslodavaca i sindikatima promicala podizanje razine osviještenosti u vezi s time i izradila mehanizam praćenja u cilju sprečavanja prisilnog i dječjeg rada; |
| --- | --- |

J.

budući da je uzbekistanska vlada usvojila akcijske planove radi promjene načina zapošljavanja radnika za branje pamuka te zajedno s organizacijama poslodavaca i sindikatima promicala podizanje razine osviještenosti u vezi s time i izradila mehanizam praćenja u cilju sprečavanja prisilnog i dječjeg rada;

| K. | budući da nevladine organizacije i dalje izvješćuju o kršenjima ljudskih prava u toj zemlji, posebno u području povezanom s berbom pamuka, gdje upozoravaju da u vrijeme berbe dolazi do masovne prisilne mobilizacije studenata i javnih službenika, kao i do kršenja slobode udruživanja i izražavanja, a posebno ispitivanja građana koji izvješćuju o berbi, redovitog progona i uznemiravanja branitelja ljudskih prava i aktivista civilnog društva te onemogućavanja međunarodnim skupinama za zaštitu prava i medijskim kućama da djeluju u toj zemlji; |
| --- | --- |

K.

budući da nevladine organizacije i dalje izvješćuju o kršenjima ljudskih prava u toj zemlji, posebno u području povezanom s berbom pamuka, gdje upozoravaju da u vrijeme berbe dolazi do masovne prisilne mobilizacije studenata i javnih službenika, kao i do kršenja slobode udruživanja i izražavanja, a posebno ispitivanja građana koji izvješćuju o berbi, redovitog progona i uznemiravanja branitelja ljudskih prava i aktivista civilnog društva te onemogućavanja međunarodnim skupinama za zaštitu prava i medijskim kućama da djeluju u toj zemlji;

| L. | budući da iznenadna smrt predsjednika Islama Karimova ne bi trebala imati nikakav utjecaj na kontinuirani postupak poboljšavanja radnih uvjeta na poljima pamuka u Uzbekistanu; |
| --- | --- |

L.

budući da iznenadna smrt predsjednika Islama Karimova ne bi trebala imati nikakav utjecaj na kontinuirani postupak poboljšavanja radnih uvjeta na poljima pamuka u Uzbekistanu;

| 1. | ističe koliko je važno što je uzbekistanska vlada poduzela korake kako bi MOR-u dopustila nadzor nad berbom pamuka i uključila se u opsežnu suradnju s MOR-om preko Državnog programa za dostojanstven rad; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja velik napredak koji je u Uzbekistanu ostvaren od 2013., uključujući donošenje zakona kojima se zabranjuje korištenje dječjim radom, čime je on gotovo potpuno iskorijenjen; potiče vlasti da se dodatno angažiraju na kampanji za podizanje razine osviještenosti diljem zemlje kako bi se dječji rad potpuno iskorijenio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | cijeni činjenicu da uzbekistanska vlada također radi na iskorjenjivanju prisilnog rada u suradnji s MOR-om te da je postignut napredak; međutim, naglašava da i dalje postoje suptilni oblici nedobrovoljnog rada, da je taj proces složen i da među ostalim iziskuje reformu politika zapošljavanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi zbog tih napora uzbekistanske vlade Parlament trebao dati suglasnost za Protokol o tekstilu između EU-a i Uzbekistana; mišljenja je da će ta suglasnost biti pozitivna poticajna poruka uzbekistanskoj vladi da nastavi ulagati napore k potpunom iskorjenjivanju dječjeg rada i svih drugih oblika prisilnog rada, kao i da nastavi jačati suradnju s EU-om; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da je Savez sindikata Uzbekistana u listopadu 2015. pristupio Međunarodnoj konfederaciji sindikata kao pridruženi član; naglašava ulogu koju uzbekistanski sindikati imaju u jamčenju pristojnih uvjeta rada i zaštite prava radnika; poziva uzbekistansku vladu da u potpunosti surađuje sa sindikatima u tom smjeru; potiče uzbekistanske sindikate da povećaju svoju ulogu u nastojanjima oko potpunog iskorjenjivanja prisilnoga rada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zabrinut je zbog izvješća neovisnih promatrača o masovnoj državnoj mobilizaciji građana, kao i o prisilnom radu javnih službenika i studenata, u radovima prije berbe 2016. godine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva sljedećega uzbekistanskog predsjednika da uspostavi novu paradigmu o ljudskim pravima tako što će smjesta ukinuti prisilni i dječji rad tijekom berbe pamuka koji se još uvijek primjenjuju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i ESVD da redovito i detaljno obavještavaju Parlament o stanju u Uzbekistanu, osobito u pogledu iskorjenjivanja dječjeg i prisilnog rada; odlučuje da će nastaviti pratiti razvoj situacije u Uzbekistanu i organizirati redovit dijalog s MOR-om, Komisijom, ESVD-om i drugim dionicima u cilju potpunog iskorjenjivanja prisilnog i dječjeg rada u Uzbekistanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uviđa da će i dalje biti potrebna kombinacija dijaloga i suradnje, kao i kontinuirani pritisak Unije, MOR-a i Svjetske banke na uzbekistansku vladu kako bi se taj cilj postigao; zadržava pravo da pozove Komisiju i Vijeće da aktiviraju članke 2. i 95. Sporazuma o partnerstvu i suradnji kako bi se poduzele sve nužne, opće i posebne mjere ako ne dođe do ispunjenja obveze o iskorjenjivanju dječjeg i prisilnog rada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju i Delegaciju EU-a u Taškentu da političkim dijalogom i programima pomoći doprinesu strukturnim reformama u Uzbekistanu, koje će među ostalim obuhvatiti veće naknade za berače pamuka, mehanizaciju i veću proračunsku transparentnost u pogledu prihoda od berbe pamuka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dijeli stajalište da bi se Državni program za dostojanstven rad trebao nastaviti i nakon 2016. i da ga treba produbiti kako bi se obuhvatila modernizacija uzbekistanskoga gospodarstva, poboljšanje politike zapošljavanja u područjima kao što su zdravlje i sigurnost na radu te inspekcija rada, pritom vodeći računa o ravnopravnosti spolova; u tom pogledu pozdravlja Dekret uzbekistanske vlade br. 909 (od 16. studenoga 2015.) kojim se želi poboljšati radne uvjete, zapošljavanje i socijalnu zaštitu radnika u poljoprivrednom sektoru u razdoblju od 2016. do 2018.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da pomoć koju je EU pružao posljednjih godina, a koja je bila usmjerena na vladavinu prava i pravosuđe te na poticanje reformi i poboljšanje učinkovitosti rada uzbekistanskog parlamenta, mora polučiti opipljive rezultate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi pomoć EU-a Uzbekistanu trebala također biti usmjerena na napuštanje monokulture pamuka u toj zemlji i smanjivanje njezine ovisnosti o izvozu pamuka diversifikacijom gospodarstva, čime bi se postupno moglo ublažiti katastrofalno stanje okoliša, osobito što se tiče onoga što je ostalo od Aralskog jezera i njegovih pritoka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da što prije podnese vodeću inicijativu EU-a na temu odgovornog upravljanja unutar lanca opskrbe u odjevnoj industriji uz prijedlog za povećanje transparentnosti u lancu opskrbe; podsjeća na važnost Pakta o održivosti pokrenutog 2013. i ističe da takve vrste inicijativa mogu poslužiti kao temelj za pripremu novih djelovanja u suradnji s trećim zemljama radi ispunjenja ciljeva u vezi s poboljšanjem uvjeta rada te zdravlja i sigurnosti na radu u odjevnoj industriji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče uzbekistansku vladu da radi na ratifikaciji i stvarnoj provedbi svih 27 temeljnih međunarodnih konvencija u okviru općeg sustava povlastica (OSP+) kako bi mogla zatražiti carinske povlastice u tom sustavu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da je 2009. i 2010. Vijeće ukinulo sankcije EU-a „radi poticanja uzbekistanskih vlasti na poduzimanje daljnjih znatnih koraka za poboljšanje vladavine prava i stanja ljudskih prava na terenu”, navodeći nadalje da „će Vijeće pomno i stalno nadzirati stanje ljudskih prava u Uzbekistanu” te da „će dubina i kvaliteta dijaloga i suradnje ovisiti o uzbekistanskim reformama”; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju i ESVD da nadziru političku tranziciju u Uzbekistanu i da redovito obavještavaju Parlament o tom procesu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, ESVD i države članice da iskoriste proces tranzicije kao priliku da inzistiraju na konkretnim i mjerljivim poboljšanjima stanja ljudskih prava tijekom sljedećih mjeseci; ističe da bi konkretna poboljšanja trebala obuhvatiti uvjete koje su 2010. iznijeli ministri vanjskih poslova EU-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da je tekstilni sektor, posebno proizvodnja pamuka, glavno područje trgovine između EU-a i Uzbekistana; u tom smislu naglašava da bi EU trebao u potpunosti iskoristiti proširenje Sporazuma o partnerstvu i suradnji kako bi zajamčio da se uzbekistanske vlasti nakon iznenadne smrti predsjednika angažiraju na procesu tranzicije koji bi trebao dovesti do boljeg upravljanja, jačanja vladavine prava, demokratskih reformi i znatnog poboljšanja stanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno naglašava obvezu Unije da nastavi graditi i produbljivati odnose s Uzbekistanom, što iziskuje poštovanje ljudskih prava i vladavine prava; poziva uzbekistansku vladu da stvori više prostora za neovisno civilno društvo, da posveti više pozornosti brigama uzbekistanskih i međunarodnih nevladinih organizacija te da ispuni svoje obveze u okviru Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima te Konvencije protiv mučenja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | snažno potiče uzbekistanske vlasti da u potpunosti poštuju svoje međunarodne obveze u pogledu zaštite ljudskih prava; pozdravlja njihovu najavu prijedloga za amnestiju povodom 24. obljetnice Ustava Uzbekistana; snažno potiče uzbekistanske vlasti da u taj potez uključe puštanje na slobodu iz zatvora svih pojedinaca zatvorenih na temelju politički motiviranih optužbi, poboljšanje postupanja prema osobama u pritvoru i prekidanje ciklusa represije, uhićenja i osuda; potiče uzbekistansku vladu da u većoj mjeri surađuje s međunarodnim institucijama, što uključuje i jedanaest posebnih postupaka Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava (UNHRC) (5); |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i vladi i parlamentu Republike Uzbekistana. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 195.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0489.

(3)  Izvještaj Odbora stručnjaka za primjenu konvencija i preporuka – Primjena međunarodnih radnih standarda za 2016. – IZVJEŠTAJ III (dio 1A).

(4)  Izvještaj Odbora stručnjaka za primjenu konvencija i preporuka – Primjena međunarodnih radnih standarda za 2016. – IZVJEŠTAJ III (dio 1A), str. 218.

(5)  Jedanaest posebnih postupaka opisano je na sljedećoj poveznici: http://spinternet.ohchr.org/_Layouts/SpecialProceduresInternet/ViewCountryVisits.aspx?Lang=en&country=UZB

Za opći pregled posebnih postupaka UNHRC-a vidi: http://www.ohchr.org/en/HRBodies/SP/Pages/Welcomepage.aspx

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/55 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/55

---

P8_TA(2016)0493

Sporazum EU-a i Norveške o uzajamnom pristupu ribolovu u području Skagerraka

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o uzajamnom pristupu ribolovu u području Skagerraka za plovila koja plove pod zastavom Danske, Norveške i Švedske (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE) – 2016/2229(INI))

(2018/C 238/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10711/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10711/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o uzajamnom pristupu ribolovu u području Skagerraka za plovila koja plove pod zastavom Danske, Norveške i Švedske (11692/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o uzajamnom pristupu ribolovu u području Skagerraka za plovila koja plove pod zastavom Danske, Norveške i Švedske (11692/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0332/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0332/2016),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu Rezoluciju od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu Rezoluciju od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća (1),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi podstavak Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi podstavak Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A8-0320/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A8-0320/2016),

| A. | budući da ribari iz Danske, Norveške i Švedske tradicionalno zajedno love u području Kattegata i Skagerraka; |
| --- | --- |

A.

budući da ribari iz Danske, Norveške i Švedske tradicionalno zajedno love u području Kattegata i Skagerraka;

| B. | budući da se sporazumom poštuju povijesna prava ribara iz Danske, Norveške i Švedske na ribarenje u području Kattegata i Skagerraka ne dovodeći u pitanje prava ribara iz drugih država, a istodobno se jamči i da su poduzete odgovarajuće mjere za upravljanje ribarstvom i očuvanje u tim vodama; |
| --- | --- |

B.

budući da se sporazumom poštuju povijesna prava ribara iz Danske, Norveške i Švedske na ribarenje u području Kattegata i Skagerraka ne dovodeći u pitanje prava ribara iz drugih država, a istodobno se jamči i da su poduzete odgovarajuće mjere za upravljanje ribarstvom i očuvanje u tim vodama;

| C. | budući da se sporazumom također podupire provedba reformiranog sustava za upravljanje ribarstvom u EU-u, uspostavljenog u skladu s ciljevima i osnovnim načelima nove zajedničke ribarstvene politike, naročito uvođenje obveze iskrcavanja i obveznih mjera za održavanje stokova iznad razina koje omogućuju postizanje najvišeg održivog prinosa; |
| --- | --- |

C.

budući da se sporazumom također podupire provedba reformiranog sustava za upravljanje ribarstvom u EU-u, uspostavljenog u skladu s ciljevima i osnovnim načelima nove zajedničke ribarstvene politike, naročito uvođenje obveze iskrcavanja i obveznih mjera za održavanje stokova iznad razina koje omogućuju postizanje najvišeg održivog prinosa;

| 1. | poziva Komisiju da Parlamentu dostavi zapisnike i zaključke svih savjetovanja održanih u skladu s člankom 4. sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da tijekom zadnje godine primjene sporazuma, a prije započinjanja pregovora o njegovu produljenju, Parlamentu i Vijeću dostavi cjelovito izvješće o njegovoj provedbi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju i Vijeće da, u okviru svojih ovlasti te u skladu s člankom 13. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 218. stavkom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, bez odgode i u potpunosti informiraju Parlament u svim fazama postupaka koji se odnose na sporazum i njegovo produljenje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da se za sve treće zemlje pristup unutarnjem tržištu mora temeljiti na uzajamnosti i da u slučaju Norveške sve carine na prehrambene proizvode iz EU-a, uključujući proizvode ribarstva, moraju biti u skladu sa Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je zadaća Komisije zajamčiti da se carine na prehrambene proizvode i proizvode ribarstva iz EU-a ne određuju tako da su u suprotnosti s načelima slobodne trgovine u području prehrambenih proizvoda, uključujući proizvode ribarstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Kraljevine Norveške. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0492.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/57

---

P8_TA(2016)0502

Godišnje izvješće o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. godinu i politici Europske unije u tom području

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. godinu i politici Europske unije u tom području (2016/2219(INI))

(2018/C 238/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, na snazi od 24. listopada 1945., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, na snazi od 24. listopada 1945.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a, posebice Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima koji su usvojeni u New Yorku 16. prosinca 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a, posebice Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima koji su usvojeni u New Yorku 16. prosinca 1966.,

| — | uzimajući u obzir temeljne međunarodne konvencije o ljudskim pravima, uključujući Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, čiji je potpisnik EU, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir temeljne međunarodne konvencije o ljudskim pravima, uključujući Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, čiji je potpisnik EU,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (1),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta i Rezoluciju Parlamenta od 27. studenog 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta i Rezoluciju Parlamenta od 27. studenog 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (2),

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji od 18. prosinca 1990. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji od 18. prosinca 1990. (3),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravu na razvoj (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravu na razvoj (4),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda i zaključni dokument sjednice Opće skupštine na visokoj razini od 22. rujna 2014. poznate pod nazivom Svjetska konferencija o autohtonim narodima (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda i zaključni dokument sjednice Opće skupštine na visokoj razini od 22. rujna 2014. poznate pod nazivom Svjetska konferencija o autohtonim narodima (5),

| — | uzimajući u obzir Bečku deklaraciju i Akcijski program donesen 25. lipnja 1993. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bečku deklaraciju i Akcijski program donesen 25. lipnja 1993. (6),

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje iz 1995. (7) i program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD) iz 1994. (8) te ishode njihovih revizijskih konferencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje iz 1995. (7) i program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD) iz 1994. (8) te ishode njihovih revizijskih konferencija,

| — | uzimajući u obzir Pariška načela Ujedinjenih naroda o nacionalnim institucijama za ljudska prava (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariška načela Ujedinjenih naroda o nacionalnim institucijama za ljudska prava (9),

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 25. Povelje Europske unije o temeljnim pravima o pravima starijih osoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 25. Povelje Europske unije o temeljnim pravima o pravima starijih osoba,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3., 8., 21. i 23. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3., 8., 21. i 23. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir dokument koji je Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku / potpredsjednica Komisije objavila 28. lipnja 2016. pod naslovom „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: Jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument koji je Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku / potpredsjednica Komisije objavila 28. lipnja 2016. pod naslovom „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: Jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije” (10),

| — | uzimajući u obzir Strateški okvir i Akcijski plan EU-a u području ljudskih prava i demokracije koje je Vijeće za vanjske poslove usvojilo 25. lipnja 2012. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški okvir i Akcijski plan EU-a u području ljudskih prava i demokracije koje je Vijeće za vanjske poslove usvojilo 25. lipnja 2012. (11),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 8. prosinca 2009. o promicanju sukladnosti s međunarodnim humanitarnim pravom (12) i ažurirane smjernice Europske unije o primicanju sukladnosti s međunarodnim humanitarnim pravom (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 8. prosinca 2009. o promicanju sukladnosti s međunarodnim humanitarnim pravom (12) i ažurirane smjernice Europske unije o primicanju sukladnosti s međunarodnim humanitarnim pravom (13),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za ljudska prava i demokracije za razdoblje od 2015. do 2019. koji je Vijeće usvojilo 20. srpnja 2015. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za ljudska prava i demokracije za razdoblje od 2015. do 2019. koji je Vijeće usvojilo 20. srpnja 2015. (14),

| — | uzimajući u obzir smjernice Europske unije o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Europske unije o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja (15),

| — | uzimajući u obzir paket mjera Vijeća za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih (LGBTI) osoba (16), koje je Vijeće donijelo 24. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket mjera Vijeća za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih (LGBTI) osoba (16), koje je Vijeće donijelo 24. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir smjernice za međuparlamentarna izaslanstva Europskog parlamenta o promicanju ljudskih prava i demokracije prilikom njihovih posjeta izvan Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice za međuparlamentarna izaslanstva Europskog parlamenta o promicanju ljudskih prava i demokracije prilikom njihovih posjeta izvan Europske unije,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. koje je Vijeće usvojilo 20. lipnja 2016. (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. koje je Vijeće usvojilo 20. lipnja 2016. (17),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za ravnopravnost spolova i osnaživanje žena: preobrazba života djevojčica i žena s pomoću vanjskih odnosa EU-a za razdoblje 2016. – 2020. (GAPII) koji je Vijeće donijelo 26. listopada 2015. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za ravnopravnost spolova i osnaživanje žena: preobrazba života djevojčica i žena s pomoću vanjskih odnosa EU-a za razdoblje 2016. – 2020. (GAPII) koji je Vijeće donijelo 26. listopada 2015. (18),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. lipnja 2016. o jednakosti LGBTI osoba (19) i Popis mjera Komisije za promicanje jednakosti LGBTI osoba (2016. – 2019.) (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. lipnja 2016. o jednakosti LGBTI osoba (19) i Popis mjera Komisije za promicanje jednakosti LGBTI osoba (2016. – 2019.) (20),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. svibnja 2015. o rodu u okviru razvoja (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. svibnja 2015. o rodu u okviru razvoja (21),

| — | uzimajući u obzir Europski migracijski program od 13. svibnja 2015.(COM(2015)0240) i zaključke Vijeća o migracijama od 20. srpnja 2015. (22), 14. rujna 2015. (23) i 22. rujna 2015. (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski migracijski program od 13. svibnja 2015.(COM(2015)0240) i zaključke Vijeća o migracijama od 20. srpnja 2015. (22), 14. rujna 2015. (23) i 22. rujna 2015. (24),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2015/260 od 17. veljače 2015. o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za ljudska prava (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2015/260 od 17. veljače 2015. o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za ljudska prava (25),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. prosinca 2014. o promicanju i zaštiti prava djece (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. prosinca 2014. o promicanju i zaštiti prava djece (26),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. svibnja 2012. o „Povećanju utjecaja razvojne politike Europske unije: plan za promjenu (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. svibnja 2012. o „Povećanju utjecaja razvojne politike Europske unije: plan za promjenu (27),

| — | uzimajući u obzir revidirane pokazatelje EU-a koji se odnose na sveobuhvatan pristup u provedbi rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i 1820 o ženama, miru i sigurnosti koje je Vijeće donijelo 20. rujna 2016. (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirane pokazatelje EU-a koji se odnose na sveobuhvatan pristup u provedbi rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i 1820 o ženama, miru i sigurnosti koje je Vijeće donijelo 20. rujna 2016. (28),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju iz Istanbula Vijeća Europe od 11. svibnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju iz Istanbula Vijeća Europe od 11. svibnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja (29),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2011/168/CFSP od 21. ožujka 2011. o Međunarodnom kaznenom sudu i o stavljanju izvan snage Zajedničkog stajališta 2003/444/ZVSP (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2011/168/CFSP od 21. ožujka 2011. o Međunarodnom kaznenom sudu i o stavljanju izvan snage Zajedničkog stajališta 2003/444/ZVSP (30),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice o preispitivanju Europske politike susjedstva (JOIN(2015)0050), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice o preispitivanju Europske politike susjedstva (JOIN(2015)0050),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan iz Vallette od 11. i 12. studenoga 2015. (31), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan iz Vallette od 11. i 12. studenoga 2015. (31),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 13. listopada 2015. o ženama, miru i sigurnosti (32), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 13. listopada 2015. o ženama, miru i sigurnosti (32),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 19. lipnja 2008. o seksualnom nasilju kao ratnom zločinu (33), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 19. lipnja 2008. o seksualnom nasilju kao ratnom zločinu (33),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 31. listopada 2000. o ženama, miru i sigurnosti (34), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 31. listopada 2000. o ženama, miru i sigurnosti (34),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 18. prosinca 2014. o zaštiti migranata (35), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 18. prosinca 2014. o zaštiti migranata (35),

| — | uzimajući u obzir svoje hitne rezolucije u vezi sa slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje hitne rezolucije u vezi sa slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o Uzajamnom fondu EU-a za Afriku: implikacije za razvojnu i humanitarnu pomoć (36), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o Uzajamnom fondu EU-a za Afriku: implikacije za razvojnu i humanitarnu pomoć (36),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o borbi protiv trgovine ljudima u vanjskim odnosima EU-a (37), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o borbi protiv trgovine ljudima u vanjskim odnosima EU-a (37),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o napadima na bolnice i škole kao povredama međunarodnoga humanitarnog prava (38), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o napadima na bolnice i škole kao povredama međunarodnoga humanitarnog prava (38),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (39), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (39),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (40), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (40),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2014. i politici Europske unije u tom području (41), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2014. i politici Europske unije u tom području (41),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o migracijama i izbjeglicama u Europi (42), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o migracijama i izbjeglicama u Europi (42),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o obnovi Plana djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (43), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o obnovi Plana djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (43),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o smrtnoj kazni (44), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o smrtnoj kazni (44),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o ljudskim pravima i tehnologiji: utjecaj protuprovalnih i nadzornih sustava na ljudska prava u trećim zemljama (45), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o ljudskim pravima i tehnologiji: utjecaj protuprovalnih i nadzornih sustava na ljudska prava u trećim zemljama (45),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu (46), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu (46),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. ožujka 2015. o prioritetima EU-a za Vijeće UN-a za ljudska prava 2015. (47), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. ožujka 2015. o prioritetima EU-a za Vijeće UN-a za ljudska prava 2015. (47),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 18. rujna 2014. o stanju u Iraku i Siriji te ofenzivi IS-a, uključujući progon manjina (48), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 18. rujna 2014. o stanju u Iraku i Siriji te ofenzivi IS-a, uključujući progon manjina (48),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica (49), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica (49),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o diskriminaciji na temelju kaste (50) i izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za pitanja manjima o manjinama i diskriminaciji na temelju kaste od 28. siječnja 2016. (51), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o diskriminaciji na temelju kaste (50) i izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za pitanja manjima o manjinama i diskriminaciji na temelju kaste od 28. siječnja 2016. (51),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o slobodi tiska i medija u svijetu (52), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o slobodi tiska i medija u svijetu (52),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o strategiji digitalne slobode u vanjskoj politici EU-a (53), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o strategiji digitalne slobode u vanjskoj politici EU-a (53),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. studenog 2011. o podršci EU-a Međunarodnom kaznenom sudu: suočavanje s izazovima i prevladavanje poteškoća (54), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. studenog 2011. o podršci EU-a Međunarodnom kaznenom sudu: suočavanje s izazovima i prevladavanje poteškoća (54),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2011. o vanjskoj politici EU-a kojom se podržava demokratizacija (55), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2011. o vanjskoj politici EU-a kojom se podržava demokratizacija (55),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 2010. o politikama EU-a u korist branitelja ljudskih prava (56), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 2010. o politikama EU-a u korist branitelja ljudskih prava (56),

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima: provedba okvira Ujedinjenih naroda: „Zaštita, poštovanje i pomoć” koje je Vijeće UN-a za ljudska prava odobrilo u svojoj rezoluciji 17/4 od 6. srpnja 2011. (57), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima: provedba okvira Ujedinjenih naroda: „Zaštita, poštovanje i pomoć” koje je Vijeće UN-a za ljudska prava odobrilo u svojoj rezoluciji 17/4 od 6. srpnja 2011. (57),

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Europske zaklade za demokraciju za 2015. godinu (58), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Europske zaklade za demokraciju za 2015. godinu (58),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0355/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0355/2016),

| A. | budući da članak 21. UEU-a obvezuje Europsku uniju na zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku (ZVSP) vođenu načelima koja su nadahnula njezino stvaranje te koja Unija nastoji unaprijediti u svijetu, i to: načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanja ljudskog dostojanstva, načelima jednakosti i solidarnosti te poštovanjem načela Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava; |
| --- | --- |

A.

budući da članak 21. UEU-a obvezuje Europsku uniju na zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku (ZVSP) vođenu načelima koja su nadahnula njezino stvaranje te koja Unija nastoji unaprijediti u svijetu, i to: načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanja ljudskog dostojanstva, načelima jednakosti i solidarnosti te poštovanjem načela Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava;

| B. | budući da se člankom 207. UFEU-a zahtijeva da se trgovinska politika EU-a temelji na načelima i ciljevima vanjskoga djelovanja EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 207. UFEU-a zahtijeva da se trgovinska politika EU-a temelji na načelima i ciljevima vanjskoga djelovanja EU-a;

| C. | budući da je člankom 3. UEU-a utvrđeno da „u svojim odnosima s ostatkom svijeta, Unija podržava i promiče svoje vrijednosti i interese i doprinosi zaštiti svojih građana. Ona doprinosi miru, sigurnosti, održivom razvoju Zemlje, solidarnosti i uzajamnom poštovanju među narodima, slobodnoj i poštenoj trgovini, iskorjenjivanju siromaštva i zaštiti ljudskih prava, osobito prava djeteta, te strogom poštovanju i razvoju međunarodnog prava, uključujući poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda”; |
| --- | --- |

C.

budući da je člankom 3. UEU-a utvrđeno da „u svojim odnosima s ostatkom svijeta, Unija podržava i promiče svoje vrijednosti i interese i doprinosi zaštiti svojih građana. Ona doprinosi miru, sigurnosti, održivom razvoju Zemlje, solidarnosti i uzajamnom poštovanju među narodima, slobodnoj i poštenoj trgovini, iskorjenjivanju siromaštva i zaštiti ljudskih prava, osobito prava djeteta, te strogom poštovanju i razvoju međunarodnog prava, uključujući poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda”;

| D. | budući da su poštovanje te promicanje i zaštita nedjeljivosti i univerzalnosti ljudskih prava među ključnim ciljevima vanjske i sigurnosne politike EU-a, kako je utvrđeno klauzulom o ljudskim pravima uvrštenom u sve sporazume EU-a s trećim zemljama; |
| --- | --- |

D.

budući da su poštovanje te promicanje i zaštita nedjeljivosti i univerzalnosti ljudskih prava među ključnim ciljevima vanjske i sigurnosne politike EU-a, kako je utvrđeno klauzulom o ljudskim pravima uvrštenom u sve sporazume EU-a s trećim zemljama;

| E. | budući da su poštovanje ljudskih prava, mir, sigurnost i razvoj međusobno usko povezani i da se uzajamno podupiru; |
| --- | --- |

E.

budući da su poštovanje ljudskih prava, mir, sigurnost i razvoj međusobno usko povezani i da se uzajamno podupiru;

| F. | budući da bi politike potpore ljudskih prava i demokracije trebalo sustavno uključiti u sve ostale politike EU-a koje imaju vanjskopolitičku dimenziju, kao što su razvoj, migracije, sigurnost, borba protiv terorizma, proširenje i trgovina, osobito primjenom uvjetovanja poštovanjem ljudskih prava; |
| --- | --- |

F.

budući da bi politike potpore ljudskih prava i demokracije trebalo sustavno uključiti u sve ostale politike EU-a koje imaju vanjskopolitičku dimenziju, kao što su razvoj, migracije, sigurnost, borba protiv terorizma, proširenje i trgovina, osobito primjenom uvjetovanja poštovanjem ljudskih prava;

| G. | budući da je usklađenost unutarnje i vanjske dimenzije u području ljudskih prava ključna za inozemnu vjerodostojnost politike EU-a o ljudskim pravima te budući da je povećana usklađenost, između unutarnjih i vanjskih politika EU-a, ali i među različitim vanjskim politikama EU-a, nužan preduvjet za uspješnu i djelotvornu politiku EU-a u području ljudskih prava i demokratizacije; budući da bi veća dosljednost trebala omogućiti EU-u brže i uspješnije djelovanje već u ranim fazama kršenja ljudskih prava; budući da je izazov koji predstavlja dosljednost posebno izražen u pitanjima aktualne migracijske politike; |
| --- | --- |

G.

budući da je usklađenost unutarnje i vanjske dimenzije u području ljudskih prava ključna za inozemnu vjerodostojnost politike EU-a o ljudskim pravima te budući da je povećana usklađenost, između unutarnjih i vanjskih politika EU-a, ali i među različitim vanjskim politikama EU-a, nužan preduvjet za uspješnu i djelotvornu politiku EU-a u području ljudskih prava i demokratizacije; budući da bi veća dosljednost trebala omogućiti EU-u brže i uspješnije djelovanje već u ranim fazama kršenja ljudskih prava; budući da je izazov koji predstavlja dosljednost posebno izražen u pitanjima aktualne migracijske politike;

| H. | budući da su vrijednosti slobode, poštovanja ljudskih prava i načela održavanja redovitih i istinskih izbora ključni elementi demokracije; budući da su, uz održavanje slobodnih i pravednih izbora, značajke demokratskih režima transparentno i odgovorno upravljanje, poštovanje vladavine prava, slobodu izražavanja, poštovanje ljudskih prava, postojanje neovisnog pravosudnog sustava te poštovanje međunarodnog prava i međunarodnih sporazuma o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

H.

budući da su vrijednosti slobode, poštovanja ljudskih prava i načela održavanja redovitih i istinskih izbora ključni elementi demokracije; budući da su, uz održavanje slobodnih i pravednih izbora, značajke demokratskih režima transparentno i odgovorno upravljanje, poštovanje vladavine prava, slobodu izražavanja, poštovanje ljudskih prava, postojanje neovisnog pravosudnog sustava te poštovanje međunarodnog prava i međunarodnih sporazuma o ljudskim pravima;

| I. | budući da je poštovanje ljudskih prava ugroženo diljem svijeta te budući da niz autoritarnih režima dovodi u pitanje univerzalnost ljudskih prava; budući da diljem svijeta postoje brojni pokušaji da se prostor civilnog društva ograniči, uključujući u multilateralnim forumima; i budući da nepoštovanje ljudskih prava ima negativne posljedice za pojedince, njihovo okruženje i društvo u cjelini; |
| --- | --- |

I.

budući da je poštovanje ljudskih prava ugroženo diljem svijeta te budući da niz autoritarnih režima dovodi u pitanje univerzalnost ljudskih prava; budući da diljem svijeta postoje brojni pokušaji da se prostor civilnog društva ograniči, uključujući u multilateralnim forumima; i budući da nepoštovanje ljudskih prava ima negativne posljedice za pojedince, njihovo okruženje i društvo u cjelini;

| J. | budući da je EU bio ključan čimbenik u donošenju Programa za održivi razvoj za razdoblje do 2030., kojim se nastoje ostvariti ljudska prava svih osoba; |
| --- | --- |

J.

budući da je EU bio ključan čimbenik u donošenju Programa za održivi razvoj za razdoblje do 2030., kojim se nastoje ostvariti ljudska prava svih osoba;

| K. | budući da je Vijeće 20. srpnja 2015. usvojilo novi Akcijski plan o ljudskim pravima i demokraciji za razdoblje od 2015. do 2019. kako bi se EU-u omogućilo da se s tim izazovima suoči usredotočenijim, sustavnijim i koordiniranijim korištenjem svojih instrumenata u području ljudska prava; budući da taj Akcijski plan valja provesti u skladu s Akcijskim planom za rodnu ravnopravnost (2016. – 2020.); |
| --- | --- |

K.

budući da je Vijeće 20. srpnja 2015. usvojilo novi Akcijski plan o ljudskim pravima i demokraciji za razdoblje od 2015. do 2019. kako bi se EU-u omogućilo da se s tim izazovima suoči usredotočenijim, sustavnijim i koordiniranijim korištenjem svojih instrumenata u području ljudska prava; budući da taj Akcijski plan valja provesti u skladu s Akcijskim planom za rodnu ravnopravnost (2016. – 2020.);

| L. | budući da je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku izjavila da će ljudska prava biti jedan od njezinih najvažnijih prioriteta te da se njima kani koristiti kao smjerokazom u svim odnosima s trećim zemljama; budući da je on istaknula i odlučnost EU-a da, bez iznimke, promiče ljudska prava u svim područjima vanjskih odnosa; |
| --- | --- |

L.

budući da je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku izjavila da će ljudska prava biti jedan od njezinih najvažnijih prioriteta te da se njima kani koristiti kao smjerokazom u svim odnosima s trećim zemljama; budući da je on istaknula i odlučnost EU-a da, bez iznimke, promiče ljudska prava u svim područjima vanjskih odnosa;

| M. | budući da je zalaganje EU-a za djelotvoran sustav multilateralnih odnosa, u čijem je središtu UN, sastavni dio vanjske politike Unije koja se temelji na uvjerenju da je sustav multilateralnih odnosa zasnovan na univerzalnim pravilima i vrijednostima najprikladniji za rješavanje globalnih kriza, izazova i prijetnji; budući da je suradnja s trećim zemljama u svim bilateralnim i multilateralnim forumima jedan od najdjelotvornijih načina tematiziranja pitanja ljudskih prava u tim zemljama; |
| --- | --- |

M.

budući da je zalaganje EU-a za djelotvoran sustav multilateralnih odnosa, u čijem je središtu UN, sastavni dio vanjske politike Unije koja se temelji na uvjerenju da je sustav multilateralnih odnosa zasnovan na univerzalnim pravilima i vrijednostima najprikladniji za rješavanje globalnih kriza, izazova i prijetnji; budući da je suradnja s trećim zemljama u svim bilateralnim i multilateralnim forumima jedan od najdjelotvornijih načina tematiziranja pitanja ljudskih prava u tim zemljama;

| N. | budući da se redovnim sjednicama Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava (UNHRC), imenovanjima posebnih izvjestitelja, mehanizmom univerzalnog periodičnog pregleda te posebnim postupcima usmjerenima na rješavanje stanja u određenim državama ili na određene teme daje doprinos međunarodnim naporima za promicanje i poštovanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

N.

budući da se redovnim sjednicama Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava (UNHRC), imenovanjima posebnih izvjestitelja, mehanizmom univerzalnog periodičnog pregleda te posebnim postupcima usmjerenima na rješavanje stanja u određenim državama ili na određene teme daje doprinos međunarodnim naporima za promicanje i poštovanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava;

| O. | budući da EU suradnju s civilnim društvom i braniteljima ljudskih prava u trećim zemljama smatra jednim od svojih temeljnih prioriteta u promicanju ljudskih prava i borbi protiv kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

O.

budući da EU suradnju s civilnim društvom i braniteljima ljudskih prava u trećim zemljama smatra jednim od svojih temeljnih prioriteta u promicanju ljudskih prava i borbi protiv kršenja ljudskih prava;

| P. | budući da u svojoj Rezoluciji od 22. listopada 2013. o lokalnim vlastima i civilnom društvu: Europski angažman za potporu održivom razvoju (59), Parlament izražava zabrinutost zbog pritisaka na organizacije civilnog društva, naglašava važnost definiranja sustava praćenja koji omogućuje ocjenjivanje napretka u pogledu političkih i regulatornih odredaba te poziva na promicanje razvoja poticajne okoline za organizacije civilnog društva; budući da je veliki broj zemalja nedavno donio stroge zakone o nevladinim organizacijama kojima se strane organizacije proglašavaju nepoželjnima ako se utvrdi da predstavljaju prijetnju za ustavni poredak, obranu ili sigurnost dotične zemlje te budući da je samo u 2015. diljem svijeta ubijeno 185 aktivista za ljudska prava i zaštitu okoliša, 66 % njih u zemljama Latinske Amerike; |
| --- | --- |

P.

budući da u svojoj Rezoluciji od 22. listopada 2013. o lokalnim vlastima i civilnom društvu: Europski angažman za potporu održivom razvoju (59), Parlament izražava zabrinutost zbog pritisaka na organizacije civilnog društva, naglašava važnost definiranja sustava praćenja koji omogućuje ocjenjivanje napretka u pogledu političkih i regulatornih odredaba te poziva na promicanje razvoja poticajne okoline za organizacije civilnog društva; budući da je veliki broj zemalja nedavno donio stroge zakone o nevladinim organizacijama kojima se strane organizacije proglašavaju nepoželjnima ako se utvrdi da predstavljaju prijetnju za ustavni poredak, obranu ili sigurnost dotične zemlje te budući da je samo u 2015. diljem svijeta ubijeno 185 aktivista za ljudska prava i zaštitu okoliša, 66 % njih u zemljama Latinske Amerike;

| Q. | budući da sve više zemalja, osobito u Aziji, na Bliskom Istoku i u Africi, pribjegava zabranama putovanja kako bi se branitelje ljudskih prava spriječilo da sudjeluju na međunarodnim događanjima; |
| --- | --- |

Q.

budući da sve više zemalja, osobito u Aziji, na Bliskom Istoku i u Africi, pribjegava zabranama putovanja kako bi se branitelje ljudskih prava spriječilo da sudjeluju na međunarodnim događanjima;

| R. | budući da se člankom 18. i člankom 19. Opće deklaracije o ljudskim pravima potvrđuje da svatko ima pravo na slobodu mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi te slobodu mišljenja i izražavanja, što uključuje slobodu zadržavanja mišljenja bez uplitanja i slobodu traženja, primanja i širenja informacija i ideja putem bilo kojeg medija i bez obzira na granice; budući da je naglo porastao broj slučajeva progona povezanih isključivo s osobama koje na miran način izražavaju svoje pravo na slobodu mišljenja, bogoslužja i izražavanja; |
| --- | --- |

R.

budući da se člankom 18. i člankom 19. Opće deklaracije o ljudskim pravima potvrđuje da svatko ima pravo na slobodu mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi te slobodu mišljenja i izražavanja, što uključuje slobodu zadržavanja mišljenja bez uplitanja i slobodu traženja, primanja i širenja informacija i ideja putem bilo kojeg medija i bez obzira na granice; budući da je naglo porastao broj slučajeva progona povezanih isključivo s osobama koje na miran način izražavaju svoje pravo na slobodu mišljenja, bogoslužja i izražavanja;

| S. | budući da se člankom 20. Opće deklaracije o ljudskim pravima potvrđuje da svatko ima pravo na mirno okupljanje i udruživanje; budući da se Rezolucijom 21/16 Vijeća UN-a za ljudska prava podsjeća države na njihovu obvezu poštovanja i zaštite prava pojedinaca na mirno okupljanje i slobodno udruživanje, kako na internetu, tako i izvan interneta te budući da slobodu misli, savjesti, vjeroispovijedi i uvjerenja treba poduprijeti međureligijskim i međukulturnim dijalozima; |
| --- | --- |

S.

budući da se člankom 20. Opće deklaracije o ljudskim pravima potvrđuje da svatko ima pravo na mirno okupljanje i udruživanje; budući da se Rezolucijom 21/16 Vijeća UN-a za ljudska prava podsjeća države na njihovu obvezu poštovanja i zaštite prava pojedinaca na mirno okupljanje i slobodno udruživanje, kako na internetu, tako i izvan interneta te budući da slobodu misli, savjesti, vjeroispovijedi i uvjerenja treba poduprijeti međureligijskim i međukulturnim dijalozima;

| T. | budući da su temeljna prava međunarodnog humanitarnog prava i ljudskih prava utvrđena Ženevskim konvencijama i dodatnim protokolima te da su ona u središtu svakog humanitarnog djelovanja; budući da se zaštita civila i raseljenih osoba u područjima sukoba mora neutralno i nepristrano zajamčiti te budući da se treba pridržavati načela neovisnosti pomoći; |
| --- | --- |

T.

budući da su temeljna prava međunarodnog humanitarnog prava i ljudskih prava utvrđena Ženevskim konvencijama i dodatnim protokolima te da su ona u središtu svakog humanitarnog djelovanja; budući da se zaštita civila i raseljenih osoba u područjima sukoba mora neutralno i nepristrano zajamčiti te budući da se treba pridržavati načela neovisnosti pomoći;

| U. | budući da je nezakonita okupacija državnog područja trajna povreda međunarodnog prava, koja prema međunarodnom humanitarnom pravu povlači za sobom odgovornost okupacijske sile za civilno stanovništvo; |
| --- | --- |

U.

budući da je nezakonita okupacija državnog područja trajna povreda međunarodnog prava, koja prema međunarodnom humanitarnom pravu povlači za sobom odgovornost okupacijske sile za civilno stanovništvo;

| V. | budući da je teško osigurati dokaze o ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti, osobito u vrijeme dosad nezabilježenog broja izbjeglica koji bježe pred nasiljem; budući da je osiguranje dokaza ključno za to da se počinitelji privedu pravdi; |
| --- | --- |

V.

budući da je teško osigurati dokaze o ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti, osobito u vrijeme dosad nezabilježenog broja izbjeglica koji bježe pred nasiljem; budući da je osiguranje dokaza ključno za to da se počinitelji privedu pravdi;

| W. | budući da su pokušaji zatvaranja zatvora SAD-a u zaljevu Guantánamo bili neuspješni te da je tijekom 2015. oslobođeno ili premješteno samo 20 pritvorenika; |
| --- | --- |

W.

budući da su pokušaji zatvaranja zatvora SAD-a u zaljevu Guantánamo bili neuspješni te da je tijekom 2015. oslobođeno ili premješteno samo 20 pritvorenika;

| X. | budući da diljem svijeta sve više osoba bježi od rata, oružanih sukoba ili drugih ponižavajućih uvjeta te budući da ti izbjeglički tokovi i razni oblici migracija predstavljaju znatan izazov, i za politiku EU-a i na svjetskoj razini, te da oni zahtijevaju trenutačna, djelotvorna i održiva rješenja u skladu s našim zajedničkim europskim vrijednostima; budući da humanitarna pomoć koju pruža Komisija, koja je vodeći globalni donator, pomaže izbjeglicama i raseljenim osobama u više od 30 zemalja; |
| --- | --- |

X.

budući da diljem svijeta sve više osoba bježi od rata, oružanih sukoba ili drugih ponižavajućih uvjeta te budući da ti izbjeglički tokovi i razni oblici migracija predstavljaju znatan izazov, i za politiku EU-a i na svjetskoj razini, te da oni zahtijevaju trenutačna, djelotvorna i održiva rješenja u skladu s našim zajedničkim europskim vrijednostima; budući da humanitarna pomoć koju pruža Komisija, koja je vodeći globalni donator, pomaže izbjeglicama i raseljenim osobama u više od 30 zemalja;

| Y. | budući da su u cilju borbe protiv krijumčarenja i radnog iskorištavanja migranata te trgovine migrantima potrebna kratkoročna, srednjoročna i dugoročna rješenja, među kojima i mjere za razbijanje kriminalnih mreža i privođenje kriminalaca pravdi te za prikupljanje i analizu podataka, mjere za zaštitu žrtava i vraćanje migranata koji nezakonito borave u EU-u, kao i suradnja s trećim zemljama te dugoročne strategije za rješavanje problema potražnje za krijumčarenim osobama i temeljnih uzroka migracija zbog kojih ljudi završavaju u rukama krijumčara; |
| --- | --- |

Y.

budući da su u cilju borbe protiv krijumčarenja i radnog iskorištavanja migranata te trgovine migrantima potrebna kratkoročna, srednjoročna i dugoročna rješenja, među kojima i mjere za razbijanje kriminalnih mreža i privođenje kriminalaca pravdi te za prikupljanje i analizu podataka, mjere za zaštitu žrtava i vraćanje migranata koji nezakonito borave u EU-u, kao i suradnja s trećim zemljama te dugoročne strategije za rješavanje problema potražnje za krijumčarenim osobama i temeljnih uzroka migracija zbog kojih ljudi završavaju u rukama krijumčara;

| Z. | budući da je pravda ključna za postizanje većeg stupnja poštovanja ljudskih prava te da EU i njegove države članice bezuvjetno podupiru Međunarodni kazneni sud (MKS) od njegova začetka, promičući pritom univerzalnost Rimskog statuta i braneći njegov integritet radi jačanja njegove neovisnosti; |
| --- | --- |

Z.

budući da je pravda ključna za postizanje većeg stupnja poštovanja ljudskih prava te da EU i njegove države članice bezuvjetno podupiru Međunarodni kazneni sud (MKS) od njegova začetka, promičući pritom univerzalnost Rimskog statuta i braneći njegov integritet radi jačanja njegove neovisnosti;

| AA. | budući da je dosad ostvaren znatan napredak u pogledu ukidanja smrtne kazne te budući da su mnoge zemlje ukinule smrtnu kaznu, dok je dio njih poduzeo zakonodavne mjere u tom smjeru; budući da je tijekom 2015. došlo do znatnog porasta ukupnog broja pogubljenja, od čega je gotovo 90 % provedeno u samo trima zemljama: Iranu, Pakistanu i Saudijskoj Arabiji; budući da je Bjelarus i dalje jedina zemlja u Europi koja nije ukinula smrtnu kaznu; |
| --- | --- |

AA.

budući da je dosad ostvaren znatan napredak u pogledu ukidanja smrtne kazne te budući da su mnoge zemlje ukinule smrtnu kaznu, dok je dio njih poduzeo zakonodavne mjere u tom smjeru; budući da je tijekom 2015. došlo do znatnog porasta ukupnog broja pogubljenja, od čega je gotovo 90 % provedeno u samo trima zemljama: Iranu, Pakistanu i Saudijskoj Arabiji; budući da je Bjelarus i dalje jedina zemlja u Europi koja nije ukinula smrtnu kaznu;

| AB. | budući da je ravnopravnost spolova u srži europskih vrijednosti, da je sadržana u pravnom i političkom okviru EU-a te da je središnji dio programa UN-a za održivi razvoj do 2030.; budući da je proteklih godina došlo do znatnog porasta nasilja i diskriminacije protiv žena i djevojaka, osobito u ratnim zonama i pod autoritarnim režimima; |
| --- | --- |

AB.

budući da je ravnopravnost spolova u srži europskih vrijednosti, da je sadržana u pravnom i političkom okviru EU-a te da je središnji dio programa UN-a za održivi razvoj do 2030.; budući da je proteklih godina došlo do znatnog porasta nasilja i diskriminacije protiv žena i djevojaka, osobito u ratnim zonama i pod autoritarnim režimima;

| AC. | budući da, prema podacima UNICEF-a, 250 milijuna djece diljem svijeta živi u zemljama zahvaćenima sukobima, da je gotovo 50 milijuna djece prisilno raseljeno kao posljedica nasilja, rata i ratnih zločina, terorizma i pobuna, odnosno da su zbog tih razloga migrirali preko granica, te da brojna djeca i dalje trpe razne oblike diskriminacije i nasilja, iskorištavanja, zlostavljanja, prisilnog rada, siromaštva i neishranjenosti; |
| --- | --- |

AC.

budući da, prema podacima UNICEF-a, 250 milijuna djece diljem svijeta živi u zemljama zahvaćenima sukobima, da je gotovo 50 milijuna djece prisilno raseljeno kao posljedica nasilja, rata i ratnih zločina, terorizma i pobuna, odnosno da su zbog tih razloga migrirali preko granica, te da brojna djeca i dalje trpe razne oblike diskriminacije i nasilja, iskorištavanja, zlostavljanja, prisilnog rada, siromaštva i neishranjenosti;

| AD. | budući da je, prema podacima UNICEF-a, jedno dijete među njih 200 u svijetu izbjeglica, da su gotovo trećina djece koja žive izvan zemlje u kojoj su rođena izbjeglice te da je broj djece izbjeglica udvostručen između 2005. i 2015. godine; |
| --- | --- |

AD.

budući da je, prema podacima UNICEF-a, jedno dijete među njih 200 u svijetu izbjeglica, da su gotovo trećina djece koja žive izvan zemlje u kojoj su rođena izbjeglice te da je broj djece izbjeglica udvostručen između 2005. i 2015. godine;

| AE. | budući da se člankom 25. Opće deklaracije o ljudskim pravima priznaje pravo svake osobe na „životni standard koji odgovara zdravlju i dobrobiti njega samoga i njegove obitelji” u okviru kojega majčinstvo i djetinjstvo imaju pravo na posebnu skrb i pomoć, što uključuje i zdravstvenu skrb; budući da pristup obrazovanju, prehrani i zdravstvenoj skrbi trebao biti zajamčen svoj djeci; budući da se u Rezoluciji Vijeća za ljudska prava UN-a 26/28(36) poziva da se sljedeći sastanak socijalnog foruma UNHRC-a usredotoči na pristup lijekovima u skladu s pravom svih ljudi na najviši mogući standard tjelesnog i duševnog zdravlja; budući da se u Statutu WHO-a navodi da je uživanje najvišeg mogućeg standarda zdravlja jedno od temeljnih prava svakog čovjeka bez obzira na rasu, vjeru, političko uvjerenje, gospodarski ili socijalni status; |
| --- | --- |

AE.

budući da se člankom 25. Opće deklaracije o ljudskim pravima priznaje pravo svake osobe na „životni standard koji odgovara zdravlju i dobrobiti njega samoga i njegove obitelji” u okviru kojega majčinstvo i djetinjstvo imaju pravo na posebnu skrb i pomoć, što uključuje i zdravstvenu skrb; budući da pristup obrazovanju, prehrani i zdravstvenoj skrbi trebao biti zajamčen svoj djeci; budući da se u Rezoluciji Vijeća za ljudska prava UN-a 26/28(36) poziva da se sljedeći sastanak socijalnog foruma UNHRC-a usredotoči na pristup lijekovima u skladu s pravom svih ljudi na najviši mogući standard tjelesnog i duševnog zdravlja; budući da se u Statutu WHO-a navodi da je uživanje najvišeg mogućeg standarda zdravlja jedno od temeljnih prava svakog čovjeka bez obzira na rasu, vjeru, političko uvjerenje, gospodarski ili socijalni status;

| AF. | budući da, u skladu s Konvencijom UN-a o pravu djeteta, vlasti moraju poštovati prava djeteta koje je razdvojeno od jednog ili oba roditelja; |
| --- | --- |

AF.

budući da, u skladu s Konvencijom UN-a o pravu djeteta, vlasti moraju poštovati prava djeteta koje je razdvojeno od jednog ili oba roditelja;

| AG. | budući da su nasilje usmjereno protiv manjina, među kojima i pripadnika zajednice LGBTI, i njihov nezakoniti progon i dalje prisutni u mnogim područjima diljem svijeta te da je diskriminacija široko rasprostranjena u područjima zdravstvene skrbi, obrazovanja te zapošljavanja, ali i u drugim sektorima; |
| --- | --- |

AG.

budući da su nasilje usmjereno protiv manjina, među kojima i pripadnika zajednice LGBTI, i njihov nezakoniti progon i dalje prisutni u mnogim područjima diljem svijeta te da je diskriminacija široko rasprostranjena u područjima zdravstvene skrbi, obrazovanja te zapošljavanja, ali i u drugim sektorima;

| AH. | budući da iz cijeloga svijeta i dalje pristižu izvješća o kršenjima građanskih i političkih, ekonomskih, radnih, socijalnih i kulturnih prava te šteti po okoliš do kojih dolazi zbog nedopuštenih poslovnih praksi određenih subjekata iz privatnog sektora; budući da postoji snažna veza između korupcije, utaje poreza, nezakonitih tokova kapitala i kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

AH.

budući da iz cijeloga svijeta i dalje pristižu izvješća o kršenjima građanskih i političkih, ekonomskih, radnih, socijalnih i kulturnih prava te šteti po okoliš do kojih dolazi zbog nedopuštenih poslovnih praksi određenih subjekata iz privatnog sektora; budući da postoji snažna veza između korupcije, utaje poreza, nezakonitih tokova kapitala i kršenja ljudskih prava;

| AI. | budući da se Vodeća načela Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima primjenjuju na sve države i sva poduzeća, bila ona transnacionalna ili ne, neovisno o njihovoj veličini, sektoru, lokaciji, vlasništvu i strukturi te budući da je u primjeni Vodećih načela UN-a u cijelom svijetu izazov i dalje predstavlja uspostava djelotvornih mehanizama za nadzor i sankcioniranje; budući da je potrebno povesti računa o posebnim značajkama malih i srednjih poduzeća (MSP) i uključiti ih u fleksibilan pristup društveno odgovornom poslovanju koji će biti prilagođen njihovu potencijalu; |
| --- | --- |

AI.

budući da se Vodeća načela Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima primjenjuju na sve države i sva poduzeća, bila ona transnacionalna ili ne, neovisno o njihovoj veličini, sektoru, lokaciji, vlasništvu i strukturi te budući da je u primjeni Vodećih načela UN-a u cijelom svijetu izazov i dalje predstavlja uspostava djelotvornih mehanizama za nadzor i sankcioniranje; budući da je potrebno povesti računa o posebnim značajkama malih i srednjih poduzeća (MSP) i uključiti ih u fleksibilan pristup društveno odgovornom poslovanju koji će biti prilagođen njihovu potencijalu;

| AJ. | budući da je Komisija u listopadu 2015. donijela novu trgovinsku strategiju naslovljenu „Trgovina za sve”, u kojoj je utvrđeno da se trgovina rabi kao sredstvo za jačanje ljudskih prava u trećim zemljama; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je Komisija u listopadu 2015. donijela novu trgovinsku strategiju naslovljenu „Trgovina za sve”, u kojoj je utvrđeno da se trgovina rabi kao sredstvo za jačanje ljudskih prava u trećim zemljama;

| AK. | budući da je tijekom 2015. Europska unija počela s radom na zakonodavstvu usmjerenom na rješavanja problema trgovine mineralima kojom se raspiruju sukobi; |
| --- | --- |

AK.

budući da je tijekom 2015. Europska unija počela s radom na zakonodavstvu usmjerenom na rješavanja problema trgovine mineralima kojom se raspiruju sukobi;

| AL. | budući da nacionalna i međunarodna sportska događanja, kao što su Olimpijske igre i nogometni Svjetski kup, ne bi trebalo koristiti u političke svrhe, nego, kako je sadržano u Olimpijskoj povelji, organizirati poštujući u cijelosti sva ljudska prava te da bi njihov cilj trebao biti skladan razvoj čovječanstva kojim se promiče miroljubivo društvo koje se brine o očuvanju ljudskih prava i ljudskog dostojanstva i u kojem nema diskriminacije na bilo kojoj od osnova poput nacionalnosti, rase, religije, politike, spola, rodnog identiteta, seksualne orijentacije ili spolnih obilježja; |
| --- | --- |

AL.

budući da nacionalna i međunarodna sportska događanja, kao što su Olimpijske igre i nogometni Svjetski kup, ne bi trebalo koristiti u političke svrhe, nego, kako je sadržano u Olimpijskoj povelji, organizirati poštujući u cijelosti sva ljudska prava te da bi njihov cilj trebao biti skladan razvoj čovječanstva kojim se promiče miroljubivo društvo koje se brine o očuvanju ljudskih prava i ljudskog dostojanstva i u kojem nema diskriminacije na bilo kojoj od osnova poput nacionalnosti, rase, religije, politike, spola, rodnog identiteta, seksualne orijentacije ili spolnih obilježja;

| AM. | budući da ekološke promjene dovode u pitanje pristup vodi, prirodnim resursima i hrani; |
| --- | --- |

AM.

budući da ekološke promjene dovode u pitanje pristup vodi, prirodnim resursima i hrani;

Ljudska prava u središtu vanjske politike EU-a

| 1. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što su promicanje i zaštita ljudskih prava i demokratskih vrijednosti ugroženi diljem svijeta te što se univerzalnost ljudskih prava ozbiljno dovodi u pitanje u brojnim dijelovima svijeta, uključujući i onima koji su pod vlašću autoritarnih režima ili pod kontrolom terorističkih skupina poput Daiša; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog brojnih i sve češćih pokušaja sužavanja prostora za djelovanje civilnog društva i branitelja ljudskih prava, sve većih ograničenja slobode okupljanja i slobode izražavanja te sve većeg broja represivnih zakona koji utječu na civilno društvo, a koji se diljem svijeta, u zemljama poput Rusije, Turske i Kine, donose pod izgovorom borbe protiv terorizma (uvođenjem protuterorističkih zakona, izvanrednog stanja i sigurnosnih mjera), budući da oni često imaju negativan utjecaj na ljudska prava i da se zlorabe u represivne svrhe; podsjeća da se takvim zakonima ne bi ni na koji način smjelo skupinama civilnog društva smanjivati prostor za djelovanje; poziva na jasnu osudu tih zloporaba i kršenja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | snažno naglašava da je Europska unija predana zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici i svim drugim politikama s vanjskom dimenzijom koje se temelje na promicanju demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanju ljudskog dostojanstva, načela jednakosti i solidarnosti te poštovanju načela Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog zakona u području ljudskih prava i humanitarnog prava; ponavlja da su ova načela također intrinzično svojstvo vanjskog djelovanja izvan okvira ZVSP-a, među ostalim razvojnih i humanitarnih politika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva sve institucije EU-a i države članice da djeluju u skladu s preuzetim obvezama u pogledu promicanja demokracije i vladavine prava, zaštite i ostvarivanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te da ljudska prava na svim razinama postave u središte odnosa EU-a s trećim zemljama, među ostalima i sa strateškim partnerima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja svoj poziv državama članicama da budu primjer drugima tako da jednoglasno iskažu potporu nedjeljivosti, međuovisnosti, međusobnoj povezanosti i univerzalnosti ljudskih prava te, što je od posebne važnosti, ratificiraju sve međunarodne instrumente za ljudska prava koje je uspostavio UN; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da bi, kako bi bio vjerodostojan akter u vanjskim odnosima, EU trebao osigurati veću usuglašenost između svojih unutarnjih i vanjskih politika u smislu poštovanja ljudskih prava i demokratskih vrijednosti (pri čemu su u tu svrhu ključne strategije za promicanje i zaštitu prava LGBTI osoba) te da bi trebao biti usmjeren na sustavno usuglašenu i usklađenu provedbu politike EU-a o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | skreće pozornost na svoju dugoročnu predanost promicanju ljudskih prava i jačanju demokratskih vrijednosti, što se odražava, između ostaloga, u godišnjoj Nagradi Saharov za slobodu mišljenja, u radu Pododbora za ljudska prava, davanju podrške demokraciji i slanju misija za promatranje izbora, u radu Europske zaklade za demokraciju, u mjesečnim raspravama na plenarnim sjednicama i rezolucijama o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskim načelima i vladavini prava te u radu brojnih parlamentarnih izaslanstava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | duboko je zabrinut zbog toga što je veliki broj branitelja ljudskih prava danas izložen napadima; poziva EU i, posebno, potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da sustavno i nepobitno osude slučajeve ubojstva branitelja ljudskih prava i sve pokušaje da ih se podvrgne bilo kojem obliku nasilnog djelovanja, progona, prijetnji, uznemiravanja, nestajanja, zatvaranja ili arbitrarnog uhićenja te da osude one koji čine ili toleriraju takva zlodjela i da pojačaju svoju javnu diplomaciju tako da otvoreno i jasno pruže potporu braniteljima ljudskih prava, i kad je riječ o njihovim svjedočenjima u multilateralnim forumima; poziva EU da donese smjernice u pogledu takve politike, s obzirom na to da se time pridonosi dosljednosti trenutačnih prioriteta EU-a iznesenih u već postojećim smjernicama EU-a; potiče delegacije EU-a i diplomatska predstavništva država članica da nastave aktivno podupirati branitelje ljudskih prava, osobito sustavnim praćenjem sudskih postupaka, posjećivanjem aktivista koji se nalaze u zatvoru i, po potrebi, davanjem izjava o pojedinačnim slučajevima; poziva na uvođenje sustava za učinkovito praćenje prostora za djelovanje civilnog društva koji bi imao jasne referentne vrijednosti i pokazatelje; ponovno ističe važnost Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava za pružanje izravne financijske i materijalne potpore braniteljima ljudskih prava koji se nalaze u opasnosti i kriznog fonda koji delegacijama EU-a omogućuje da braniteljima ljudskih prava čiji je život u neposrednoj opasnosti ad hoc pruže izravna bespovratna sredstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU i njegove države članice na poticanje uspostave nacionalnih institucija za ljudska prava u skladu s Pariškim načelima Ujedinjenih naroda, koje bi imale odgovarajuće ovlasti, resurse i stručnost kako bi zajamčile zaštitu i poštovanje ljudskih prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća da je potrebno razviti međuparlamentarne odnose između Unije i njezinih partnera u okviru otvorenog dijaloga utemeljenog na međusobnom razumijevanju i povjerenju, a u svrhu učinkovitog promicanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

10.

Strateški okvir i novi Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju

| 11. | pozdravlja donošenje drugog Akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju (2015. – 2019.) te potiče EU i njegove države članice da akcije predviđene planom provedu u cijelosti, dosljedno, transparentno i pravodobno, te da pojačaju potporu demokraciji; ističe da su za dosljednu provedbu Akcijskog plana potrebni konsenzus i koordinacija između EU-a i država članica te snažno potiče države članice da se u većoj mjeri angažiraju pri provedbi i preispitivanju Akcijskog plana; ističe da bi država članice trebali izvijestiti o provedbi Akcijskog plana na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je za ispunjavanje ambicioznih ciljeva iznesenih u drugom Akcijskom planu nužno da EU zajamči dostatnu razinu sredstava i stručnosti, i u smislu ljudskih resursa u delegacijama, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje (ESVD), i u smislu financijskih sredstava za projekte; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da je slobodno civilno društvo jedan od temelja za zaštitu i podupiranje ljudskih prava i demokratskih vrijednosti te izražava zabrinutost zbog smanjenja javnog prostora za civilno društvo i sve većeg broja napada na branitelje ljudskih prava i novinara diljem svijeta; pozdravlja činjenicu da je u Akcijski plan unesen cilj pružanja odgovora na prijetnju sužavanja prostora za civilno društvo i potiče EU da provodi predviđena djelovanja; potiče sve strane uključene u vanjsko djelovanje EU-a da utvrde i počnu rješavati postojeće nedostatke u zaštiti ljudskih prava i demokratskih sloboda te da poboljšaju suradnju s civilnim društvom, parlamentima, političkim strankama i lokalnim vlastima te s regionalnim i međunarodnim organizacijama na terenu; skreće pozornost na činjenicu da Akcijski plan ne sadrži zaseban cilj o poticanju demokratskih standarda u partnerskim zemljama; poziva Komisiju da izradi smjernice EU-a za potporu demokraciji; |
| --- | --- |

13.

Godišnje izvješće EU-a

| 14. | pozdravlja napore uložene u poboljšanje i postizanje veće sažetosti i sustavnosti godišnjeg izvješća o ljudskim pravima i demokraciji, kao i u stavljanje izvješća na raspolaganje široj javnosti; ponavlja svoje uvjerenje da bi godišnje izvješće trebalo biti poboljšano objektivnijim pristupom, pri čemu bi, osim postignuća i najboljih praksi, u izvješću trebalo istaknuti vrlo specifične izazove i prepreke s kojima se suočavaju treće zemlje, dati preporuke za korektivne mjere i izvijestiti o mjerama koje je ESVD poduzeo kako bi se ti izazovi riješili; ponavlja da bi izvješća za pojedine zemlje predstavljena unutar godišnjeg izvješća trebala biti što manje deskriptivna, da bi ona trebala odražavati strategije o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje te dati pregled učinka djelovanja EU-a na terenu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponavlja svoj poziv na sustavno i sveobuhvatno izvještavanje o poduzetim koracima, ostvarenim rezultatima i političkim zaključcima donesenima na temelju djelovanja pokrenutih rezolucijama koje je Parlament usvojio o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava; ustraje u tome da je potrebno zajamčiti brze i primjerene odgovore na kršenja ljudskih prava, čak i u njihovim ranim fazama; u tom pogledu pozdravlja djelovanje ESVD-a u okviru Pododbora za ljudska prava u pogledu rezolucija o raspravama o povredama ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; podsjeća da je zatražen sveobuhvatan pisani odgovor Komisije i ESVD-a na rezoluciju Parlamenta o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji, koji ima važnu ulogu u smislu davanja sustavnih i podrobnih odgovora na pitanja koja je Parlament postavio te u pogledu parlamentarnog nadzora; ponovno upućuje poziv potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da sudjeluje u raspravi sa zastupnicima u Europskom parlamentu na dvjema plenarnim sjednicama godišnje, jedanput u vrijeme predstavljanja godišnjeg izvješća EU-a, a drugi put nakon predstavljanja rezolucije Parlamenta; |
| --- | --- |

15.

Posebni predstavnik Europske unije (PPEU) za ljudska prava

| 16. | podsjeća na važnost snažnijeg i fleksibilnijeg mandata PPEU-a za jačanje učinkovitosti, dosljednosti i vidljivosti EU-a u promicanju ljudskih prava i demokratskih načela diljem svijeta; ponavlja svoj poziv da taj mandat postane trajan; nadalje, smatra da bi PPEU-u trebalo dodijeliti pravo istupanja u javnosti i djelovanja na vlastitu inicijativu, omogućiti veću vidljivost u javnosti te pružiti odgovarajuća sredstva i stručnu potporu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da je tijekom priprema posjeta PPEU-a partnerskim zemlja izuzetno važno sustavno pružati potporu civilnom društvu i provesti istinsko i temeljito savjetovanje s njegovim predstavnicima; u tom pogledu pozdravlja snažnu suradnju PPEU-a s braniteljima ljudskih prava i civilnim društvom, što se odnosi i na lokalne predstavnike, mlade i djecu, te relevantnim međunarodnim organizacijama prije, tijekom i nakon njegovih posjeta trećim zemljama te naglašava važnost trajnog i sve snažnijeg rada u tom pogledu, ali i potrebu za jasnim i transparentnim mehanizmima za daljnja djelovanja nakon tih posjeta; u cijelosti podržava usredotočenost PPEU-a na promicanje i zaštitu otvorenog prostora za civilno društvo i branitelje ljudskih prava, kao ključnog prioriteta njegova mandata; poziva PPEU da nakon posjeta redovito podnosi izvješća Parlamentu; žali zbog činjenice da je rad i učinak PPEU-a tek djelomično dostupan, i to pregledom godišnjeg izvješća o ljudskim pravima, njegovih profila na društvenim mrežama i javno dostupnih govora; također izražava žaljenje što ne postoje službene informacije o njegovu djelovanju i planovima, kao ni izvješća o napretku ili pregledi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče PPEU da se nastavi sustavno zalagati za prioritete EU-a u pogledu ljudskih prava te da ojača suradnju EU-a sa svim relevantnim regionalnim i međunarodnim organizacijama i mehanizmima za ljudska prava; poziva Vijeće da, kao opće načelo, usvoji praksu sustavne suradnje s PPEU-om u mandatima budućih posebnih predstavnika za ljudska prava s geografskom nadležnošću; |
| --- | --- |

18.

Strategije o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje i uloga delegacija EU-a

| 19. | pozdravlja unošenje demokracije u strategije o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje kao nužan element za svaku sveobuhvatnu analizu stanja ljudskih prava i demokracije u partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponavlja važnost uzimanja u obzir strategija o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje na svim razinama oblikovanja politika prema trećim zemljama, uključujući pri pripremi političkih dijaloga na visokoj razini, dijaloga o ljudskim pravima te strateških dokumenata za pojedine zemlje i godišnjih programa djelovanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja da bi strategije o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje trebale biti sukladne djelovanju EU-a koje se provodi u svakoj zemlji ovisno o konkretnoj situaciji te da bi trebale sadržavati mjerljive pokazatelje napretka i mogućnost njihove prilagodbe, ako je to potrebno; ističe da je strategije o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje potrebno kontinuirano preispitivati; poziva na daljnje poboljšanje suradnje, komunikacije i razmjene informacija među delegacijama EU-a, veleposlanstvima država članica i institucija EU-a, uključujući Parlament, tijekom priprema i provedbi strategije o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje; ponavlja svoj zahtjev da se zastupnicima Europskog parlamenta omogući pristup strategijama o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje i informacijama o tome kako EU provodi te strategije te da te strategije budu predstavljene u obliku koji članovima omogućuje da svoju dužnost nadziranja propisno vrše; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava potrebu za provedbom dosljedne i vidljive politike EU-a o civilnom društvu i ističe potrebu za boljim razumijevanjem uporabe javne diplomacije; potiče objavu strategija i planova o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje te uspostavu djelotvornog sustava za prikupljanje povratnih informacija, popratna djelovanja po slučajevima i razmjenu informacija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja prijedlog za uvođenje kontaktnih točaka za ljudska prava i/ili rodna pitanja u svim delegacijama EU-a i podsjeća na svoju preporuku potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici i ESVD-u za razvoj operativnih smjernica u pogledu uloge kontaktnih točaka za ljudska prava; ustraje u tome da bi njihovo djelovanje trebalo poduprijeti i diplomatsko osoblje država članica; zahtijeva da rad kontaktnih točaka za ljudska prava bude neovisan i slobodan od političkog uplitanja i uznemiravanja nacionalnih tijela trećih zemalja, posebice u njihovim kontaktima s aktivistima za ljudska prava i civilnim društvom; ustraje u važnosti osposobljavanja svog osoblja delegacija EU-a u pogledu sadržaja smjernica EU-a o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja povećani proračun i pojednostavljenje postupaka Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) za razdoblje od 2014. do 2020. te poziva da se razina sredstava predviđena preispitivanjem EIDHR-a u sredini razdoblja zadrži do kraja trenutačnog razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira; ponavlja da je potrebna dosljednost i komplementarnost među različitim financijskim instrumentima EU-a te da je potrebno zajamčiti da se ta dodatna sredstva budu dostupna svim instrumentima u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva da se godišnji programi djelovanja EIDHR-a usvajaju na godišnjoj osnovi, a ne kao donedavno (2016. – 2017.) za dvogodišnje razdoblje, radi omogućavanja maksimalne fleksibilnosti za pružanje odgovora na novonastale situacije i postizanje optimalne razine komplementarnosti s drugim instrumentima EU-a za vanjsko financiranje; |
| --- | --- |

25.

Dijalozi i savjetovanja o ljudskim pravima

| 26. | ponovno ističe potporu ciljanim dijalozima o ljudskim pravima i potvrđuje da oni mogu biti djelotvoran i učinkovit instrument za bilateralni angažman i suradnju, pod uvjetom da se partnerima omogući da se uključe u rješavanje bitnih pitanja, da političke poruke koje se njima šalju budu svrsishodne i usmjerene na rezultate i da se popratna djelovanja nastave pratiti, a ne da se njima samo razmjenjuju informacije o najboljim praksama i izazovima; poziva EU da sustavno uključi rasprave o stanju prava žena i djece u sve dijaloge o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prepoznaje važnost uključivanja u dijaloge o ljudskim pravima i zemalja s ozbiljnim problemima u području ljudskih prava; međutim, naglašava da je potrebno da EU donese jasne političke zaključke ako ti dijalozi o ljudskim pravima ne dovode do pozitivnih ishoda; upozorava na opasnost od toga da rasprave o ljudskim pravima postanu sporedne u političkim dijalozima na visokoj razini; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ustraje u tome da rasprave o ljudskim pravima nikad ne smiju biti podređene drugim interesima u političkim raspravama na visokoj razini; ponovno poziva ESVD da razvije mehanizam za preispitivanje dijaloga o ljudskim pravima u svrhu njihova poboljšanja; vjeruje da se, ako ti dijalozi opetovano budu neuspješni, moraju koristiti alternativni instrumenti za jačanje ljudskih prava u dotičnim zemljama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva ESVD da sustavno vodi dijaloge s civilnim društvom, između ostaloga i na lokalnim razinama, čiji bi se rezultati izravno uključivali u dijaloge o ljudskim pravima; naglašava važnost toga da potpredsjednica Komisija / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i ESVD u dijaloge o ljudskim pravima sustavno uključuju i konkretne slučajeve pojedinih boraca za ljudskih prava; poziva ESVD da sustavno prati izvršenje obveza utvrđenih tijekom dijaloga o ljudskim pravima i da sistematizira izvještajne sastanke s organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

29.

Smjernice Europske unije o ljudskim pravima

| 30. | pozdravlja smjernice EU-a o ljudskim pravima kao koristan alat vanjske politike EU-a o ljudskim pravima kojim se delegacijama EU-a i diplomatskim predstavništvima država članica pružaju praktične smjernice; ponovno poziva na donošenje novih smjernica EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta, bez daljnjeg odgađanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | čvrsto naglašava važnost stalne procjene provedbe smjernica temeljene na jasnim referentnim vrijednostima; poziva Komisiju da provede i objavi detaljnu ocjenu provedbe smjernica delegacija EU-a i diplomatskih predstavništava država članica u svim trećim zemljama kako bi se uočile i uklonile moguće razlike i nedostatci u provedbi; smatra da je, kako bi se osigurala ispravna provedba smjernica, potrebno sustavno i učinkovito osposobljavanje osoblja ESVD-a i delegacija EU-a; |
| --- | --- |

31.

Borba protiv svih oblika diskriminacije

| 32. | najoštrije osuđuje sve oblike diskriminacije, uključujući i one utemeljene na rasi, boji kože, spolu, spolnoj orijentaciji, spolnom identitetu, jeziku, kulturi, vjeroispovijedi ili uvjerenju, socijalnom podrijetlu, kasti, rođenju, dobi, invaliditetu ili bilo kojem drugom statusu; ponavlja svoj poziv da se pojačaju politika i diplomacija EU-a u cilju iskorjenjivanje svih oblika diskriminacije te da se iskoriste sve prilike za izražavanje zabrinutosti zbog tih oblika diskriminacije; nadalje, poziva da EU nastavi promicati ratifikaciju i potpunu provedbu svih relevantnih konvencija UN-a, kao što su Međunarodna konvencija o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije i Konvencija UN-a o pravima osoba s invaliditetom; pozdravlja rad ESVD-a na priručniku protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

32.

Misije i operacije u sklopu zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP)

| 33. | podsjeća da je EU preuzeo obvezu dimenzije ljudskih prava i rodnih pitanja sustavno uključiti u misije koje se provode u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike, u skladu s ključnim rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1325 i 1820 o ženama, miru i sigurnosti te nedavno donesenom rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2242, prema kojoj žene imaju središnju ulogu u svim naporima za rješavanje globalnih izazova; u tom kontekstu ponavlja svoj poziv EU-u i njegovim državama članicama da u izgradnji održivog pomirenja pruže potporu sustavnom sudjelovanju žena kao ključnoj sastavnici mirovnih procesa; u tom smislu poziva EU da na međunarodnoj razini podrži priznavanje dodane vrijednosti sudjelovanja žena u sprečavanju i rješavanju sukoba, kao i u mirovnim operacijama, humanitarnoj pomoći i postupcima obnove nakon sukoba; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da je zajednička sigurnosna i obrambena politika (ZSOP) instrument koji ne samo da jamči europsku sigurnost, već je i sastavni dio instrumenata vanjske politike EU-a i stoga se mora upotrebljavati u cilju jačanja promicanja ljudskih prava i demokracije u trećim zemljama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva na daljnju europsku vojnu integraciju radi jačanja spremnosti i fleksibilnosti europskih oružanih snaga u svrhu omogućavanja pružanja odgovora na prijetnje i slučajeve ozbiljnog kršenja ljudskih prava, genocida ili etničkog čišćenja; u tom smislu naglašava da bi načelo „odgovornosti za pružanje zaštite” trebalo unijeti u međunarodno pravo i da bi EU, kao zajednica vrijednosti, trebao predvoditi inicijative i svrsishodne akcije kako bi zaštitio civile i u onim slučajevima u kojima im prijetnju predstavlja njihova vlastita država; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da je krijumčarenje migranata povezano s trgovinom ljudima i da ono predstavlja najgori oblik povrede ljudskih prava; podsjeća da je pokretanje misija ZSOP-a, poput misije Pomorskih snaga Europske unije – Sredozemlje / operacije Sophia (EUNAVFOR MED), djelotvoran način borbe protiv krijumčarenja migranata; poziva Uniju da nastavi s takvim operacijama te da ih pojača; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Vijeće za vanjske poslove i potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da zatraže da voditelji misija EU-a i odgovarajući predstavnici EU-a (voditelji civilnih operacija EU-a, zapovjednici vojnih operacija EU-a i posebni predstavnici EU-a) izvješćuju o slučajevima kršenja međunarodnog humanitarnog prava te da promiču kodeks ponašanja u vezi s djelovanjem Vijeća sigurnosti protiv genocida, zločina protiv čovječnosti ili ratnih zločina, obvezujući države članice UN-a da podupru djelovanje Vijeća sigurnosti usmjereno na sprječavanje ili okončavanje takvih zločina; poziva na uključivanje politika zaštite djece u sve civilne i vojne operacije EU-a u izravnom dodiru s djecom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zahtijeva da EU ojača suradnju s UN-om u kontekstu formuliranja zajedničke strateške vizije o sigurnosti na temelju, s jedne strane, nove globalne strategije EU-a o vanjskoj i sigurnosnoj politici te, s druge strane, revizije mirovnih operacija i mirotvorne strukture UN-a koju provodi ta organizacija; ustraje u tome da treba surađivati s UN-om na jačanju uloge i kapaciteta regionalnih i podregionalnih organizacija u pogledu održavanja mira, sprječavanja sukoba, upravljanja civilnim i vojnim krizama i rješavanja sukoba te da treba dodatno razviti postupke za korištenje ZSOP-a kao potpore u operacijama UN-a, među ostalim raspoređivanjem borbenih skupina EU-a ili izgradnjom kapaciteta i inicijativama za reformu sigurnosnog sektora, dok ljudska i rodna prava treba sustavno uključivati u djelovanje misija i operacija; |
| --- | --- |

38.

Multilateralni angažman za ljudska prava

| 39. | ponovno snažno ističe da su sva ljudska prava utvrđena konvencijama UN-a univerzalna, nedjeljiva, međuovisna i međusobno povezana, kako je dogovoreno Bečkom deklaracijom i Akcijskim planom iz 1993., te da se mora zajamčiti poštovanje tih prava; podsjeća da se Unija zalaže za promicanje i razvoj međunarodnog prava u okviru UN-a; naglašava da je važno da države članice, u skladu člankom 21. UEU-a, ratificiraju sve međunarodne instrumente za ljudska prava koje je utemeljio UN, uključujući instrumente sadržane u Međunarodnom paktu o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te posebice u Fakultativnom protokolu koji sadržava mehanizme pritužbi i ispitivanja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da je nužno da vodstvo EU-a ustraje na reformama UN-a s ciljem jačanja utjecaja i snage multilateralnog sustava koji se temelji na pravilima te osiguravanja učinkovitije zaštite ljudskih prava i unapređenja međunarodnog prava; nadalje, ponavlja da je u cilju jačanja vjerodostojnosti važno zajamčiti da se EU aktivno i dosljedno angažira u mehanizmima UN-a za ljudska prava, posebice na sjednici Trećeg odbora Opće skupštine UN-a i Vijeća UN-a za ljudska prava; podupire napore koje su ESVD, delegacije EU-a u New Yorku i Ženevi te države članice uložili u jačanje dosljednosti EU-a pred UN-om u pitanjima ljudskih prava; potiče EU da pojača praksu međuregionalnih inicijativa te da pokrene rezolucije i sudjeluje u njihovu oblikovanju te da pažljivo prati postupak univerzalnog periodičnog pregleda UN-a; osuđuje činjenicu da mjesta u Vijeću za ljudska prava UN-a često zauzimaju zemlje s dokazanim ozbiljnim kršenjima ljudskih prava i poziva države članice EU-a da objave kako su glasovale u Vijeću za ljudska prava UN-a; u tom smislu poziva EU i države članice da se jednaka važnost prava odrazi u načinu na koji glasuju te da svoj glas o rezolucijama Vijeća za ljudska prava UN-a daju na temelju sadržaja, a ne predlagatelja rezolucija; naglašava da je važno i nužno da EU bude stalno zastupljen u multilateralnim forumima te da djelovanje EU-a bude vidljivije; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva EU da posebnu pozornost posveti područjima koja su u istočnom susjedstvu predmet spora, a na kojima oko pet milijuna ljudi živi bez istinske zaštite ljudskih prava i pristupa pravosuđu; poziva EU da to pitanje stavi na vrh bilateralnog programa za pronalaženje rješenja s dotičnim zemljama i da iskoristi cijeli niz svojih instrumenata za pružanje potpore konkretnim rješenjima koja će unaprijediti zaštitu ljudskih prava na tim područjima i podržavati rad branitelja ljudskih prava koji tu djeluju; |
| --- | --- |

41.

Promicanje slobodnog prostora za civilno društvo i podupiranje branitelja ljudskih prava

| 42. | snažno osuđuje svaki napad, zastrašivanje, uhićenje, ubojstvo, uznemiravanje ili represiju tužitelja, sudaca, odvjetnika, članova akademske zajednice i novinara, ali i svih drugih zanimanja čija su neovisnost i profesionalna sloboda ključni za izgradnju demokratskog društva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | izražava žaljenje zbog sve većeg broja napada na branitelje ljudskih prava i borce za zaštitu okoliša diljem svijeta; snažno osuđuje nekažnjavanje njihovih ubojica i poziva ESVD da se založi da se odgovorne privede pravdi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | snažno osuđuje to što su mnoge zemlje diljem svijeta nedavno donijele zakone o nevladinim organizacijama, koji osakaćuju civilno društvo i arbitrarno se primjenjuju, a u skladu s kojima kazne uključuju zatvaranja, zamrzavanje sredstava i zabranu pristupa osoblju nevladinih organizacija, što je posebice usmjereno na organizacije koje primaju javna sredstva iz inozemstva; |
| --- | --- |

44.

| 45. | snažno osuđuje zabrane putovanja koje vlasti koriste u svrhu zastrašivanja i ušutkivanja neovisnih branitelja ljudskih prava i aktivista, ali i odvjetnika i novinara, te naglašava da se te mjere često poduzimaju proizvoljno i bez pravne osnove; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe ulogu delegacija EU-a u ponovnom potvrđivanju i promicanju ključne uloge koje civilno društvo ima u demokraciji te u stvaranju poticajnog okruženja za civilno društvo, zahtijevajući maksimalnu transparentnost i uključenost u njihovu suradnju s organizacijama civilnog društva i braniteljima ljudskih prava; stoga žali što se i deset godina nakon donošenja smjernica EU-a o braniteljima ljudskih prava informacije o kontaktnim točkama za ljudska prava / službeniku za vezu s braniteljima ljudskih prava još uvijek ne mogu pronaći na internetskim stranicama svih delegacija EU-a; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku EU-a i ministre vanjskih poslova EU-a da na dnevni red Vijeća za vanjske poslove redovito uvrštavaju rasprave o nastojanjima EU-a da oslobodi branitelje ljudskih prava, novinare, političke aktiviste i ostale pojedince te da dogovore održavanje, na godišnjoj osnovi i otvoreno javnosti, sjednice Vijeće za vanjske poslove s dnevnim redom koji obuhvaća sve manji prostor za civilno društvo i pritvaranje branitelja ljudskih prava te da iskoriste sve prilike za tematiziranje tih slučajeva s relevantnim partnerima, uključujući one iz rezolucija Parlamenta nakon rasprava o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva međunarodnu zajednicu da političke čelnike privede pravdi ako sustavno pribjegavaju zlouporabi policijskih i vojnih snaga u svrhu sprječavanja prosvjeda protiv (produljenja) svojeg vodstva; |
| --- | --- |

48.

Migranti, izbjeglice, tražitelji azila i interno raseljene osobe

| 49. | izražava solidarnost s izbjeglicama i migrantima koji, kao žrtve sukoba, propusta u upravljanju i trgovanja ljudima, u velikom broju trpe ozbiljna kršenja svojih ljudskih prava; osuđuje dramatičan broj smrtnih slučajeva na moru u Sredozemlju; izražava veliku zabrinutost zbog sve većeg broja povreda ljudskih prava izbjeglica, migranata i tražitelja azila na njihovom putu prema Europi; ističe činjenicu da su žene i djeca izbjeglice, tražitelji azila i neprijavljeni migranti posebno izloženi opasnostima, i na migracijskim rutama i unutar samog EU-a; poziva na hitno donošenje mjera kojima bi se poboljšala usuglašenost politika u području migracija i naglašava potrebu za cjelovitim pristupom radi pronalaženja dugoročnih rješenja temeljenih na međunarodnim standardima i načelima ljudskih prava; naglašava da je za pružanje zaštite migrantima i izbjeglicama u skladu s politikama EU-a u području ljudskih prava potrebna solidarnost; u tom smislu ističe da je važno razlikovati izbjeglice i migrante; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ukazuje na činjenicu da sukobi, ratovi i propusti u upravljanju i nedovoljno poštovanje ljudskih prava i demokracije predstavljaju ključne uzroke migracije i raseljavanja; naglašava da bi zemlje domaćini trebale zajamčiti potpuni pristup kvalitetnom besplatnom i javnom obrazovanju, uslugama zdravstvene skrbi, što se odnosi i na spolno i reproduktivno zdravlje te pripadajuća prava, pristup tržištu prava te stanovanje u skladu s potrebama izbjeglica; naglašava da je, uz politike socijalne skrbi, za integraciju ključna i spremnost migranata i izbjeglica na integraciju; poziva EU da poveća napore u pružanju podrške Libanonu i Jordanu, koji pružaju sklonište nezabilježenom broju izbjeglica; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe potrebu za osnaživanjem suradnje sa zemljama porijekla i tranzita, kako radi olakšavanja uređenog upravljanja migracijskim tokovima tako i radi rješavanja temeljnih uzroka emigracije; naglašava da je ključno boriti se protiv skupina koje se bave krijumčarenjem migrantima; podsjeća da EU navedene zemlje treba potaknuti na poštovanje Protokola iz Palerma protiv krijumčarenja migrantima; podsjeća na obveze preuzete na sastanku na vrhu u Valletti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da je hitno potrebno razviti i uvesti sveobuhvatan, dosljedan i dobro usklađen zajednički europski sustav azila kojim će odgovornost podijeliti među državama članicama; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva EU i države članice da uspostave potpunu transparentnost u pogledu sredstava koja se dodjeljuju trećim zemljama za suradnju u području migracija te da izvijeste o mjerama zaštite utvrđenima kako bi se osiguralo da takva suradnja ne bude na korist, izravno ili neizravno, sigurnosnim, policijskim i pravosudnim sustavima koji krše ljudska prava; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prima na znanje nedavni prijedlog Komisije o uvođenju popisa Unije sigurnih zemalja podrijetla, kojim se izmjenjuje Direktiva o postupcima azila; |
| --- | --- |

54.

| 55. | smatra da će, kako bi se povećala učinkovitost ponovnog prihvata i osigurala usklađenost vraćanja na europskoj razini, biti potrebno usvojiti nove sporazume o ponovnom prihvatu na razini EU-a koji bi trebali imati prednost pred bilateralnim sporazumima između država članica i trećih zemalja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju i države članice da zajamče da se Direktiva o povratku provodi uz poštovanje postupaka, normi i temeljnih ljudskih prava koji Europi omogućuju da zajamči humano i dostojanstveno postupanje s povratnicima, u skladu s načelom zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja; potiče EU i države članice da posvete posebnu pozornost zahtjevima za azil koji su povezani s mogućim političkim progonom kako bi se spriječilo vraćanje koje bi moglo dovesti do kršenja ljudskih prava u zemlji porijekla ili nekoj trećoj zemlji; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ponovno poziva EU da zajamči da svi sporazumi s državama koje nisu članice EU-a u području suradnje, migracija i ponovnog prihvata budu usklađeni s međunarodnim ljudskim pravima, pravom o izbjeglicama i međunarodnim pomorskim pravom, kao i načelima i vrijednostima EU-a; poziva države članice da poštuju načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, u skladu s međunarodnim pravom; zahtijeva da se uspostave mehanizmi praćenja kako bi se mogao procijeniti utjecaj na ljudska prava suradnje u području migracija i graničnih kontrola s državama koje nisu članice EU-a; ustraje u tome da je ljudska prava potrebno sustavno uključiti i pratiti u svim djelatnostima koje provodi Frontex; zahtijeva od EU-a da aktivno sudjeluje u raspravi o pojmu „klimatskih izbjeglica”, što se odnosi i na eventualno donošenje pravne definicije tog pojma u međunarodnom pravu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nadalje, poziva na uvođenje klauzule u kojoj se navodi da bi ti sporazumi mogli biti obustavljen dok strane ne pruže zadovoljavajuća jamstva u pogledu individualnog razmatranja zahtjeva za azil te, općenito, poštovanja ljudskih prava migranata, tražitelja azila i izbjeglica; |
| --- | --- |

58.

| 59. | podsjeća da je u europskim i međunarodnim vodama potrebno poštovati načelo zabrane prisilnog vraćanja, što je potvrdio Europski sud za ljudska prava i postojeće zakonodavstvo EU-a; podsjeća na svoju predanost razvijanju primjerenih zakonitih i sigurnih migracijskih kanala, uz istodobnu bolju zaštitu vanjskih granica EU-a; poziva Uniju i najrazvijenije treće zemlje da s drugim zemljama potpišu sporazume o partnerstvu kako bi se potaknulo spajanje obitelji i mobilnost za osobe svih razina kompetencija, uključujući one najmanje osposobljene; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva države članice da u potpunosti poštuju i provedu doneseni paket o zajedničkom sustavu azila EU-a i zajedničkom zakonodavstvu o migracijama, posebice kako bi zaštitili najugroženije tražitelje azila, kao što su djeca, žene, starije osobe i pripadnici zajednice LGBTI, od nasilja i diskriminacije tijekom postupka azila te da pruže odgovarajuću obuku kako bi postupci bili primjereni i u skladu s potrebama tražitelja azila; poziva države članice da sudjeluju u programima ponovnog naseljavanja, omogućavanjem spajanja obitelji i odobravanjem humanitarnih viza; naglašava važnost rješavanja problema administrativnih i političkih prepreka za brzu provedbu obveza u pogledu preseljenja; prepoznaje da sigurno vraćanje osoba za koje se, na temelju pojedinačnog ocjenjivanja njihovih zahtjeva za azil, utvrdi da nemaju pravo na zaštitu u Uniji mora biti izvršeno; |
| --- | --- |

60.

| 61. | izuzetno je zabrinut zbog sve većeg broja djece izbjeglice i stanja u kojem se nalaze djeca bez pratnje, nestala djeca i djeca odvojena od obitelji; poziva države članice da im apsolutni prioritet bude brzo spajanje maloljetnika bez pratnje s članovima njihovih obitelji; naglašava važnost pružanja pristupa zdravstvenoj skrbi i obrazovanju djeci u sklopu programa EU-a za rješavanje temeljnih uzroka migracija; poziva države da ukinu pritvaranje djece te da najbolji interes djeteta u svim uzimaju u obzir u svim postupcima i osiguraju zaštitu djece u skladu s međunarodnim pravom; naglašava važnost dodjele odgovarajućih sredstava za zaštitu djece izbjeglica i migranata od nasilja, iskorištavanja i zlostavljanja; poziva Komisiju da zajamči da maloljetnici bez pratnje ne nestaju i da izradi strategiju kako bi se u budućnosti izbjegao nestanak maloljetnih migranata bez pratnje na području EU-a i kako bi se saznalo gdje se nalaze nestala djeca; |
| --- | --- |

61.

| 62. | svjestan je da su tražitelji azila koji su pripadnici zajednice LGBTI često, i tijekom putovanja i po dolasku u zemlju u kojoj traže azil, izloženi dodatnoj opasnosti u obliku uznemiravanja, isključenosti, seksualnog nasilja ili drugih oblika nasilja; podsjeća da brojne treće zemlje koje se smatraju „sigurnima” za tražitelje azila diskriminiraju pripadnike zajednice LGBTI ili čak kazneno kažnjavaju homoseksualnost; naglašava da je ugroženim skupinama potrebna dodatna zaštita i poziva države da zajamče da izbjeglice iz zajednice LGBTI budu zaštićene u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naglašava važnost ulaganja u preventivne mjere, posebice putem razvoja strategija integracije i socijalne uključenosti; naglašava potrebu za provedbom namjenskih programa deradikalizacije i ponovnog uključivanja usmjerenih na povratnike; |
| --- | --- |

63.

| 64. | skreće pozornost na problematično stanje u pogledu izbjeglica u državama koje graniče sa Sirijom te smatra da je važno da EU učini sve što je u njegovoj moći kako bi osigurao da se izbjeglicama u tim zemljama zajamče uvjeti za dostojan život, a osobito pristup zdravstvu, obrazovanje i mogućnosti zapošljavanja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ističe dramatičnu situaciju interno raseljenih osoba, posebice golemog broja interno raseljenih osoba u Iraku i Siriji, ali i njihov sve veći broj u Ukrajini, sve zajedno njih 1,4 milijuna u 2015.; ističe da u regionalnim programima za izbjeglice treba prepoznati stanje u kojem se nalaze interno raseljene osobe i pozabaviti se njime; poziva Komisiju, države članice i međunarodnu zajednicu da poduzmu korake kako bi se poboljšalo stanje na terenu i raseljenim osobama zajamčio pristojan smještaj te pristup hrani, zdravstvenoj skrbi i obrazovanju; |
| --- | --- |

65.

| 66. | podsjeća da je, prema Centru za praćenje internog raseljavanja, samo tijekom 2015. godine zbog ekoloških katastrofa raseljeno 19,3 milijuna ljudi; podsjeća da je tim raseljavanjima prvenstveno zahvaćena južna polutka; naglašava da se 85 % tih raseljavanja odvija u zemljama u razvoju i da je uglavnom riječ o raseljavanjima unutar zemalja ili unutar njihovih regija; |
| --- | --- |

66.

Trgovina ljudima

| 67. | poziva EU da borbu protiv trgovine ljudima postavi kao prioritet u svojim vanjskim politikama, da tematizira obje strane fenomena, i potražnju i ponudu, te da obrati posebnu pozornost na zaštitu žrtava i poboljša komunikaciju i suradnju s relevantnim akterima u borbi protiv trgovine ljudima; naglašava da je nužno da sve države članice EU-a provedu Direktivu (2011/36/EU) i strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima; |
| --- | --- |

67.

| 68. | podsjeća da kriminalne mreže iskorištavaju sve veći migracijski pritisak, nedostatak sigurnih migracijskih kanala i ranjivost migranata i izbjeglica, posebno žena, djevojaka i djece, kako bi ih podvrgli krijumčarenju, trgovini ljudima i seksualnom iskorištavanju; |
| --- | --- |

68.

| 69. | potiče EU i njegove države članice da obrate pozornost na identifikaciju izbjeglica i migranata koji su žrtve trgovine ljudima ili su žrtve kršenja prava i zloporaba koje krijumčarenje obuhvaća; u tom smislu poziva na provođenje obuke za granične službe kako bi se osigurala točna identifikacija koja je od temeljne važnosti za ostvarivanje prava na koje žrtve zakonski imaju pravo; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pozdravlja povećanja sredstava za operacije Triton i Poseidon; prima na znanje pokretanje operacije EUNAVFOR MED/Sophia usmjerene protiv krijumčara i trgovaca ljudima na Sredozemlju i podržava osnaživanje upravljanja vanjskim granicama Unije; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva EU i njegove države članice na ratifikaciju i provedbu Međunarodne konvencije o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji; |
| --- | --- |

71.

Poveznice između poslovanja, demokracije i ljudskih prava

| 72. | izražava duboku zabrinutost zbog rasta ekstremnog siromaštva i nejednakosti diljem svijeta, čime se ugrožava potpuno uživanje svih ljudskih prava; vjeruje da su poštovanje ljudskih prava i prava na razvoj suštinski povezana; naglašava da su poštovanje ljudskih prava, između ostalog i socijalnih i ekonomskih prava, ravnopravnost spolova, dobro upravljanje, demokracija, vladavina prava, mir i sigurnost preduvjeti za iskorjenjivanje siromaštva i nejednakosti; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja Program održivog razvoja do 2030.; naglašava da bi razvojna suradnja EU-a s trećim zemljama trebala biti usmjerena stvaranju međunarodnog okruženja u kojem se potiče ostvarivanje socijalnih i ekonomskih prava te poziva na provođenje Deklaracije UN-a o pravu na razvoj iz 1986.; podsjeća na ključnu važnost načela usklađenosti politika u interesu razvoja za ostvarivanje poštovanja ljudskih prava, kako je utvrđeno u članku 208. UFEU-a; poziva EU da zajamči da će potrebne smjernice, procjene utjecaja te mehanizmi praćenja i izvješćivanja pridonijeti tome da usklađenost politika u interesu razvoja zaživi u politikama EU-a i njegovih država članica; smatra da su provedba usklađenosti politika u interesu razvoja, u skladu s člankom 208. UFEU-a, i jasno utvrđeni okviri za procjenu uspješnosti u svim instrumentima i mehanizmima EU-a za ljudska prava ključni za ispunjenje ciljeva programa održivog razvoja do 2030., jamčenje uključenosti marginaliziranih i ugroženih skupina te sustavnu primjenu pristupa temeljenog na ljudskim pravima; ustraje u jačanju dosljednosti i koordinacije među svim vanjskim politikama i instrumentima EU-a u provedbi pristupa temeljenog na pravima; poziva države članice da djeluju u okviru svojih ovlasti i u skladu s preuzetim obvezama u području razvoja te politikama EU-a u tom području; poziva Komisiju da provede ocjenu upotrebe instrumenata za pristup temeljen na pravima u delegacijama i Parlamentu dostavi pregled te ocjene; |
| --- | --- |

73.

| 74. | podsjeća na pitanje uvođenja pristupa temeljenog na pravima u razvojnu politiku EU-a radi uvrštenja načela ljudskih prava u operativne razvojne aktivnosti EU-a, što se odnosi i na aranžmane kojima se, i u sjedištima i na terenu, usklađuju aktivnosti u području ljudskih prava i razvojne suradnje; poziva na to da se našim partnerima, u koje se ubrajaju i lokalne vlasti, civilno društvo i privatni sektor, omogući intenzivnije korištenje instrumentima za pristup temeljen na pravima te poziva na pomno praćenje njihove primjene koje će provoditi Komisija; |
| --- | --- |

74.

| 75. | stajališta je da pitanje ljudskih prava za sve mora prožimati postizanje svih ciljeva Programa održivog razvoja do 2030.; poziva na to da se na nacionalnoj i međunarodnoj razini uspostavi uključiv okvir pokazatelja za ciljeve održivog razvoja koji će se temeljiti na pravima i u kojemu će se voditi računa o ljudskim pravima kako bi se zajamčila snažna transparentnost i odgovornost u tom pogledu i kako bi resursi namijenjeni za razvoj doista došli do osoba kojima su potrebni; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ponovno potvrđuje da je hitno potrebno suočiti se s globalnim izazovom koji predstavljaju bolesti povezane s malnutricijom i zanemarene bolesti; poziva na donošenje dugoročne političke strategije i plana djelovanja za globalno zdravlje, inovacije i pristup lijekovima koji uključuje, između ostaloga, ulaganja u istraživanje i razvoj radi zaštite prava na životni standard dovoljan za zdravlje i dobrobit svakog čovjeka, bez diskriminacije na temelju rase, vjere, političkog uvjerenja, ekonomskog ili socijalnog stanja, spolnog identiteta ili spolne orijentacije; |
| --- | --- |

76.

| 77. | zabrinut je zbog svih pokušaja da se sredstva namijenjena za borbu protiv siromaštva i za poticanje razvoja (čime politike čiji je krajnji cilj podržati ljudska prava dobivaju epilog u praksi) koriste u svrhe koje nisu povezane s razvojem; naglašava da bi razvojna pomoć trebala biti usmjerena na iskorjenjivanje siromaštva, a ne služiti kao instrument kojemu je jedini cilj kontrola migracija, i podsjeća na važnost cilja održivog razvoja br. 16 (Mir, pravda i snažnije institucije) za postizanje većeg poštovanja ljudskih prava i djelotvornog demokratskoga upravljanja; smatra da bi, radi jamčenja transparentnosti pomoći EU-a i jačanja odgovornosti u zemljama primateljicama, u sve razvojne programe trebalo uvesti antikorupcijsku klauzulu te da bi konsolidacija vladavine prava, dobrog upravljanja, institucionalnih kapaciteta uz uporabu proračunske potpore, demokratskog sudjelovanja i reprezentativnog donošenja odluka, stabilnost, socijalna pravda te uključiv i održiv rast koji omogućuje poštenu raspodjelu stvorenog bogatstva trebali biti ključni ciljevi svih vanjskih politika EU-a; upozorava na populizam, ekstremizam i zlouporabe ustavnih ovlasti kojima se legitimiziraju kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ističe da su zbog sve većih humanitarnih potreba sredstva za humanitarnu pomoć trajno nedostatna i postojeće nedostatke Svjetskog programa za hranu zbog kojih je smanjena opskrba hranom; poziva države članice UN-a, Europsku uniju i njezine države članice da, u najmanju ruku, podmire preuzete financijske obveze; u tom smislu napominje da većina država članica EU-a nije ostvarila preuzeti cilj izdvajanja 0,7 % BDP-a za razvojnu pomoć, ali pozdravlja obveze koje je EU preuzeo u pogledu humanitarne pomoći i civilne zaštite, područja u kojima su EU i njegove države članice najveći donatori; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pozdravlja novi europski plan za vanjska ulaganja i osnivanje uzajamnog fonda za Afriku koji za cilj imaju rješavanje temeljnih uzroka siromaštva, nejednakosti i nezakonitih migracija poticanjem održivog rasta i stvaranjem radnih mjesta te poticanje poštovanja ljudskih prava i privatnih ulaganja u Africi i susjedstvu EU-a; zahtijeva da se Europski fond za regionalni razvoj privremeno koristi u susjednim državama EU-a radi davanja doprinosa njihovoj stabilizaciji; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja uvrštenje poglavlja o razvoju u godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji za 2015. te poziva da to postane uobičajena praksa za buduća godišnja izvješća; |
| --- | --- |

80.

Trgovina, poslovanje i ljudska prava

| 81. | poziva na brzu, učinkovitu i sveobuhvatnu provedbu Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; poziva sve države članice UN-a, uključujući države članice EU-a, da izrade i primijene nacionalne akcijske planove; smatra da su trgovina i ljudska prava usko povezane i da poslovna zajednica ima važnu ulogu u promicanju ljudskih prava i demokracije; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ponovno potvrđuje da je na svim razinama, uključujući međunarodnu, europsku i nacionalnu, potrebno stalno djelovati dosljedno i učinkovito, kako bi se učinkovito riješila pitanja kršenja ljudskih prava i korupcije međunarodnih korporacija i kako bi se osiguralo da one snose odgovornost, između ostalog i rješavanjem pravnih problema koji nastaju zbog izvanteritorijalne dimenzije poduzeća i njihova djelovanja; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva UN, EU i njegove države članice da s multinacionalnim i europskim poduzećima otvore raspravu o pitanju jagme za zemljištem i postupanja s braniteljima prava na zemlju koji su često žrtve odmazde u obliku prijetnji, uznemiravanja, proizvoljnog uhićivanja, napada, pa i ubojstava; |
| --- | --- |

83.

| 84. | sa zadovoljstvom pozdravlja započeto djelovanje na pripremi obvezujućeg ugovora UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; izražava žaljenje zbog svih vrsta djelovanja kojima se pokušava opstruirati taj postupak te poziva EU i njegove države članice da konstruktivno sudjeluju u tim pregovorima; |
| --- | --- |

84.

| 85. | podsjeća na različite, ali komplementarne uloge država i poduzeća u pogledu zaštite ljudskih prava; ustrajno ponavlja da u slučaju povrede ljudskih prava države moraju žrtvama pružiti pristup djelotvornom pravnom lijeku; u tom kontekstu podsjeća na to da poštovanje ljudskih prava u trećim zemljama, pa i jamstva djelotvornog pravnog lijeka žrtvama takvih povreda, čini sastavni element vanjskih odnosa EU-a s tim zemljama; pozdravlja činjenicu da EU ima vodeću ulogu u pregovorima o nizu inicijativa za globalnu odgovornost i njihovoj provedbi te da su te inicijative tijesno povezane s promicanjem i poštovanjem međunarodnih standarda; pozdravlja zaključke Vijeća o poslovanju i ljudskim pravima donesene 20. lipnja 2016. i činjenicu da se u njima traži da se u nacionalne akcijske planove o poslovanju i ljudskim prava uključi i pristup pravnom lijeku; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ponavlja da treba posvetiti pozornost posebnim značajkama malih i srednjih poduzeća, koja uglavnom posluju na lokalnoj i regionalnoj razini u određenim sektorima; stoga smatra presudnim da se u politikama društveno odgovornog poslovanja Unije, u koje se ubrajaju i nacionalni akcijski planovi o društveno odgovornom poslovanju, propisno uzmu u obzir specifični zahtjevi malih i srednjih poduzeća, da se vodi načelom „počnimo od malih” i prepozna neformalan, intuitivan pristup malih i srednjih poduzeća društveno odgovornom poslovanju; ponovno izražava protivljenje mjerama koje bi mogle dovesti do dodatnih administrativnih ili financijskih ograničenja za mala i srednja poduzeća, a potporu onim mjerama koje omogućuju da mala i srednja poduzeća djeluju zajednički; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Komisiju i države članice da jamče usklađenost politika u području poslovanja i ljudskih prava na svim razinama, posebice povezano s trgovinskom politikom EU-a; poziva Komisiju i države članice da redovito izvještavaju o koracima koji su poduzeti u svrhu jamčenja učinkovite zaštite ljudskih prava u kontekstu poslovnog djelovanja; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ponovno upućuje snažan poziv na sustavno uvođenje klauzula o ljudskim pravima u sve međunarodne sporazume, uključujući trgovinske i ulagačke sporazume, koji se sklapaju ili će tek biti sklopljeni između EU-a i trećih zemalja; uviđa nadalje potrebu da se uspostave ex ante mehanizmi praćenja prije zaključivanja okvirnog sporazuma i da se u samom sporazumu njima uvjetuje njegovo zaključivanje te da se uspostave i ex post mehanizmi praćenja kojima se omogućuje poduzimanje konkretnih radnji kao odgovora na kršenje navedenih odredaba, poput odgovarajućih sankcija utvrđenih u klauzulama o ljudskim pravima sporazuma, među kojima je i (privremena) obustava sporazuma; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva na uspostavu mehanizama u cilju jamčenja poštovanja ljudskih prava od strane i država i poduzeća te na uvođenje mehanizama za pritužbe osoba čija se prava krše trgovinskim i ulagačkim sporazumima; |
| --- | --- |

89.

| 90. | prima na znanje zakonodavni prijedlog Komisije od 28. rujna 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 428/2009 o kontroli izvoza robe i tehnologija s dvojnom namjenom (COM(2016)0616), kojim se ta kontrola želi pojačati s obzirom na to da se određena roba i tehnologije mogu zloupotrijebiti za počinjene ozbiljnih povreda ljudskih prava; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pozdravlja sporazum o ažuriranju kontrola izvoza EU-a u pogledu robe koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje i poziva na djelotvornu i punu provedbu tog ključnog zakonodavnog akta; potiče EU i države članice da potaknu treće zemlje da razmotre donošenje sličnog zakonodavstva te da pokrenu inicijativu za promicanje uspostave međunarodnog okvira o instrumentima mučenja i smrtnoj kazni; pozdravlja inicijativu za donošenje uredbe o uspostavi sustava dužne pažnje za lance opskrbe za odgovorno nabavljanje minerala iz područja pogođenih sukobima; pozdravlja prijedlog Komisije da se ažurira zakonodavstvo EU-a o kontroli izvoza robe s dvojnom namjenom; naglašava da su ljudska prava kao kriterij za izdavanje dozvola za izvoz prioritet za Parlament te poziva države članice da napokon pristanu na prelazak na moderniju i fleksibilniju izvoznu politiku koja se temelji na ljudskim pravima; poziva države članice na provedbu strožeg nadzora izvoza oružja koje će u većoj mjeri biti temeljeno na ljudskim pravima, posebice kada je riječ o zemljama za koje postoje dokazi o nasilnoj internoj represiji i kršenjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pozdravlja usvajanje nove trgovinske strategije Komisije pod naslovom „Trgovina za sve”, koja za cilj ima sustavno uključivanje ljudskih prava u trgovinsku politiku i korištenje statusa EU-a kao trgovinskog bloka radi jačanja poštovanja ljudskih prava u trećim zemljama; naglašava da će za to biti potrebna puna dosljednosti i komplementarnost trgovinskih i vanjskopolitičkih inicijativa, što pretpostavlja i blisku suradnju između različitih glavnih uprava, ESVD-a i tijela država članica; prima na znanje plan Komisije da se pojača europska gospodarska diplomacija i naglašava da bi trgovinskom politikom trebalo doprinijeti i održivom rastu u trećim zemljama; poziva Komisiju da sve dionike uključi u raspravu o regulatornom okviru i poslovnim obavezama u zemljama u kojima će se privatna i javna ulaganja vrlo vjerojatno povećati; poziva Komisiju da zajamči da projekti koje podržava EIB budu u skladu s politikama EU-a te preporučuje poboljšanje ex post kontrola kojima se procjenjuju gospodarski, socijalni i ekološki učinci projekata koje podržava EIB; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pozdravlja novu Uredbu o općem sustavu povlastica (OSP), koja je stupila na snagu 1. siječnja 2014., kao ključni instrument trgovinske politike EU-a za promicanje ljudskih i radničkih prava, zaštite okoliša i dobrog upravljanja u ugroženim zemljama u razvoju; posebno pozdravlja činjenicu da trgovinske pogodnosti u okviru OSP-a+ inherentno i zakonski uvjetovane trajnom provedbom međunarodnih konvencija o ljudskim pravima; pozdravlja objavljivanje prvog dvogodišnjeg izvješća Komisije o stanju primjene sustava OSP+ i činjenicu da je prije objave izvješća o njemu vođen dijalog s Parlamentom; napominje da su u nekoliko zemalja sa statusom OSP+ zabilježeni opetovani slučajevi kršenja temeljnih standarda rada i potiče na istinsku primjenu sustava OSP+; poziva Komisiju da istraži mogućnost uvrštavanja Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog na popis konvencija koje je potrebno usvojiti za postizanje statusa OSP+ te poziva zemlje kandidate za OSP+ koji nisu potpisnice Statuta da ga ratificiraju; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pozdravlja činjenicu da je 14 zemalja ostvarilo osobito povoljne trgovinske povlastice u okviru sustava OSP+ koji je na snazi od 1. siječnja 2014. te pozdravlja toliko željenu usklađenost s 27 međunarodnih konvencija (uključujući konvencije o temeljnim ljudskim pravima i pravima radnika); |
| --- | --- |

94.

| 95. | ponovno snažno poziva na provedbu prethodnih i sveobuhvatnih procjena utjecaja na ljudska prava za sve trgovinske i ulagačke sporazume u kojima bi se konkretno uzimala u obzir stajališta civilnog društva; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pozdravlja donošenje novih smjernica o analizi utjecaja na ljudska prava u procjenama učinka za političke inicijative povezane s trgovinom (60), ali izražava duboku zabrinutost zbog kvalitete razmatranja o ljudskim prava u procjeni učinka na održivost za Sporazum između EU-a i Mijanmara o zaštiti ulaganja te zbog činjenice da Komisija nije provela procjenu utjecaja na ljudska prava za Sporazum o slobodnoj trgovini EU-a i Vijetnama; ponovno ističe svoju podršku provedbi sveobuhvatne procjene u sklopu ex post evaluacije tih sporazuma; |
| --- | --- |

96.

Sport i ljudska prava

| 97. | zabrinut je zbog dodjeljivanja organizacije velikih sportskih događanja zemljama s lošim stanjem u području ljudskih prava, poput Svjetskog nogometnog prvenstva 2018. Rusiji i 2022. Kataru te Olimpijskih igara 2022. Pekingu, te kršenja ljudskih prava koja prouzrokuju ti veliki sportski događaju, među ostalim prisilnih deložacija bez savjetovanja sa zahvaćenim osobama ili pružanja odštete, iskorištavanja ranjivih skupina kao što su djeca i radnici migranti, ponekad do razine ropstva, i ušutkavanja organizacija civilnog društva koje osuđuju takve povrede ljudskih prava; poziva Međunarodni olimpijski odbor i Međunarodnu nogometnu federaciju (FIFA) da usklade svoje prakse s idealima sporta uspostavom zaštitnih mehanizama za sprječavanje, nadzor i pružanje pravnog lijeka za sva kršenja ljudskih prava povezana s velikim sportskim događanjima; poziva na razvoj političkog okvira EU-a za sport i ljudska prava; poziva EU i njegove države članice da surađuju s nacionalnim sportskim savezima, korporativnim subjektima i organizacijama civilnog društva o modalitetima njihova sudjelovanja na takvim događanjima; |
| --- | --- |

97.

Osobe s invaliditetom

| 98. | pozdravlja novi 12. i 16. cilj, posebice podtočku 16.f u zaključcima Vijeća o Akcijskom planu za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019. te poziva Komisiju da osigura da se provedba Konvencije o pravima osoba s invaliditetom sustavno spominje u dijalozima o ljudskim pravima s trećim zemljama; primjećuje da se mora uzeti u obzir specifična priroda potreba osoba s invaliditetom u kontekstu napora za suzbijanje diskriminacije; snažno potiče na temeljito preispitivanje djelotvornosti projekata povezanih s pitanjem invaliditeta te odgovarajuće sudjelovanje organizacija osoba s invaliditetom u planiranju i provedbi tih projekata; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva države članice da osobama s invaliditetom osiguraju stvarnu slobodu kretanja na javnim mjestima i time jednake mogućnosti sudjelovanja u javnom životu; |
| --- | --- |

99.

| 100. | snažno potiče sustavno uvrštavanje ljudskih prava osoba s invaliditetom u sve vanjske politike i djelovanja EU-a, posebice u politike EU-a povezane s migracijama i izbjeglicama, čime bi se na odgovarajući način odgovorilo na njihove specifične potrebe s obzirom na izloženost višestrukoj diskriminaciji; podsjeća da se žene i djeca s invaliditetom suočavaju s višestrukom diskriminacijom i često su u većoj opasnosti od nasilja, zlostavljanja, zanemarivanja ili iskorištavanja; snažno podržava preporuku da se načela rodne jednakosti sustavno uvrštavaju u sve strategije EU-a, a to uključuje i vanjske politike i djelovanja, povezane s osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

100.

| 101. | potiče potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da nastavi podupirati postupak ratifikacije i provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom u onim zemljama koje je još nisu ratificirale; napominje da bi EU trebao pružiti primjer učinkovitom provedbom Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; poziva EU da preuzme vodeću ulogu u provedbi sveobuhvatnog programa održivog razvoja do 2030., kojim bi se osiguralo da nitko ne bude zapostavljen, kao što to savjetuje Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom u zaključnim zapažanjima svoje revizije provedbe Konvencije u EU-u; |
| --- | --- |

101.

Prava žena i djece

| 102. | pozdravlja donošenje Akcijskog plana za rodnu ravnopravnost (2016. – 2020.) u kojemu je utvrđen sveobuhvatan popis mjera za poboljšanje položaja žena u pogledu jednakih prava i jačanja njihove uloge; naglašava da bi se taj akcijski plan trebao provoditi uz akcijski plan za ljudska prava i demokraciju, kako bi se zajamčilo da se ljudska prava žena i djevojčica priznaju kao takva; pozdravlja donošenje dokumenta pod nazivom „Strateški angažman za rodnu ravnopravnost” (2016. – - 2019.), kojim se promiče jednakost spolova i prava žena diljem svijeta; ponovno potvrđuje da se ženska prava ne mogu žrtvovati zbog određenih zabrana u okviru bilo koje vjeroispovijesti ili uvjerenja; zahtijeva da EU snažnije pruži potporu provedbi obveza u području prava žena koje proizlaze iz Konvencije o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, Pekinške platforme za djelovanje, Međunarodne deklaracije iz Kaira o stanovništvu i razvoju i pripadajućih procjena rezultata te ciljeva održivog razvoja; naglašava koliko je važno ne dovoditi u pitanje „pravnu stečevinu” Pekinške i Kairske platforme za djelovanje u vezi s pristupom obrazovanju i zdravstvenoj skrbi kao temeljnim ljudskim pravima i zaštitom seksualnih i reproduktivnih prava te osigurati pružanje sve potrebne sigurne medicinske i psihološke pomoći i usluga ženskim žrtvama ratnog silovanja, što se odnosi i na pobačaj u sigurnim uvjetima, kako nalaže međunarodno humanitarno pravo; ističe da su planiranje obitelji, zdravlje majki, jednostavan pristup kontracepcijskim sredstvima i pobačaju u sigurnim uvjetima te svim uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem važni elementi za spašavanje života žena i smanjenje stope smrtnosti majki i dojenčadi; naglašava da je nužno da te politike budu u središtu razvojne suradnje s trećim zemljama; ističe da je poštovanje prava žena, jamčenje poštovanja njihova ljudskog dostojanstva, iskorjenjivanje nasilja i diskriminacije protiv njih nužno za ostvarivanje njihovih ljudskih prava; ističe pravo svakog pojedinca da slobodno odlučuje o pitanjima svoje seksualnosti te spolnog i reproduktivnog zdravlja; u tom smislu potvrđuje neotuđiva prava žena i djevojčica na samostalno donošenje odluka, uključujući pravo na planiranje obitelji; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ponovno ističe da osuđuje sve oblike zlostavljanja i nasilja nad ženama i djecom i rodno uvjetovanog nasilja, što podrazumijeva i prisilne i dječje brakove, genitalno sakaćenje žena, izrabljivanje i ropstvo, nasilje u obitelji i korištenje seksualnim nasiljem kao oružjem rata; smatra da nasilje usmjereno protiv žena može biti i psihološke prirode i naglašava potrebu integriranja rodnih pitanja kojima se, između ostalog, promiče aktivno sudjelovanje žena u humanitarnoj pomoći te uključivanja strategija zaštite od seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja te osnovnih mjera zdravstvene zaštite koje obuhvaćaju i usluge povezane sa spolnim i reproduktivnim zdravljem; naglašava da se Komisija i države članice trebaju ne samo boriti protiv svih oblika nasilja nad ženama nego, i to kao prioritet, promicati pristup obrazovanju i borbu protiv rodnih stereotipa za djevojčice i dječake od najranije dobi; poziva EU i njegove države članice da, radi jamčenja dosljednosti unutarnjeg i vanjskog djelovanja EU-a u borbi protiv nasilja nad ženama i djevojkama te rodno uvjetovanog nasilja, bez odgađanja ratificiraju Istanbulsku konvenciju; pozdravlja prijedlog Komisije od 4. ožujka 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji, prvom pravno obvezujućem međunarodnom instrumentu čija je svrha sprečavanje nasilja nad ženama i borba protiv njega; vjeruje da će se time postići veća djelotvornost i dosljednost unutarnjih i vanjskih politika EU-a te na međunarodnoj razini pojačati odgovornost i uloga EU-a u borbi protiv nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja; apelira na Komisiju i Vijeće da učine sve što je u njihovoj moći kako bi omogućile EU-u da potpiše i zaključi tu konvenciju i da istovremeno ohrabre 14 država članica koje još nisu potpisale i ratificirale Istanbulsku konvenciju da to učine te da zajamče odgovarajuću primjenu tog instrumenta; naglašava potrebu da se zajamči da zdravstveni djelatnici, policijske snage, tužitelji, suci, diplomatsko osoblje i osoblje misija za održavanje mira, i u EU-u i u trećim zemljama, prođu odgovarajuće osposobljavanje za pružanje pomoći i potpore žrtvama nasilja, posebno ženama i djeci, tijekom sukoba i operacija na terenu; |
| --- | --- |

103.

| 104. | izražava duboku zabrinutost zbog kršenja ljudskih prava kojim su zahvaćeni žene i djeca u izbjegličkim kampovima i prihvatnim centrima, među ostalim zbog zabilježenih slučajeva seksualnog nasilja i nejednakog postupanja prema ženama i djeci; potiče ESVD da zatraži primjenu strožih pravila i dobrih praksi u trećim zemljama; naglašava da je, u skladu s međunarodnim pravom, ženama i djeci zlostavljanjima u sukobima potrebno omogućiti pristup zdravstvenoj i psihološkoj skrbi, a djeci u izbjegličkim kampovima i područjima zahvaćenima sukobima, ekstremnim siromaštvom i ekstremnim klimatskim prilikama zajamčiti kontinuitet obrazovanja, pružanja zdravstvene skrbi i opskrbe hranom; |
| --- | --- |

104.

| 105. | napominje da se u okviru mjera za suprotstavljanje rodno uvjetovanom nasilju treba uhvatiti u koštac i s problemom nasilja na internetu, što se odnosi i na uznemirivanje, zlostavljanje i zastrašivanje, te da se njima treba pomoći u stvaranju internetskog okruženja koje je sigurno za žene i djevojčice; |
| --- | --- |

105.

| 106. | pozdravlja usvajanje i podupire provođenje nedavno donesene Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 2242 u kojoj žene imaju središnju ulogu u svim naporima za rješavanje globalnih problema te poziva na dodatne napore da programi namijenjeni ženama, miru i sigurnosti uključe u sve dimenzije održavanja mira; ističe važnost ravnopravnog, potpunog i aktivnog sudjelovanja žena u sprječavanju sukoba i njihovu rješavanju te u mirovnim pregovorima i izgradnji mira; preporučuje da se uvede sustav kvota kao instrument kojim će se promicati sudjelovanje žena na svim političkim razinama; |
| --- | --- |

106.

| 107. | duboko žali što su Romi, a posebno Romkinje, i dalje žrtve raširene diskriminacije i netrpeljivosti prema Romima kojima se učvršćuje njihov nepovoljan položaj, isključenost, segregacija i marginalizacija; poziva EU i države članice da u potpunosti poštuju ljudska prava Roma i zajamče pravo na obrazovanje, zdravstvene usluge, zaposlenje, stanovanje i socijalnu zaštitu; |
| --- | --- |

107.

| 108. | duboko žali zbog nedovoljne ravnopravnosti spolova u političkoj sferi i podzastupljenosti žena u donošenju političkih, društvenih i ekonomskih odluka, čime se ugrožavaju ljudska prava i demokracija; smatra da bi vlade trebale nastojati ostvariti ravnopravnost spolova u okviru postupaka izgradnje i održavanja demokracije i boriti se protiv svih vrsta rodne diskriminacije u društvu; ističe da izvješća misija za promatranje izbora pružaju jasne smjernice za politički dijalog EU-a s trećim zemljama u cilju poboljšanja sudjelovanja žena u izbornom procesu i demokratskom životu zemlje; |
| --- | --- |

108.

| 109. | žali zbog činjenice da neke zemlje i dalje ograničavaju sudjelovanje žena na izborima; |
| --- | --- |

109.

| 110. | žali zbog činjenice da se žene diljem svijeta i dalje suočavaju s golemim izazovima pri traženju i zadržavanju pristojnih radnih mjesta, što je razvidno iz izvješća Međunarodne organizacije rada naslovljenog „Žene na radnom mjestu 2016.”; |
| --- | --- |

110.

| 111. | žali zbog toga što su postojanje staklenog stropa za žene u poduzećima, razlika u plaćama između muškaraca i žena i društveno obeshrabrivanje žena poduzetnica i dalje globalne pojave; poziva na uspostavljanje inicijativa za dodatno jačanje položaja žena, posebno u području samozapošljavanja te malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

111.

| 112. | podsjeća da je pristup obrazovanju, stručnom usavršavanju i mikrokreditiranju temeljni instrument za osnaživanje žena i za sprečavanje kršenja njihovih ljudskih prava; |
| --- | --- |

112.

| 113. | potiče aktivno sudjelovanje žena u sindikatima i drugim organizacijama kao važan čimbenik u uvođenju rodnih aspekata u područje radnih uvjeta; |
| --- | --- |

113.

| 114. | potiče države članice, Komisiju i ESVD da se usredotoče na ekonomsku i političku emancipaciju žena u zemljama u razvoju poticanjem njihova uključivanja u poslovni svijet te u provedbu regionalnih projekata i lokalnih razvojnih projekata; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poziva Komisiju i države članice da u svim relevantnim programima financiranja EU-a izradi proračuna pristupe iz rodne perspektive; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poziva na ulaganje u žene i mlade, s obzirom na to da je to djelotvoran način borbe protiv siromaštva, a posebno siromaštva žena; |
| --- | --- |

116.

| 117. | duboko je zabrinut zbog činjenice da se očekuje da će otpornost na antimikrobna sredstva postati najveći uzrok smrti na svijetu te da će žrtve u velikoj mjeri biti ugrožene i slabe osobe u zemljama u razvoju; poziva Komisiju da bez odgađanja razvije istinski djelotvornu strategiju javnog zdravlja; |
| --- | --- |

117.

Prava djece

| 118. | ponovno potvrđuje da je univerzalna ratifikacija i učinkovita provedba Konvencije UN-a o pravima djeteta i njezinih Fakultativnih protokola hitno potrebna te zahtijeva da se EU u svojim političkim dijalozima i dijalozima o ljudskim pravima s trećim zemljama sustavno savjetuje s relevantnim lokalnim i međunarodnim organizacijama za prava djeteta te da otvori pitanje obveze država potpisnica da provode Konvenciju; pozdravlja činjenicu da su Južni Sudan i Somalija ratificirali Konvenciju; ponovno poziva Komisiju i potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu za vanjsku i sigurnosnu politiku da istraže na koji bi način EU mogao pristupiti Konvenciji UN-a o pravima djeteta; |
| --- | --- |

118.

| 119. | zahtijeva da EU preko svojih vanjskih delegacija nastavi promicati skup alata EU-a i UNICEFA „Integriranje dječjih prava u razvojnu suradnju” te da na odgovarajući način osposobi osoblje delegacija EU-a za te aktivnosti; ističe ozbiljan problem neregistrirane djece rođene daleko od domovine njihovih roditelja, pitanje koje posebno težinu dobiva u kontekstu izbjeglištva, te poziva EU da to pitanje, po potrebi, pokrene u svim dijalozima s trećim zemljama; poziva Komisiju da razvije politike za zaštitu djece čiji su roditelji u zatvoru kako bi se riješio problem njihove diskriminacije i stigmatizacije te da ih promiče u međunarodnim forumima; naglašava da milijuni djece i dalje pate od neishranjenosti te da je veliki dio njih suočen s nepovratnim, dugoročnim posljedicama, pa čak i smrću; poziva Komisiju i međunarodnu zajednicu da predstave inovativne načine za učinkovito rješavanje problema malnutricije, posebice kod djece, djelovanjem uzduž cijelog prehrambenog lanca i uključujući javno-privatna partnerstva i sve druge raspoložive resurse, posebice društvene medije; |
| --- | --- |

119.

| 120. | ističe da je u nastojanjima da se pronađu i oslobode žene i djeca koji su i dalje u zatočeništvu Daiša te drugih terorističkih i paravojnih organizacija te za promicanje posebnih programa za liječenje bivših zatočenika u Europskoj uniji i drugdje na svijetu potrebna međunarodna pomoć; izražava zabrinutost zbog novačenja djece i njihova sudjelovanja u terorističkim i vojnim aktivnostima; naglašava da je potrebno donijeti politike kojima bi se vodila potraga za tom djecom te njihovo oslobađanje, rehabilitacija i ponovna integracija; naglašava da je potrebno promicati politike za razoružanje, rehabilitaciju i reintegraciju djece vojnika; ponovno upućuje zahtjev da Komisija predloži sveobuhvatnu strategiju i akcijski plan o pravima djeteta za sljedećih pet godina kako bi prava djece dobila prioritet u vanjskim i unutarnjim politikama EU-a te kako bi se promicala prava djece, posebice tako da se doprinese jamčenju prava djece na pristup vodi, sanitarnim uslugama, zdravstvenoj skrbi i obrazovanju, uključujući u zonama sukoba i izbjegličkim kampovima; |
| --- | --- |

120.

Prava starijih osoba

| 121. | pozdravlja Cilj 16.g Akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju (2015. – 2019.), kojim se želi podići razina svijesti o ljudskim pravima i posebnim potrebama starijih osoba; zabrinut je zbog negativnih učinaka dobne diskriminacije; naglašava posebne izazove s kojima se suočavaju starije osobe u pogledu uživanja njihovih ljudskih prava, posebno tijekom pristupa socijalnoj zaštiti i zdravstvenoj zaštiti; poziva države članice da iskoriste aktualnu reviziju Madridskog međunarodnog akcijskog plana o starenju kako bi pregledale provedbu postojećih instrumenata i utvrdile potencijalne nedostatke; poziva EU i države članice da aktivno sudjeluju u otvorenoj radnoj skupini UN-a za starenje i da pojačaju napore usmjerene na zaštitu i promicanje prava starijih osoba, uključujući i razmatranjem izrade novog zakonskog instrumenta; |
| --- | --- |

121.

Prava lezbijskih, homoseksualnih, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih (LGBTI) osoba

| 122. | duboko je zabrinut zbog povećanja nasilja i diskriminacije protiv pripadnika zajednice LGBTI; snažno osuđuje nedavno zabilježen rast diskriminatornih zakona i nasilnih izgreda protiv pojedinaca na osnovi njihove seksualne orijentacije, rodnog identiteta i spolnih obilježja te činjenicu da je homoseksualnost još uvijek kriminalizirana u 73 zemlje (između ostaloga i kaznenim gonjenjem pripadnika zajednice LGBTI zbog „protuprirodnog bluda”), da je u njih 13 (61) na snazi smrtna kazna kao i da 20 zemalja kriminalizira transrodni identitet; izražava snažnu zabrinutost zbog takozvanih „propagandnih zakona” kojima se nastoji ograničiti sloboda izražavanja i okupljanja pripadnika zajednice LGBTI i osoba koje podržavaju njihova prava; poziva sve države s takvim zakonima da povuku te odredbe; snažno osuđuje sve veća ograničenja u pogledu slobode okupljanja i udruživanja pripadnika zajednice LGBTI i branitelja njihovih prava i sudjelovanja na događanjima i prosvjedima poput povorki ponosa, na koje su vlasti u nekim slučajevima odgovorile nasiljem; ponovno potvrđuje ključnu ulogu tih temeljnih sloboda u funkcioniranju demokratskih društava i odgovornost država u jamčenju da se ta prava poštuju i da su oni koji ih uživaju zaštićeni; zahtijeva da ESVD svoja djelovanja u zemljama u kojima su široko rasprostranjeni nasilje, ubojstva, zlostavljanja i diskriminacija usmjereni protiv pripadnika zajednice LGBTI pojača i da im prioritet, da takva postupanja osudi u skladu sa smjernicama EU-a o smrtnoj kazni i smjernicama EU-a o mučenju i drugim okrutnim, neljudskim i ponižavajućim postupanjima ili kažnjavanjima te da u tom području nastavi suradnju s visokim povjerenikom UN-a za ljudska prava; naglašava da je važno pružati podršku organizacijama koje štite prava pripadnika zajednice LGBTI, povećanom potporom i sredstvima za djelotvorno programiranje, pokretanjem kampanja podizanja razine svijesti u javnosti o diskriminaciji i nasilju kojima su izloženi pripadnici zajednice LGBTI, a koje bi se financirale i putem Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) te jamčenjem pomoći u nuždi onima kojima je ta pomoć potrebna; poziva delegacije EU-a i relevantne institucije da aktivno promiču ta prava i temeljne slobode; |
| --- | --- |

122.

| 123. | uzimajući u obzir smjernice za promicanje i zaštitu uživanja svih ljudskih prava LGBTI osoba, koje je Vijeće za vanjske poslove donijelo 24. lipnja 2013.; poziva ESVD i Komisiju da ustraju na više strateškoj i sustavnijoj provedbi smjernica, uključujući podizanjem razine svijesti i pružanjem odgovarajućeg osposobljavanja osoblju EU-a u trećim zemljama, kako bi se učinkovito pokrenulo pitanje prava pripadnika zajednice LGBTI u političkim dijalozima i dijalozima o ljudskim pravima s trećim zemljama, te na multilateralnim forumima; naglašava da je važno da smjernice EU-a za promicanje i zaštitu uživanja svih ljudskih prava budu lako dostupne LGBTI osobama; poziva na konkretne mjere za povećanje usklađenosti između unutarnje i vanjske politike EU-a o pravima pripadnika zajednice LGBTI; |
| --- | --- |

123.

| 124. | potiče institucije EU-a i države članice da i dalje pridonose razmatranjima priznavanja istospolnih brakova ili istospolnih građanskih zajednica kao pitanja političkih, socijalnih, ljudskih i građanskih prava; pozdravlja činjenicu da sve veći broj zemalja poštuje pravo na osnivanje obitelji kroz brak, civilno partnerstvo i usvajanje bez diskriminacije na temelju spolne orijentacije te poziva Komisiju i države članice da razrade prijedloge za uzajamno priznavanje tih zajednica i istospolnih obitelji u cijeloj Europskoj uniji kako bi se osiguralo jednako postupanje u pogledu posla, slobode kretanja, poreza i socijalne sigurnosti, čime bi se zaštitili prihodi obitelji i djeca; |
| --- | --- |

124.

Prava autohtonih naroda i pripadnika manjina

| 125. | izražava duboku zabrinutost zbog toga što i dalje postoji osobita opasnost od diskriminacije autohtonih naroda te zbog toga što su oni posebno osjetljivi na političke, gospodarske i ekološke promjene i poremećaje te na promjene i poremećaje povezane s radom; napominje da većina njih živi ispod praga siromaštva te da nema mogućnost političkog predstavništva ni donošenja odluka, što je u suprotnosti s njihovim pravom na slobodan, prethodni i informirani pristanak kao što je zajamčeno u Deklaraciji Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda i priznato u Europskom konsenzusu o razvoju iz 2005.; izražava posebnu zabrinutost zbog navoda o široko rasprostranjenim i sve češćim kršenjima ljudskih prava autohtonih naroda, kao što su progon, proizvoljna uhićenja i ubojstva branitelja ljudskih prava, prisilno premještanje, otimanje zemlje i korporativna kršenja; |
| --- | --- |

125.

| 126. | napominje s velikom zabrinutošću da su autohtoni narodi posebno pogođeni povredama ljudskih prava povezanima s ekstrakcijom resursa; poziva Komisiju i ESVD da podrže stroge zakonske okvire i inicijative u cilju jamčenja transparentnosti i dobrog upravljanja u rudarstvu i drugim sektorima povezanima s iskorištavanjem resursa, kako bi se zajamčilo da se poštuje slobodan, prethodni i informirani pristanak lokalnog stanovništva i Deklaracija UN-a o pravima autohtonih naroda; poziva delegacije EU-a da dodatno ojačaju dijalog s autohtonim narodima na terenu kako bi se utvrdila i spriječila kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

126.

| 127. | naglašava da je, s obzirom na to da zajednice manjina imaju posebne potrebe, u svim područjima gospodarskog, socijalnog, političkog i kulturnog života potrebno promicati potpunu i djelotvornu jednakost pripadnika manjina i pripadnika većinskog naroda; potiče Komisiju da tijekom postupka proširenja pomno prati primjenu odredbi o zaštiti prava osoba koje pripadaju manjinama; |
| --- | --- |

127.

Prava osoba diskriminiranih na temelju kaste

| 128. | osuđuje stalna kršenja ljudskih prava nad ljudima koji trpe posljedice kastinskih hijerarhija i diskriminacije na temelju kaste, uključujući negiranje jednakosti i uskraćivanje pristupa pravosuđu i zapošljavanju, stalnu segregaciju i prepreke ostvarenju temeljnih ljudskih prava i razvoja uzrokovane kastinskim sustavima; duboko je zabrinut alarmantnom stopom nasilnih napada na Dalite na temelju kaste te institucionaliziranom diskriminacijom koja se ne kažnjava; ponavlja svoj poziv da se razvije politika EU-a o diskriminaciji na temelju kaste i poziva EU da koristi sve prilike za izražavanje zabrinutosti zbog diskriminacije na temelju kaste; |
| --- | --- |

128.

Međunarodni kazneni sud (MKS) / tranzicijsko pravosuđe

| 129. | podsjeća na univerzalnost MKS-a i ponavlja svoju potpunu potporu njegovu radu; naglašava važnu ulogu koju taj sud ima u području ukidanja prakse nekažnjavanja počinitelja najtežih zločina koji su od važnosti za međunarodnu zajednicu te pružanju pravde žrtvama ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida; s oprezom prati eventualne pokušaje podrivanja legitimiteta ili neovisnosti MKS-a; |
| --- | --- |

129.

| 130. | podsjeća na svoju rezoluciju od 4. veljače 2016. kojom poziva članove Vijeća sigurnosti UN-a da podrže da Vijeće sigurnosti zatraži od Međunarodnog kaznenog suda da se istraže kršenja ljudskih prava kršćana (Kaldejaca/Sirijaca/Asiraca), jazida te ostalih vjerskih i etničkih manjina koja je u Iraku i Siriji počinio tzv. ISIL/Daiš; |
| --- | --- |

130.

| 131. | pozdravlja deklaraciju koju je izdala Ukrajina kojom se prihvaća nadležnost MKS-a za zločine počinjene u zemlji od 20. veljače 2014. jer ta deklaracija utire put tužitelju MKS-a za razmatranje o tome može li sud istraživati zlostavljanja počinjena tijekom oružanog sukoba, iako Ukrajina još nije država članica MKS-a; |
| --- | --- |

131.

| 132. | pozdravlja zaključke Vijeća o potpori EU-a tranzicijskom pravosuđu i pozdravlja politički okvir EU-a za potporu tranzicijskom pravosuđu, pri čemu je EU prva regionalna organizacija koja je usvojila takvu politiku; poziva EU, njegove države članice i svoje posebne predstavnike da aktivno promiču MKS, provođenje njegovih odluka i borbu protiv nekažnjavanja zločina po Rimskom statutu te izražava ozbiljnu zabrinutost činjenicom da nekoliko naloga za uhićenje još uvijek nije provedeno; potiče EU i njegove države članice da surađuju sa Sudom i da nastave pružati snažnu diplomatsku i političku potporu naporima za jačanje i proširivanje odnosa između MKS-a i UN-a, posebice u kontekstu Vijeća sigurnosti UN-a, te da poduzme korake kako bi se spriječili slučajevi nesuradnje s MKS-om i kako bi se na njih učinkovito odgovorilo; ponavlja svoj poziv EU-u da usvoji zajedničko stajalište o zločinu agresije i izmjenama iz Kampale i poziva države članice EU-a da usklade nacionalna zakonodavstva s definicijama sadržanima u izmjenama iz Kampale i poboljšaju suradnju s Međunarodnim kaznenim sudom; izražava žaljenje zbog otpora prema MKS-u koji neke zemlje pokazuju povlačenjem ili prijetnjom da će se povući iz njegove jurisdikcije; |
| --- | --- |

132.

| 133. | ponovno upućuje poziv da se imenuje poseban predstavnik EU-a za međunarodnu pravdu i međunarodno humanitarno pravo kako bi se tim temama dala važnost i vidljivost koje zaslužuju te kako bi se učinkovito istaknuo program EU-a u tom području, a zalaganje EU-a za borbu protiv nekažnjavanja i njegova podrška Međunarodnom kaznenom sudu sustavno primijenilo u svim vanjskim politikama EU-a; |
| --- | --- |

133.

| 134. | poziva EU i njegove države članice da MKS-u omoguće odgovarajuće financiranje te da povećaju svoju potporu sustavu međunarodnog kaznenog pravosuđa, što se odnosi i na tranzicijsko pravosuđe; |
| --- | --- |

134.

Međunarodno humanitarno pravo

| 135. | osuđuje nedostatno poštovanje međunarodnog humanitarnog prava te izražava ozbiljnu zabrinutost zbog zabrinjavajućeg povećanja stope kolateralne štete u oružanim sukobima diljem svijeta te smrtonosnih napada na bolnice, škole, humanitarne konvoje i druge civilne mete; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog porasta utjecaja djelovanja nedržavnih aktera u sukobima diljem svijeta i poziva EU da se koristi svim instrumentima koje ima na raspolaganju kako bi potaknuo državne i nedržavne aktere na poštovanje međunarodnog humanitarnog prava; pozdravlja činjenicu da su se EU-a i države članice EU-a obvezale ICRC-u (Međunarodnom odboru Crvenoga križa) da će snažno poduprijeti uspostavljanje učinkovitog mehanizma za jačanje sukladnosti s međunarodnim humanitarnim pravom te poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku EU-a da izvijesti Parlament o ciljevima i strategiji razvijenoj za ispunjavanje te obveze; potiče međunarodnu zajednicu da sazove međunarodnu konferenciju radi pripreme novog međunarodnog mehanizma za praćenje i prikupljanje podataka i za javno izvješćivanje o kršenjima međunarodnog humanitarnog prava, među kojima i napada na bolnice, medicinsko osoblje i ambulantna vozila; stajališta je da bi se takav mehanizam mogao izgraditi postojećem mehanizma za djecu i oružane sukobe; traži od potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku EU-a da na godišnjoj osnovi predstavi javni popis navodnih počinitelja napada na škole i bolnice u svrhu utvrđivanja odgovarajućeg djelovanja EU-a radi zaustavljanja takvih napada; |
| --- | --- |

135.

| 136. | izražava žaljenje zbog činjenice da sedam država članica tek treba ratificirati Konvenciju o kazetnom streljivu; poziva EU i njegove države članice da podrže globalnu zabranu uporabe bijelog fosfora, posebice zaključivanjem novog protokola uz Konvenciju o određenom konvencionalnom oružju kojim bi se zabranila uporaba takva oružja; |
| --- | --- |

136.

| 137. | poziva države članice da ratificiraju temeljne instrumente međunarodnog humanitarnog prava i druge relevantne pravne instrumente koji imaju učinak na međunarodno humanitarno pravo; potvrđuje važnost smjernica EU-a o promicanju sukladnosti s međunarodnim humanitarnim pravom i ponovno poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku EU-a te ESVD da razmotri njihovu provedbu u svjetlu tragičnih događaja na Bliskom istoku, posebno u kontekstu široko rasprostranjenog i sustavnog nekažnjavanja teških kršenja međunarodnog humanitarnog prava i prava o ljudskim pravima; poziva EU da pruži potporu inicijativama usmjerenima na širenje svijesti o međunarodnom humanitarnom pravu i dobrim praksama u njegovoj primjeni te poziva EU da djelotvorno iskoristi sve raspoložive bilateralne instrumente radi promicanja poštovanja međunarodnog humanitarnog prava među svojim partnerima; ponovno poziva države članice da se pridruže međunarodnim naporima da se spriječe napadi naoružanih aktera na škole i njihovo korištenje u vojne svrhe tako da se pridruže Deklaraciji o sigurnim školama, koja je osmišljena u cilju zaustavljanja česte prakse napada na škole u oružanim sukobima; |
| --- | --- |

137.

| 138. | potiče međunarodnu zajednicu da sazove međunarodnu konferenciju u cilju poboljšanja djelotvornosti međunarodnih humanitarnih pravila; |
| --- | --- |

138.

| 139. | ponovno poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da pokrene inicijativu za uvođenje embarga EU-a na oružje državama koji su optužene za ozbiljno kršenje međunarodnog humanitarnog prava, s posebnim naglaskom na slučajeve namjernog ciljanja civilne infrastrukture; ističe da daljnja dozvola prodaje oružja tim zemljama predstavlja kršenje Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008.; poziva države članice da razmotre prihvatiti zatvorenike iz Guantanama u EU; naglašava da je zatvor Guantanamo potrebno što prije zatvoriti; |
| --- | --- |

139.

Sloboda mišljenja, savjesti te vjeroispovijedi i uvjerenja

| 140. | osuđuje, u skladu s člankom 10. UFEU-a, sve oblike nasilja, progona, netolerancije i diskriminacije na temelju ideologije, religije ili vjerovanja; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog čestih izvješća o nasilju i progonima te netoleranciji i diskriminaciji protiv vjerskih manjina ili manjina na temelju uvjerenja diljem svijeta; naglašava da je pravo na slobodu mišljenja, savjesti, vjeroispovijedi ili uvjerenja temeljno ljudsko pravo koje je povezano s drugim ljudskim pravima i temeljnim slobodama te obuhvaća pravo na vjerovanje ili nevjerovanje, pravo na iskazivanje ili neiskazivanje vjeroispovijedi ili uvjerenja i pravo na prihvaćanje, promjenu i napuštanje ili vraćanje uvjerenju po vlastitom izboru kako je navedeno u članku 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima i u članku 9. Europske konvencije o ljudskim pravima; poziva EU i njegove države članice da se kroz političke rasprave angažiraju za ukidanje zakona o bogohuljenju; poziva EU i njegove države članice da diljem svijeta zajamče poštovanje i zaštitu manjina, između ostalog i na Bliskom istoku, gdje Daiš i druge terorističke skupine proganjaju jezidsku, kršćansku i muslimansku manjinu te ateiste; izražava žaljenje zbog zlouporabe vjere ili uvjerenja u terorističke svrhe; |
| --- | --- |

140.

| 141. | podupire angažman EU-a u promicanju prava na slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja u okviru međunarodnih i regionalnih foruma, uključujući UN, OESS, Vijeće Europe i druge regionalne mehanizme, te potiče EU da nastavi podnositi UN-u svoju godišnju rezoluciju o slobodi vjeroispovijedi ili uvjerenja i pružati potporu mandatu posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja; potiče potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i ESVD da se uključe u kontinuirani dijalog s nevladinim organizacijama, vjerskim zajednicama ili zajednicama zagovornika istih uvjerenja te vjerskim vođama; |
| --- | --- |

141.

| 142. | u cijelosti podupire praksu EU-a da, kada je riječ o slobodi vjeroispovijesti i uvjerenja, preuzima vodstvo pri donošenju tematskih rezolucija na sjednicama Vijeća UN-a za ljudska prava i Opće skupštine UN-a te potiče EU da pruži potporu mandatu posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijedi i uvjerenja te potiče zemlje koje trenutačno odbijaju zahtjeve za posjet posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijedi da ih prihvate; |
| --- | --- |

142.

| 143. | poziva EU da ojača svoje postojeće instrumente i da u okviru svojih ovlasti usvoji dodatne instrumente kako bi se diljem svijeta zajamčila djelotvorna zaštita vjerskih manjina; |
| --- | --- |

143.

| 144. | zahtijeva da se poduzmu konkretna djelovanja kako bi se zajamčila djelotvorna provedba smjernica EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjere ili uvjerenja, što uključuje i: sustavno i usklađeno osposobljavanje osoblja EU-a u sjedištu i delegacijama; izvješćivanje o stanju na terenu, na nacionalnoj i lokalnoj razini; ostvarivanje bliske suradnje s lokalnim dionicima, posebice s vođama vjerskih skupina ili skupina na temelju uvjerenja; |
| --- | --- |

144.

| 145. | izražava duboku zabrinutost zbog toga što je u nekim dijelovima svijeta ugrožen položaj vjerskih zajednica ili zajednica na temelju uvjerenja, zbog čega cijele vjerske zajednice nestaju ili bježe; |
| --- | --- |

145.

| 146. | ističe činjenicu da su kršćani skupina koju se trenutačno najviše uznemirava i zastrašuje u zemljama u cijelom svijetu, uključujući u Europi, gdje kršćanske izbjeglice redovito trpe vjerski motivirane progone, te da nekim od najstarijih kršćanskih zajednica prijeti nestanak, posebice u sjevernoj Africi i na Bliskom istoku; |
| --- | --- |

146.

| 147. | potiče međunarodnu zajednicu i EU da manjinama pruže zaštitu i da uspostave sigurna područja; poziva na priznavanje, samoupravu i zaštitu etničkih i vjerskih manjina koje žive u područjima u kojima imaju snažnu povijesnu prisutnost i u kojima su mirno živjele jedne s drugima, na primjer na planini Sinjar (jezidi) i u dolini Ninive (kaldejsko-sirijsko-asirski narodi); nadalje, poziva na posebnu potporu naporima da se očuvaju (masovne) grobnice u područjima trenutačnih ili nedavnih sukoba radi ekshumacije i forenzičke analize ljudskih ostataka u njima, kako bi se omogućio dostojanstven pokop žrtava ili vraćanje njihovih ostataka obiteljima; poziva na osnivanje namjenskog fonda kojim bi se pomoglo financiranje inicijativa za očuvanje dokaza radi omogućavanja istraživanja i kaznenog progona slučajeva zločina protiv čovječnosti; poziva da EU i države članice djeluju u cilju hitnog okupljanja skupine stručnjaka čiji bi zadatak bio prikupiti sve dokaze o bilo kojem međunarodnom zločinu koji je u tijeku, uključujući genocid i zločin protiv vjerskih i nacionalnih manjina, gdje god se taj zločin događao, tako da se očuvaju masovne grobnica u područjima trenutačnih ili nedavnih sukoba u svrhu pripreme međunarodnog progona počinitelja; |
| --- | --- |

147.

Sloboda izražavanja na internetu i izvan njega te preko audiovizualnih i drugih medijskih kanala

| 148. | naglašava da su ljudska prava i temeljne slobode univerzalni te da ih treba štititi na globalnoj razini u svim dimenzijama njihova izraza; |
| --- | --- |

148.

| 149. | naglašava ulogu slobode izražavanja, medijske neovisnosti i pluralizma kao temeljnih elemenata koji utiru put demokraciji te potrebu da se građane i civilno društvo osnaži kako bi se osigurala transparentnost i odgovornost u javnom sektoru; |
| --- | --- |

149.

| 150. | izražava zabrinutost zbog sve većeg broja uhićenja i uznemiravanja novinara u brojnim zemljama i naglašava da se takvim postupcima ozbiljno narušava sloboda tiska; potiče EU i međunarodnu zajednicu da zaštite neovisne novinare i blogere, da smanje digitalni jaz i olakšaju neograničen pristup informacijama i komunikacijama te necenzuriran pristup internetu (digitalne slobode); |
| --- | --- |

150.

| 151. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog širenja tehnologija za praćenje, nadzor, cenzuru i filtriranje informacija, što predstavlja sve veću prijetnju aktivistima za ljudska prava i demokraciju u autokratskim zemljama; |
| --- | --- |

151.

| 152. | snažno osuđuje činjenicu da je sve veći broj branitelja ljudskih prava suočen s digitalnim prijetnjama, uključujući kompromitiranje podataka zapljenom opreme, daljinskim nadzorom i curenjem podataka; osuđuje praksu nadzora i hakiranja na internetu radi pribavljanja informacija koje se mogu upotrijebiti u pravnim slučajevima ili kampanjama ocrnjivanja te u sudskim postupcima zbog klevete; |
| --- | --- |

152.

| 153. | snažno osuđuje kontrolu vlasti nad internetom, medijima i akademskom zajednicom te sve veće zastrašivanje, uznemiravanje i proizvoljna uhićenja s kojima se suočavaju branitelji ljudskih prava, odvjetnici i novinari; |
| --- | --- |

153.

| 154. | osuđuje ograničenja digitalne komunikacije, uključujući ukidanje internetskih stranica i blokiranje osobnih računa kao mjera koje autoritarni režimi koriste za ograničavanje slobode izražavanja, ušutkivanje oporbe i potiskivanje civilnog društva; poziva EU i njegove države članice da javno osude režime koji ograničavaju digitalnu komunikaciju svojih kritičara i oporbe; |
| --- | --- |

154.

| 155. | ističe važnost promicanja neograničenog pristupa internetu u svim kontaktima s trećim zemljama, uključujući u pristupnim pregovorima, trgovinskim pregovorima, dijalozima o ljudskim pravima i diplomatskim kontaktima i što većeg omogućavanja pristupa informacijama o ljudskim pravima i demokraciji ljudima diljem svijeta; |
| --- | --- |

155.

| 156. | izražava zabrinutost zbog porasta govora mržnje, posebice na društvenim mrežama; poziva Komisiju da u pregovore o kodeksima ponašanja uključi predstavnike organizacija civilnog društva kako bi se zajamčilo da se njihova stajališta uzimaju u obzir; snažno osuđuje širenje poruka mržnje kojima se potiče nasilje i teror; |
| --- | --- |

156.

| 157. | poziva na davanje veće potpore u područjima promidžbe slobode medija, zaštite neovisnih novinara i blogera, smanjenja digitalnog jaza i olakšavanja neograničenog pristupa informacijama i komunikacijama te očuvanja necenzuriranog pristupa internetu (digitalne slobode); |
| --- | --- |

157.

| 158. | poziva na aktivan razvoj i aktivno širenje tehnologija koje pomažu u zaštiti ljudskih prava te koje ljudima omogućuju digitalna prava i slobode te njihovu sigurnost i privatnost; |
| --- | --- |

158.

| 159. | poziva EU da počne koristi besplatan softver otvorenog koda te da potakne druge subjekte da to učine, s obzirom na to da takav softver pruža bolju sigurnost i omogućuje veće poštovanje ljudskih prava; |
| --- | --- |

159.

| 160. | poziva Komisiju i države članice da pitanja slobode izražavanja na internetu, digitalnih sloboda te važnosti besplatnog i otvorenog interneta postave na svim međunarodnim forumima, uključujući Forum za upravljanje internetom UN-a, G8, G20 i OESS i Vijeće Europe; |
| --- | --- |

160.

Borba protiv terorizma

| 161. | ponovno ističe svoju nedvosmislenu osudu terorizma i svoju punu podršku mjerama usmjerenima na iskorjenjivanje terorističkih organizacija, posebno Daiša, koji predstavlja jasnu prijetnju regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti, ali istodobno podsjeća da bi takve mjere uvijek i u cijelosti morale biti u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima; podupire provedbu Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2178 (2014) o borbi protiv prijetnji koje predstavljaju strani teroristički borci te vodećih načela iz Madrida o zaustavljanju protoka stranih terorističkih boraca; |
| --- | --- |

161.

| 162. | podsjeća da je u Akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju naglašena potreba za time da se zajamči da poštovanje slobode mišljenja i izražavanja bude integrirano u razvojne politike i programe povezane s terorizmom, što se odnosi i na korištenje tehnologija digitalnog nadzora; naglašava da bi države članice trebale potpuno iskoristiti postojeće instrumente kako bi riješile problem radikalizacije europskih građana te da bi trebale izraditi učinkovite komunikacijske strategije za borbu protiv terorizma, ekstremističke propagande i metoda novačenja, posebno preko interneta, te za sprječavanje radikalizacije; ističe potrebu za hitnim usklađenim djelovanjem EU-a te ustraje u tome da države članice trebaju surađivati u osjetljivim područjima, posebice u dijeljenju informacija i obavještajnih podataka; |
| --- | --- |

162.

| 163. | zahtijeva da EU nastavi surađivati s UN-om na suzbijanju financiranja terorizma, između ostalog i korištenjem već postojećih mehanizama za identificiranje terorista i terorističkih organizacija, te da osnaži svjetske mehanizme za zamrzavanje imovine, poštujući pritom međunarodne standarde pravičnog postupka i vladavinu prava; poziva Komisiju i države članice da to pitanje učinkovito i bez odgode pokrenu s onim državama koje financiraju i podupiru terorističke organizacije ili svojim građanima dopuštaju da to čine; |
| --- | --- |

163.

Smrtna kazna

| 164. | podsjeća na nultu stopu toleranciju EU-a prema smrtnoj kazni i ponavlja svoje dugogodišnje protivljenje smrtnoj kazni, mučenju te okrutnom, nehumanom i ponižavajućem postupanju i kažnjavanju, u svim slučajevima i u svim okolnostima; |
| --- | --- |

164.

| 165. | pozdravlja ukidanje smrtne kazne na Fidžiju, u Surinamu, Mongoliji i američkoj saveznoj državi Nebraski; |
| --- | --- |

165.

| 166. | izražava duboku zabrinutost zbog činjenice da je u nekim državama proteklih godina ponovno uvedena smrtna kazna; izražava žaljenje zbog toga što politički čelnici u još nekim zemljama razmatraju ponovno uvođenje smrtne kazne; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog izvještaja o porastu broja smrtnih kazni izrečenih 2015. diljem svijeta, posebice u Kini, Egiptu, Iranu, Nigeriji, Pakistanu i Saudijskoj Arabiji; podsjeća vlasti tih zemalja da su one potpisnice Konvencije o pravima djeteta, kojom se izričito zabranjuje smrtna kazna zbog kaznenih djela koja su počinile osobe mlađe od 18 godina; |
| --- | --- |

166.

| 167. | osobito izražava zabrinutost zbog sve većeg broja smrtnih osuda izrečenih tijekom kolektivnih sudskih postupaka u kojima minimalni standardi poštenog suđenja u skladu s međunarodnim pravom nisu zajamčeni; |
| --- | --- |

167.

| 168. | izražava snažno protivljenje povećanju broja osoba osuđenih na smrtnu kaznu zbog kaznenih djela povezanih s drogom te poziva da se smrtna kazna i pogubljenja po kratkom postupku ne primjenjuju za ta kaznena djela; |
| --- | --- |

168.

| 169. | poziva države koje su ukinule smrtnu kaznu ili u kojima je već dugo na snazi moratorij na primjenu smrtne kazne da ostanu odane tim ciljevima i da ponovno ne uvedu smrtnu kaznu; poziva EU da se međunarodnom suradnjom i diplomacijom na svim svjetskim forumima nastavi zalagati protiv smrtne kazne i istovremeno pokuša zajamčiti da se pravo na pošteno suđenje za svaku osobu kojoj predstoji izvršenje smrtne kazne u potpunosti poštuje; naglašava da je važno da EU nastavi pratiti uvjete u kojima se izvršava smrtna kazna u onim zemljama u kojima je ona još uvijek na snazi, kako bi se zajamčilo da je popis osuđenika na smrt javan i da se tijela vraćaju obiteljima; |
| --- | --- |

169.

| 170. | ustraje u tome da je važno da ukidanje smrtne kazne u svijetu i dalje bude jedna od istaknutijih politika EU-a, u skladu s revidiranim smjernicama EU-a iz 2013. o smrtnoj kazni, te da se EU nastavi zalagati protiv smrtne kazne; poziva EU da nastavi djelovati u cilju univerzalnog ukidanja smrtne kazne, da istraži nove načine vođenja kampanja u tom cilju te da preko EIDHR-a pruži potporu djelovanjima protiv smrtne kazne i pogubljenja; zahtijeva da delegacije EU-a u tu svrhu nastave organizirati kampanje za podizanje razine svijesti; |
| --- | --- |

170.

Borba protiv mučenja i zlostavljanja

| 171. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog nastavka primjene mučenja i zlostavljanja osoba u pritvoru, između ostaloga u cilju iznude priznanja koja se zatim upotrebljavaju u kaznenim postupcima koji očito ne ispunjavaju međunarodne standarde pravednosti; |
| --- | --- |

171.

| 172. | izražava žaljenje zbog rasprostranjenog mučenja zlostavljanja kojima su izloženi neistomišljenici, kako bi ih se ušutkalo, te ugrožene skupine poput etničkih, jezičnih i vjerskih manjina, LGBTI osobe, žene, djeca, tražitelji azila i migranti; |
| --- | --- |

172.

| 173. | najstrože osuđuje mučenje i zlostavljanje koje provode Daiš te druge terorističke i paravojne organizacije; izražava svoju solidarnost s obiteljima i zajednicama svih žrtava takvoga nasilja; osuđuje postupke Daiša i drugih terorističkih ili paravojnih organizacija kojima se diskriminiraju i ciljaju manjinske skupine; poziva EU, njegove države članice i međunarodnu zajednicu da pojačaju svoje napore radi pružanja učinkovitog odgovora na hitnu potrebu da se spriječe daljnje patnje; |
| --- | --- |

173.

| 174. | smatra da su uvjeti pritvora i stanje u zatvorima u brojnim zemljama iznimno zabrinjavajući; smatra da je nužno boriti se protiv svih oblika mučenja i zlostavljanja pritvorenika, što se odnosi i na psihološko mučenje, i pojačati napore da se zajamči poštovanje mjerodavnog međunarodnog prava, osobito u pogledu pristupa zdravstvenoj skrbi i lijekovima; odlučno osuđuje kršenje tih prava i smatra da je odbijanje liječenja zatvorenika, osobito u slučajevima bolesti kao što su hepatitis i HIV, jednako nepružanju pomoći osobi u opasnosti; |
| --- | --- |

174.

| 175. | potiče ESVD da, u svjetlu stalno pristižućih izvješća o široko rasprostranjenom izvršavanju pogubljenja po kratkom postupku, mučenjima i zlostavljanjima diljem svijeta, na svim razinama dijaloga i u svim forumima pojača aktivnosti EU-a u borbi protiv pogubljenja po kratkom postupku, mučenja i drugih oblika zlostavljanja, u skladu sa smjernicama za politiku EU-a prema trećim zemljama o mučenju i drugom okrutnom, neljudskom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju; |
| --- | --- |

175.

| 176. | potiče ESVD da u političkim dijalozima i dijalozima o ljudskim pravima s predmetnim zemljama te u javnim istupima nastavi sustavno izražavati zabrinutost zbog mučenja i zlostavljanja te poziva delegacije EU-a i veleposlanstva država članica na terenu da prate slučajeve mučenja i zlostavljanja te da poduzmu konkretne korake u cilju postizanja njihova potpunog ukidanja, da prate relevantne kaznene postupke i da se koriste svim dostupnim instrumentima kako bi pomogli dotičnim pojedincima; |
| --- | --- |

176.

Bespilotne letjelice

| 177. | izražava duboku zabrinutost zbog uporabe naoružanih bespilotnih letjelica izvan međunarodnoga pravnog okvira; potiče države članice da pripreme jasnu politiku i pravna stajališta o naoružanim bespilotnim letjelicama i ponovno poziva na donošenje zajedničkog stajališta EU-a o uporabi naoružanih bespilotnih letjelica koje bi bilo u skladu s ljudskim pravima i međunarodnim humanitarnim pravom te kojim bi se tematizirala pitanja kao što su pravni okvir, razmjernost, odgovornost, zaštita civila i transparentnost; ponovno potiče EU da zabrani razvoj, proizvodnju i uporabu potpuno autonomnog oružja kojim se omogućuje provođenje napada bez ljudskog sudjelovanja; poziva EU da se suprotstavi praksi ciljanih izvansudskih smaknuća i da je zabrani te da se obveže na poduzimanje odgovarajućih mjera, u skladu s domaćim i međunarodnim pravnim obvezama, u slučajevima u kojima postoji opravdana sumnja da je pojedinac ili subjekt u njegovoj nadležnosti povezan s nezakonitim ciljanim smaknućima u inozemstvu; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku EU-a, države članice i Vijeće da pitanje naoružanih bespilotnih letjelica i potpuno autonomnog oružja uključe u relevantne europske i međunarodne mehanizme za razoružanje i kontrolu naoružanja i potiče države članice da sudjeluju u tim mehanizmima kontrole i pojačaju ih; poziva EU da zajamči veću transparentnost i odgovornost država članica, pa i prema trećim zemljama, pri uporabi naoružanih bespilotnih letjelica, posebno u pogledu pravne osnove za njihovo korištenje i operativne odgovornosti te da omogući pravno preispitivanje napada bespilotnim letjelicama, a žrtvama nezakonitih napada bespilotnim letjelicama omogući pristup učinkovitim pravnim lijekovima; |
| --- | --- |

177.

| 178. | stavlja naglasak na zabranu EU-a razvoja, proizvodnje i uporabe potpuno autonomnog oružja kojim se omogućuje provođenje napada bez ljudskog djelovanja; poziva EU da se suprotstavi praksi nezakonitih ciljanih smaknuća te da je zabrani; |
| --- | --- |

178.

| 179. | poziva Komisiju da Parlament na odgovarajući način izvješćuje o uporabi financijskih sredstava EU-a za sve istraživačke i razvojne projekte povezane s proizvodnjom bespilotnih letjelica, i u civilne i u vojne svrhe; poziva na provedbu procjene utjecaja na ljudska prava budućih projekata razvoja bespilotnih letjelica; |
| --- | --- |

179.

| 180. | naglašava da bi utjecaj tehnologija na poboljšanje stanja ljudskih prava trebao biti sastavni dio politika i programa EU-a, kako bi se unaprijedila zaštita ljudskih prava i promicanje demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja te mirnog rješavanja sukoba; |
| --- | --- |

180.

Potpora demokraciji i izborima te misije za promatranje izbora

| 181. | podsjeća da su slobodan prostor za civilno društvo, sloboda izražavanja, okupljanja i udruživanja te dužno poštovanje vladavine prava ključni elementi pravednih i demokratskih izbora; poziva EU da osigura da lokalne nevladine organizacije imaju legitimnu mogućnost za promatranje i praćenje održavanja izbora; naglašava da korupcija predstavlja prijetnju jednakom uživanju ljudskih prava te da se njome narušavaju demokratski procesi; smatra da bi EU u svim dijalozima s trećim zemljama trebao naglasiti važnost promicanja čestitosti, odgovornosti i pravilnog upravljanja javnim poslovima, kako je utvrđeno Konvencijom Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC); podsjeća da EU mora nastaviti angažirano djelovati prema svojim partnerima, osobito u svojemu susjedstvu, i pružati potporu gospodarskim, socijalnim i političkim reformama, štititi ljudska prava i pružati potporu uspostavi vladavine prava, što su najbolji načini za jačanje međunarodnog poretka i jamčenje stabilnosti susjedstva; u tom smislu naglašava da je preispitivanje europske politike susjedstva pružilo priliku da se ponovi da su zaštita univerzalnih vrijednosti i promicanje ljudskih prava među ključnim ciljevima Unije; podsjeća na to da bi iskustvo koje su stekli EU, političari, pripadnici akademske zajednice, mediji, nevladine udruge i civilno društvo te znanje stečeno tijekom tranzicije prema demokratskom sustavu u okviru politika proširenja i susjedstva mogli pozitivno pridonijeti utvrđivanju najboljih praksi koje bi se mogle upotrijebiti za podupiranje i konsolidiranje drugih procesa demokratizacije diljem svijeta; pozdravlja u tom smislu djelovanje Europske zaklade za demokraciju i programa EU-a za pružanje potpore organizacijama civilnog društva, posebno EIDHR-u; |
| --- | --- |

181.

| 182. | preporučuje da EU razvije sveobuhvatniji pristup procesima demokratizacije, s obzirom na to da je nadziranje izbora samo jedna od dimenzija duljeg i opsežnijeg ciklusa; ponavlja da politička tranzicija i demokratizacija može biti održiva i uspješna samo ako se pritom poštuju ljudska prava, ženama, osobama s invaliditetom i drugim marginaliziranim skupinama omogući jednak pristup demokratskim procesima, promiču pravednost, transparentnost, odgovornost, pomirenje, vladavina prava, gospodarski i društveni razvoj, mjere za borbu protiv ekstremnog siromaštva i uspostava demokratskih institucija; naglašava da bi EU u zemljama u procesu demokratizacije prioritet trebao dati borbi protiv korupcije, s obzirom na to da ta praksa otežava zaštitu i promicanje dobrog upravljanja, potiče organizirani kriminal i povezana je s izbornom prijevarom; |
| --- | --- |

182.

| 183. | pozdravlja zajedničku komunikaciju o preispitivanju europske politike susjedstva te podsjeća da bi se, u skladu s UEU-om, odnosi EU-a sa susjednim zemljama trebali temeljiti na vrijednostima Unije, među kojima su i ljudska prava i demokracija; naglašava da su stabilizacija susjedstva i promicanje demokracije, vladavine prava, dobro upravljanje i ljudska prava usko povezani; |
| --- | --- |

183.

| 184. | naglašava da bi EU i dalje trebao podupirati demokratske i učinkovite institucije za ljudska prava te civilno društvo susjednih zemalja; sa zadovoljstvom primjećuje da se Europska zaklada za demokraciju u dosljedno angažirala u istočnom i južnom susjedstvu EU-a radi promicanja poštovanja temeljnih prava i sloboda te demokratskih načela; |
| --- | --- |

184.

| 185. | naglašava da je politika proširenja EU-a jedan od najjačih alata za jačanje poštovanja demokratskih načela i ljudskih prava; poziva Komisiju da u državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama nastavi pružati potporu jačanju demokratskih političkih kultura, poštovanju vladavine prava, neovisnosti medija i pravosuđa te borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

185.

| 186. | poziva Komisiju i ESVD da nastave pružati punu potporu demokratskim procesima koji su u tijeku u trećim zemljama, kao i političkom dijalogu između vladajućih i oporbenih stranaka te civilnom društvu; ističe važnost dosljednog djelovanja po preporukama misija za promatranje izbora, i u sklopu djelovanja EU-a za potporu demokraciji i u sklopu strategija o ljudskim pravima za predmetne zemlje; poziva na bolju usklađenost i suradnju između Europskog parlamenta i Komisije/ESVD-a kako bi se zajamčila provedba tih preporuka, ali i na korištenje ciljane financijske i tehničke pomoći EU-a; poziva Komisiju da provede globalnu procjenu postupaka praćenja izbora; |
| --- | --- |

186.

| 187. | poziva Vijeće i ESVD da u zemljopisni dio godišnjeg izvješća EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu uvrsti poseban odjeljak u kojem se, za predmetne zemlje, tematizira pitanje provedbe preporuka donesenih u okviru misija za promatranje izbora; podsjeća na činjenicu da su se Komisija, ESVD-a i države članice u Akcijskom planu obvezali na čvršću i dosljedniju suradnju s tijelima za vođenje izbora, parlamentarnim institucijama i organizacijama civilnog društva u trećim zemljama radi jačanja njihove uloge i, slijedom toga, jačanja demokratskih procesa; |
| --- | --- |

187.

| 188. | poziva Komisiju da zajamči da se njezino djelovanje povezano s izborima (praćenje i pomoć) provodi usklađeno sa sličnim potporama drugim važnim dionicima demokratskog sustava, kao što su to političke stranke, parlamenti, lokalne vlasti, neovisni mediji i civilno društvo; |
| --- | --- |

188.

| 189. | poziva EU da nastavi raditi na utvrđivanju najboljih praksi u tom području, između ostalog u smislu razvoja mjera za sprječavanje sukoba, posredovanja i olakšavanja dijaloga, kako bi se razvio usuglašen, fleksibilan i vjerodostojan pristup EU-a; |
| --- | --- |

189.

| 190. | potvrđuje da su ESVD-a i delegacije EU-a uspješno dovršili izradu druge generacije analiza demokracije i da je ostvaren napredak u pripremi akcijskih planova za demokraciju te poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku EU-a da se pobrine da se ti akcijski planovi na terenu pretvore u konkretnu potporu demokraciji; |
| --- | --- |

190.

| 191. | poziva ESVD da na temelju iskustva dobivenog analizama demokracije pripremi teren za uključivanje tih analiza u svoje inozemno djelovanje i napominje da, iako je unošenje demokracije u strategije o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje dobrodošlo, ono samo po sebi nije dovoljno za istinski sveobuhvatno razumijevanje demokracije u partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

191.

o

o o

| 192. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

192.

---

(1)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/cedaw.htm.

(2)  SL C 289, 9.8.2016., str. 57.

(3)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/CMW.aspx.

(4)  A/RES/41/128.

(5)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/2.

(6)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/Vienna.aspx.

(7)  http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/pdf/BDPfA%20E.pdf.

(8)  http://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/programme_of_action_Web%20ENGLISH.pdf.

(9)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/PTS-4Rev1-NHRI_en.pdf.

(10)  https://europa.eu/globalstrategy/en/global-strategy-foreign-and-security-policy-european-union.

(11)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/hr/pdf

(12)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/111817.pdf.

(13)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex%3A52009XG1215(01).

(14)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/hr/pdf

(15)  SL C 65, 19.2.2016., str. 174.

(16)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/foraff/137584.pdf.

(17)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10255-2016-INIT/hr/pdf.

(18)  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/10/st13201-en15_pdf/.

(19)  http://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2016/06/16-epsco-conclusions-lgbti-equality/

(20)  http://ec.europa.eu/justice/discrimination/files/lgbti_actionlist_en.pdf.

(21)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2015-INIT/hr/pdf.

(22)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2015/07/20-fac-migration-conclusions/.

(23)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12002-2015-REV-1/hr/pdf.

(24)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12098-2015-INIT/hr/pdf.

(25)  SL L 43, 18.2.2015., str. 29.

(26)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=HR&f=ST%2015559%202014%20INIT.

(27)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf.

(28)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12525-2016-INIT/hr/pdf.

(29)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent? documentId=090000168008482e.

(30)  SL L 76, 22.3.2011., str. 56.

(31)  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/international-summit/2015/11/action_plan_en_pdf/.

(32)  http://www.securitycouncilreport.org/atf/cf/%7B65BFCF9B-6D27-4E9C-8CD3-CF6E4FF96FF9%7D/s_res_2242.pdf.

(33)  http://www.securitycouncilreport.org/atf/cf/%7B65BFCF9B-6D27-4E9C-8CD3-CF6E4FF96FF9%7D/CAC%20S%20RES%201820.pdf.

(34)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000).

(35)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/167.

(36)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0337.

(37)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0300.

(38)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0201.

(39)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0102.

(40)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0051.

(41)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0470.

(42)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0317.

(43)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0350.

(44)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0348.

(45)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0288.

(46)  SL C 316, 30.8.2016., str. 130.

(47)  SL C 316, 30.8.2016., str. 178.

(48)  SL C 234, 28.6.2016., str. 25.

(49)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0172.

(50)  SL C 181, 19.5.2016., str. 69.

(51)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session31/Documents /A_HRC_31_56_en.doc.

(52)  SL C 65, 19.2.2016., str. 105.

(53)  SL C 434, 23.12.2015., str. 24.

(54)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 115.

(55)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 165.

(56)  SL C 236 E, 12.8.2011., str. 69.

(57)  A/HRC/RES/17/4.

(58)  https://www.democracyendowment.eu/annual-report/.

(59)  SL C 208, 10.6.2016., str. 25.

(60)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/july/tradoc_153591.pdf.

(61)  (Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati, Nigerija, Somalija, Mauritanija, Sudan, Sijera Leone, Jemen, Afganistan, Pakistan, Katar, Iran i Maldivi).

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/89

---

P8_TA(2016)0503

Provedba zajedničke vanjske i sigurnosne politike (članak 36. UEU-a)

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (2016/2036(INI))

(2018/C 238/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici,

| — | uzimajući u obzir članke 21. i 36. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 21. i 36. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkoj odgovornosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkoj odgovornosti,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi od 21. rujna 2015. naslovljen „Rodna jednakost i osnaživanje žena: promijeniti život djevojčica i žena uz pomoć vanjskih odnosa EU-a 2016. – 2020.” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi od 21. rujna 2015. naslovljen „Rodna jednakost i osnaživanje žena: promijeniti život djevojčica i žena uz pomoć vanjskih odnosa EU-a 2016. – 2020.” (SWD(2015)0182),

| — | uzimajući u obzir govor predsjednika Junckera o stanju Unije održan 14. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor predsjednika Junckera o stanju Unije održan 14. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije koju je 28. lipnja 2016. izložila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Federica Mogherini i njezine prijedloge iznesene na neformalnom sastanku ministara vanjskih poslova održanom 2. rujna 2016. u Bratislavi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije koju je 28. lipnja 2016. izložila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Federica Mogherini i njezine prijedloge iznesene na neformalnom sastanku ministara vanjskih poslova održanom 2. rujna 2016. u Bratislavi,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanka na vrhu održanog u Bratislavi 16. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanka na vrhu održanog u Bratislavi 16. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir ishod neformalnog sastanka ministara obrane EU-a u Bratislavi 27. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod neformalnog sastanka ministara obrane EU-a u Bratislavi 27. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o operacijama potpore miru – suradnja EU-a s Ujedinjenim narodima i Afričkom unijom (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o operacijama potpore miru – suradnja EU-a s Ujedinjenim narodima i Afričkom unijom (1),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova Weimarskog trokuta, Frank-Waltera Steinmeiera (Njemačka), Jean-Marca Ayraulta (Francuska) i Witolda Waszczykowskog (Poljska) o budućnosti Europe, usvojenu u Weimaru 28. kolovoza 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova Weimarskog trokuta, Frank-Waltera Steinmeiera (Njemačka), Jean-Marca Ayraulta (Francuska) i Witolda Waszczykowskog (Poljska) o budućnosti Europe, usvojenu u Weimaru 28. kolovoza 2016.,

| — | uzimajući u obzir francusko-njemačku obrambenu inicijativu iz rujna 2016. naslovljenu „Obnova ZSOP-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir francusko-njemačku obrambenu inicijativu iz rujna 2016. naslovljenu „Obnova ZSOP-a”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove te mišljenja Odbora za proračune i Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0360/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove te mišljenja Odbora za proračune i Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0360/2016),

| A. | budući da se Europska unija suočava s nezabilježenim unutarnjim i vanjskim izazovima, uključujući sukobe među državama, raspade država, terorizam, hibridne prijetnje, kibernetičku i energetsku nesigurnost, organizirani kriminal i klimatske promjene; budući da će EU moći djelotvorno odgovoriti na nove izazove samo ako njegove strukture i države članice surađuju u okviru zajedničkih i istinski koordiniranih nastojanja u sklopu zajedničke vanjske i sigurnosne politike ZVSP-a i zajedničke sigurnosne i obrambene politike ZSOP-a; |
| --- | --- |

A.

budući da se Europska unija suočava s nezabilježenim unutarnjim i vanjskim izazovima, uključujući sukobe među državama, raspade država, terorizam, hibridne prijetnje, kibernetičku i energetsku nesigurnost, organizirani kriminal i klimatske promjene; budući da će EU moći djelotvorno odgovoriti na nove izazove samo ako njegove strukture i države članice surađuju u okviru zajedničkih i istinski koordiniranih nastojanja u sklopu zajedničke vanjske i sigurnosne politike ZVSP-a i zajedničke sigurnosne i obrambene politike ZSOP-a;

| B. | budući da je EU danas okružen nestabilnošću s obzirom na to da velike dijelove Bliskog istoka i sjeverne Afrike potresaju sukobi na temelju etničke i vjerske pripadnosti i ratovi preko posrednika, a terorističke skupine poput takozvane Islamske države/Daiša i fronte Džabat Fatah al-Šam šire se regijom; budući da al-Kaida iskorištava postojanje sigurnosnog vakuuma na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi kako bi zadobila na snazi te da njezina predanost globalnom džihadu ostaje nepoljuljana; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU danas okružen nestabilnošću s obzirom na to da velike dijelove Bliskog istoka i sjeverne Afrike potresaju sukobi na temelju etničke i vjerske pripadnosti i ratovi preko posrednika, a terorističke skupine poput takozvane Islamske države/Daiša i fronte Džabat Fatah al-Šam šire se regijom; budući da al-Kaida iskorištava postojanje sigurnosnog vakuuma na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi kako bi zadobila na snazi te da njezina predanost globalnom džihadu ostaje nepoljuljana;

| C. | budući da ti sukobi imaju izravne i ozbiljne posljedice za sigurnost i dobrobit europskih građana jer se sve više prenose u EU, bilo u vidu terorizma i masivnih izbjegličkih tokova, bilo kampanja dezinformiranja usmjerenih na podjelu naših društava; |
| --- | --- |

C.

budući da ti sukobi imaju izravne i ozbiljne posljedice za sigurnost i dobrobit europskih građana jer se sve više prenose u EU, bilo u vidu terorizma i masivnih izbjegličkih tokova, bilo kampanja dezinformiranja usmjerenih na podjelu naših društava;

| D. | budući da Europi prijeti opasnost od terorizma na njezinu području; budući da su nedavna teroristička djela koja su u europskim gradovima počinili radikalni džihadisti povezana s Islamskom državom/Daišom dio sveukupne strategije te skupine i nadovezuju se na kopneni rat u Siriji, Iraku i Libiji, ekonomski rat usmjeren na turističku industriju u sjevernoj Africi te internetsku propagandu i kibernapade; budući da tisuće građana EU-a koji su se pridružili takvim terorističkim skupinama predstavljaju sve veću prijetnju našoj sigurnosti kod kuće, kao i drugdje na svijetu; |
| --- | --- |

D.

budući da Europi prijeti opasnost od terorizma na njezinu području; budući da su nedavna teroristička djela koja su u europskim gradovima počinili radikalni džihadisti povezana s Islamskom državom/Daišom dio sveukupne strategije te skupine i nadovezuju se na kopneni rat u Siriji, Iraku i Libiji, ekonomski rat usmjeren na turističku industriju u sjevernoj Africi te internetsku propagandu i kibernapade; budući da tisuće građana EU-a koji su se pridružili takvim terorističkim skupinama predstavljaju sve veću prijetnju našoj sigurnosti kod kuće, kao i drugdje na svijetu;

| E. | budući da agresivna Rusija i dalje krši suverenost i neovisnost svojih susjeda i otvoreno osporava europski i svjetski mirovni i sigurnosni poredak; budući da je Rusija danas sve više autokratska i agresivnija prema svojim susjedima nego u bilo kojem trenutku nakon raspada Sovjetskog Saveza 1991. naovamo; budući da službena ruska propaganda prikazuje Zapad kao protivnika te aktivno pokušava potkopati jedinstvo Europske unije i dosljednost transatlantskog savezništva, bilo u vidu kampanja dezinformiranja ili u vidu pružanja financijske potpore euroskeptičnim i fašističkim skupinama u Uniji i zemljama kandidatkinjama; |
| --- | --- |

E.

budući da agresivna Rusija i dalje krši suverenost i neovisnost svojih susjeda i otvoreno osporava europski i svjetski mirovni i sigurnosni poredak; budući da je Rusija danas sve više autokratska i agresivnija prema svojim susjedima nego u bilo kojem trenutku nakon raspada Sovjetskog Saveza 1991. naovamo; budući da službena ruska propaganda prikazuje Zapad kao protivnika te aktivno pokušava potkopati jedinstvo Europske unije i dosljednost transatlantskog savezništva, bilo u vidu kampanja dezinformiranja ili u vidu pružanja financijske potpore euroskeptičnim i fašističkim skupinama u Uniji i zemljama kandidatkinjama;

Nastavak europske priče o uspjehu: djelovanjem do preobrazbe

| 1. | podsjeća da je Europska unija jedno od najvećih postignuća u europskoj povijesti i da je transformativna moć EU-a njegovim građanima i susjednim zemljama, od kojih su mnoge danas države članice EU-a, donijela mir, stabilnost i boljitak; naglašava da je EU i dalje najveća gospodarska sila, najvelikodušniji donator humanitarne i razvojne pomoći te u kontekstu globalne multilateralne diplomacije predvodnik u pitanjima kao što su klimatske promjene, međunarodna pravda, sprječavanje širenja oružja za masovno uništenje i ljudska prava; poziva na povećanje vidljivosti djelovanja EU-a u tim područjima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da trenutačna unutarnja i vanjska kriza također predstavlja priliku za EU, iskoristi li se za poboljšanje njegova funkcioniranja i suradnje; smatra da je za trenutačne izazove potrebna reforma kojom bi EU postao bolji i demokratskiji i sposoban pružiti ono što građani očekuju; podsjeća na to da europski građani uspješnu zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku vide kao prioritetno područje djelovanja EU-a i da je to jedno od područja u kojemu europska suradnja može polučiti najveću dodanu vrijednost; stoga naglašava da države članice moraju promijeniti svoj način razmišljanja jer je u današnje vrijeme razmatranje vanjske politike i sigurnosti iz uskogrudne nacionalne perspektive zastarjelo; uvjeren je da izazove s kojima se danas suočavamo nijedna država članica ne može riješiti sama; čvrsto je uvjeren da je ranjivost EU-a izravna posljedica nepotpune integracije i nedostatka usuglašenosti; naglašava da procesi integracije kao što je EU postaju nužni uslijed globalizacije i multipolarnosti; apelira na države članice da konačno pokažu dostatnu razinu jedinstva i političke volje i uzajamnog povjerenja kako bi se raspoloživi instrumenti mogli uporabiti zajedničkim snagama radi ostvarivanja naših interesa i vrijednosti; ponavlja da EU može biti snažan globalni akter ravnopravan s ostalim velesilama samo ako sve države članice budu govorile jednim glasom i zajedno djelovale u okviru snažne vanjske i sigurnosne politike EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja plan i obveze preuzete na sastanku na vrhu u Bratislavi i očekuje konkretni angažman država članica u smislu njihove provedbe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da je nužno da vanjske politike Unije budu usuglašene međusobno, ali i s drugim politikama koje imaju vanjsku dimenziju, te da budu usmjerene prema ispunjavanju ciljeva utvrđenih u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji; primjećuje, s obzirom na to da bi jačanje otpornosti trebalo biti jedan od glavnih ciljeva ZVSP-a, da to zahtijeva sveobuhvatan pristup različitih sektora koji upotrebom širokog raspona diplomatskih, sigurnosnih, obrambenih, ekonomskih, trgovinskih, razvojnih i humanitarnih instrumenata, ali i jačanjem neovisnosti u području energetske sigurnosti, propituju tradicionalne pristupe vanjskoj i sigurnosnoj politici; smatra da bi zajednička vanjska i sigurnosna politika trebala biti odlučnija i učinkovitija te počivati na vrijednostima; ističe da je usklađenost politika u interesu razvoja jedinstven alat za postizanje sveobuhvatnog operativnog pristupa EU-a u skladu s ciljevima Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja usvajanje nove trgovinske strategije Komisije „Trgovina za sve” kojom se teži učvrstiti uloga ljudskih prava u trgovinskoj politici i iskoristiti položaj EU-a kao trgovinskog bloka u cilju poticanja poštovanja ljudskih prava u trećim zemljama; naglašava da će za to biti potrebna potpuna konvergencija i komplementarnost trgovine i vanjskopolitičkih inicijativa, uključujući blisku suradnju između različitih glavnih uprava, Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD-a) i mjerodavnih tijela država članica; naglašava važnost toga da Skupina povjerenika za vanjsko djelovanje kojom predsjeda potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica dade zamah provođenju sveobuhvatnog pristupa; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu na redovito obavještavanje Europskog parlamenta o radu te skupine; poziva delegacije EU-a da primijene zajedničko programiranje u svim područjima politike vanjskog djelovanja kako bi se izbjeglo udvostručavanje, ostvarile uštede, poboljšala učinkovitost i otkrili mogući nedostaci; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uviđa da bi klimatske promjene mogle imati ozbiljne posljedice na regionalnu i globalnu stabilnost s obzirom na činjenicu da globalno zagrijavanje utječe na sporove o teritoriju, hrani, vodi i drugim resursima, oslabljuje gospodarstva i stvara prijetnju regionalnoj sigurnosti te da je jedan od uzroka migracijskih tokova; dodatno potiče EU i njegove države članice da razmotre na koji se način u vojne planove pojedinih država članica i EU-a mogu uvrstiti strategije za prilagodbu klimatskim promjenama i što bi se smatralo odgovarajućim kapacitetom, prioritetom i odgovorom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju i države članice da povećaju svoje kapacitete za suzbijanje kampanja dezinformiranja i propagande koje dopiru do građana u EU-u i u njegovom susjedstvu; poziva institucije EU-a i države članice da potvrde da informacijsko ratovanje koje je u tijeku nije samo vanjski nego i unutarnji problem EU-a; izražava žaljenje zbog nemogućnosti EU-a da europskoj javnosti priopći i primjereno predstavi djelovanja, prednosti i postignuća zajedničke sigurnosne i obrambene politike; poziva Vijeće, Komisiju i države članice da premoste taj jaz čineći vanjsko djelovanje EU-a odgovornijim i vidljivijim; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uviđa da su informacijsko i kibernetičko ratovanje namjeran pokušaj da se na državnoj i nedržavnoj razini destabiliziraju i diskreditiraju političke, gospodarske i društvene strukture; u tom smislu naglašava hitnu potrebu da se kibernetička sigurnost i kibernetička obrana uključe u unutarnje i vanjske politike EU-a te u odnose s trećim zemljama; poziva države članice da uspostave sustav automatskog dijeljenja informacija o kibernetičkim i hibridnim prijetnjama i napadima; poziva EU da u međunarodnim forumima brani ideju da je otvorena, globalna osnovna infrastruktura interneta neutralna zona; uvjeren je također da bi se EU trebao udružiti sa svojim partnerima i povećati svoju pomoć za izgradnju kapaciteta u području kibersigurnosti i u borbi protiv kiberkriminala i kiberterorizma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća na to da se EU obvezao na razvijanje zajedničke vanjske i sigurnosne politike nadahnute načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda te poštovanjem Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava; podsjeća na akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju kojim se naglašava važnost toga da EU uključi svoje politike u području ljudskih prava i rodne politike u misije i operacije upravljanja krizom; podsjeća na važnost takozvane klauzule o ljudskim pravima uvrštene u sve okvirne sporazume potpisane s trećim zemljama od ranih 1990-ih.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća da je politika proširenja jedna od najuspješnijih politika EU-a i da je doprinijela osiguranju stabilnosti, demokracije i blagostanja na europskom kontinentu; stoga ponavlja svoju snažnu potporu procesu proširenja pod uvjetom da su kriteriji iz Kopenhagena, uključujući integracijski kapacitet, ispunjeni; naglašava potrebu za boljom suradnjom između EU-a i zemalja kandidatkinja i potencijalnih zemalja kandidatkinja na pitanjima kao što su migracije, sigurnost, borba protiv terorizma i organiziranog kriminala i borba protiv trgovine ljudima; poziva zemlje kandidatkinje da učine sve što je potrebno da se usklade sa ZVSP-om/ZSOP-om EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe predanost EU-a međunarodnom poretku utemeljenom na pravilima i učinkovitom sustavu multilateralnih odnosa koji predvodi UN; prepoznaje strateško partnerstvo EU-a i UN-a od 2003. u očuvanju mira i upravljanju kriznim situacijama; potiče EU i države članice da podupiru ulogu UN-a u očuvanju mira i da surađuju s UN-om u jačanju kapaciteta za očuvanje mira regionalnih organizacija, osobito Afričke unije, uzimajući u obzir Instrument mirovne pomoći za Afriku; poziva države članice EU-a da znatno povećaju svoje doprinose u vidu vojnog i policijskog osoblja za UN-ove misije očuvanja mira; pozdravlja, u okviru globalne strategije EU-a, predanost NATO-u kao kamenu temeljcu kolektivne sigurnosti Europe i osnaživanju Ujedinjenih naroda kao temelja međunarodnog poretka; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da su uslijed aktualnih kriza na vidjelo izašla ograničenja Ujedinjenih naroda; poziva Europsku uniju i njezine države članice da svom snagom nastoje postići reformu Vijeća sigurnosti, osobito u pogledu ukidanja prava na veto u slučaju masovnih zločina; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da stvarna provedba globalne strategije EU-a koju je u lipnju 2016. predstavila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica nije moguća bez velike predanosti, odgovornosti, političke volje i vodstva država članica; ističe da države članice trebaju za provedbu te strategije dodijeliti odgovarajuća ljudska i financijska sredstva, posebno u ključnom području sprečavanja sukoba, sigurnosti i obrane; naglašava praktične i financijske koristi daljnje integracije europskih obrambenih kapaciteta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja namjeru izrade provedbenog plana za sigurnost i obranu; naglašava da bi se taj provedbeni plan trebao dopuniti postupkom izrade bijele knjige, u kojoj bi se točno utvrdila razina prioriteta u pogledu ambicija, zadaća, zahtjeva i kapaciteta europske obrane; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da u suradnji s državama članicama i Komisijom prioritetno započnu raditi na takvoj bijeloj knjizi kako bi prvi rezultati bili vidljivi 2017.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja prijedlog o godišnjem osvrtu na stanje provedbe strategije; vjeruje da bi se taj osvrt trebao predstaviti u obliku godišnje rasprave u Parlamentu te na temelju izvješća o provedbi koji sastavlja potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da bi se globalna strategija trebala redovito revidirati te da bi se trebala pružiti analiza njezine provedbe, i to usporedno s izbornim ciklusom i početkom mandata svakog novog sastava Komisije kako bi se utvrdilo odgovaraju li još uvijek njezini ciljevi i prioriteti izazovima i prijetnjama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da se vanjsko djelovanje EU-a mora temeljiti na tri stupa: diplomaciji, razvoju i obrani; |
| --- | --- |

17.

Preuzimanje odgovornosti za našu sigurnost: sprečavanje, obrana, odvraćanje, odgovor

| 18. | naglašava da EU mora osnažiti svoje sigurnosne i obrambene kapacitete jer svoj puni potencijal svjetske sile može iskoristiti samo ako svoju superiornu meku silu bude kombinirao sa svojom tvrdom silom, kao dio sveobuhvatnog pristupa EU-a; podsjeća na to da su zajednički i snažniji civilni i vojni kapaciteti ključni elementi za to da EU u potpunosti odgovori na krize, poboljša otpornost svojih partnera i zaštiti Europu; napominje da su, s obzirom na to da politika moći ponovno vlada međunarodnim odnosima, sposobnosti obrane i odvraćanja ključne za naš pregovarački položaj u diplomatskim razgovorima; u tom pogledu ponavlja da je potrebno osnažiti i produbiti zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku jer je u vrijeme proračunskih ograničenja jedini realističan način jačanja naših vojnih sposobnosti povećanje sinergija unapređenjem obrambene suradnje na temelju potreba svih država članica i ciljanih ulaganja; smatra da bi snažnija europska sigurnosna i obrambena suradnja dovela do veće učinkovitosti, jedinstva i djelotvornosti te da bi Europska unija i njezine države članice na temelju takve produbljene suradnje osigurale potrebne tehnološke i industrijske kapacitete; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uvjeren je da su zbog već nedostatnog proračuna EU-a potrebna dodatna sredstva iz država članica za operacije, administrativne troškove, pripremna djelovanja i pilot-projekte, kao i napori radi povećanja sinergija, u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike; poziva Komisiju i države članice da iskoriste priliku koja se nudi u okviru trenutačne revizije/preispitivanja višegodišnjeg financijskog okvira kako bi riješile pitanje proračunskih potreba za sve veće sigurnosne izazove; poziva države članice da povećaju svoja izdvajanja za obranu kako bi ispunile cilj u pogledu kapaciteta koji je postavio NATO, a kojim se zahtijeva da za obranu izdvajaju barem 2 % BDP-a; naglašava da bi se boljom koordinacijom i smanjenjem preklapanja aktivnosti EU-a i država članica omogućila ušteda i preraspodjela sredstava; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da je od ključne važnosti konačno provesti instrumente predviđene Ugovorom iz Lisabona, a ponajprije stalno strukturiranu suradnju (PESCO); smatra da je fleksibilan uključiv pristup kojim se potiče otvoreno i proaktivno sudjelovanje svih država članica ključno za provedbu PESCO-a; pozdravlja zajednički dokument ministara obrane Francuske i Njemačke o obnovi ZSOP-a i talijanski prijedlog „za jaču europsku obranu” i u potpunosti podržava njihov cilj u pogledu pozitivne odluke o uspostavi PESCO-a na sastanku Vijeća za vanjske poslove i obranu u studenome 2016.; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da preuzme glavnu riječ u toj inicijativi i u drugim nedavnim prijedlozima o jačanju ZSOP-a radi pripremanja terena za dodatne ambiciozne odluke u vezi sa ZSOP-om donesene na sastanku Vijeća za vanjske poslove i obranu u studenom 2016. i sastanku Europskog vijeća u prosincu 2016., a među koje se ubrajaju:






  — | stvaranje stalnog civilnog i vojnog stožera, zajedno s jednako važnim vojnim kapacitetom za planiranje i vođenje operacija te civilnim kapacitetom za planiranje i vođenje operacija, čime bi se ojačalo strateško i operativno planiranje tijekom čitava ciklusa planiranja, poboljšalo civilno-vojnu suradnju te unaprijedilo sposobnost EU-a da brzo reagira na krize; |
| --- | --- | --- |

20.

—

stvaranje stalnog civilnog i vojnog stožera, zajedno s jednako važnim vojnim kapacitetom za planiranje i vođenje operacija te civilnim kapacitetom za planiranje i vođenje operacija, čime bi se ojačalo strateško i operativno planiranje tijekom čitava ciklusa planiranja, poboljšalo civilno-vojnu suradnju te unaprijedilo sposobnost EU-a da brzo reagira na krize;

| — | unapređenje mehanizama EU-a za brzo reagiranje, ponajprije dodatnim poboljšanjem uporabljivosti borbenih skupina, i to aktivacijom članka 44., te jačanjem i većom uporabom Eurocorpsa za misije i operacije ZSOP-a; |
| --- | --- |

—

unapređenje mehanizama EU-a za brzo reagiranje, ponajprije dodatnim poboljšanjem uporabljivosti borbenih skupina, i to aktivacijom članka 44., te jačanjem i većom uporabom Eurocorpsa za misije i operacije ZSOP-a;

| — | proširenje zajedničkog financiranja operacija ZSOP-a, pa i hitnom i temeljitom revizijom mehanizma Athena, koja bi uključivala izjavu o borbenim skupinama te je potrebna kako bi se osiguralo da se misije EU-a mogu financirati iz zajedničkih sredstava umjesto da većina troškova pada na pojedine uključene države članice, čime se uklanja potencijalna prepreka za države članice da stave na raspolaganje svoje snage; |
| --- | --- |

—

proširenje zajedničkog financiranja operacija ZSOP-a, pa i hitnom i temeljitom revizijom mehanizma Athena, koja bi uključivala izjavu o borbenim skupinama te je potrebna kako bi se osiguralo da se misije EU-a mogu financirati iz zajedničkih sredstava umjesto da većina troškova pada na pojedine uključene države članice, čime se uklanja potencijalna prepreka za države članice da stave na raspolaganje svoje snage;

| — | osnivanje obrambene konfiguracije Vijeća; |
| --- | --- |

—

osnivanje obrambene konfiguracije Vijeća;

| 21. | potiče preispitivanje pristupa EU-a civilnim misijama u okviru ZSOP-a, počevši od prirode intervencija pa do njihovih ciljeva i uključenih osoba, kako bi se osiguralo da budu pravilno osmišljene, provedene i podržane; pozdravlja napredak u pogledu misija i operacija ZSOP-a unatoč njihovim nedostacima; poziva na veću fleksibilnost u financijskim pravilima EU-a kako bi se pružila potpora njegovoj sposobnosti da odgovori na krize te poziva na provedbu postojećih odredbi Ugovora iz Lisabona; podržava uspostavu novih fondova za hitno financiranje početnih faza vojnih operacija; smatra da bi se novim, učinkovitijim, postupkom donošenja odluka u pogledu vojnih misija EU-a, unaprijedila pripravnost i snaga odgovora EU-a na prijetnje i krize, istodobno priznajući da se odluka o slanju postrojbi u takve misije mora donijeti na razini država članica; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ustraje u tome da bilo koja odluka koji vodi prema stvaranju Europske obrambene unije, uključujući razvoj snažnije stalne strukturirane suradnje i stvaranje zajedničkih obrambenih instrumenata, mora biti donesena jednoglasno među državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žali zbog činjenice da Europska komisija, ESVD, Europska obrambena agencija i države članice i dalje nisu u cijelosti provele sveobuhvatne zadaće koje proizlaze iz sastanka Vijeća za vanjske poslove u studenome 2013. i sastanaka Europskog vijeća u 2013. i 2015.; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i povjerenicu za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te mala i srednja poduzeća da Parlamentu predstave procjenu provedbe prethodnih odluka prije predlaganja novih zadaća; potiče ubrzanje tekućeg rada na europskom obrambenom akcijskom planu i nastojanja Komisije da maksimizira suradnju u području obrane, među ostalim poticajima u područjima poput unutarnjeg tržišta, javne nabave, istraživanja, prijevoza, svemira te kibernetskih, energetskih i industrijskih politika; prima na znanje prijedlog francuskog predsjednika o europskom sigurnosnom i obrambenom fondu te podržava razvoj novih i inovativnih koncepata financiranja i ulaganja, pa i preko Europske investicijske banke i javno-privatnih partnerstva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da su države članice suočene s poteškoćama u pokušaju da održe široki raspon potpuno operativnih obrambenih kapaciteta te da postoji potreba za većom koordinacijom i jasnijim izborima o kapacitetima koje treba zadržati ne bi li se države članice mogle specijalizirati za pružanje određenih kapaciteta; naglašava praktične i financijske koristi daljnje integracije europskih obrambenih kapaciteta i prima na znanje razne postojeće inicijative u tu svrhu koje bi se mogle uspostaviti u širem okviru radi donošenja pametnoga plana; podržava prijedloge za „europski semestar za obranu” i poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da iznese konkretne prijedloge u vezi s time; smatra da je interoperabilnost od ključne važnosti za veću kompatibilnost i bolju integriranost snaga država članica; potiče države članice da traže druge načine zajedničke nabave, servisa i održavanja snaga i vojne opreme; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pohvaljuje ulogu Europske obrambene agencije u poticanju i koordiniranju razvoja kapaciteta te poziva na njezino jačanje, ponajprije povećanjem njezina proračuna; ustraje u tome da bi se troškovi osoblja i tekući troškovi Agencije trebali financirati iz proračuna Unije; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i države članice da preispitaju postupke i prethodne aktivnosti Europske obrambene agencije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća, nadalje da Europa mora zadržati konkurentnu i inovativnu industrijsku i tehnološku bazu koja može razvijati i proizvoditi potrebne kapacitete; podsjeća na to da su integrirano tržište obrane i konsolidacija europske obrambene industrije apsolutno nužni za ekonomiju razmjera i veću učinkovitost; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja prijedlog predsjednika Junckera o stvaranju europskog obrambenog fonda za poticanje istraživanja i inovacija; pozdravlja dosadašnji rad na uspostavi pripremnog djelovanja u vezi s istraživanjima u području obrane nakon čega bi u sklopu sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira trebao uslijediti veći posebni europski obrambeni istraživački program financiran sredstvima EU-a, pri čemu bi dodatna financijska sredstva trebale osigurati države članice; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća da se u okviru globalne strategije EU-a poziva na ulaganje u sprečavanje sukoba, ali da su i Komisija i Vijeće zapravo predložili dalekosežna smanjenja sredstava u proračunu za 2017. namijenjenih jedinom instrumentu EU-a za sprečavanje sukoba (IcSP); naglašava potrebu za udvostručivanje napora u područjima sprečavanja sukoba, posredovanja i pomirbe s obzirom na mnoge sigurnosne izazove u europskom susjedstvu i šire; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva na aktivniju ulogu EU-a u području razoružanja, neširenja i kontrole naoružanja; poziva Vijeće da omogući da potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica ima aktivniju ulogu u pogledu rješavanja sukoba i izgradnje mira; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prepoznaje sve veću međuovisnost između unutarnje i vanjske sigurnosti te smatra da su zbog trenutačnih sigurnosnih izazova potrebne temeljite kritičke analize naših sigurnosnih politika radi izrade dosljedne i jedinstvene politike kojom će biti obuhvaćena i unutarnja i vanjska dimenzija, uključujući aspekte kao što su borba protiv terorizma, kibersigurnost, energetska sigurnost, hibridne prijetnje, strateška komunikacija i ključna infrastruktura; poziva sigurnosne službe država članica da poboljšaju suradnju i povećaju razmjenu obavještajnih podataka i informacija te poziva sve države članice da se pridržavaju svojih pravnih obveza dijeljenja podataka s Europolom i Eurojustom u borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala; poziva EU da dodatno pojača svoju suradnju i razmjenu obavještajnih podataka s trećim zemljama u borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala poštujući pritom međunarodno humanitarno pravo i međunarodno pravo o ljudskim pravima; pohvaljuje pokretanje Europske agencije za graničnu i obalnu stražu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja zajedničku izjavu o suradnji NATO-a i EU-a donesenu tijekom sastanka na vrhu u Varšavi; u potpunosti podržava produbljenje suradnje NATO-a i EU-a u područjima kibersigurnosti, migracija, strateške komunikacije i pružanja odgovora na hibridne prijetnje; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da do kraja 2016. iznese konkretne prijedloge za daljnje mjere u vezi sa zajedničkom izjavom iz Varšave; uvjeren je da je NATO ključan za kolektivnu sigurnost Europe, no inzistira na potrebi održavanja adekvatnih kapaciteta EU-a za pružanje odgovora; podsjeća da su jači NATO i jači EU komplementarni i da se uzajamno nadopunjuju; pozdravlja, u okviru globalne strategije EU-a, predanost NATO-u kao kamenu temeljcu kolektivne sigurnosti Europe naglašava da EU treba na najbolji mogući način iskoristiti dostupna sredstva za sigurnost i obranu i izbjeći moguće udvostručenje troškova; nadalje smatra da EU i njegove države članice moraju bliskije surađivati s NATO-om kako bi osigurali komplementarnost i uzajamno nadopunjavanje inicijative NATO-a za pametnu obranu i inicijative EU-a za udruživanje i dijeljenje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da je sigurnost država članica EU-a nedjeljiva i da prema članku 42. stavku 7. UEU-a sve države članice moraju uživati jednaku razinu sigurnosti te stoga trebaju razmjerno doprinositi i sudjelovati u sigurnosti EU-a, i ispunjavati preuzete obveze; nadalje napominje da je u tom članku također navedeno da se time ne dovodi u pitanje poseban karakter politike sigurnosti i obrane određenih država članica; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prepoznaje potrebu za pronalaskom kreativnih rješenja za suradnju između EU-a i Ujedinjene Kraljevine u području ZVSP-a/ZSOP-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da je ključno osnažiti europsku sigurnosnu arhitekturu koja se temelji na Helsinškom završnom aktu iz 1975. i njegovim četirima „košarama” i kojoj su nezakonite vojne intervencije Rusije na Krimu te u istočnoj Ukrajini nanijele veliku štetu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da je vrijeme za utvrđivanje nove, realističnije strategije odnosa EU-a s Rusijom koja će se temeljiti na vjerodostojnoj sposobnosti odvraćanja, ali i na dijalogu u područjima od zajedničkog interesa, kao što su protuterorizam, neširenje oružja i trgovina; istovremeno naglašava važnost većeg ulaganja u suradnju i potporu ruskom civilnom društvu kako bi se ojačali temelji dugoročnih odnosa EU-a i Rusije; naglašava da su sankcije bile potrebne kao reakcija na rusku agresiju u Ukrajini te da su se dokazale kao učinkovito sredstvo odvraćanja njezine daljnje agresije u toj zemlji; ponavlja da je suspenzija povezanih sankcija uvjetovana potpunom provedbom Sporazumâ iz Minska; u potpunosti podupire mjere ograničavanja koje je EU uveo protiv pojedinaca i subjekata u Rusiji kao odgovor na nezakonito pripajanje Krima i namjerno destabiliziranje Ukrajine i ustraje u tome da bi EU trebao ostaviti otvorenom mogućnost daljnjih postupnih sankcija, posebno na visokotehnološke proizvode u sektorima nafte i plina, informatičke tehnologije i naoružanja, nastavi li Rusija s kršenjem međunarodnog prava; smatra da je poboljšanje odnosa u interesu i EU-a i Rusije, pod uvjetom da se poštuje međunarodno pravo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice EU-a i međunarodnu zajednicu da pošalju jednoglasnu, jasnu poruku ruskoj vladi da će snositi cijenu i posljedice svojih postupaka; nadalje, zahtijeva smirivanje trenutačne krize i ustraje u tome da EU i države članice surađuju s međunarodnim partnerima u nametanju diplomatskih, političkih, gospodarskih i drugih pritisaka na rusku vladu da prekine s agresijom; u tom kontekstu pozdravlja odluke sa sastanka na vrhu NATO-a održanog u Varšavi; ističe svoju predanost jedinstvu, suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine; naglašava da su izbori održani na okupiranim područjima Krima nevažeći; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da je važno pronaći načine za smirivanje trenutačnih napetosti i voditi konstruktivan dijalog s Rusijom radi utvrđivanja mjera usmjerenih na smanjivanje rizika od opasnih nesporazuma i pogrešnih procjena; ističe važnost povećane obostrane transparentnosti vojnog djelovanja kako bi se izbjegli zračni i pomorski incidenti s Rusijom, kao i potrebe za razvojem zajedničkih standarda postupanja u slučaju nesreća i incidenata; smatra da su nekooperativni vojni letovi bez uključenih transpondera ozbiljna prijetnja civilnom zrakoplovstvu te da je neophodno razviti mjere kako bi se što je moguće ranije otkrili takvi letovi i na međunarodnoj razini pronašao put prema okončavanju takvih sigurnosnih rizika; nadalje, smatra da suradnja s Rusijom na nedavnom nuklearnom sporazumu s Iranom daje nadu za bolje odnose u drugim područjima, pa i s NATO-om, kako bi se ublažile napetosti poput onih na Baltiku, u Siriji i u Ukrajini; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva EU da pojača suradnju sa zemljama Istočnog partnerstva radi jačanja njihovih demokratskih institucija, otpornosti i neovisnosti, među ostalim pokretanjem ambicioznih cjelovitih misija u okviru ZSOP-a s ciljem poboljšanja sigurnosti i stabilnosti; poziva EU da ima aktivniju i djelotvorniju ulogu u pogledu sprečavanja sukoba i izgradnje mira; poziva države članice da povećaju pomoć Ukrajini, uključujući odgovarajuće sustave za obranu, u cilju odvraćanja od vojne eskalacije u istočnoj Ukrajini i da učine radnu skupinu East StratCom stalnom strukturom EU-a te da raspodijele odgovarajuće ljudske i financijske resurse za njezino bolje funkcioniranje; daje daljnju potporu težnjama tih zemalja za pristupanje EU-u i programima reforme u područjima kao što su vladavina prava, gospodarstvo, javna uprava i borba protiv korupcije i zaštita manjina; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podsjeća na predanost EU-a svojim partnerima u svojemu susjedstvu i podupiranju socijalnih i političkih reformi, konsolidaciji vladavine prava, zaštiti ljudskih prava i promicanju gospodarskog razvoja kao najboljeg načina jačanja međunarodnog poretka i osiguravanja stabilnosti u susjedstvu; prepoznaje činjenicu da politika EU-a ne smije usvojiti jedinstveni pristup te da stoga mora biti fleksibilnija i osjetljivija na promjenjive situacije u istočnim i južnim susjedstvima EU-a; napominje da revidirani Europski instrument za susjedstvo nije ispunio svoje ciljeve, posebice kada se radi o načelu „više za više”; dodatno potiče razmatranje mogućnosti primjene politike „manje za manje” u pogledu onih zemalja koje nazaduju u pogledu upravljanja, demokracije i ljudskih prava; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da je produbljivanje odnosa s SAD-om i Kanadom od strateškog interesa za EU, no istodobno je važno i da jača svoje odnose sa Srednjom i Južnom Amerikom, ne samo radi osnaživanja biregionalnog partnerstva nego i kako bi zajednički rješavali najvažnije globalne izazove; uviđa da je EU daleko najvažniji gospodarski partner SAD-a i obrnuto, te da su oboje ključni međunarodni saveznici na bilateralnoj razini i u NATO-u, te u područjima kao što je nuklearni sporazum s Iranom ili Sirija i Ukrajina; potiče EU i države članice da i nakon održanih predsjedničkih izbora u SAD-u u studenome 2016. osiguraju nastavak takvog odnosa na temelju zajedničkih vrijednosti; |
| --- | --- |

40.

Izgradnja otpornosti i ulaganje u istinski sveobuhvatan pristup: razvoj, podrška i jačanje

| 41. | ističe da jamčenje mira i stabilnosti na našem kontinentu te u našem susjedstvu i u Africi sada moraju biti u samom središtu djelovanja Europe; uviđa da održivi razvoj nije moguć bez sigurnosti te da je održivi razvoj preduvjet za sigurnost, stabilnost, socijalnu pravdu i demokraciju; smatra da je potrebno uhvatiti se u koštac s temeljnim uzrocima nestabilnosti i prisilne i nezakonite migracije, kao što su siromaštvo, nedostatak ekonomskih prilika, oružani sukobi, loše upravljanje i klimatske promjene te trgovinske politike koje ne rješavaju te izazove; smatra da su sigurnost, ekonomski i društveni razvoj i trgovina dio iste sveobuhvatne strategije i da moraju biti usklađeni s načelom usklađenosti politika u interesu razvoja, kako je utvrđeno u članku 208. Ugovora iz Lisabona; poziva na europsko i međunarodno djelovanje (UN/G20) protiv nezakonitih financijskih transfera iz Afrike; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da EU posebnu pozornost mora pridati poboljšanju životnih uvjeta u svojem susjedstvu uporabom svih dostupnih alata politike, uključujući trgovinu, razvojnu pomoć, politiku okoliša i diplomaciju, kao i sposobnosti upravljanja krizama; u tom pogledu prima na znanje nova migracijska partnerstva EU-a i plan vanjskog ulaganja i želi biti uključen u provedbu tih instrumenata; ističe potrebu za razvojem novog pristupa Africi na temelju vrijednosti i načela EU-a kojim će se pružati bolje prilike za trgovinu, ulaganja, pristup energiji i gospodarski rast, a afričke zemlje podupirati u izgradnji demokratskih, transparentnih i učinkovitih institucija i donošenju mjera za ublažavanje učinaka klimatskih promjena; uvjeren je da bi EU trebao preispitati svoje razvojne i trgovinske politike kako bi bio siguran da su usklađene s njegovim vrijednostima te da se njima zaista pridonosi tim ciljevima; poziva EU, a posebno države članice, da se bore protiv nezakonitih financijskih transfera i znatno povećaju svoje financijske obveze prema toj regiji, pa i preko Uzajamnog fonda za Afriku, Plana za vanjska ulaganja i Europskog razvojnog fonda; ističe važnu ulogu EU-a u postizanju ciljeva Programa do 2030.; vjeruje da bi privatni sektor mogao imati važnu ulogu u razvoju ako djeluje unutar pravno obvezujućeg okvira kojim su utvrđene odgovornosti poslovnog sektora koje se odnose na poštovanje ljudskih, socijalnih i ekoloških prava; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prepoznaje da je pomoć koju je EU pružio žrtvama katastrofa, izbjeglicama i drugima kojima je ona potrebna donijela raznolike rezultate; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava i potrebu za jačanjem borbe protiv temeljnih uzroka koji potiču terorizam i radikalizaciju, koji uglavnom pogađa zapadnu Afriku, Sahel, Afrički rog i Bliski istok i ima za metu Europu na dosad nezabilježenoj razini; poziva EU da zajedno s SAD-om i ostalim međunarodnim saveznicima poduzme zajedničke diplomatske napore kako bi partnere u regiji kao što su Turska, Saudijska Arabija i Iran uvjerili u potrebu za zajedničkom i pravno utemeljenom strategijom u pogledu tog globalnog izazova; dodatno potiče na ulaganje napora da se postigne suradnja i koordinacija s drugim zemljama u ovoj borbi i također apelira na državne i nedržavne dionike u regiji da se suzdrže od potpirivanja bilo kakvih daljnjih sektaških i etničkih napetosti; izražava duboku zabrinutost zbog teškog kršenja međunarodnog humanitarnog prava i prava o ljudskim pravima u Jemenu, kao i zbog bombardiranja pogreba u gradu Sanaa 8. listopada 2016.; zahtijeva hitnu neovisnu međunarodnu istragu tog i drugih kršenja međunarodnih humanitarnih i ljudskih prava; poziva EU i njegove države članice da obustave svaku suradnju u Jemenu sve dok se ta kršenja prava ne istraže, a odgovorni ne budu snosili odgovornost; zahtijeva da se smjesta prekine blokada Jemena i poziva sve strane u sukobu da nastave dijalog radi suradnje u cilju održivog prekida vatre; ustraje u stajalištu da nema vojnog rješenja sukoba; |
| --- | --- |

44.

| 45. | potiče izradu tematskih okvira za donošenje prijedloga za suradnju između Unije, partnerskih zemalja u južnom susjedstvu i ključnih regionalnih aktera, osobito onih afričkih, u regionalnim izazovima kao što su oni u području sigurnosti, energije, pa i u upravljanju migracijskim tokovima; smatra da bi naše susjedstvo bilo otpornije kad bi se organiziralo u okviru regionalne suradnje, čime bi se omogućilo donošenje zajedničkih odgovora na izazove, među ostalim u pogledu migracije, terorizma i razvoja; stoga poziva Uniju da surađuje sa susjedima u zemljama Magreba u svrhu ponovnog pokretanja i razvoja Unije arapskog Magreba; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podsjeća da regija Sahela i ostala povezana zemljopisna područja predstavljaju prioritetne regije za jamčenje sigurnosti Europske unije i ističe krhkost tamošnjeg sigurnosnog stanja i mogućih posljedica trenutačnih nemira; poziva Uniju da radi na jačanju suradnje sa zemljama sjeverne Afrike i Sahela u borbi protiv sve jačeg terorističkog djelovanja u sahelo-saharskoj regiji; naglašava da izrazito teški životni uvjeti prisutni na određenim mjestima mogu gurnuti dio stanovništva prema alternativi, koju predstavlja islamistički terorizam; potiče razvoj dosljedne i pouzdane strategije u regiji Sahela s ciljem poboljšanja upravljanja, odgovornosti i legitimnosti državnih i regionalnih institucija, povećanja sigurnosti, hvatanja u koštac s radikalizacijom, trgovinom ljudima, oružjem i drogama, te jačanjem gospodarskih i razvojnih politika; uvjeren je da je jačanje kapaciteta regionalnih i podregionalnih organizacija, osobito u Africi, od ključne važnosti za sprečavanje sukoba, razrješavanje sukoba i suradnju u području sigurnosti; ističe da EU mora pružiti pravi odgovor na to stanje u pogledu sigurnosti, i to ne samo u ekonomskom smislu nego i politički i vojno; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe važnost pronalaska održivog rješenja za sukob u Siriji u skladu s prijelaznim procesom utvrđenim u Priopćenju iz Ženeve i rezoluciji Vijeća sigurnosti UN-a 2254 (2015); podržava napore koje predvodi UN kako bi se potpomogli pregovori svih strana sirijskog sukoba o uključivom političkom dogovoru; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da hitno pripremi europsku strategiju za Siriju; uvjeren je da bilateralni pregovori između Rusije i Sjedinjenih Američkih Država nisu dostatni da bi se došlo do trajnog rješenja sirijske krize; poziva Europsku uniju da prekine s politikom koja je stavlja u položaj diplomatske marginaliziranosti i da uporabi svoj utjecaj na ključne aktere kao što su Iran, Saudijska Arabija, Turska, Katar i Rusija te se pobrine za to da zauzmu konstruktivno stajalište i da se suzdrže od doprinošenja daljnjoj eskalaciji situacije; i dalje apelira na sve članice Vijeća sigurnosti UN-a da poštuju svoje odgovornosti u vezi s krizom; podsjeća na to da su Rusija i druge države u više navrata upotrijebile pravo veta u Vijeću sigurnosti UN-a te smatra da je to u suprotnosti s međunarodnim nastojanjima za postizanje mira i rješavanje sukoba u Siriji i regiji; naglašava da se protiv svih pojedinaca i subjekata uključenih u zločine protiv čovječnosti u Siriji moraju izreći sankcije; izražava duboku zabrinutost zbog toga što sve strane u sirijskom sukobu masovno i rašireno krše međunarodno humanitarno pravo i pravo o ljudskim pravima i ističe važnost jamčenja odgovornosti za takve povrede prava; ponovno izražava svoju potporu susjednim zemljama Sirije koje su suočene s vrlo velikim izazovima u pružanju smještaja za milijune izbjeglica; ponavlja da u potpunosti podržava neovisnost, teritorijalnu cjelovitost i suverenitet Iraka u kojem se u potpunosti poštuju prava svih etničkih i vjerskih skupina; |
| --- | --- |

47.

| 48. | prepoznaje ulogu Turske kao važnog partnera u rješavanju sirijskog sukoba i borbi protiv Islamske države/Daiša u Siriji i Iraku te migracijske krize; odlučno osuđuje pokušaj vojnog državnog udara usmjerenog protiv demokratski izabrane vlade Turske; potiče tursku vladu da štiti ustavni poredak, u skladu sa svojim obvezama kao članice Vijeća Europe, a istodobno naglašava važnost toga da se nakon udara poštuju ljudska prava, vladavina prava, sloboda izražavanja te neovisnost pravosuđa i medija; naglašava da bi Turska trebala tijesno surađivati s Vijećem Europe kako bi se osiguralo da se svim procedurama poštuje vladavina prava; izražava zabrinutost zbog represivne prirode i opsega čistki započetih nakon pokušaja udara koje ozbiljno narušavaju osnovne slobode i ljudska prava u Turskoj; posebno je zabrinut zbog sve većeg broja slučajeva pretjerane uporabe sile policijskih snaga i zlostavljanja pritvorenika, ustrajnog nekažnjavanja kršenja ljudskih prava i narušavanja neovisnosti pravosuđa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe potrebu da se postigne dvodržavno rješenje sukoba na Bliskom istoku na temelju parametara utvrđenih u zaključcima Vijeća iz srpnja 2014., čime bi se na temelju granica iz 1967. zajamčile sigurnost države Izraela i dugoročna perspektiva palestinske države i razriješila sva pitanja u pogledu trajnog statusa ne bi li se sukob okončao; poziva EU da preuzme svoju odgovornost i postane istinski akter i posrednik u diplomatskom procesu; poziva institucije EU-a i države članice da bez odgode poduzmu korake kako bi zaštitile održivost dvodržavnog rješenja te stvorile pozitivnu dinamiku istinskih mirovnih pregovora; poziva izraelske vlasti da smjesta zaustave i promijene svoju politiku naseljavanja; naglašava da je presudan preduvjet za postizanje pravednog i trajnog mira i dalje taj da sve strane u svim okolnostima poštuju međunarodno pravo o ljudskim pravima i humanitarno pravo; ističe važnost jamčenja dosljednosti politike EU-a kada je riječ o situacijama koje podrazumijevaju okupaciju ili pripojenje teritorija; |
| --- | --- |

49.

| 50. | smatra da je borba protiv trgovaca ljudima moguća samo ako postoji suradnja sa zemljama s druge strane Sredozemlja te iz cijele Afrike, i ako se temelji na poštovanju ljudskih prava te u tom pogledu smatra da Europska unija i njezine države članice moraju surađivati s međunarodnim partnerima kako bi se riješila pitanja uzročnih čimbenika koji dovode do migracija; |
| --- | --- |

50.

| 51. | snažno podupire osnaživanje koncepta „odgovornosti za pružanje zaštite” (R2P) kao važnog načela za upravljanje u djelovanju Europske unije i njezinih država članica u cijelom spektru sukoba te u pogledu ljudskih prava i razvoja; |
| --- | --- |

51.

Moć europske diplomacije: znanje, angažman i učinak

| 52. | ističe golemi potencijal EU-a kao diplomatske velesile, koji se temelji na širokom nizu instrumenata kojima raspolažemo i na našoj normativnoj moći u području demokracije, slobode i ljudskih prava; u tom pogledu želi skrenuti pozornost na središnju koordinirajuću ulogu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice, ESVD-a i delegacija EU-a u trećim zemljama; |
| --- | --- |

52.

| 53. | smatra da posebnu pozornost treba posvetiti sprečavanju sukoba, rješavanju temeljnih uzroka nestabilnosti i brizi za sigurnost ljudi; prepoznaje da su rane preventivne mjere protiv dugoročnih rizika od nasilnih sukoba učinkovitije, vremenski kraće i jeftinije od mirovnih operacija; potiče EU da iskaže političko vodstvo u preventivnoj diplomaciji i posredovanju u sukobu; pozdravlja, u tom pogledu, ulogu sustava EU-a za rano upozoravanje o sukobu, tima ESVD-a za potporu u posredovanju i Europskog mirovnog instituta; poziva na daljnji razvoj kapaciteta EU-a za prevenciju sukoba i posredovanje u sukobima; ističe da je sudjelovanje žena u pregovorima o razrješenju sukoba od ključne važnosti za promicanje prava i sudjelovanja žena, što je prvi korak prema njihovu potpunom uključivanju u buduće tranzicijske procese; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i Komisiju da povećaju financijska i administrativna sredstva namijenjena za posredovanje, dijalog, pomirenje i hitno reagiranje na krizu; potiče države članice da se strogo pridržavaju normi uspostavljenih u zajedničkom stajalištu EU-a o izvozu oružja i prekinu trgovinu oružjem s trećim zemljama koje ne ispunjavaju navedene kriterije; ustraje u tome da EU osnaži politički dijalog i suradnju u pogledu razoružanja, neširenja oružja i kontrole naoružanja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | snažno potiče daljnje pregovore o ujedinjenju Cipra kako bi se postiglo brzo i uspješno rješenje; |
| --- | --- |

54.

| 55. | smatra da Europska unija i njezine države članice moraju razviti učinkovitu vanjsku, sigurnosnu i obrambenu politiku kojom se poštuju nacionalni interesi, ali i nastoji surađivati s međunarodnim partnerima, Ujedinjenim narodima, nevladinim organizacijama, borcima za ljudska prava i ostalima u pogledu pitanja od zajedničkog interesa radi promicanja mira, blagostanja i stabilnosti diljem svijeta; naglašava potrebu za uskom suradnjom s drugim globalnim i regionalnim silama kada je riječ o globalnim prijetnjama i izazovima; posebno ističe ključnu važnost transatlantskih odnosa, koji se temelje na zajedničkim interesima i vrijednostima; ističe da bi revitalizacija tih strateških partnerstava, kojom ih se nastoji pretvoriti u djelotvoran instrument vanjske politike, trebala biti prioritet za EU; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zauzima stajalište da bi EU trebao unaprijediti i intenzivirati svoja diplomatska nastojanja u Aziji, pa i sa savezom ASEAN, kako bi doprinio većoj stabilnosti i sigurnosti u sukobljenim područjima u kojima su ponovno izbile napetosti, usko surađujući pritom s regionalnim partnerima i pridržavajući se međunarodnog prava, među ostalim u Južnom kineskom moru, i kako bi se riješila pitanja koja se odnose na zaštitu ljudskih prava i vladavinu prava; napominje da EU treba nastaviti s podupiranjem razvoja miroljubivih odnosa između Kine i njezinih susjeda uz Južno kinesko more, uključujući Vijetnam, Tajvan i Filipine, u okviru konstruktivnih bilateralnih i uključivih multilateralnih mehanizama; smatra da se jačanje i obnavljanje struktura međunarodnog poretka ne može postići bez Azije i posebice Kine; naglašava da se, u svjetlu globalnih ambicija Kine, odnosi između EU-a i Kine moraju proširiti izvan okvira samo gospodarskih odnosa kako bi obuhvaćali više aspekata i kako bi se usredotočilo na ulogu Kine u UN-u, njezin utjecaj na regionalne sukobe u svojem susjedstvu te na njezin doprinos u rješavanju problema globalnih prijetnji; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Europsku uniju da se ne odrekne u potpunosti zona koje trenutačno imaju manju stratešku vrijednost, ali koje u budućnosti mogu postati ključne, kako u gospodarskom, tako i u ljudskom i vojnom pogledu, kao što su središnja Azija, supsaharska Afrika ili Arktik, koje su predmet osobitog interesa drugih velikih svjetskih sila; |
| --- | --- |

57.

| 58. | podsjeća na važnost europske normativne moći i poziva na daljnje jačanje kulturne i znanstvene diplomacije EU-a kako bi se europska snaga i vrijednosti projicirale i promicale izvan naših granica; ističe i moć ekonomske diplomacije i, među ostalim, sankcija, kao instrumenta za provođenje politika EU-a; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ističe ulogu parlamentarne diplomacije u jačanju političke suradnje s partnerima EU-a; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ističe potrebu za važnijom ulogom nacionalnih parlamenata u provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike, uključujući pojačanu suradnju između Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u pitanjima o vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ističe ulogu nedržavnih dionika i organizacija civilnog društva kao diplomatskih aktera i ključnih partnera EU-a i naglašava važnost pomoći koju im EU pruža, kao i suradnje EU-a s njima; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ističe potrebu za ubrzavanjem konsolidacije punopravne europske diplomatske službe, a posebno za jačanjem njezine tematske stručnosti i planiranjem strateških politika te izradom prognoza, kao i područja obavještajnih službi; smatra da je važno osigurati da predstavništvo ESVD-a u kriznim područjima ima i konzularnu ulogu u cilju pružanja pomoći građanima EU-a; ustraje na potrebi za pravednom ravnotežom u ESVD-u između upućenih diplomata iz država članica i dužnosnika EU-a, pa i na rukovodećim položajima; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naglašava da financijska sredstva dostupna za vanjsko djelovanje EU-a nisu razmjerna izazovima s kojima se suočavamo; u tom pogledu poziva na znatno povećanje sredstava dostupnih u okviru naslova IV. višegodišnjeg financijskog okvira u kontekstu narednog preispitivanja u sredini razdoblja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva na više odgovornosti i transparentnosti, posebno u pogledu pregovora o međunarodnim sporazumima; |
| --- | --- |

64.

| 65. | izražava duboko žaljenje zbog ograničenih sredstava za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku od otprilike 320 milijuna EUR (0,2 % proračuna EU-a) te poziva na bolje upravljanje financijskim tokovima za izvršenje tog proračuna; ističe da je iznos dodijeljenih sredstava za 2016. na istoj razini kao i 2015. te da su, uz dodatnih pet milijuna EUR za mjere sigurnosti odobrenih za misiju EUCAP Sahel Mali i 10 milijuna EUR za misiju EUBAM Libya, raspoloživa sredstva na koncu ožujka 2016. iznosila 170 milijuna EUR; izražava zabrinutost zbog nedostatka raspoloživih sredstava, imajući u vidu obveze koje se moraju ispuniti tijekom 2016. i činjenicu da je samo za nastavak tih misija koje završavaju 2016. na raspolaganju još 169 milijuna EUR; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe važnu ulogu koju kultura ima u promicanju dijaloga i međusobnog razumijevanja i učenja u okviru vanjske politike EU-a; naglašava da ciljane kulturne i obrazovne politike mogu poduprijeti ključne ciljeve vanjske i sigurnosne politike EU-a te doprinijeti jačanju demokracije, vladavine prava i zaštite ljudskih prava; ponavlja ulogu međukulturnog i međuvjerskog dijaloga u borbi protiv ekstremizma, radikalizacije i marginalizacije; poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da kulturnu diplomaciju i međukulturni dijalog uvrste u sve instrumente vanjskih odnosa EU-a i razvojni plan EU-a; poziva ESVD i delegacije EU-a diljem svijeta da u svim predstavništvima EU-a u trećim partnerskim zemljama imenuju kulturne atašee; nadalje naglašava ključnu ulogu obrazovanja u razvijanju građanskih i međukulturnih vještina, kao i u stvaranju boljih gospodarskih izgleda te poboljšanju zdravlja; potiče trenutna nastojanja Komisije usmjerena na jačanje uloge suradnje u području znanosti i istraživanja kao tzv. meke moći u europskim vanjskim odnosima; naglašava da znanstvena suradnja može pridonijeti izgradnji koalicije i rješavanju sukoba, posebno u odnosima sa susjednim zemljama EU-a; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0249.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/101

---

P8_TA(2016)0504

Alati ZPP-a za smanjenje nestabilnosti cijena na poljoprivrednim tržištima

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o alatima ZPP-a za smanjenje nestabilnosti cijena na poljoprivrednim tržištima (2016/2034(INI))

(2018/C 238/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir uredbe (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013, (EU) br. 1307/2013 i (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkoj poljoprivrednoj politici Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uredbe (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013, (EU) br. 1307/2013 i (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkoj poljoprivrednoj politici Europske unije,

| — | uzimajući u obzir studiju iz ožujka 2016. sastavljenu za Odbor za poljoprivrednu i ruralni razvoj Europskog parlamenta pod naslovom „Trenutno stanje alata za procjenu rizika koje su države članice uvele za razdoblje 2014. – 2020.: nacionalni i europski okviri”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz ožujka 2016. sastavljenu za Odbor za poljoprivrednu i ruralni razvoj Europskog parlamenta pod naslovom „Trenutno stanje alata za procjenu rizika koje su države članice uvele za razdoblje 2014. – 2020.: nacionalni i europski okviri”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenje Odbora za proračunski nadzor (A8-0339/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenje Odbora za proračunski nadzor (A8-0339/2016),

| A. | budući da nestabilnost i fluktuacije cijena oduvijek karakteriziraju poljoprivredna tržišta i da su tijekom posljednjih nekoliko godina zbog niza brzih uzastopnih šokova u pogledu potražnje, opskrbe i cijena postale strukturna značajka poljoprivrede i na europskoj i na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

A.

budući da nestabilnost i fluktuacije cijena oduvijek karakteriziraju poljoprivredna tržišta i da su tijekom posljednjih nekoliko godina zbog niza brzih uzastopnih šokova u pogledu potražnje, opskrbe i cijena postale strukturna značajka poljoprivrede i na europskoj i na svjetskoj razini;

| B. | budući da se poljoprivreda mora suočiti s velikim izazovom rasta svjetskog stanovništva, dok danas i dalje velik dio tog stanovništva pati od pothranjenosti, te da će osjetljivost poljoprivrednih tržišta na varijacije u proizvodnji ili na neravnotežu između ponude i potražnje i dalje rasti; |
| --- | --- |

B.

budući da se poljoprivreda mora suočiti s velikim izazovom rasta svjetskog stanovništva, dok danas i dalje velik dio tog stanovništva pati od pothranjenosti, te da će osjetljivost poljoprivrednih tržišta na varijacije u proizvodnji ili na neravnotežu između ponude i potražnje i dalje rasti;

| C. | budući da klimatske promjene i poljoprivredni nametnici negativno utječu na razinu poljoprivredne proizvodnje te da pojave koje su posljedica klimatskih promjena kao što su suše i poplave doprinose nestabilnosti cijena; |
| --- | --- |

C.

budući da klimatske promjene i poljoprivredni nametnici negativno utječu na razinu poljoprivredne proizvodnje te da pojave koje su posljedica klimatskih promjena kao što su suše i poplave doprinose nestabilnosti cijena;

| D. | budući da makroekonomski uvjeti mogu imati ključnu ulogu u nestabilnosti cijena, uključujući strukturne čimbenike poput tečaja, energije i cijena gnojiva, kamatnih stopa i špekulacije na poljoprivrednim tržištima; |
| --- | --- |

D.

budući da makroekonomski uvjeti mogu imati ključnu ulogu u nestabilnosti cijena, uključujući strukturne čimbenike poput tečaja, energije i cijena gnojiva, kamatnih stopa i špekulacije na poljoprivrednim tržištima;

| E. | budući da izvan Europske unije veliki dionici svjetskih poljoprivrednih tržišta uvode politike kojima je cilj smanjiti nestabilnost te da su u tom smislu i u kontekstu održivog razvoja poduzete mjere i u okviru zemalja poljoprivrednog G20 u cilju borbe protiv negativnih učinaka prekomjerne nestabilnosti cijena poljoprivrednih sirovina na sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

E.

budući da izvan Europske unije veliki dionici svjetskih poljoprivrednih tržišta uvode politike kojima je cilj smanjiti nestabilnost te da su u tom smislu i u kontekstu održivog razvoja poduzete mjere i u okviru zemalja poljoprivrednog G20 u cilju borbe protiv negativnih učinaka prekomjerne nestabilnosti cijena poljoprivrednih sirovina na sigurnost opskrbe hranom;

| F. | budući da svaka regija u svijetu ima vlastite modele proizvodnje i različite mjere u pogledu zaštite okoliša i životinja, koji mogu imati ozbiljne posljedice za troškove proizvodnje, te da bi europski poljoprivrednici trebali moći konkurirati na svjetskom tržištu; |
| --- | --- |

F.

budući da svaka regija u svijetu ima vlastite modele proizvodnje i različite mjere u pogledu zaštite okoliša i životinja, koji mogu imati ozbiljne posljedice za troškove proizvodnje, te da bi europski poljoprivrednici trebali moći konkurirati na svjetskom tržištu;

| G. | budući da se nestabilnost cijena poljoprivrednih proizvoda može povećati političkim odlukama, kao što je uvođenje trgovinskog embarga; |
| --- | --- |

G.

budući da se nestabilnost cijena poljoprivrednih proizvoda može povećati političkim odlukama, kao što je uvođenje trgovinskog embarga;

| H. | budući da Europska unija ne raspolaže pravom sigurnosnom mrežom s pomoću koje bi mogla ograničiti nestabilnost tržišta, što predstavlja snažnu prepreku očuvanju poljoprivredne aktivnosti na području Unije; |
| --- | --- |

H.

budući da Europska unija ne raspolaže pravom sigurnosnom mrežom s pomoću koje bi mogla ograničiti nestabilnost tržišta, što predstavlja snažnu prepreku očuvanju poljoprivredne aktivnosti na području Unije;

| I. | budući da su otvaranje tržišta i izbori koji su doveli do globalizacije gospodarstva, a posebno pod utjecajem sporazuma WTO-a ili bilateralnih trgovinskih sporazuma, posljednjih desetljeća doveli do veće prohodnosti tržišta, ali i doprinijeli jačanju fenomena nestabilnosti cijena u poljoprivredi; |
| --- | --- |

I.

budući da su otvaranje tržišta i izbori koji su doveli do globalizacije gospodarstva, a posebno pod utjecajem sporazuma WTO-a ili bilateralnih trgovinskih sporazuma, posljednjih desetljeća doveli do veće prohodnosti tržišta, ali i doprinijeli jačanju fenomena nestabilnosti cijena u poljoprivredi;

| J. | budući da se poljoprivrednici suočavaju sa sve većim troškovima proizvodnje te povećanjem poljoprivrednog duga te da je u razdoblju između 2005. i 2010. nestalo 2,4 milijuna poljoprivrednih gospodarstava u EU-u, što je rezultiralo velikim gubitkom radnih mjesta u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

J.

budući da se poljoprivrednici suočavaju sa sve većim troškovima proizvodnje te povećanjem poljoprivrednog duga te da je u razdoblju između 2005. i 2010. nestalo 2,4 milijuna poljoprivrednih gospodarstava u EU-u, što je rezultiralo velikim gubitkom radnih mjesta u ruralnim područjima;

| K. | budući da su poljoprivredna tržišta, shvatimo li ih kao mjesto na kojem se susreću ponuda i potražnja, po svojoj prirodi nestabilna, da prisutnost financijskih dionika nadalje pojačava tu nestabilnost i da slaba elastičnost svjetske potražnje za hranom doprinosi umnažanju utjecaja stvarnih ili pretpostavljenih neravnoteža na tržišne dionike uz ponekad iznenađujući utjecaj na cijene poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

K.

budući da su poljoprivredna tržišta, shvatimo li ih kao mjesto na kojem se susreću ponuda i potražnja, po svojoj prirodi nestabilna, da prisutnost financijskih dionika nadalje pojačava tu nestabilnost i da slaba elastičnost svjetske potražnje za hranom doprinosi umnažanju utjecaja stvarnih ili pretpostavljenih neravnoteža na tržišne dionike uz ponekad iznenađujući utjecaj na cijene poljoprivrednih proizvoda;

| L. | budući da financijalizacija svjetske ekonomije i s njom povezana špekulacija mogu utjecati na poljoprivredna tržišta te doprinijeti povećanju njihove neravnoteže i nestabilnosti cijena, uslijed čega se poljoprivredne sirovine koriste kao puka financijska sredstva; kao što su pokazali strašna kriza i neredi zbog gladi 2008. godine, ta prekomjerna financijalizacija može biti razarajuća i imati etičke posljedice kada se njom u pitanje dovodi sigurnosti opskrbe hranom najneishranjenijeg i najsiromašnijeg stanovništva na svijetu; |
| --- | --- |

L.

budući da financijalizacija svjetske ekonomije i s njom povezana špekulacija mogu utjecati na poljoprivredna tržišta te doprinijeti povećanju njihove neravnoteže i nestabilnosti cijena, uslijed čega se poljoprivredne sirovine koriste kao puka financijska sredstva; kao što su pokazali strašna kriza i neredi zbog gladi 2008. godine, ta prekomjerna financijalizacija može biti razarajuća i imati etičke posljedice kada se njom u pitanje dovodi sigurnosti opskrbe hranom najneishranjenijeg i najsiromašnijeg stanovništva na svijetu;

| M. | budući da je Europska unija odgovorna za sigurnost opskrbe hranom u Europi i konkurentnost europskih poljoprivrednika i vrtlara na svjetskom tržištu; |
| --- | --- |

M.

budući da je Europska unija odgovorna za sigurnost opskrbe hranom u Europi i konkurentnost europskih poljoprivrednika i vrtlara na svjetskom tržištu;

| N. | budući da su poljoprivredni i poljoprivredno-prehrambeni sektor važni za gospodarstvo EU-a te imaju potencijal doprinijeti održivom razvoju; |
| --- | --- |

N.

budući da su poljoprivredni i poljoprivredno-prehrambeni sektor važni za gospodarstvo EU-a te imaju potencijal doprinijeti održivom razvoju;

| O. | budući da nestabilnost cijena uzrokuje visok stupanj nesigurnosti između proizvođača i potrošača, gdje su u slučaju niskih cijena ugroženi prihodi proizvođača, njihova sposobnost ulaganja, a time i dugoročna održivost njihovih aktivnosti, dok visoke cijene namirnica mogu dovesti u pitanje mogućnost potrošača da se prehrane te ostvare pristup osnovnim potrepštinama, što onda dovodi do kriznih stanja; |
| --- | --- |

O.

budući da nestabilnost cijena uzrokuje visok stupanj nesigurnosti između proizvođača i potrošača, gdje su u slučaju niskih cijena ugroženi prihodi proizvođača, njihova sposobnost ulaganja, a time i dugoročna održivost njihovih aktivnosti, dok visoke cijene namirnica mogu dovesti u pitanje mogućnost potrošača da se prehrane te ostvare pristup osnovnim potrepštinama, što onda dovodi do kriznih stanja;

| P. | budući da nestabilnost cijena šteti poljoprivrednoj djelatnosti i poljoprivredno-prehrambenom sektoru, što je štetno za ulaganja te također može ozbiljno ugroziti opskrbu potrošača hranom, sigurnost hrane i dobro funkcioniranje ZPP-a; |
| --- | --- |

P.

budući da nestabilnost cijena šteti poljoprivrednoj djelatnosti i poljoprivredno-prehrambenom sektoru, što je štetno za ulaganja te također može ozbiljno ugroziti opskrbu potrošača hranom, sigurnost hrane i dobro funkcioniranje ZPP-a;

| Q. | budući da nestabilnost cijena utječe na sposobnost poljoprivrednika da ulažu i otvaraju nova radna mjesta, čime se obeshrabruju modernizacija, inovacije, mladi poljoprivrednici i generacijska obnova; |
| --- | --- |

Q.

budući da nestabilnost cijena utječe na sposobnost poljoprivrednika da ulažu i otvaraju nova radna mjesta, čime se obeshrabruju modernizacija, inovacije, mladi poljoprivrednici i generacijska obnova;

| R. | budući da se održiva poljoprivreda kao izvor visokokvalitetne hrane može osigurati samo ako se poljoprivrednicima pružaju odgovarajuće cijene poljoprivrednih proizvoda prodavanih izravno s poljoprivrednih gospodarstava kojima se pokrivaju svi troškovi održive proizvodnje; |
| --- | --- |

R.

budući da se održiva poljoprivreda kao izvor visokokvalitetne hrane može osigurati samo ako se poljoprivrednicima pružaju odgovarajuće cijene poljoprivrednih proizvoda prodavanih izravno s poljoprivrednih gospodarstava kojima se pokrivaju svi troškovi održive proizvodnje;

| S. | budući da u kontekstu „digitalne revolucije” veća transparentnost na europskim tržištima i pravovremen pristup informacijama mogu doprinijeti, među ostalim sredstvima, ograničavanju nestabilnosti tržišta i cijena boljim i objektivnijim pristupom gospodarskih aktera razvoju poljoprivrednih tržišta na taj način doprinoseći boljoj zaštiti prihoda poljoprivrednika i suzbijajući špekulacije na poljoprivrednim tržištima; |
| --- | --- |

S.

budući da u kontekstu „digitalne revolucije” veća transparentnost na europskim tržištima i pravovremen pristup informacijama mogu doprinijeti, među ostalim sredstvima, ograničavanju nestabilnosti tržišta i cijena boljim i objektivnijim pristupom gospodarskih aktera razvoju poljoprivrednih tržišta na taj način doprinoseći boljoj zaštiti prihoda poljoprivrednika i suzbijajući špekulacije na poljoprivrednim tržištima;

| T. | budući da reformirani ZPP iz 2013. obuhvaća alate za upravljanje rizicima u okviru politike ruralnog razvoja te da se samo 2 % proračuna drugog stupa i 0,4 % proračuna ZPP-a trenutno troši na te alate; |
| --- | --- |

T.

budući da reformirani ZPP iz 2013. obuhvaća alate za upravljanje rizicima u okviru politike ruralnog razvoja te da se samo 2 % proračuna drugog stupa i 0,4 % proračuna ZPP-a trenutno troši na te alate;

Trenutno stanje i ciljevi

| 1. | smatra da će poljoprivrednici biti sve izloženiji nestabilnosti cijena koja je posljedica raznih pojava kao što su nestabilnost i nesavršenost poljoprivrednih tržišta, globalizacija i sofistikacija poljoprivrednih tržišta, veća varijabilnost opskrbe uzrokovana klimatskim promjenama, sve većim brojem zdravstvenih rizika te kritičnom ravnotežom opskrbe hranom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da je potrebno usvojiti odlučniju i usklađeniju politiku s odgovarajućim instrumentima na razini EU-a i nacionalnoj razini kako bi se, prije svega smanjenjem negativnih posljedica po one dionike koju su u najvećoj mjeri izloženi nestabilnosti cijena, osigurali multifunkcionalna i održiva poljoprivredna proizvodnja diljem Unije te pravedne i isplative cijene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uviđa da nisu svi poljoprivredni sektori u istoj mjeri izloženi nestabilnosti cijena te da usmjeravanje mehanizama javnih politika ili strategija ublažavanja kojima se koriste sektorski akteri moraju biti prilagođeni svakom sektoru te stvarnim trenutačnim i budućim rizicima s kojima se poljoprivrednici suočavaju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da, dok Europska unija umanjuje svoju stratešku pomoć poljoprivredi, njezini konkurenti na svjetskom tržištu, prije svega Sjedinjene Države, Brazil i Kina, izdvajaju znatne i sve veće količine javnog novca za razvoj novih političkih modela za upravljanje rizicima i opskrbu instrumentima za zaštitu poljoprivrednika od posljedica nestabilnosti cijena; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je Europska unija jedini poljoprivredni akter koji svoju poljoprivrednu politiku temelji na proizvodno nevezanoj potpori, istovremeno godinama postepeno oslabljujući svoju stratešku potporu poljoprivredi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da su Sjedinjene Države u svom zakonu Farm Bill 2014 razvile posebne politike osiguranja različitih poljoprivrednih sektora; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da se ZPP posljednjih desetljeća dosljedno razvija te da su njegovi glavni ciljevi jamčenja standarda dostojanstvenog života za poljoprivrednike i pružanja stabilne i sigurne opskrbe hranom po povoljnim cijenama za potrošače i dalje važeće; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe, u tom pogledu, činjenicu da je zajednička europska politika ključna za sektor koji je odgovoran za jamčenje sigurnosti hrane i koji ima ključnu ulogu u korištenju prirodnih resursa te održivom gospodarskom i ekološkom razvoju ruralnih područja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe važnost iskorištavanja sinergija između ZPP-a i drugih politika EU-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da je u okviru najnovijih reformi ZPP-a izravna pomoć gotovo u potpunosti nevezana uz proizvodnju, da se nastavio proces prijelaza na izravna plaćanja te da se prije svega u većoj mjeri nastoje riješiti pitanja od društvenog i ekološkog značaja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | posljednjih godina sa zabrinutošću prima na znanje smanjenje sredstava u okviru ZPP-a, posebno onih namijenjenih mjerama zajedničke organizacije tržišta (ZOT), čime se otvara put ponovnoj nacionalizaciji ZPP-a te podrivaju pravedni uvjeti i ravnopravna tržišna utakmica na jedinstvenom tržištu EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da prosječni prihodi europskih poljoprivrednika posljednjih deset godina stagniraju ili opadaju, dok troškovi proizvodnje redovito rastu, što je dovelo do znatnog pada broja poljoprivrednih gospodarstava te situacije u kojoj su brojna radna mjesta u ruralnim područjima ugrožena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi Komisija trebala iskoristiti cijelu financijsku marginu za manevar koja joj je na raspolaganju unutar jedinstvenog ZOT-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žali zbog vrlo spore stope provedbe alata jedinstvenog ZOT-a za smanjenje štetnog utjecaja nestabilnosti cijena i upravljanje poremećajima tržišta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da se većina instrumenata za upravljanje rizicima, uzajamnih fondova te alata za stabilizaciju i osiguranje prihoda koji se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja neujednačeno provodi te uz ograničena proračunska sredstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | stoga preporučuje jačanje sadašnjih mjera u okviru drugog stupa kako bi se povećala konkurentnost europske poljoprivrede, a organizacije proizvođača pobliže uključile u proces provedbe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da provede temeljitu analizu razloga za slabo korištenje alata dostupnih u okviru drugog stupa ZPP-a i nezadovoljavajuću provedbu jedinstvenog ZOT-a u cilju odgovarajuće revizije relevantnih odredbi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da je važno da se u okviru sadašnjeg ZPP-a nevezane izravne potpore zadrže zajedno s programom jedinstvenih plaćanja po površini jer su naknada za javne usluge i ključna sastavnica u osiguravanju prihoda poljoprivrednika koja im pruža određen stupanj financijske stabilnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe, međutim, da se sadašnjim ZPP-om, koji je manjkav u pogledu reaktivnosti i učinkovitih alata, nije adekvatno pristupilo rješavanju problema veće nestabilnosti na poljoprivrednim tržištima niti poljoprivrednicima omogućilo da odgovore na tržišne signale ili razviju rješenja kako bi se mogli nositi s promjenama cijena; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da poduzme hitne mjere kako bi se pružila pomoć poljoprivrednom sektoru najudaljenijih i planinskih regija te regija u nepovoljnom položaju u kojima su troškovi proizvodnje, žetve i stavljanja na tržište proizvoda proizvedenih izvan područja na kojem su proizvedeni mnogo veći nego u ostalim područjima te da predstavi posebne pokazatelje za aktivaciju mjera sigurnosne mreže za poljoprivredna tržišta tih regija; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da neovisnost u pogledu hrane te sigurnost hrane u EU-u, kao i razvoj konkurentnog i održivog poljoprivrednog sektora u cijeloj Uniji kojim se zadovoljavaju potrebe građana moraju ostati strateški ciljevi budućeg ZPP-a te da se hitno mora zajamčiti primjeren standard života za poljoprivrednike; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da bez europskih poljoprivrednika, koji su kontinuirano izloženi nestabilnosti cijena i uvelike ovise o stabilnosti tržišta i cijena, te adekvatnih javnih sredstava i mjera za očuvanje konkurentnosti poljoprivrednih i obiteljskih gospodarstava nema ni održivog sektora proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

22.

| 23. | u tom pogledu ističe važnu ulogu mladih poljoprivrednika i onih koji se tek počinju baviti poljoprivredom u jamčenju budućnosti europske poljoprivrede; |
| --- | --- |

23.

Prijedlozi

Organizacija sektora i sustav sklapanja ugovora

| 24. | smatra da su primarni proizvođači najslabija karika u lancu opskrbe hranom, posebno uzme li se u obzir sve koncentriraniji i širok maloprodajni sektor na europskoj i nacionalnoj razini te da im se mora omogućiti udruživanje u tijela kao što su zadruge, organizacije proizvođača, vlastita udruženja ili međusektorske organizacije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da olakša uvođenje sustava sklapanja ugovora prilagodbom, u skladu s člankom 42. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, politike EU-a o tržišnom natjecanju posebnim potrebama poljoprivrednog sektora, uz ujednačena pravila i provedbu u svim državama članicama; smatra da ciljevi ZPP-a i dalje moraju imati prednost pred pravilima tržišnog natjecanja te da bi se sve inicijative za bolju prilagodbu prava tržišnog natjecanja specifičnostima u poljoprivrednom sektoru trebale na temeljiti na Uredbi o jedinstvenom ZOT-u; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da se pregovaračka moć proizvođača u lancu opskrbe hranom mora ojačati standardnim, transparentnim, uravnoteženim i kolektivno dogovorenim ugovorima kako bi poljoprivrednici bili u mogućnosti odgovoriti na nepravedne trgovinske prakse, biti konkurentniji, povećati stabilnost svojih prihoda, stvoriti dodanu vrijednost i ulagati u inovacije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | traži od Komisije da uspostavi zakonodavni okvir EU-a za sprečavanje nepoštenih trgovinskih praksi u lancu opskrbe hranom koje mogu dovesti do nestabilnosti cijena na poljoprivrednim tržištima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da bi ti ugovori trebali imati odgovarajuće trajanje te bi se njima trebalo odrediti cijenu, rokove isplate i druge uvjete povezane s dobavljanjem poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da bi poljoprivrednici iz raznih poljoprivrednih sektora trebali moći kolektivno pregovarati o uvjetima sklapanja ugovora posredstvom organizacija proizvođača čija veličina odgovara onoj industrijskih i distribucijskih skupina s kojima pregovaraju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da je potencijal koji nude dugoročni ugovori o integriranom lancu opskrbe, terminski ugovori, ugovori o fiksnoj marži te mogućnost fiksiranja cijene mlijeka koja odražava troškove proizvodnje na utvrđeni vremenski rok proizvođačima mogli pružiti alat za upravljanje učinkom nestabilnosti na njihove marže; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da bi se trebala nuditi mogućnost korištenja novim instrumentima u ugovornim odnosima i da je također nužno na raspolaganje staviti alate za ugovorno posredovanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da međustrukovne organizacije potiču dijalog između raznih dionika (proizvođača, obrađivača i distributera) te olakšavaju stvaranje dodane vrijednosti zajedničkim inicijativama s pomoću kojih se poljoprivrednicima pomaže da bolje shvate kretanja na tržištu i samu proizvodnju, kojima se promiču dobre prakse i tržišna transparentnost, daju predviđanja u pogledu proizvodnog potencijala, doprinosi poboljšanju upravljanja opskrbom te sastavljanju standardnih ugovora usklađenih s pravilima i propisima EU-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | traži od Komisije da potakne međustrukovne organizacije na razini EU-a da zajedničkim snagama brane interese proizvođača u sektorima koji su najviše orijentirani na prekogranična tržišta, kao što je sektor voća i povrća; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uviđa napore koje europske zadruge ulažu u ujedinjavanje proizvođača i pružanje pomoći proizvođačima ne bi li ojačali svoju ulogu u vrijednosnom lancu, te vjeruje da ih je potrebno ohrabriti da preuzmu veću ulogu u poljoprivrednim sektorima kako bi se ublažio učinak prekomjerne nestabilnosti tržišta; |
| --- | --- |

34.

Alati za upravljanje rizikom

| 35. | preporučuje daljnje razvijanje alata za upravljanje klimatskim, zdravstvenim i gospodarskim rizicima, a posebno osiguranjem od raznih vrsta rizika u kontekstu poljoprivredne proizvodnje, alata za stabilizaciju prihoda, mehanizama za individualno pružanje usluga i uzajamnih fondova, u okviru ZPP-a orijentiranog na tržište kako bi se ograničio učinak nestabilnosti cijena te potaklo na poljoprivredno upravljanje okrenuto budućnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju na poticanje razmjene najboljih praksi među državama članicama i razvijanje novih alata, koji ne samo da bi trebali biti pravedni, učinkoviti i reaktivni nego i pristupačni i dostupni poljoprivrednicima, kako bi se spriječili rizici povezani s nestabilnosti cijena i upravljalo njima te na taj način polegli temelji za raspravu o budućim reformama ZPP-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da ti alati, koji se koriste uz sustav izravnih plaćanja, moraju biti opremljeni dostatnim sredstvima za povećanje otpornosti poljoprivredne djelatnosti i istovremeno smanjenje potrebe za naknadnim kriznim upravljanjem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da se uzajamnim fondovima kojima upravljaju sektori, a koji su uspostavljeni na inicijativu poljoprivrednika, donekle mogu stabilizirati prihodi poljoprivrednika dok profitne marže njihovih proizvoda fluktuiraju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nadalje smatra da ti uzajamni fondovi ne bi trebali zamijeniti potporu koju pruža Unija te da bi ih trebalo kombinirati s nacionalnim potporama; |
| --- | --- |

39.

| 40. | također poziva Komisiju na preuzimanje inicijative nuđenjem poticaja za uspostavu takvih fondova, istovremeno jamčeći da svaki budući program za upravljanje rizicima obavezno bude u skladu sa sustavima osiguranja koje na nacionalnoj razini usvoje države članice te da ih po potrebi nadopunjava; |
| --- | --- |

40.

| 41. | smatra da se nestabilnosti cijena također može upravljati na nacionalnoj razini te poziva države članice da nestabilnost cijena uzmu u obzir u svojim poreznim propisima dopuštajući poljoprivrednicima da stvore neoporezive mehanizme za individualno pružanje usluga; |
| --- | --- |

41.

| 42. | smatra da su poljoprivrednici gospodarski gledano među najosjetljivijim akterima na tržištu, a posebno oni koji su uložili u razvoj svojih gospodarstava; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nadalje smatra da bi se u okviru ZPP-a trebali uvesti alati poput učinkovite pomoći u pogledu novčanog toka ili sheme predostrožne štednje kako bi se spriječilo da ulaganja gube na zamahu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da si poljoprivredna gospodarstva mogu priuštiti inovacije samo uz niske kapitalne troškove i određenu razinu likvidnosti; naglašava da su u tom pogledu stabilni prihodi jedan od preduvjeta koji poljoprivrednicima omogućuju pristup zajmovima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | napominje da uloga i aktivnosti bankarskog sektora imaju snažan utjecaj na proizvođače i da sve više razine poljoprivrednog duga dodatno opterećuju sektor u razdoblju nestabilnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da je važno poljoprivrednike bolje informirati o ključnoj ulozi Europske investicijske banke u pružanju potpore ruralnom gospodarstvu i njegovu razvoju te o načinima iskorištavanja inovativnih financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra da se poljoprivrednike i organizacije poljoprivrednika mora bolje informirati o modernizaciji, održivosti i konkurentnosti gospodarstava te da se istovremeno moraju omogućiti tečajevi osposobljavanja o upravljanju rizicima, tržišnim podacima, maržama i nestabilnosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da u suradnji s nacionalnim tijelima i skupinama poljoprivrednika donese plan u cilju povećanja razine osviještenosti o alatima za upravljanje rizicima dostupnima u sklopu drugog stupa ZPP-a te jedinstvenog ZOT-a; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice i lokalne vlasti da te aspekte ojačaju u svojim programima poljoprivrednog obrazovanja i strukovnog osposobljavanja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | smatra da je jedan od načina stabilizacije tržišta i smanjenja nestabilnosti cijena zajamčiti bolju ravnotežu između ponude i potražnje; |
| --- | --- |

50.

Opservatoriji za promatranje poljoprivrednih tržišta i cijena

| 51. | smatra da poljoprivredna tržišta moraju biti transparentna, što se prije svega može ostvariti pravovremenom objavom postojećih informacija o cijenama i troškovima koje se lako dostupne i korisne svim dionicima u opskrbnom lancu, od proizvodnje do distribucije, na taj način ograničavajući špekulaciju u pogledu cijena kao i nestabilnost cijena; |
| --- | --- |

51.

| 52. | međutim napominje da se samo s pomoću transparentnosti cijena neće povećati otpornost poljoprivrednika na nestabilnost cijena niti riješiti strukturni nedostaci u organizaciji tržišta, poput neravnoteže između ponude i potražnje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podržava uspostavu europske karte s informacijama u stvarnom vremenu o dostupnosti poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja protezanje dodatnih instrumenata za upravljanje tržištem na ostale sektore; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava da je za poljoprivrednike pri vođenju pregovora s ostalim dionicima važno da budu svjesni načina na koje se formiraju cijene te samih kretanja cijena i trendova u ponudi, a time i da budu u prednosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | preporučuje osnivanje europskih opservatorija poljoprivrednih cijena čiji bi rad obuhvaćao cijeli lanac, od cijena proizvođača do konačnih prodajnih cijena, i čime bi se omogućila stalna analiza poljoprivrednih tržišta po segmentima; |
| --- | --- |

56.

| 57. | preporučuje da u izradu ažuriranih i relevantnih podataka o kretanjima te kratkoročnim i srednjoročnim predviđanjima budu uključeni gospodarski dionici te da se ti podaci stavljaju na raspolaganje u mjesečnim ili dvomjesečnim intervalima ovisno o posebnim potrebama određenog sektora; |
| --- | --- |

57.

| 58. | potiče Komisiju na to da pruži potrebna sredstva kako bi se opservatorijima omogućilo da izdaju preporuke, a ne da samo prate poremećaje tržišta; |
| --- | --- |

58.

Alati za sprečavanje kriza i upravljanje njima

| 59. | smatra da tradicionalni alati za upravljanje krizom u okviru ZPP-a (javna intervencija i privatno skladištenje) nisu u dovoljnoj mjeri učinkoviti u ovoj globaliziranoj ekonomiji; |
| --- | --- |

59.

| 60. | stoga poziva Komisiju da uz posebno osmišljene, obvezujuće mehanizme za rano upozoravanje razvije i alate javnog i privatnog sektora koji se mogu kombinirati i/ili koji su komplementarni kako bi se zajamčilo ispravno funkcioniranje tržišta i spriječile krize na tržištima; |
| --- | --- |

60.

| 61. | smatra da bi se Komisija u cilju borbe protiv kriza trebala koristiti svim alatima koji su joj već na raspolaganju u okviru jedinstvenog ZOT-a; |
| --- | --- |

61.

| 62. | izražava žaljenje zbog slabog korištenja pričuve za slučaj krize, što je uglavnom posljedica proračunskih pravila, a posebno pravila jedne godine te diskrecijskog prava koje uživa Komisija kada je riječ o prijenosu sredstava iz pričuve; |
| --- | --- |

62.

| 63. | stoga poziva na to da se pričuva za slučaj krize uspostavi izvan proračuna za ZPP te da služi kao izvor financiranja alata za upravljanje krizom; |
| --- | --- |

63.

| 64. | protuciklične mjere, u kombinaciji s alatima za upravljanje krizom, smatra alatima za sprečavanje kriza i upravljanje njima, s pomoću kojih EU može intervenirati na poljoprivrednim tržištima u slučaju „više sile” kako bi se izbjegla znatna sniženja cijena; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisiju da provede studiju o tome kako razviti mehanizme za sprečavanje kriza i borbu protiv kriza nastalih zbog nestabilnosti cijena uporabom protucikličnih mjera te da omogući veću fleksibilnost u okviru godišnjeg proračuna, a unutar granica višegodišnje financijske omotnice, kako bi se protuciklične mjere uzele u obzir; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

66.

---

Četvrtak, 15. prosinca 2016.

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/108 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/108

---

P8_TA(2016)0505

Slučajevi tibetanske budističke akademije Larung Gar i Ilhama Tohtija

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o slučajevima tibetanske budističke akademije Larung Gar i Ilhama Tohtija (2016/3026(RSP))

(2018/C 238/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Tibetu, posebno rezolucije od 25. studenog 2010. o Tibetu: planovi za uvođenje kineskog kao glavnog jezika obrazovanja (1), od 27. listopada 2011. o Tibetu, s posebnim naglaskom na samožrtvovanju redovnica i redovnika (2), te od 14. lipnja 2012. o stanju ljudskih prava u Tibetu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Tibetu, posebno rezolucije od 25. studenog 2010. o Tibetu: planovi za uvođenje kineskog kao glavnog jezika obrazovanja (1), od 27. listopada 2011. o Tibetu, s posebnim naglaskom na samožrtvovanju redovnica i redovnika (2), te od 14. lipnja 2012. o stanju ljudskih prava u Tibetu (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, od 26. studenog 2009. o Kini, pravima manjina i izvršavanju smrtne kazne (4), te od 10. ožujka 2011. o stanju i kulturnoj baštini u Kashgaru (Ujgurska Autonomna Regija Xinjiang, Kina) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, od 26. studenog 2009. o Kini, pravima manjina i izvršavanju smrtne kazne (4), te od 10. ožujka 2011. o stanju i kulturnoj baštini u Kashgaru (Ujgurska Autonomna Regija Xinjiang, Kina) (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o odnosima EU-a i Kine (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o odnosima EU-a i Kine (6),

| — | uzimajući u obzir devet krugova pregovora između visokopozicioniranih predstavnika kineske vlade i predstavnika Dalaj Lame koji su održani od 2002. do 2010. godine, uzimajući u obzir kinesku bijelu knjigu o Tibetu naslovljenu „Razvojni put Tibeta vođen je neraskidivim povijesnim tokom”, koju je Ured za informiranje kineskog Državnog vijeća objavio 15. travnja 2015., uzimajući u obzir memorandum iz 2008. te bilješku o istinskoj autonomiji iz 2009., koje su izložili predstavnici 14. Dalaj Lame, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir devet krugova pregovora između visokopozicioniranih predstavnika kineske vlade i predstavnika Dalaj Lame koji su održani od 2002. do 2010. godine, uzimajući u obzir kinesku bijelu knjigu o Tibetu naslovljenu „Razvojni put Tibeta vođen je neraskidivim povijesnim tokom”, koju je Ured za informiranje kineskog Državnog vijeća objavio 15. travnja 2015., uzimajući u obzir memorandum iz 2008. te bilješku o istinskoj autonomiji iz 2009., koje su izložili predstavnici 14. Dalaj Lame,

| — | uzimajući u obzir članak 36. Ustava Narodne Republike Kine, kojim se svim građanima jamči pravo na slobodu vjeroispovijedi, te članak 4. kojim se potvrđuju prava „manjinskih narodnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 36. Ustava Narodne Republike Kine, kojim se svim građanima jamči pravo na slobodu vjeroispovijedi, te članak 4. kojim se potvrđuju prava „manjinskih narodnosti”,

| — | uzimajući u obzir primjedbe predsjednika Europskog vijeća Donalda Tuska od 29. lipnja 2015. sa zajedničke konferencije za tisak s kineskim premijerom Lijem Keqiangom nakon 17. sastanka na vrhu EU-a i Kine u kojima je on izrazio „zabrinutost EU-a u vezi sa slobodom izražavanja i udruživanja u Kini, pa i sa situacijom pripadnika manjina kao što su Tibetanci i Ujguri” te „potaknuo Kinu da obnovi smislen dijalog s predstavnicima Dalaj Lame”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir primjedbe predsjednika Europskog vijeća Donalda Tuska od 29. lipnja 2015. sa zajedničke konferencije za tisak s kineskim premijerom Lijem Keqiangom nakon 17. sastanka na vrhu EU-a i Kine u kojima je on izrazio „zabrinutost EU-a u vezi sa slobodom izražavanja i udruživanja u Kini, pa i sa situacijom pripadnika manjina kao što su Tibetanci i Ujguri” te „potaknuo Kinu da obnovi smislen dijalog s predstavnicima Dalaj Lame”,

| — | uzimajući u obzir „Šesti radni forum o Tibetu” koji je organizirao Centralni komitet Komunističke partije Kine (KPK) i koji je održan u kolovozu 2015. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Šesti radni forum o Tibetu” koji je organizirao Centralni komitet Komunističke partije Kine (KPK) i koji je održan u kolovozu 2015. godine,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika ESVD-a od 23. rujna 2014. kojom se osuđuje smrtna kazna izrečena ujgurskom profesoru ekonomije Ilhamu Tohtiju i poziva na njegovo trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika ESVD-a od 23. rujna 2014. kojom se osuđuje smrtna kazna izrečena ujgurskom profesoru ekonomije Ilhamu Tohtiju i poziva na njegovo trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu,

| — | uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima započet 1995. i njegov 34. krug održan 30. studenoga i 1. prosinca 2015. u Pekingu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima započet 1995. i njegov 34. krug održan 30. studenoga i 1. prosinca 2015. u Pekingu,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Ilhamu Tohtiju 11. listopada 2016. dodijeljena nagrada Martin Ennals za obranu ljudskih prava, a da je u rujnu 2016. bio nominiran za nagradu Saharov za slobodu mišljenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Ilhamu Tohtiju 11. listopada 2016. dodijeljena nagrada Martin Ennals za obranu ljudskih prava, a da je u rujnu 2016. bio nominiran za nagradu Saharov za slobodu mišljenja,

| — | uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Kine pokrenuto 2003. godine i zajedničku komunikaciju Europske komisije i ESVD-a Europskom parlamentu i Vijeću pod naslovom „Elementi nove strategije EU-a za Kinu” od 22. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Kine pokrenuto 2003. godine i zajedničku komunikaciju Europske komisije i ESVD-a Europskom parlamentu i Vijeću pod naslovom „Elementi nove strategije EU-a za Kinu” od 22. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966. godine,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da bi promicanje i zaštita ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali i dalje biti u središtu dugotrajnog partnerstva EU-a i Kine, u skladu s obvezom EU-a da štiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s izraženim interesom Kine da se tih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji; |
| --- | --- |

A.

budući da bi promicanje i zaštita ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali i dalje biti u središtu dugotrajnog partnerstva EU-a i Kine, u skladu s obvezom EU-a da štiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s izraženim interesom Kine da se tih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji;

| B. | budući da je kineska vlada u svojim razvojnim ciljevima navela da želi imati veću ulogu u rješavanju globalnih izazova kao što su međunarodni mir i sigurnost te klimatske promjene, kao i veći utjecaj i u političkom i u ekonomskom globalnom upravljanju, te da se ona obvezala na jačanje vladavine prava; |
| --- | --- |

B.

budući da je kineska vlada u svojim razvojnim ciljevima navela da želi imati veću ulogu u rješavanju globalnih izazova kao što su međunarodni mir i sigurnost te klimatske promjene, kao i veći utjecaj i u političkom i u ekonomskom globalnom upravljanju, te da se ona obvezala na jačanje vladavine prava;

| C. | budući da su na 17. sastanku na vrhu između EU-a i Kine, održanom 29. lipnja 2015., bilateralni odnosi podignuti na novu razinu i budući da se u svojem strateškom okviru za ljudska prava i demokraciju EU obvezuje da će ljudska prava postaviti u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere; budući da je na 18. sastanku na vrhu između EU-a i Kine, održanom 12. i 13. srpnja 2016., zaključeno da će se do konca 2016. godine održati još jedan krug dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Kine; |
| --- | --- |

C.

budući da su na 17. sastanku na vrhu između EU-a i Kine, održanom 29. lipnja 2015., bilateralni odnosi podignuti na novu razinu i budući da se u svojem strateškom okviru za ljudska prava i demokraciju EU obvezuje da će ljudska prava postaviti u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere; budući da je na 18. sastanku na vrhu između EU-a i Kine, održanom 12. i 13. srpnja 2016., zaključeno da će se do konca 2016. godine održati još jedan krug dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Kine;

| D. | budući da je proteklih desetljeća Kina ostvarila napredak u ostvarivanju ekonomskih i socijalnih prava, što odražava njezine najavljene prioritete o pravima ljudi na sredstva za život i razvoj, ali da su njezina ostvarenja u području političkih i građanskih prava te promicanja ljudskih prava ograničena; |
| --- | --- |

D.

budući da je proteklih desetljeća Kina ostvarila napredak u ostvarivanju ekonomskih i socijalnih prava, što odražava njezine najavljene prioritete o pravima ljudi na sredstva za život i razvoj, ali da su njezina ostvarenja u području političkih i građanskih prava te promicanja ljudskih prava ograničena;

| E. | budući da je na 34. dijalogu EU-a i Kine o ljudskim pravima održanom u Pekingu 2. prosinca 2015. Europska unija izrazila zabrinutost u vezi s poštovanjem prava pripadnika manjina, posebno u Tibetu i Xinjiangu, te u vezi s poštovanjem slobode vjeroispovijedi ili uvjerenja; budući da se o slučaju Ilhama Tohtija raspravljalo na 34. dijalogu EU-a i Kine o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

E.

budući da je na 34. dijalogu EU-a i Kine o ljudskim pravima održanom u Pekingu 2. prosinca 2015. Europska unija izrazila zabrinutost u vezi s poštovanjem prava pripadnika manjina, posebno u Tibetu i Xinjiangu, te u vezi s poštovanjem slobode vjeroispovijedi ili uvjerenja; budući da se o slučaju Ilhama Tohtija raspravljalo na 34. dijalogu EU-a i Kine o ljudskim pravima;

| F. | budući da je Larung Gar, najveći tibetanski budistički centar na svijetu, osnovan 1980. godine, ustanova koja je trenutačno izložena rušenju golemih razmjera koje provodi kineska vlada s ciljem da se akademija prepolovi deložacijom oko 4 600 stanara i uništavanjem oko 1 500 stambenih objekata; budući da su po riječima kineskih vlasti ta rušenja nužna radi „korekcije i rektifikacije”; |
| --- | --- |

F.

budući da je Larung Gar, najveći tibetanski budistički centar na svijetu, osnovan 1980. godine, ustanova koja je trenutačno izložena rušenju golemih razmjera koje provodi kineska vlada s ciljem da se akademija prepolovi deložacijom oko 4 600 stanara i uništavanjem oko 1 500 stambenih objekata; budući da su po riječima kineskih vlasti ta rušenja nužna radi „korekcije i rektifikacije”;

| G. | budući da se deložirane osobe prisiljavaju na upis na vježbe „domovinskog odgoja”; budući da su tri redovnice u akademiji počinile samoubojstvo kao protest zbog rušenja golemih razmjera u Larung Garu; |
| --- | --- |

G.

budući da se deložirane osobe prisiljavaju na upis na vježbe „domovinskog odgoja”; budući da su tri redovnice u akademiji počinile samoubojstvo kao protest zbog rušenja golemih razmjera u Larung Garu;

| H. | budući da se, prema navodima, od 2009. zapalio izuzetno velik broj Tibetanaca, uglavnom redovnika i redovnica, protestirajući tako protiv restriktivnih kineskih mjera u Tibetu, tražeći povratak Dalaj Lame i pozivajući na pravo na vjersku slobodu u prefekturi okruga Aba/Ngaba u pokrajini Sečuan i u drugim dijelovima Tibetske visoravni; |
| --- | --- |

H.

budući da se, prema navodima, od 2009. zapalio izuzetno velik broj Tibetanaca, uglavnom redovnika i redovnica, protestirajući tako protiv restriktivnih kineskih mjera u Tibetu, tražeći povratak Dalaj Lame i pozivajući na pravo na vjersku slobodu u prefekturi okruga Aba/Ngaba u pokrajini Sečuan i u drugim dijelovima Tibetske visoravni;

| I. | budući da su izaslanici Njegove Svetosti Dalaj Lame stupili u kontakt s vladom Narodne Republike Kine kako bi se pronašlo rješenje za situaciju u Tibetu koje bi bilo od zajedničke koristi; budući da u proteklih nekoliko godina nije učinjen nikakav napredak u rješenju tibetanske krize jer je zadnji krug pregovora održan 2010. godine, a pregovori su trenutačno zamrznuti; |
| --- | --- |

I.

budući da su izaslanici Njegove Svetosti Dalaj Lame stupili u kontakt s vladom Narodne Republike Kine kako bi se pronašlo rješenje za situaciju u Tibetu koje bi bilo od zajedničke koristi; budući da u proteklih nekoliko godina nije učinjen nikakav napredak u rješenju tibetanske krize jer je zadnji krug pregovora održan 2010. godine, a pregovori su trenutačno zamrznuti;

| J. | budući da je ujgurski profesor ekonomije Ilham Tohti 23. rujna 2014. osuđen na doživotni zatvor zbog optužbe za navodni separatizam, a nakon što je već uhićen u siječnju iste godine; budući da je sedam njegovih bivših studenata također pritvoreno i osuđeno na zatvorske kazne u trajanju od tri do osam godina za navodnu suradnju s Ilhamom Tohtijem; |
| --- | --- |

J.

budući da je ujgurski profesor ekonomije Ilham Tohti 23. rujna 2014. osuđen na doživotni zatvor zbog optužbe za navodni separatizam, a nakon što je već uhićen u siječnju iste godine; budući da je sedam njegovih bivših studenata također pritvoreno i osuđeno na zatvorske kazne u trajanju od tri do osam godina za navodnu suradnju s Ilhamom Tohtijem;

| K. | budući da postoje navodi o tome da nije poštovano njegovo pravo na pravično suđenje, posebno u vezi s pravom na adekvatnu obranu; |
| --- | --- |

K.

budući da postoje navodi o tome da nije poštovano njegovo pravo na pravično suđenje, posebno u vezi s pravom na adekvatnu obranu;

| L. | budući da je u regiji Xinjiang, u kojoj se uglavnom nalazi muslimanska etnička manjina Ujgura, opetovano dolazilo do izbijanja etničkih nemira i nasilja; budući da je Ilham Tohti uvijek bio protivnik separatizma i nasilja te je težio pomirenju na temelju poštovanja ujgurske kulture; |
| --- | --- |

L.

budući da je u regiji Xinjiang, u kojoj se uglavnom nalazi muslimanska etnička manjina Ujgura, opetovano dolazilo do izbijanja etničkih nemira i nasilja; budući da je Ilham Tohti uvijek bio protivnik separatizma i nasilja te je težio pomirenju na temelju poštovanja ujgurske kulture;

| 1. | apelira na kineske vlasti da zaustave rušenje Larung Gara i deložaciju njegovih stanara te da na taj način poštuju slobodu vjeroispovijedi u skladu sa svojim međunarodnim obvezama u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva kineske vlasti da pokrenu dijalog i da u suradnji s lokalnom zajednicom i njezinim vjerskim vođama konstruktivno pristupe događajima u Larung Garu te da riješe problem u pogledu prenapučenih vjerskih ustanova dopuštanjem Tibetancima da uspostave više ustanova i izgrade dodatne objekte; poziva na primjerenu naknadu Tibetancima koji su deložirani tijekom rušenja u Larung Garu i njihovo ponovno zbrinjavanje u mjestu po vlastitu izboru kako bi mogli nastaviti s vjerskim aktivnostima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog kažnjavanja deset Tibetanaca pred drugostupanjskim narodnim sudom u Barkamu na kaznu zatvora u trajanju od 5 do 14 godina zbog sudjelovanja u proslavi 80. rođendana Njegove Svetosti Dalaj Lame u prefekturi okruga Ngabi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | duboko je zabrinut zbog pogoršanja stanja ljudskih prava u Tibetu, što je dovelo do većeg broja slučajeva samožrtvovanja; kritizira povećanje demonstracije vojne sile na Tibetskoj visoravni, što će samo dovesti do eskalacije napetosti u regiji; osuđuje povećanu upotrebu nadzornih sustava u tibetskim privatnim kućanstvima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zabrinut je zbog sve represivnijeg režima s kojim se suočavaju različite manjine, posebno Tibetanci i Ujguri, s obzirom na to da se dodatno ograničavaju ustavna jamstva njihova prava na slobodu kulturnog izričaja i vjerskog uvjerenja, slobodu govora i izražavanja, mirno okupljanje i udruživanje, čime se dovodi u pitanje izražena predanost Kine vladavini prava i poštovanju međunarodnih obveza; traži da vlasti poštuju te temeljne slobode; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zabrinut je zbog usvajanja paketa zakona o sigurnosti i njegova utjecaja na manjine u Kini, posebno zakona o borbi protiv terorizma, koji bi mogao dovesti do kažnjavanja mirnog izražavanja tibetske kulture i vjere, te zakona o upravljanju međunarodnim nevladinim organizacijama koji će stupiti na snagu 1. siječnja 2017. i kojim će se skupine koje promiču ljudska prava staviti pod izravnu kontrolu vlade, s obzirom na to da to predstavlja striktnu provedbu pristupa „odozgo prema dolje” umjesto da se potiče partnerstvo između lokalne i središnje vlasti te civilnog društva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na kinesku vladu da izmijeni odredbe u paketu zakona o sigurnosti kojima se sužava prostor organizacijama civilnog društva i uvodi stroža kontrola vjerskih praksi od strane vlasti; poziva kinesku vladu da omogući i zajamči pravedno i sigurno okružje svim nevladinim organizacijama i borcima za ljudska prava kako bi oni mogli slobodno djelovati u zemlji, što bi u velikoj mjeri upotpunilo državno pružanje usluga socijalne skrbi pristupom „odozdo prema gore” i doprinijelo unapređenju socijalnih i ekonomskih, političkih te civilnih prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva kinesku vladu da nastavi dijalog s tibetskim predstavnicima koji je Kina zaustavila 2010. kako bi se pronašlo uključivo političko rješenje krize u Tibetu; poziva na poštovanje sloboda izražavanja, udruživanja i vjeroispovijedi tibetskoga naroda kao što je utvrđeno Ustavom; smatra da je poštovanje prava manjina ključan element demokracije i vladavine prava koji je neophodan za političku stabilnost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | oštro osuđuje zatvaranje Ilhama Tohtija koji služi doživotnu kaznu zbog optužbi o navodnom separatizmu; žali zbog toga što nije poštovano pravo na pravično suđenje te što optuženik nije imao pravo na adekvatnu obranu; apelira na kineske vlasti da poštuju pravilo o odobravanju jednog posjeta mjesečno za članove obitelji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu Ilhama Tohtija i njegovih pristaša koji su pritvoreni u vezi s njegovim slučajem; nadalje poziva na to da se Ilhamu Tohtiju vrati učiteljska licenca i da mu se zajamči slobodno kretanje unutar i izvan Kine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća na to da je važno za EU da pokreće pitanje kršenja ljudskih prava u Kini, a posebno slučaj manjina u Tibetu i Xinjiangu, prilikom svakog dijaloga o političkim i ljudskim pravima s kineskim vlastima, u skladu s opredjeljenjem EU-a da bude siguran, jasan i jedinstven u svom pristupu toj zemlji, uključujući u godišnjim dijalozima o ljudskim pravima; nadalje ističe da se Kina u okviru trenutnog procesa reforme i većeg globalnog angažmana uključila u međunarodni okvir za ljudska prava potpisavši niz međunarodnih sporazuma o ljudskim pravima te stoga poziva na nastavak dijaloga s Kinom kako bi se ostvarila data obećanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žali zbog činjenice što se 35. krug dijaloga EU-a i Kine o ljudskim pravima vjerojatno neće održati prije kraja 2016. kao što je dogovoreno; apelira na kinesku vladu da pristane na dijalog na visokoj razini u prvim tjednima 2017.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Narodne Republike Kine. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 118.

(2)  SL C 131 E, 8.5.2013., str. 121.

(3)  SL C 332 E, 15.11.2013., str. 69.

(4)  SL C 285 E, 21.10.2010., str. 80.

(5)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 185.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0458.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/112 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/112

---

P8_TA(2016)0506

Stanje manjinske zajednice Rohingya u Mjanmaru

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o položaju manjinske zajednice Rohingya u Mjanmaru/Burmi (2016/3027(RSP))

(2018/C 238/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Mjanmaru/Burmi i položaju muslimanske zajednice Rohingya, a posebno onu od 7. srpnja 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Mjanmaru/Burmi i položaju muslimanske zajednice Rohingya, a posebno onu od 7. srpnja 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o strategiji EU-a u odnosu na Mjanmar/Burmu od 20. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o strategiji EU-a u odnosu na Mjanmar/Burmu od 20. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku upućenu Europskom parlamentu i Vijeću naslovljenu „Elementi za strategiju EU-a u odnosu na Mjanmar/Burmu: posebno partnerstvo za demokraciju, mir i napredak”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku upućenu Europskom parlamentu i Vijeću naslovljenu „Elementi za strategiju EU-a u odnosu na Mjanmar/Burmu: posebno partnerstvo za demokraciju, mir i napredak”,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini o stupanju na dužnost nove vlade Mjanmara/Burme, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini o stupanju na dužnost nove vlade Mjanmara/Burme,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 2. prosinca 2016. o nedavnoj eskalaciji nasilja u Mjanmaru/Burmi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 2. prosinca 2016. o nedavnoj eskalaciji nasilja u Mjanmaru/Burmi,

| — | uzimajući u obzir zajedničko priopćenje za medije o trećem dijalogu o ljudskim pravima između EU-a i Mjanmara/Burme od 25. studenog 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko priopćenje za medije o trećem dijalogu o ljudskim pravima između EU-a i Mjanmara/Burme od 25. studenog 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o apatridnosti od 4. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o apatridnosti od 4. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir nedavni informativni sastanak visokog povjerenika UN-a za izbjeglice (OHCHR) održan 29. studenoga 2016. i informativni sastanak posebne izvjestiteljice UN-a za stanje ljudskih prava u Mjanmaru održan 18. studenoga 2016. o sve lošijem stanju ljudskih prava u sjevernoj državi Rakhine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavni informativni sastanak visokog povjerenika UN-a za izbjeglice (OHCHR) održan 29. studenoga 2016. i informativni sastanak posebne izvjestiteljice UN-a za stanje ljudskih prava u Mjanmaru održan 18. studenoga 2016. o sve lošijem stanju ljudskih prava u sjevernoj državi Rakhine,

| — | uzimajući u obzir izvješće visokog povjerenika UN-a za ljudska prava naslovljeno „Situation of human rights of Rohingya Muslims and other minorities in Myanmar” (Stanje ljudskih prava muslimanske etničke skupine Rohingya i ostalih manjina u Mjanmaru) od 20. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće visokog povjerenika UN-a za ljudska prava naslovljeno „Situation of human rights of Rohingya Muslims and other minorities in Myanmar” (Stanje ljudskih prava muslimanske etničke skupine Rohingya i ostalih manjina u Mjanmaru) od 20. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju (31/24) koju je 24. ožujka 2016. usvojilo Vijeće UN-a za ljudska prava naslovljenu „Stanje ljudskih prava u Mjanmaru”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju (31/24) koju je 24. ožujka 2016. usvojilo Vijeće UN-a za ljudska prava naslovljenu „Stanje ljudskih prava u Mjanmaru”,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a o stanju ljudskih prava u Mjanmaru od 18. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a o stanju ljudskih prava u Mjanmaru od 18. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o pravnom položaju osoba bez državljanstva iz 1954. i Konvenciju o smanjenju apatridnosti iz 1961., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o pravnom položaju osoba bez državljanstva iz 1954. i Konvenciju o smanjenju apatridnosti iz 1961.,

| — | uzimajući u obzir opći akcijski plan Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR-a) za iskorjenjivanje apatridnosti za razdoblje 2014. – 2024., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći akcijski plan Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR-a) za iskorjenjivanje apatridnosti za razdoblje 2014. – 2024.,

| — | uzimajući u obzir članke od 18. do 21. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke od 18. do 21. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. te Međunarodni pakt o socijalnim, gospodarskim i kulturnim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. te Međunarodni pakt o socijalnim, gospodarskim i kulturnim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Povelju ASEAN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju ASEAN-a,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Parlamentarci za ljudska prava u okviru Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN) iz travnja 2015. naslovljeno „The Rohingya Crisis and the Risk of Atrocities in Myanmar: An ASEAN Challenge and Call to Action” (Kriza u pogledu etničke skupine Rohingya i opasnost od zločina u Mjanmaru: izazov za ASEAN i poziv na djelovanje), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Parlamentarci za ljudska prava u okviru Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN) iz travnja 2015. naslovljeno „The Rohingya Crisis and the Risk of Atrocities in Myanmar: An ASEAN Challenge and Call to Action” (Kriza u pogledu etničke skupine Rohingya i opasnost od zločina u Mjanmaru: izazov za ASEAN i poziv na djelovanje),

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je u svojem izvješću od 20. lipnja 2016. visoki povjerenik UN-a za ljudska prava Zeid Ra’ad Al Hussein opisao stalna ozbiljna kršenja prava pripadnika etničke skupine Rohingya, uključujući proizvoljno oduzimanje državljanstva, što ih čini apatridima, strogo ograničavanje slobode kretanja, ugrožavanje života i sigurnosti, uskraćivanje prava na zdravstvenu zaštitu i obrazovanje, prisilni rad, seksualno nasilje i ograničavanje političkih prava, te je naveo da se ta kršenja prava mogu svrstati u zločine protiv čovječnosti; budući da je g. Al Hussein naveo da su pripadnici skupine Rohingya isključeni iz mnogih zanimanja i da su im za prijam u bolnicu potrebni posebni dokumenti, zbog čega se kasno reagira te bebe i majke umiru tijekom poroda; budući da je John McKissick, voditelj ureda Agencije UN-a za izbjeglice u bangladeškom gradu Cox’s Bazar, nedavno službeno izjavio da Mjanmar/Burma pokušava etnički očistiti svoj teritorij od muslimanske manjinske zajednice Rohingya; budući da se kršenja ljudskih prava manjine Rohingya svode na kolektivno kažnjavanje; |
| --- | --- |

A.

budući da je u svojem izvješću od 20. lipnja 2016. visoki povjerenik UN-a za ljudska prava Zeid Ra’ad Al Hussein opisao stalna ozbiljna kršenja prava pripadnika etničke skupine Rohingya, uključujući proizvoljno oduzimanje državljanstva, što ih čini apatridima, strogo ograničavanje slobode kretanja, ugrožavanje života i sigurnosti, uskraćivanje prava na zdravstvenu zaštitu i obrazovanje, prisilni rad, seksualno nasilje i ograničavanje političkih prava, te je naveo da se ta kršenja prava mogu svrstati u zločine protiv čovječnosti; budući da je g. Al Hussein naveo da su pripadnici skupine Rohingya isključeni iz mnogih zanimanja i da su im za prijam u bolnicu potrebni posebni dokumenti, zbog čega se kasno reagira te bebe i majke umiru tijekom poroda; budući da je John McKissick, voditelj ureda Agencije UN-a za izbjeglice u bangladeškom gradu Cox’s Bazar, nedavno službeno izjavio da Mjanmar/Burma pokušava etnički očistiti svoj teritorij od muslimanske manjinske zajednice Rohingya; budući da se kršenja ljudskih prava manjine Rohingya svode na kolektivno kažnjavanje;

| B. | budući da su 9. listopada 2016. naoružane osobe napale tri policijske ispostave blizu bangladeške granice, pri čemu je poginulo devet policajaca, a mnogo je oružja nestalo; budući da je vlada Mjanmara/Burme tvrdila da su naoružani napadači bili pripadnici paravojne skupine manjine Rohingya i slijedom toga proglasila okrug Maungdaw „zonom djelovanja” s policijskim satom i drugim strogim ograničenjima, pa i za novinare i vanjske promatrače kojima nije dopušten pristup tom području; |
| --- | --- |

B.

budući da su 9. listopada 2016. naoružane osobe napale tri policijske ispostave blizu bangladeške granice, pri čemu je poginulo devet policajaca, a mnogo je oružja nestalo; budući da je vlada Mjanmara/Burme tvrdila da su naoružani napadači bili pripadnici paravojne skupine manjine Rohingya i slijedom toga proglasila okrug Maungdaw „zonom djelovanja” s policijskim satom i drugim strogim ograničenjima, pa i za novinare i vanjske promatrače kojima nije dopušten pristup tom području;

| C. | budući da prema organizacijama za ljudska prava lokalni izvori izvješćuju o tome da vladine snage ozbiljno krše ljudska prava u tzv. zoni djelovanja; budući da je vlada Mjanmara/Burme izvijestila o smrti 69 navodnih militanata i 17 pripadnika sigurnosnih snaga, što je tvrdnja koja se zbog ograničenoga pristupa ne može neovisno provjeriti; |
| --- | --- |

C.

budući da prema organizacijama za ljudska prava lokalni izvori izvješćuju o tome da vladine snage ozbiljno krše ljudska prava u tzv. zoni djelovanja; budući da je vlada Mjanmara/Burme izvijestila o smrti 69 navodnih militanata i 17 pripadnika sigurnosnih snaga, što je tvrdnja koja se zbog ograničenoga pristupa ne može neovisno provjeriti;

| D. | budući da je 3. studenoga 2016. u drugome napadu na graničnu stražu poginuo jedan policajac; |
| --- | --- |

D.

budući da je 3. studenoga 2016. u drugome napadu na graničnu stražu poginuo jedan policajac;

| E. | budući da su organizacije za ljudska prava, osobito Human Rights Watch, koristeći se satelitskim snimkama, izvijestile o razaranju domova i drugih vrsta zgrada velikih razmjera u dijelovima sjeverne države Rakhine koji su trenutačno nedostupni nevladinim organizacijama i neovisnim promatračima; |
| --- | --- |

E.

budući da su organizacije za ljudska prava, osobito Human Rights Watch, koristeći se satelitskim snimkama, izvijestile o razaranju domova i drugih vrsta zgrada velikih razmjera u dijelovima sjeverne države Rakhine koji su trenutačno nedostupni nevladinim organizacijama i neovisnim promatračima;

| F. | budući da je vlada Mjanmara/Burme 2. i 3. studenoga 2016. organizirala obilazak, uz vladin nadzor, nekih zahvaćenih lokaliteta u okrugu Maungdaw s deveteročlanom delegacijom stranih veleposlanika, uključujući rezidentnog koordinatora UN-a, koji su potvrdili da su u nekoliko gradova vidjeli izgorene građevine; |
| --- | --- |

F.

budući da je vlada Mjanmara/Burme 2. i 3. studenoga 2016. organizirala obilazak, uz vladin nadzor, nekih zahvaćenih lokaliteta u okrugu Maungdaw s deveteročlanom delegacijom stranih veleposlanika, uključujući rezidentnog koordinatora UN-a, koji su potvrdili da su u nekoliko gradova vidjeli izgorene građevine;

| G. | budući da je posljednjih tjedana najmanje 25 000 pripadnika skupine Rohingya pobjeglo u susjedni Bangladeš te da je oko 30 000 stanovnika države Rakhine raseljeno zbog nasilja; budući da je više od 56 000 pripadnika skupine Rohingya trenutačno prijavljeno u evidenciji UNHCR-a u Maleziji; |
| --- | --- |

G.

budući da je posljednjih tjedana najmanje 25 000 pripadnika skupine Rohingya pobjeglo u susjedni Bangladeš te da je oko 30 000 stanovnika države Rakhine raseljeno zbog nasilja; budući da je više od 56 000 pripadnika skupine Rohingya trenutačno prijavljeno u evidenciji UNHCR-a u Maleziji;

| H. | budući da je Mjanmar/Burma od 2011. poduzeo mjere oko reforme svojega gospodarskog i političkog sustava; no budući da vojska još ima prekomjeran utjecaj na vođenje države; budući da je u studenome 2015. izabran novi sastav državnoga parlamenta te da je u ožujku 2016. na dužnost stupila demokratski izabrana nacionalna vlada; |
| --- | --- |

H.

budući da je Mjanmar/Burma od 2011. poduzeo mjere oko reforme svojega gospodarskog i političkog sustava; no budući da vojska još ima prekomjeran utjecaj na vođenje države; budući da je u studenome 2015. izabran novi sastav državnoga parlamenta te da je u ožujku 2016. na dužnost stupila demokratski izabrana nacionalna vlada;

| I. | budući da su EU i drugi svjetski akteri kao odgovor na ta događanja ukinuli sankcije i dopustili Mjanmaru/Burmi da se ponovno integrira u svjetske političke i gospodarske strukture; budući da su EU i njegove države članice imali važnu ulogu u reformi i procesu otvaranja te doprinijeli, među ostalim, pružanjem znatne razvojne pomoći, osposobljavanja i tehničke suradnje, promicanjem uključivoga sporazuma o prekidu vatre u cijeloj zemlji i trgovine u okviru inicijative Sve osim oružja; budući da EU i Mjanmar/Burma vode godišnje dijaloge o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

I.

budući da su EU i drugi svjetski akteri kao odgovor na ta događanja ukinuli sankcije i dopustili Mjanmaru/Burmi da se ponovno integrira u svjetske političke i gospodarske strukture; budući da su EU i njegove države članice imali važnu ulogu u reformi i procesu otvaranja te doprinijeli, među ostalim, pružanjem znatne razvojne pomoći, osposobljavanja i tehničke suradnje, promicanjem uključivoga sporazuma o prekidu vatre u cijeloj zemlji i trgovine u okviru inicijative Sve osim oružja; budući da EU i Mjanmar/Burma vode godišnje dijaloge o ljudskim pravima;

| J. | budući da tomu unatoč brojni problemi ne prestaju, pa i u području ljudskih prava te posebno kad je riječ o položaju muslimanske manjinske skupine Rohingya; budući da više od jednoga milijuna pripadnika te muslimanske zajednice živi u Mjanmaru/Burmi niz generacija, ali su trenutačno jedna od najprogonjenijih manjina u svijetu; budući da su službeno bez državljanstva od burmanskoga Zakona o državljanstvu iz 1982.; budući da su za vlasti u Mjanmaru/Burmi i susjednim zemljama pripadnici te skupine nepoželjni, iako su neke od tih susjednih zemalja primile velik broj izbjeglica; budući da je pravnim okvirom Mjanmara/Burme institucionalizirana diskriminacija manjina te su njime konkretno pripadnici skupine Rohingya ostali bez državljanstva jer su njihove privremene osobne iskaznice (bijele iskaznice) u ožujku 2015. proglašene isteklima te im je od 2012. onemogućeno dobivanje rodnih listova za djecu; |
| --- | --- |

J.

budući da tomu unatoč brojni problemi ne prestaju, pa i u području ljudskih prava te posebno kad je riječ o položaju muslimanske manjinske skupine Rohingya; budući da više od jednoga milijuna pripadnika te muslimanske zajednice živi u Mjanmaru/Burmi niz generacija, ali su trenutačno jedna od najprogonjenijih manjina u svijetu; budući da su službeno bez državljanstva od burmanskoga Zakona o državljanstvu iz 1982.; budući da su za vlasti u Mjanmaru/Burmi i susjednim zemljama pripadnici te skupine nepoželjni, iako su neke od tih susjednih zemalja primile velik broj izbjeglica; budući da je pravnim okvirom Mjanmara/Burme institucionalizirana diskriminacija manjina te su njime konkretno pripadnici skupine Rohingya ostali bez državljanstva jer su njihove privremene osobne iskaznice (bijele iskaznice) u ožujku 2015. proglašene isteklima te im je od 2012. onemogućeno dobivanje rodnih listova za djecu;

| K. | budući da vlasti u Mjanmaru/Burmi pripadnicima zajednice Rohingya i dalje uskraćuju najosnovnija prava; budući da se prema izvješću iz travnja 2015. organizacije ASEAN-a Parlamentarci za ljudska prava u trenutku sastavljanja tog izvješća oko 120 000 pripadnika skupine Rohingya i dalje nalazilo u više od 80 internih kampova za raseljene osobe u državi Rakhine, s ograničenim pristupom humanitarnoj pomoći, dok je više od 100 000 pripadnika posljednjih godina, morskim ili kopnenim putom te često preko krijumčara ljudi, pobjeglo u druge zemlje, a mnogi su na tim opasnim putovanjima izgubili živote; |
| --- | --- |

K.

budući da vlasti u Mjanmaru/Burmi pripadnicima zajednice Rohingya i dalje uskraćuju najosnovnija prava; budući da se prema izvješću iz travnja 2015. organizacije ASEAN-a Parlamentarci za ljudska prava u trenutku sastavljanja tog izvješća oko 120 000 pripadnika skupine Rohingya i dalje nalazilo u više od 80 internih kampova za raseljene osobe u državi Rakhine, s ograničenim pristupom humanitarnoj pomoći, dok je više od 100 000 pripadnika posljednjih godina, morskim ili kopnenim putom te često preko krijumčara ljudi, pobjeglo u druge zemlje, a mnogi su na tim opasnim putovanjima izgubili živote;

| L. | budući da se oružane snage navodno naširoko služe silovanjem kao ratnim oružjem kojim zastrašuju etničke manjine, što ima pogubne posljedice za žrtve; budući da je Zainab Hawa Bangura, posebna predstavnica glavnog tajnika UN-a za seksualno nasilje u sukobima, izrazila ozbiljnu zabrinutost u vezi s time; budući da je Međunarodni kazneni sud silovanje i druge oblike seksualnog nasilja uvrstio na popis ratnih zločina i kaznenih djela protiv čovječnosti; budući da posebno treba naglasiti da su žene pripadnice zajednice Rohingya žrtve višestrukih oblika diskriminacije, pa i seksualnog zlostavljanja i prisilne sterilizacije; |
| --- | --- |

L.

budući da se oružane snage navodno naširoko služe silovanjem kao ratnim oružjem kojim zastrašuju etničke manjine, što ima pogubne posljedice za žrtve; budući da je Zainab Hawa Bangura, posebna predstavnica glavnog tajnika UN-a za seksualno nasilje u sukobima, izrazila ozbiljnu zabrinutost u vezi s time; budući da je Međunarodni kazneni sud silovanje i druge oblike seksualnog nasilja uvrstio na popis ratnih zločina i kaznenih djela protiv čovječnosti; budući da posebno treba naglasiti da su žene pripadnice zajednice Rohingya žrtve višestrukih oblika diskriminacije, pa i seksualnog zlostavljanja i prisilne sterilizacije;

| M. | budući da postoje ozbiljne nedoumice o položaju pripadnika zajednice LGBTI u Mjanmaru/Burmi, uključujući i pripadnike skupine Rohingya, koje se još uvijek progoni i kriminalizira pod izlikom odredbe iz kolonijalnoga doba, odjeljka 377. Kaznenoga zakona, i koji se i dalje suočavaju s proizvoljnim uhićenjima i pritvaranjem, zastrašivanjem, fizičkim i seksualnim napadima i uskraćivanjem zdravstvenih usluga; |
| --- | --- |

M.

budući da postoje ozbiljne nedoumice o položaju pripadnika zajednice LGBTI u Mjanmaru/Burmi, uključujući i pripadnike skupine Rohingya, koje se još uvijek progoni i kriminalizira pod izlikom odredbe iz kolonijalnoga doba, odjeljka 377. Kaznenoga zakona, i koji se i dalje suočavaju s proizvoljnim uhićenjima i pritvaranjem, zastrašivanjem, fizičkim i seksualnim napadima i uskraćivanjem zdravstvenih usluga;

| N. | budući da je Aung San Suu Kyi na sastanku s posebnom izvjestiteljicom UN-a o stanju ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi Yangheeom Leeom najavila da Vlada neće upotrebljavati naziv „Rohingya” – čime se nastavlja politika koja se provodila tijekom vojne diktature – jer se smatra provokativnim, kao ni naziv „Bengali”, i umjesto njih predlaže novi naziv: „muslimanska zajednica u državi Rakhine”; |
| --- | --- |

N.

budući da je Aung San Suu Kyi na sastanku s posebnom izvjestiteljicom UN-a o stanju ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi Yangheeom Leeom najavila da Vlada neće upotrebljavati naziv „Rohingya” – čime se nastavlja politika koja se provodila tijekom vojne diktature – jer se smatra provokativnim, kao ni naziv „Bengali”, i umjesto njih predlaže novi naziv: „muslimanska zajednica u državi Rakhine”;

| O. | budući da je Mjanmar/Burma, povrh priprema za nacionalnu mirovnu konferenciju, uložio izvjesne napore u ostvarivanje napretka u mirovnom procesu; budući da je od presudne važnosti očuvati nacionalno primirje te njime obuhvatiti sve etničke naoružane skupine kako bi se u zemlji zajamčili mir, napredak i jedinstvo; |
| --- | --- |

O.

budući da je Mjanmar/Burma, povrh priprema za nacionalnu mirovnu konferenciju, uložio izvjesne napore u ostvarivanje napretka u mirovnom procesu; budući da je od presudne važnosti očuvati nacionalno primirje te njime obuhvatiti sve etničke naoružane skupine kako bi se u zemlji zajamčili mir, napredak i jedinstvo;

| 1. | iznimno je zabrinut zbog izvješća o nasilnim sukobima u sjevernoj državi Rakhine i žali zbog izgubljenih života, životne egzistencije i domova te izvješća o tome kako oružane snage Mjanmara/Burme nerazmjerno rabe silu; potvrđuje da su vlasti Mjanmara/Burme dužne istražiti napade od 9. listopada 2016. i suditi odgovornima, ali da to treba biti učinjeno u skladu s normama i standardima te obvezama u vezi s ljudskim pravima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | snažno potiče vojne i sigurnosne snage da smjesta prekinu ubijanja, uznemiravanja i silovanja pripadnika zajednice Rohingya, a i spaljivanje njihovih domova; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja najavu vlade Mjanmara/Burme o osnivanju istražnog povjerenstva za nedavna nasilja u državi Rakhine; traži od vlade Mjanmara/Burme da UN-u i drugim vanjskim promatračima dopusti da sudjeluju u istrazi o nedavnim događajima u okrugu Maungdaw države Rakhine, pa i o napadima od 9. listopada 2016. i vladinim mjerama koje su uslijedile; ističe nužnost odgovarajućeg kaznenog progona odgovornih i primjerene pravne zaštite za žrtve kršenja prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ustraje na tome da to bude samo prvi korak u sklopu šire obveze da se stane na kraj nekažnjavanju zločina počinjenih protiv pripadnika zajednice Rohingya; posebno je zgrožen izvješćima o seksualnom nasilju kao sredstvu zastrašivanja i ratnom oružju kojim se tlače pripadnici manjine Rohingya te traži da se sudi počiniteljima tih zločina; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži nadalje da vlada Mjanmara/Burme smjesta dopusti ulazak humanitarne pomoći u sva područja zahvaćena sukobima te humanitarne pomoći za raseljene osobe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži od Vlade i civilnih vlasti Mjanmara/Burme da odmah prekinu strahovitu diskriminaciju i segregaciju manjine Rohingya; |
| --- | --- |

6.

| 7. | stoga poziva vladu Mjanmara/Burme da provede reformu Zakona o državljanstvu iz 1982. i da manjinskoj zajednici Rohingya vrati državljanstvo; poziva vladu Mjanmara/Burme i vlasti države Rakhine da odmah počnu registrirati svu djecu nakon rođenja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vladu Mjanmara/Burme da ukine sve nepotrebne, diskriminatorne i nerazmjerne restrikcije u državi Rakhine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vladu Mjanmara/Burme da se bori protiv krijumčarenja osoba i transnacionalnog organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vladu Mjanmara/Burme da poboljša suradnju s UN-om, pa i UNHCR-om i mandatarima posebnih postupaka UN-a; snažno potiče vladu Mjanmara/Burme da provede preporuke iz Rezolucije 31/24 Vijeća UN-a za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi; apelira na vladu Mjanmara/Burme da pozove Ured Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava da otvori ured u toj zemlji, s punim mandatom i odgovarajućim brojem zaposlenih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vladu Mjanmara/Burme da jasno osudi svako poticanje na rasnu i vjersku mržnju, da stane na kraj govoru mržnje, pa i od radikalnih skupina budista, i da se bori protiv društvene diskriminacije i netrpeljivosti prema manjini Rohingya; poziva nadalje vladu Mjanmara/Burme da poštuje univerzalno pravo na slobodu vjeroispovijesti i uvjerenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Aung San Suu Kyi, dobitnicu nagrade Saharov, da iskoristi svoje ključne pozicije u vladi Mjanmara/Burme kako bi poboljšala položaj manjinske zajednice Rohingya; podsjeća na izjavu glasnogovornika stranke Aung San Suu Kyi od 18. svibnja 2015. da bi vlada Mjanmara/Burme trebala vratiti državljanstvo manjinskoj zajednici Rohingya; |
| --- | --- |

12.

| 13. | preporučuje da vlade zemalja koje se nose s priljevom izbjeglica Rohingya usko surađuju s UNHCR-om, koji ima tehničku stručnost za provjeru statusa izbjeglica i mandat za zaštitu izbjeglica i osoba bez državljanstva; snažno potiče zemlje da poštuju načelo non refoulement i da izbjeglice Rohingya ne šalju natrag, barem dok se ne iznađe zadovoljavajuće i dostojanstveno rješenje za situaciju u kojoj se nalaze; posebno poziva Bangladeš da dozvoli ulazak izbjeglica Rohingya, uvažavajući pritom trud koji je ta zemlja uložila u pružanje utočišta za više stotina tisuća izbjeglica; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja zaključke Vijeća od 20. lipnja 2016. o strategiji EU-a u odnosu na Mjanmar/Burma; smatra da EU doista ima strateški interes za jačanje odnosa s Mjanmarom/Burmom; smatra da nova vlada ima povijesnu priliku, ali i dužnost, konsolidirati demokraciju i postići mir, nacionalno pomirenje i blagostanje; smatra da se daljnje produbljivanje odnosa EU-a i Mjanmara/Burme mora uvjetovati stvarnim poboljšanjima ljudskih prava u toj zemlji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponavlja nadalje pozive iz zaključaka Vijeća na izgradnju djelotvornih demokratskih institucija i snažnog civilnog društva, poštovanje osnovnih prava i sloboda te promicanje dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da nastavi redovite bilateralne dijaloge o ljudskim pravima i da detaljno raspravlja o situaciji u vezi s problematičnim zakonodavstvom i diskriminacijom manjina, posebno Rohingya, i da Europski parlament obavještava o ishodima tih rasprava; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU i njegove države članice da i dalje pružaju podršku novim demokratskim strukturama Mjanmara/Burme i da se posebno usredotoče na tehničku suradnju kako bi se poboljšale razne državne funkcije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU i njegove države članice da i dalje pomno prate Mjanmar/Burmu u Vijeću UN-a za ljudska prava u okviru 4. točke dnevnog reda; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU da podrži UNHCR u njegovim nastojanjima da pomogne izbjeglicama skupine Rohingya u južnoj i jugoistočnoj Aziji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva EU i države članice da podrže opći akcijski plan UNHCR-a za iskorjenjivanje apatridnosti za razdoblje 2014. – 2024.; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vladi i Parlamentu Mjanmara/Burme, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, vladama i parlamentima država članica EU-a, glavnom tajniku ASEAN-a, Međuvladinoj komisiji ASEAN-a za ljudska prava, posebnoj izvjestiteljici UN-a za stanje ljudskih prava u Mjanmaru, visokom povjereniku UN-a za izbjeglice i Vijeću UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0316.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/117

---

P8_TA(2016)0507

Masovne grobnice u Iraku

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o masovnim grobnicama u Iraku (2016/3028(RSP))

(2018/C 238/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 27. listopada 2016. o stanju u sjevernom Iraku/Mosulu (1), od 27. veljače 2014. o stanju u Iraku (2), od 18. rujna 2014. o stanju u Iraku i Siriji te ofenzivi ISIS-a, uključujući progon manjina (3), od 12. veljače 2015. o humanitarnoj krizi u Iraku i Siriji, osobito u kontekstu IS-a (4), od 12. ožujka 2015. o nedavnim napadima i otmicama, posebno Asiraca, koje je na Bliskom istoku proveo Da'esh (5), i od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 27. listopada 2016. o stanju u sjevernom Iraku/Mosulu (1), od 27. veljače 2014. o stanju u Iraku (2), od 18. rujna 2014. o stanju u Iraku i Siriji te ofenzivi ISIS-a, uključujući progon manjina (3), od 12. veljače 2015. o humanitarnoj krizi u Iraku i Siriji, osobito u kontekstu IS-a (4), od 12. ožujka 2015. o nedavnim napadima i otmicama, posebno Asiraca, koje je na Bliskom istoku proveo Da'esh (5), i od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. svibnja 2016. o regionalnoj strategiji EU-a za Siriju i Irak, kao i za prijetnju koju predstavlja Daiš, od 14. prosinca 2015. o Iraku, od 16. ožujka 2015. o regionalnoj strategiji EU-a za Siriju i Irak, kao i za prijetnju koju predstavlja ISIS/ Daiš, od 20. listopada 2014. o krizi u Siriji i Iraku povezanoj s ISIS-om/Daišem, od 14. travnja 2014. i 12. listopada 2015. o Siriji te od 15. kolovoza 2014. o Iraku, kao i zaključke Europskog vijeća od 30. kolovoza 2014. o Iraku i Siriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. svibnja 2016. o regionalnoj strategiji EU-a za Siriju i Irak, kao i za prijetnju koju predstavlja Daiš, od 14. prosinca 2015. o Iraku, od 16. ožujka 2015. o regionalnoj strategiji EU-a za Siriju i Irak, kao i za prijetnju koju predstavlja ISIS/ Daiš, od 20. listopada 2014. o krizi u Siriji i Iraku povezanoj s ISIS-om/Daišem, od 14. travnja 2014. i 12. listopada 2015. o Siriji te od 15. kolovoza 2014. o Iraku, kao i zaključke Europskog vijeća od 30. kolovoza 2014. o Iraku i Siriji,

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Iraku i Siriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Iraku i Siriji,

| — | uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava i Ureda za ljudska prava Misije UN-a za pomoć Iraku pod naslovom „Poziv na odgovornost i zaštitu: jezidi koji su preživjeli zlodjela ISIS-a” iz kolovoza 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava i Ureda za ljudska prava Misije UN-a za pomoć Iraku pod naslovom „Poziv na odgovornost i zaštitu: jezidi koji su preživjeli zlodjela ISIS-a” iz kolovoza 2016.,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda iz 1998. i njegove odredbe o nadležnostima u pogledu zločina genocida, zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i zločina agresije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda iz 1998. i njegove odredbe o nadležnostima u pogledu zločina genocida, zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i zločina agresije,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Republike Iraka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Republike Iraka,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2253 (2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2253 (2015),

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir svoju odluku da Nagradu Saharov za slobodu mišljenja za 2016. godinu dodijeli iračkim jezidskim aktivisticama i zatočenicama ISIS-a/Daiša Nadiji Murad and Lamiji Aji Bašar, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku da Nagradu Saharov za slobodu mišljenja za 2016. godinu dodijeli iračkim jezidskim aktivisticama i zatočenicama ISIS-a/Daiša Nadiji Murad and Lamiji Aji Bašar,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je ISIS/Daiš u kolovozu 2014. napao jezidske zajednice oko grada Sindžara u iračkoj Ninivskoj provinciji, pri čemu su navodno ubijene tisuće ljudi; budući da je, nakon što su kurdske snage do prosinca 2014. ponovno osvojile područja sjeverno od planine Sindžar, pronađeno nekoliko masovnih grobnica; budući da su, kada su kurdske snage ponovno osvojile grad Sindžar sredinom studenog 2015., otkrivena dodatna mjesta ubojstava i, kako se čini, masovne grobnice; |
| --- | --- |

A.

budući da je ISIS/Daiš u kolovozu 2014. napao jezidske zajednice oko grada Sindžara u iračkoj Ninivskoj provinciji, pri čemu su navodno ubijene tisuće ljudi; budući da je, nakon što su kurdske snage do prosinca 2014. ponovno osvojile područja sjeverno od planine Sindžar, pronađeno nekoliko masovnih grobnica; budući da su, kada su kurdske snage ponovno osvojile grad Sindžar sredinom studenog 2015., otkrivena dodatna mjesta ubojstava i, kako se čini, masovne grobnice;

| B. | budući da je ISIS/Daiš sustavno i rašireno činio zlodjela usmjerena protiv jezidskog naroda u cilju njegova uništenja; budući da takva zlodjela u skladu s međunarodnim pravom, posebno u skladu s člankom II. Konvencije UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948., predstavljaju genocid; |
| --- | --- |

B.

budući da je ISIS/Daiš sustavno i rašireno činio zlodjela usmjerena protiv jezidskog naroda u cilju njegova uništenja; budući da takva zlodjela u skladu s međunarodnim pravom, posebno u skladu s člankom II. Konvencije UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948., predstavljaju genocid;

| C. | budući da su se Parlamentu, koji je 4. veljače 2016. priznao da ISIS/Daiš provodi genocid nad kršćanima i jezidima te drugim pripadnicima vjerskih i etničkih manjina, pridružili Vijeće Europe, Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a, Kongres SAD-a, parlament Ujedinjene Kraljevine, australski parlament i druge nacionalne i međunarodne institucije, prepoznavši da zločini koje su pripadnici ISIS-a/Daiša počinili nad vjerskim i etničkim manjinama u Iraku obuhvaćaju ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i genocid; |
| --- | --- |

C.

budući da su se Parlamentu, koji je 4. veljače 2016. priznao da ISIS/Daiš provodi genocid nad kršćanima i jezidima te drugim pripadnicima vjerskih i etničkih manjina, pridružili Vijeće Europe, Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a, Kongres SAD-a, parlament Ujedinjene Kraljevine, australski parlament i druge nacionalne i međunarodne institucije, prepoznavši da zločini koje su pripadnici ISIS-a/Daiša počinili nad vjerskim i etničkim manjinama u Iraku obuhvaćaju ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i genocid;

| D. | budući da su Ninivska ravnica, Tal Afar i Sindžar te šira regija odavno domovina kršćana (Kaldejci/Sirjaci/Asirci), jezida, sunitskih i šijitskih Arapa, Kurda, Šabaka, Turkmena, jarsanaca, Sabejaca-Mandejaca i drugih, koji su stoljećima ondje živjeli u duhu općeg pluralizma, stabilnosti i suradnje među zajednicama unatoč razdobljima vanjskog nasilja i progona, sve do početka ovog stoljeća kada je 2014. ISIS/Daiš zauzeo velik dio te regije; |
| --- | --- |

D.

budući da su Ninivska ravnica, Tal Afar i Sindžar te šira regija odavno domovina kršćana (Kaldejci/Sirjaci/Asirci), jezida, sunitskih i šijitskih Arapa, Kurda, Šabaka, Turkmena, jarsanaca, Sabejaca-Mandejaca i drugih, koji su stoljećima ondje živjeli u duhu općeg pluralizma, stabilnosti i suradnje među zajednicama unatoč razdobljima vanjskog nasilja i progona, sve do početka ovog stoljeća kada je 2014. ISIS/Daiš zauzeo velik dio te regije;

| E. | budući da ISIS/Daiš od 27. listopada 2016. premješta otete žene, među ostalim i jezidske žene, u gradove Mosul i Tel Afar; budući da su neke od tih žena navodno „raspodijeljene” borcima ISIS-a/Daiša, dok je drugima rečeno da će ih iskoristiti kao pratnju konvojima ISIS-a/Daiša; |
| --- | --- |

E.

budući da ISIS/Daiš od 27. listopada 2016. premješta otete žene, među ostalim i jezidske žene, u gradove Mosul i Tel Afar; budući da su neke od tih žena navodno „raspodijeljene” borcima ISIS-a/Daiša, dok je drugima rečeno da će ih iskoristiti kao pratnju konvojima ISIS-a/Daiša;

| F. | budući da su zaštita, očuvanje i analiza svih masovnih grobnica u Iraku, kao i u Siriji, od ključne važnosti za očuvanje i prikupljanje dokaza o ratnim zločinima, zločinima protiv čovječnosti i genocidu koje su počinili pripadnici ISIS-a/Daiša te za privođenje počinitelja tih zločina k pravdi; budući da bi rodbini žrtava trebalo pružiti psihološku i logističku potporu; |
| --- | --- |

F.

budući da su zaštita, očuvanje i analiza svih masovnih grobnica u Iraku, kao i u Siriji, od ključne važnosti za očuvanje i prikupljanje dokaza o ratnim zločinima, zločinima protiv čovječnosti i genocidu koje su počinili pripadnici ISIS-a/Daiša te za privođenje počinitelja tih zločina k pravdi; budući da bi rodbini žrtava trebalo pružiti psihološku i logističku potporu;

| G. | budući da nekoliko lokalnih organizacija vodi evidenciju zločina koje pripadnici ISIS-a/ Daiša počinjavaju nad jezidskom zajednicom, ali njihovi su kapaciteti ograničeni; budući da prema međunarodnim organizacijama za ljudska prava, kao što je Human Rights Watch, međunarodni stručnjaci za forenziku nisu radili u tom području, unatoč političkoj potpori takvoj misiji koju je izrazilo više zemalja, uključujući SAD i Njemačku; |
| --- | --- |

G.

budući da nekoliko lokalnih organizacija vodi evidenciju zločina koje pripadnici ISIS-a/ Daiša počinjavaju nad jezidskom zajednicom, ali njihovi su kapaciteti ograničeni; budući da prema međunarodnim organizacijama za ljudska prava, kao što je Human Rights Watch, međunarodni stručnjaci za forenziku nisu radili u tom području, unatoč političkoj potpori takvoj misiji koju je izrazilo više zemalja, uključujući SAD i Njemačku;

| H. | budući da je visoki povjerenik UN-a za ljudska prava 11. studenoga 2016. izjavio da: „ako stanje u Iraku uputi na Međunarodni kazneni sud, ako iračkim sudovima da nadležnost nad međunarodnim zločinima, ako reformira kaznenopravni sustav i poboljša sposobnost pravosudnih službenika da evidentiraju i istražuju slučajeve kršenja prava i kazneno gone počinitelje, iračka vlada može zajamčiti pravdu i postaviti temelje za trajan mir u zemlji. Ako to ne učini, dugotrajni mir i sigurnost koje irački narod zaslužuje mogli bi biti ozbiljno ugroženi”; |
| --- | --- |

H.

budući da je visoki povjerenik UN-a za ljudska prava 11. studenoga 2016. izjavio da: „ako stanje u Iraku uputi na Međunarodni kazneni sud, ako iračkim sudovima da nadležnost nad međunarodnim zločinima, ako reformira kaznenopravni sustav i poboljša sposobnost pravosudnih službenika da evidentiraju i istražuju slučajeve kršenja prava i kazneno gone počinitelje, iračka vlada može zajamčiti pravdu i postaviti temelje za trajan mir u zemlji. Ako to ne učini, dugotrajni mir i sigurnost koje irački narod zaslužuje mogli bi biti ozbiljno ugroženi”;

| I. | budući da je iračka vojska, uz potporu globalne koalicije za borbu protiv ISIS-a/Daiša i pešmergi kurdske regionalne vlade, pokrenula operaciju kako bi oslobodila Mosul, drugi po veličini irački grad, te ostatak iračkog teritorija koji se još uvijek nalazi u rukama ISIS-a/Daiša; |
| --- | --- |

I.

budući da je iračka vojska, uz potporu globalne koalicije za borbu protiv ISIS-a/Daiša i pešmergi kurdske regionalne vlade, pokrenula operaciju kako bi oslobodila Mosul, drugi po veličini irački grad, te ostatak iračkog teritorija koji se još uvijek nalazi u rukama ISIS-a/Daiša;

| 1. | bezrezervno osuđuje zlodjela i gruba kršenja međunarodnog humanitarnog prava i ljudskih prava koja kontinuirano provode pripadnici ISIS-a/Daiša; užasnut je aktualnim otkrićima novih masovnih grobnica u Iraku i Siriji, koje svjedoče teroru koji provodi ISIS/Daiš; izražava sućut svima u Iraku koji su izgubili članove obitelji zbog zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina koje su počinili ISIS/Daiš i njihovi pristaše; |
| --- | --- |

1.

| 2. | snažno apelira na međunarodnu zajednicu, posebno na Vijeće sigurnosti UN-a, da navode o masovnim grobnicama u Iraku uzmu kao dodatni dokaz genocida i da ISIS/Daiš prijave Međunarodnom kaznenom sudu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva iračke vlasti, uključujući kurdsku regionalnu vladu, da poduzmu hitne mjere kako bi se zaštitile grobnice oko planine Sindžar koje su postale dostupne nakon što je to područje ponovno preuzeto od ISIS-a/Daiša, te da poduzmu sve druge potrebne mjere za očuvanje dokaza ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti koje su počinili pripadnici ISIS-a/Daiša kako bi se zajamčilo preuzimanje odgovornosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva iračke vlasti da pozovu međunarodne stručnjake za forenziku, uključujući one s iskustvom rada pred kaznenim sudovima, kako bi zabilježili lokaciju svih masovnih grobnica te pomogli očuvati i analizirati dokaze pronađene u odnedavno dostupnim masovnim grobnicama, s obzirom na to da se prilikom ekshumacije bez stručnjaka za forenziku mogu uništiti ključni dokazi te se može uvelike otežati identifikacija tijela; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva EU, njegove države članice i druge potencijalne međunarodne donatore da pomognu i daju svoju punu potporu iračkoj vladi pri uspostavi ljudskih resursa i infrastrukture koji su potrebni za očuvanje i analizu dokaza koji bi mogli biti ključni za buduće nacionalne i međunarodne procese pozivanja na odgovornost za ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i genocid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | posebno je zabrinut zbog položaja žena i djece u sukobu, osobito jezidskih žena i djece koji su žrtve progona, pogubljenja, mučenja, seksualnog iskorištavanja i drugih zlodjela; ustraje u tome da bi trebalo omogućiti pristup cijelom nizu zdravstvenih usluga, posebno za žrtve silovanja; poziva EU i njegove države članice da hitno uspostave blisku suradnju sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom i da je podupiru u tom cilju; poziva na trenutačno oslobađanje svih žena i djece koji su još uvijek u zatočeništvu ISIS-a/Daiša; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno izražava svoju punu potporu iračkoj vojsci, vojskama globalne koalicije za borbu protiv ISIS-a/Daiša, pešmergama kurdske regionalne vlade i njihovim saveznicima u nastojanjima da oslobode Mosul i druge dijelove zemlje od ISIS-a/Daiša, kao i potporu iračkoj neovisnosti, teritorijalnoj cjelovitosti i suverenosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da iračke vlasti moraju poduzeti konkretne korake kako bi tijekom kampanje zaštitile civile, među ostalim poduzimanjem svih dostupnih mjera predostrožnosti kako bi se tijekom napada izbjegle civilne žrtve i kršenja ljudskih prava; naglašava da snage na terenu tijekom operacija moraju poštovati međunarodno humanitarno pravo i pravo o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava potporu Republici Iraku i njezinu stanovništvu u priznavanju politički, društveno i gospodarski ostvarive i održive provincije u području Ninivske ravnice, Tal Afara i Sindžara, u skladu sa zakonitim izrazima regionalne autonomije, kao što je zajamčeno iračkim ustavom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da bi pravo raseljenih autohtonih naroda Ninivske ravnice, Tal Afara i Sindžara, od kojih su mnogi raseljeni unutar Iraka, da se vrate u svoju domovinu trebalo biti politički prioritet iračke vlade, što podupire EU, zajedno sa svojim državama članicama, i međunarodna zajednica; ističe da bi uz potporu iračke vlade i kurdske regionalne vlade tim narodima trebalo u potpunosti zajamčiti ostvarenje njihovih ljudskih prava, uključujući političku jednakost, kao i prava vlasništva, koja će pritom biti iznad svih prava vlasništva koja polažu treće osobe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apelira na Irak da postane država članica Međunarodnog kaznenog suda kako bi se omogućio kazneni progon ISIS-a/Daiša zbog ratnih zločina, genocida i zločina protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva međunarodnu zajednicu, uključujući države članice EU-a, da pripadnike ISIS-a/Daiša koji su u njihovoj sudskoj nadležnosti privedu pravdi, među ostalim primjenjujući načelo opće nadležnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, vladi Iraka i Iračkom zastupničkom vijeću te Regionalnoj vladi Kurdistana. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0422.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0171.

(3)  SL C 234, 28.6.2016., str. 25.

(4)  SL C 310, 25.8.2016., str. 35.

(5)  SL C 316, 30.8.2016., str. 113.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0051.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/120

---

P8_TA(2016)0509

Zaštitne mjere protiv unosa u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihova širenja unutar Zajednice

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o nacrtu provedbene direktive Komisije o izmjeni priloga I.–V. Direktive Vijeća 2000/29/EZ o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (D047308/01 – 2016/3010(RSP))

(2018/C 238/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene direktive Komisije o izmjeni priloga I.–V. Direktive Vijeća 2000/29/EZ o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihova širenja unutar Zajednice (D047308/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene direktive Komisije o izmjeni priloga I.–V. Direktive Vijeća 2000/29/EZ o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihova širenja unutar Zajednice (D047308/01,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihova širenja unutar Zajednice (1), a posebno njezin članak 14. stavak 2. točke (c) i (d) i članak 18. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihova širenja unutar Zajednice (1), a posebno njezin članak 14. stavak 2. točke (c) i (d) i članak 18. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje (3),

| — | uzimajući u obzir provedbenu odluku Komisije (EU) 2016/715 od 11. svibnja 2016. o utvrđivanju mjera u pogledu određenih plodova podrijetlom iz određenih trećih zemalja radi sprečavanja unošenja u Uniju štetnog organizma Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa u Uniju i njegova širenja unutar Unije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir provedbenu odluku Komisije (EU) 2016/715 od 11. svibnja 2016. o utvrđivanju mjera u pogledu određenih plodova podrijetlom iz određenih trećih zemalja radi sprečavanja unošenja u Uniju štetnog organizma Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa u Uniju i njegova širenja unutar Unije (4),

| — | uzimajući u obzir znanstveno mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane od 30. siječnja 2014. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir znanstveno mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane od 30. siječnja 2014. (5),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da se nacrtom provedbene direktive Komisije traži izmjena priloga I. do V. Direktive 2000/29/EZ; budući da će Direktiva 2000/29/EZ biti stavljena izvan snage i zamijenjena Uredbom (EU) 2016/2031 o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje čim ta uredba postane važeća; |
| --- | --- |

A.

budući da se nacrtom provedbene direktive Komisije traži izmjena priloga I. do V. Direktive 2000/29/EZ; budući da će Direktiva 2000/29/EZ biti stavljena izvan snage i zamijenjena Uredbom (EU) 2016/2031 o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje čim ta uredba postane važeća;

| B. | budući da nacrt provedbene direktive Komisije nije u skladu s ciljevima Uredbe (EU) 2016/2031 jer narušava zahtjeve za uvođenje u Uniju navedenih plodova podložnih štetnim organizmima, a to se posebno odnosi na crnu pjegavost agruma i bakterijski rak agruma; |
| --- | --- |

B.

budući da nacrt provedbene direktive Komisije nije u skladu s ciljevima Uredbe (EU) 2016/2031 jer narušava zahtjeve za uvođenje u Uniju navedenih plodova podložnih štetnim organizmima, a to se posebno odnosi na crnu pjegavost agruma i bakterijski rak agruma;

| 1. | smatra da nacrt provedbene direktive Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije kompatibilan s ciljem Uredbe (EU) 2016/2031 prema kojem treba odrediti fitosanitarne rizike koje predstavlja bilo koja vrsta, soj ili biotip patogenih uzročnika, životinja ili parazitskog bilja štetnih za bilje ili biljne proizvode („štetni organizmi”) i mjere za ublažavanje tih rizika do prihvatljive razine; podsjeća, u vezi s tim, da će se Uredbom (EU) 2016/2031, čim postane važeća, (tj. 14. prosinca 2019.) staviti izvan snage i zamijeniti Direktiva 2000/29/EZ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da promijeni svoj nacrt provedbene direktive kako slijedi (6):

  Promjena 1


  Nacrt provedbene direktive


  Prilog – stavak 4. točka (a) podtočka (i) – točka 6. – točka 16.2. – podtočka (e)








  Nacrt provedbene direktive | Promjena |
| --- | --- | --- |
| ili | Briše se. |
| (e) | in the case of fruits destined for processing, official inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Xanthomonas citri pv. citri and Xanthomonas citri pv. aurantifolii,



  and


  transport and processing takes place under conditions, approved in accordance with the procedure referred to in Article 18(2). |

2.

Promjena 1

Nacrt provedbene direktive

Prilog – stavak 4. točka (a) podtočka (i) – točka 6. – točka 16.2. – podtočka (e)

Nacrt provedbene direktive

Promjena

ili

Briše se.

(e)

in the case of fruits destined for processing, official inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Xanthomonas citri pv. citri and Xanthomonas citri pv. aurantifolii,

Promjena 2

Nacrt provedbene direktive

Prilog – stavak 4. točka (a) podtočka (i) – točka 7. – točka 16.4. – podtočka d – točka 4.a (nova)

| Nacrt provedbene direktive | Promjena |
| --- | --- |
| | Unošenje u Uniju navedenih plodova podrijetlom iz trećih zemalja |
| | Navedeni plodovi iz trećih zemalja moraju imati fitosanitarni certifikat kao što se navodi u prvom podstavku točke (ii) članka 13. stavka 1. Direktive2000/29/EZ, uključujući sljedeće elemente pod naslovom „Dodatna izjava”:










  (i) | izjavu da se područje proizvodnje navedenih plodova na odgovarajući način tretiralo protiv Phyllosticte citricarpe i da su uzgojne metode provedene u odgovarajuće vrijeme od početka posljednjeg ciklusa vegetacije, što se treba usvojiti u skladu s postupkom iz članka 18. stavka 2.; |

Nacrt provedbene direktive

Promjena

Unošenje u Uniju navedenih plodova podrijetlom iz trećih zemalja

Navedeni plodovi iz trećih zemalja moraju imati fitosanitarni certifikat kao što se navodi u prvom podstavku točke (ii) članka 13. stavka 1. Direktive2000/29/EZ, uključujući sljedeće elemente pod naslovom „Dodatna izjava”:

(i)

izjavu da se područje proizvodnje navedenih plodova na odgovarajući način tretiralo protiv Phyllosticte citricarpe i da su uzgojne metode provedene u odgovarajuće vrijeme od početka posljednjeg ciklusa vegetacije, što se treba usvojiti u skladu s postupkom iz članka 18. stavka 2.;

| (ii) | izjavu da je nad područjem proizvodnje izvršen odgovarajući službeni nadzor tijekom sezone rasta i da kod tih navedenih plodova od početka posljednjeg ciklusa vegetacije nisu otkriveni simptomi Phyllosticte citricarpe; |
| --- | --- |

(ii)

izjavu da je nad područjem proizvodnje izvršen odgovarajući službeni nadzor tijekom sezone rasta i da kod tih navedenih plodova od početka posljednjeg ciklusa vegetacije nisu otkriveni simptomi Phyllosticte citricarpe;

| (iii) | izjavu da je u vremenu od kada su plodovi zaprimljeni do vremena njihova pakiranja u objektima za pakiranje uzet uzorak od najmanje 600 plodova svake vrste na 30 tona ili dio te količine, te su uzorci što je više moguće odabrani na temelju bilo kakvih mogućih simptoma Phyllosticte citricarpe te da su svi uzorkovani plodovi sa simptomima testirani i da taj štetni organizam nije pronađen; |
| --- | --- |

(iii)

izjavu da je u vremenu od kada su plodovi zaprimljeni do vremena njihova pakiranja u objektima za pakiranje uzet uzorak od najmanje 600 plodova svake vrste na 30 tona ili dio te količine, te su uzorci što je više moguće odabrani na temelju bilo kakvih mogućih simptoma Phyllosticte citricarpe te da su svi uzorkovani plodovi sa simptomima testirani i da taj štetni organizam nije pronađen;

| (iv) | ako je riječ o vrsti Citrus sinensis (L.) Osbeck „Valencia” osim izjave iz točki (a), (b) i (c): izjavu da je uzorak na 30 tona ili njegov dio testiran na latentnu zarazu i da Phyllosticta citricarpa nije pronađena. |
| --- | --- |

(iv)

ako je riječ o vrsti Citrus sinensis (L.) Osbeck „Valencia” osim izjave iz točki (a), (b) i (c): izjavu da je uzorak na 30 tona ili njegov dio testiran na latentnu zarazu i da Phyllosticta citricarpa nije pronađena.

Zahtjevi u vezi s nadzorom navedenih plodova u Uniji podrijetlom iz trećih zemalja

Navedene plodove podrijetlom iz trećih zemalja vizualno se pregledava na mjestu ulaska ili na odredištu koje je utvrđeno u skladu s Direktivom Komisije 2004/103/EZ. Ti se nadzori provode na uzorcima od najmanje 200 plodova svake vrste navedenih plodova po pošiljkama od 30 tona ili na dijelu pošiljke, odabranim na temelju bilo kakvih mogućih simptoma Phyllosticte citricarpe. Ako se simptomi Phyllosticte citricarpe otkriju tijekom nadzora iz stavka 1., postojanje tog štetnog organizma se potvrđuje ili pobija testiranjem plodova koji pokazuju simptome. Ako se potvrdi postojanje Phyllosticte citricarpe, odbija se ulazak u Uniju za pošiljku iz koje je uzet uzorak.

Zahtjevi sljedivosti

Kako bi se omogućila sljedivost navedeni plodovi unose se u Uniju samo ako zadovoljavaju sljedeće uvjete:

| (i) | područje proizvodnje, objekti za pakiranje, izvoznici i bilo koji drugi subjekt uključen u rukovanje navedenim plodovima službeno su registrirani u te svrhe; |
| --- | --- |

(i)

područje proizvodnje, objekti za pakiranje, izvoznici i bilo koji drugi subjekt uključen u rukovanje navedenim plodovima službeno su registrirani u te svrhe;

| (ii) | Nacionalna organizacija za zaštitu bilja izdaje dokumente koji prate navedene plodove na njihovu putu od područja proizvodnje do mjesta ulaska u Uniju; |
| --- | --- |

(ii)

Nacionalna organizacija za zaštitu bilja izdaje dokumente koji prate navedene plodove na njihovu putu od područja proizvodnje do mjesta ulaska u Uniju;

| (iii) | ako je riječ o navedenim plodovima podrijetlom iz trećih zemalja, uz točke (a) i (b) zadržavaju se detaljne informacije o tretmanima prije i poslije branja. |
| --- | --- |

(iii)

ako je riječ o navedenim plodovima podrijetlom iz trećih zemalja, uz točke (a) i (b) zadržavaju se detaljne informacije o tretmanima prije i poslije branja.

Promjena 3

Nacrt provedbene direktive

Prilog – stavak 4. točka (a) podtočka (i) – točka 7. – točka 16.4. – podtočka (e)

| Nacrt provedbene direktive | Promjena |
| --- | --- |
| or | Briše se. |
| (e) | in the case of fruits destined for processing, official visual inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa,



  and


  a statement that the specified fruits originate in a field of production subjected to appropriate treatments against Phyllosticta citricarpa carried out at the appropriate time is included in the certificates referred to in Article 13(1)(ii) under the rubric „Additional declaration”,


  and


  transport and processing takes place under conditions, approved in accordance with the procedure referred to in Article 18(2). |

Nacrt provedbene direktive

Promjena

or

Briše se.

(e)

in the case of fruits destined for processing, official visual inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa,

Promjena 4

Nacrt provedbene direktive

Prilog – stavak 4. točka (a) podtočka (i) – točka 8. – točka 16.6. – podtočka (d)

| Nacrt provedbene direktive | Promjena |
| --- | --- |
| (d) | have been subjected to an effective treatment to ensure freedom from Thaumatotibia leucotreta (Meyrick). The treatment data to be indicated on the certificates referred to in Article 13(1)(ii). |

Nacrt provedbene direktive

Promjena

(d)

have been subjected to an effective treatment to ensure freedom from Thaumatotibia leucotreta (Meyrick). The treatment data to be indicated on the certificates referred to in Article 13(1)(ii).

| (d) | mora podvrgavati učinkovitim tretmanima kako bi se osiguralo da nije zaraženo Thaumatotibijom leucotretom (Meyrick);
  Ako je riječ o plodovima Citrus L. koji nisu Citrus limon (L.) Osbeck. i Citrus aurantifolia (Christm.) Swingle, službena izjava da su plodovi prošli hladni tretman (24 dana na temperaturi od 0,55  oC uz tri dana prethodnog hlađenja) ili alternativni, održivi i djelotvorni tretman koji proizvodi isti učinak, te koji je odobren u skladu s procedurom iz članka 18. stavka 2., na temelju ocjene EFSA-e, kako bi se zajamčilo da nisu zaraženi Thaumatotibijom leucotretom (Meyrick)
  . Podaci o tretmanu navode se na potvrdama iz članka 13. stavka 1. točke (ii). |
| --- | --- |

(d)

mora podvrgavati učinkovitim tretmanima kako bi se osiguralo da nije zaraženo Thaumatotibijom leucotretom (Meyrick);
  Ako je riječ o plodovima Citrus L. koji nisu Citrus limon (L.) Osbeck. i Citrus aurantifolia (Christm.) Swingle, službena izjava da su plodovi prošli hladni tretman (24 dana na temperaturi od 0,55  oC uz tri dana prethodnog hlađenja) ili alternativni, održivi i djelotvorni tretman koji proizvodi isti učinak, te koji je odobren u skladu s procedurom iz članka 18. stavka 2., na temelju ocjene EFSA-e, kako bi se zajamčilo da nisu zaraženi Thaumatotibijom leucotretom (Meyrick)
  . Podaci o tretmanu navode se na potvrdama iz članka 13. stavka 1. točke (ii).

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 169, 10.7.2000., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  SL L 317, 23.11.2016., str. 4.

(4)  SL L 125, 13.5.2016., str. 16.

(5)  Znanstveno mišljenje na zahtjev Europske komisije (pitanje br. EFSA-Q-2013-00334) o riziku od Phyllosticte citricarpe (Guignardia citricarpa) za područje EU-a, zajedno s utvrđivanjem i procjenom mogućnosti za smanjenje rizika. EFSA Journal 2014; 12(2):3557.

(6)  Komisija je dostavila Parlamentu samo englesku verziju njezinog nacrta provedbene direktive jer nacrt nije bio preveden na ostale službene jezike.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/125 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/125

---

P8_TA(2016)0510

Potpora žrtvama talidomida

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o potpori preživjelim žrtvama talidomida (2016/3029(RSP))

(2018/C 238/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir predstojeću izmjenu Zakona o Zakladi za žrtve talidomida, koju bi njemačka vlada mogla iskoristiti kao priliku da preživjelim žrtvama talidomida čiji su status priznale sudski imenovane zaklade ili koje su korisnici nacionalnih državnih sustava omogući kolektivan pristup posebnom zdravstvenom fondu njemačke Contergangstiftung (Zaklada za žrtve talidomida), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstojeću izmjenu Zakona o Zakladi za žrtve talidomida, koju bi njemačka vlada mogla iskoristiti kao priliku da preživjelim žrtvama talidomida čiji su status priznale sudski imenovane zaklade ili koje su korisnici nacionalnih državnih sustava omogući kolektivan pristup posebnom zdravstvenom fondu njemačke Contergangstiftung (Zaklada za žrtve talidomida),

| — | uzimajući u obzir španjolsku Kraljevsku uredbu br. 1006/2010 od 5. kolovoza 2010., kojom se uređuje postupak odobravanja pomoći osobama koje su u razdoblju od 1960. do 1965. u Španjolskoj bile žrtve talidomida, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir španjolsku Kraljevsku uredbu br. 1006/2010 od 5. kolovoza 2010., kojom se uređuje postupak odobravanja pomoći osobama koje su u razdoblju od 1960. do 1965. u Španjolskoj bile žrtve talidomida,

| — | uzimajući u obzir približan broj osoba u EU-u koje trpe posljedice talidomida (oko 2 700 u Njemačkoj (izvor: njemačka vlada), oko 500 u Italiji (izvor: VITA – Associazione Vittime Italiane Thalidomide), 500 u Ujedinjenoj Kraljevini, 100 u Švedskoj (izvor: studija DLA Piper) i 200 u Španjolskoj (izvor: Avite Španjolska)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir približan broj osoba u EU-u koje trpe posljedice talidomida (oko 2 700 u Njemačkoj (izvor: njemačka vlada), oko 500 u Italiji (izvor: VITA – Associazione Vittime Italiane Thalidomide), 500 u Ujedinjenoj Kraljevini, 100 u Švedskoj (izvor: studija DLA Piper) i 200 u Španjolskoj (izvor: Avite Španjolska)),

| — | uzimajući u obzir izvješće Sveučilišta u Heidelbergu pod naslovom „Wiederholt durchzuführende Befragungen zu Problemen, speziellen Bedarfen und Versorgungsdefiziten von contergangeschädigten Menschen (2010-2013)” (Ispitivanja koja treba opetovano provoditi u vezi s problemima, posebnim potrebama i nedostacima u skrbi s kojima se suočavaju žrtve talidomida), u kojem se navodi da se preživjele žrtve talidomida susreću sa sve većim zdravstvenim problemima i posebnim potrebama te nedostacima u potpori koja im se pruža, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Sveučilišta u Heidelbergu pod naslovom „Wiederholt durchzuführende Befragungen zu Problemen, speziellen Bedarfen und Versorgungsdefiziten von contergangeschädigten Menschen (2010-2013)” (Ispitivanja koja treba opetovano provoditi u vezi s problemima, posebnim potrebama i nedostacima u skrbi s kojima se suočavaju žrtve talidomida), u kojem se navodi da se preživjele žrtve talidomida susreću sa sve većim zdravstvenim problemima i posebnim potrebama te nedostacima u potpori koja im se pruža,

| — | uzimajući u obzir izvješće Firefly iz siječnja 2015. u kojem se ističu sve lošije fizičko i emocionalno zdravstveno stanje preživjelih žrtava talidomida te njihove buduće potrebe (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Firefly iz siječnja 2015. u kojem se ističu sve lošije fizičko i emocionalno zdravstveno stanje preživjelih žrtava talidomida te njihove buduće potrebe (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće koje je u svibnju 2015. naručilo Ministarstvo zdravstva njemačke savezne zemlje Sjeverne Rajne – Vestfalije, u kojem se ispituje kvaliteta života preživjelih žrtava talidomida te se predviđaju njihove buduće potrebe (izvješće Sveučilišta u Kölnu) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće koje je u svibnju 2015. naručilo Ministarstvo zdravstva njemačke savezne zemlje Sjeverne Rajne – Vestfalije, u kojem se ispituje kvaliteta života preživjelih žrtava talidomida te se predviđaju njihove buduće potrebe (izvješće Sveučilišta u Kölnu) (2),

| — | uzimajući u obzir otvorena pisma predsjednika klubova zastupnika Europskog parlamenta u kojima se ističe da preživjele žrtve talidomida trpe kroničnu iscrpljujuću bol i da njihove potrebe nisu zadovoljene, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir otvorena pisma predsjednika klubova zastupnika Europskog parlamenta u kojima se ističe da preživjele žrtve talidomida trpe kroničnu iscrpljujuću bol i da njihove potrebe nisu zadovoljene,

| — | uzimajući u obzir konferenciju za tisak održanu 27. svibnja 2015. u Europskom parlamentu u Bruxellesu, na kojoj su zastupnici iz svih klubova naglasili da preživjelim žrtvama talidomida treba pružiti potporu u pogledu njihovih zdravstvenih problema (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konferenciju za tisak održanu 27. svibnja 2015. u Europskom parlamentu u Bruxellesu, na kojoj su zastupnici iz svih klubova naglasili da preživjelim žrtvama talidomida treba pružiti potporu u pogledu njihovih zdravstvenih problema (3),

| — | uzimajući u obzir proslave koje je EU organizirao u rujnu 2015. povodom obilježavanja 50. obljetnice otkako su u Europi doneseni prvi propisi u području farmacije čiji je cilj bio zaštititi građane EU-a, što je dodatno priznanje da je učinkovito zakonodavstvo u području farmacije trajno naslijeđe koje dugujemo tisućama umrle novorođene djece i djece s teškim urođenim oštećenjima koja su posljedica konzumiranja talidomida u trudnoći, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir proslave koje je EU organizirao u rujnu 2015. povodom obilježavanja 50. obljetnice otkako su u Europi doneseni prvi propisi u području farmacije čiji je cilj bio zaštititi građane EU-a, što je dodatno priznanje da je učinkovito zakonodavstvo u području farmacije trajno naslijeđe koje dugujemo tisućama umrle novorođene djece i djece s teškim urođenim oštećenjima koja su posljedica konzumiranja talidomida u trudnoći,

| — | uzimajući u obzir pitanje za usmeni odgovor Komisiji (O-000035/2016 – B8-0120/2016) i raspravu na plenarnoj sjednici o talidomidu 9. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje za usmeni odgovor Komisiji (O-000035/2016 – B8-0120/2016) i raspravu na plenarnoj sjednici o talidomidu 9. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir pismo međunarodne odvjetničke tvrtke Ince and Co. od 5. ožujka 2015. u kojem se opisuje kako su nedostatak farmaceutskog nadzora i prikrivanje dokaza o učincima talidomida utjecali na zdravlje žrtava tog lijeka (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo međunarodne odvjetničke tvrtke Ince and Co. od 5. ožujka 2015. u kojem se opisuje kako su nedostatak farmaceutskog nadzora i prikrivanje dokaza o učincima talidomida utjecali na zdravlje žrtava tog lijeka (4),

| — | uzimajući u obzir izjavu njemačke savezne vlade iz lipnja 2016. o potrebi da se preuzme odgovornost za preživjele žrtve talidomida i da im se pruži nebirokratska potpora (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu njemačke savezne vlade iz lipnja 2016. o potrebi da se preuzme odgovornost za preživjele žrtve talidomida i da im se pruži nebirokratska potpora (5),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je poduzeće Chemie Grünenthal GmbH krajem 1950-tih i početkom 1960-tih prodavalo talidomid kao siguran lijek za jutarnje mučnine, glavobolju, kašalj, nesanicu i prehladu; budući da je talidomid, koji su uzimale trudnice u mnogim europskim zemljama, uzrokovao smrt i malformacije tisuća djece; |
| --- | --- |

A.

budući da je poduzeće Chemie Grünenthal GmbH krajem 1950-tih i početkom 1960-tih prodavalo talidomid kao siguran lijek za jutarnje mučnine, glavobolju, kašalj, nesanicu i prehladu; budući da je talidomid, koji su uzimale trudnice u mnogim europskim zemljama, uzrokovao smrt i malformacije tisuća djece;

| B. | budući da dokumentacija iz razdoblja skandala s talidomidom, koju je neovisno provjerila međunarodna odvjetnička tvrtka Ince and Co., upućuje na ozbiljan nedostatak učinkovitog farmaceutskog nadzora u Saveznoj Republici Njemačkoj, za razliku od drugih zemalja kao što su SAD, Francuska, Portugal i Turska; |
| --- | --- |

B.

budući da dokumentacija iz razdoblja skandala s talidomidom, koju je neovisno provjerila međunarodna odvjetnička tvrtka Ince and Co., upućuje na ozbiljan nedostatak učinkovitog farmaceutskog nadzora u Saveznoj Republici Njemačkoj, za razliku od drugih zemalja kao što su SAD, Francuska, Portugal i Turska;

| C. | budući da neovisno provjerena istraživanja (6) navode na neizbježan zaključak da je Savezna Republika Njemačka 1970. utjecala na kazneni postupak protiv poduzeća Chemie Grünenthal GmbH, njemačkog proizvođača talidomida, i da zbog toga nije bilo moguće utvrditi krivnju proizvođača; budući da su, povrh toga, poduzete mjere kako bi se spriječilo pokretanje građanskih postupaka protiv tog poduzeća, što je žrtvama potencijalno onemogućilo zadovoljenje pravde i dobivanje primjerene financijske potpore za njihove trenutačne i buduće zdravstvene probleme; |
| --- | --- |

C.

budući da neovisno provjerena istraživanja (6) navode na neizbježan zaključak da je Savezna Republika Njemačka 1970. utjecala na kazneni postupak protiv poduzeća Chemie Grünenthal GmbH, njemačkog proizvođača talidomida, i da zbog toga nije bilo moguće utvrditi krivnju proizvođača; budući da su, povrh toga, poduzete mjere kako bi se spriječilo pokretanje građanskih postupaka protiv tog poduzeća, što je žrtvama potencijalno onemogućilo zadovoljenje pravde i dobivanje primjerene financijske potpore za njihove trenutačne i buduće zdravstvene probleme;

| D. | budući da se u neovisnim izvješćima koja su nedavno objavljena u Njemačkoj (izvješće Sveučilišta u Heidelbergu i izvješće Sveučilišta u Kölnu) i u Ujedinjenoj Kraljevini (izvješće Firefly) zaključuje da je preživjelim žrtvama talidomida potrebna sve veća potpora za njihove nezadovoljene zdravstvene potrebe, mobilnost i samostalan život, s obzirom na to da se njihovo tjelesno stanje ubrzano pogoršava zbog prirode njihova invaliditeta i nedostatka potpore od rođenja; |
| --- | --- |

D.

budući da se u neovisnim izvješćima koja su nedavno objavljena u Njemačkoj (izvješće Sveučilišta u Heidelbergu i izvješće Sveučilišta u Kölnu) i u Ujedinjenoj Kraljevini (izvješće Firefly) zaključuje da je preživjelim žrtvama talidomida potrebna sve veća potpora za njihove nezadovoljene zdravstvene potrebe, mobilnost i samostalan život, s obzirom na to da se njihovo tjelesno stanje ubrzano pogoršava zbog prirode njihova invaliditeta i nedostatka potpore od rođenja;

| E. | uviđajući da su, premda posebna odgovornost leži na Njemačkoj, i druge nacionalne vlade odgovorne za to da preživjelim žrtvama talidomida u svojim zemljama osiguraju pravedan tretman; |
| --- | --- |

E.

uviđajući da su, premda posebna odgovornost leži na Njemačkoj, i druge nacionalne vlade odgovorne za to da preživjelim žrtvama talidomida u svojim zemljama osiguraju pravedan tretman;

| F. | napominjući da su predsjednici klubova zastupnika Europskog parlamenta u otvorenim pismima podržali nastojanja da se preživjelim žrtvama talidomida pruži pomoć u pogledu njihovih zdravstvenih potreba; |
| --- | --- |

F.

napominjući da su predsjednici klubova zastupnika Europskog parlamenta u otvorenim pismima podržali nastojanja da se preživjelim žrtvama talidomida pruži pomoć u pogledu njihovih zdravstvenih potreba;

| G. | podsjećajući na konferenciju za tisak održanu u svibnju 2015. u Bruxellesu, uz potporu svih klubova zastupnika Europskog parlamenta, na kojoj su istaknute još uvijek nezadovoljene zdravstvene potrebe preživjelih žrtava talidomida; |
| --- | --- |

G.

podsjećajući na konferenciju za tisak održanu u svibnju 2015. u Bruxellesu, uz potporu svih klubova zastupnika Europskog parlamenta, na kojoj su istaknute još uvijek nezadovoljene zdravstvene potrebe preživjelih žrtava talidomida;

| H. | podsjećajući da je Komisija u rujnu 2015. u Bruxellesu proslavila 50. obljetnicu donošenja prvog zakonodavnog akta EU-a u području farmacije, koji je nastao u velikoj mjeri kao posljedica skandala s talidomidom; ističe da se, premda regulatorne strukture koje su nakon toga uspostavljene posljednjih 50 godina imaju važnu ulogu u zaštiti milijuna građana EU-a od sličnih bolesti, preživjele žrtve talidomida suočavaju s bolnim i onesposobljavajućim posljedicama tog lijeka; |
| --- | --- |

H.

podsjećajući da je Komisija u rujnu 2015. u Bruxellesu proslavila 50. obljetnicu donošenja prvog zakonodavnog akta EU-a u području farmacije, koji je nastao u velikoj mjeri kao posljedica skandala s talidomidom; ističe da se, premda regulatorne strukture koje su nakon toga uspostavljene posljednjih 50 godina imaju važnu ulogu u zaštiti milijuna građana EU-a od sličnih bolesti, preživjele žrtve talidomida suočavaju s bolnim i onesposobljavajućim posljedicama tog lijeka;

| I. | podsjećajući da su na plenarnoj sjednici održanoj u ožujku 2016. u Strasbourgu zastupnici iz svih klubova zastupnika istaknuli da je potrebno hitno odgovoriti na nezadovoljene potrebe preživjelih, i da je europski povjerenik za zdravlje i sigurnost hrane, Vytenis Andriukaitis, izjavio da je prepoznao želju da se pronađe odgovarajuće rješenje za sve preživjele žrtve talidomida kojim bi im se poboljšala kvaliteta života; |
| --- | --- |

I.

podsjećajući da su na plenarnoj sjednici održanoj u ožujku 2016. u Strasbourgu zastupnici iz svih klubova zastupnika istaknuli da je potrebno hitno odgovoriti na nezadovoljene potrebe preživjelih, i da je europski povjerenik za zdravlje i sigurnost hrane, Vytenis Andriukaitis, izjavio da je prepoznao želju da se pronađe odgovarajuće rješenje za sve preživjele žrtve talidomida kojim bi im se poboljšala kvaliteta života;

| J. | primjećujući da trenutačno u Europskom parlamentu i Komisiji postoje i prilika i volja da se, u skladu s etičkim i humanitarnim standardima, ispravi nepravda nanesena zbog nedovoljne farmaceutske kontrole i naknadnog prikrivanja dokaza, koji su doveli do tragedije povezane s talidomidom; |
| --- | --- |

J.

primjećujući da trenutačno u Europskom parlamentu i Komisiji postoje i prilika i volja da se, u skladu s etičkim i humanitarnim standardima, ispravi nepravda nanesena zbog nedovoljne farmaceutske kontrole i naknadnog prikrivanja dokaza, koji su doveli do tragedije povezane s talidomidom;

| K. | potvrđujući da je njemačka savezna vlada u lipnju 2016. izjavila (7) da mora preuzeti odgovornost i pružiti financijsku potporu, bez opterećujućih administrativnih procedura i dugotrajnih pojedinačnih kontrola; |
| --- | --- |

K.

potvrđujući da je njemačka savezna vlada u lipnju 2016. izjavila (7) da mora preuzeti odgovornost i pružiti financijsku potporu, bez opterećujućih administrativnih procedura i dugotrajnih pojedinačnih kontrola;

| L. | napominjući da je njemačka savezna vlada u lipnju 2016. priznala da je potrebno izmijeniti Zakon o Zakladi za žrtve talidomida u Njemačkoj i da je to moguće učiniti prije siječnja 2017.; |
| --- | --- |

L.

napominjući da je njemačka savezna vlada u lipnju 2016. priznala da je potrebno izmijeniti Zakon o Zakladi za žrtve talidomida u Njemačkoj i da je to moguće učiniti prije siječnja 2017.;

| M. | napominjući da se brojni preživjeli u cijelom EU-u često ne mogu prijaviti za financiranje troškova socijalnih usluga, što je trenutačno najveći problem preživjelih žrtava talidomida koje će, budući da su sada u šestom i sedmom desetljeću života, u nadolazećim godinama sve češće trebati te usluge s obzirom na to da bi se njihovi njegovatelji, često njihovi partneri ili srodnici, i sami mogli razboljeti ili umrijeti; |
| --- | --- |

M.

napominjući da se brojni preživjeli u cijelom EU-u često ne mogu prijaviti za financiranje troškova socijalnih usluga, što je trenutačno najveći problem preživjelih žrtava talidomida koje će, budući da su sada u šestom i sedmom desetljeću života, u nadolazećim godinama sve češće trebati te usluge s obzirom na to da bi se njihovi njegovatelji, često njihovi partneri ili srodnici, i sami mogli razboljeti ili umrijeti;

| 1. | apelira na države članice i na Komisiju da koordiniraju aktivnosti i mjere kojima će se formalno priznati status preživjelih žrtava talidomida te će im se osigurati naknada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apelira na njemačku saveznu vladu da iskoristi priliku koja se nudi povodom predstojeće izmjene Zakona o Zakladi za žrtve talidomida kako bi preživjelim žrtvama talidomida čiji su status priznale sudski imenovane zaklade ili koje su korisnici nacionalnih državnih sustava omogućila pristup posebnom zdravstvenom fondu njemačke Zaklade za žrtve talidomida s invaliditetom (Contergangstiftung für behinderte Menschen); |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži da se preživjele žrtve talidomida iz Ujedinjene Kraljevine, Španjolske, Italije, Švedske i drugih država članica primi u taj sustav na skupnoj osnovi ako je njihov status žrtava u dobroj vjeri priznat u njihovim državama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od španjolskih vlasti da preispitaju proces koji je vlada započela 2010. i da olakšaju propisnu identifikaciju španjolskih preživjelih žrtava talidomida i isplatu naknada unutar svojeg nacionalnog sustava, kao što je navedeno u nezakonodavnom prijedlogu o zaštiti žrtava talidomida (161/000331), koji je španjolski Kongres jednoglasno odobrio 24. studenoga 2016.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apelira na Komisiju da uspostavi okvirni protokol na europskoj razini u skladu s kojim bi svi europski građani koji trpe posljedice talidomida mogli primati sličan iznos naknade, neovisno o tome iz koje države članice dolaze, i da izradi program EU-a za pružanje pomoći i potpore (koji bi sadržavao i financijske i socijalne odredbe) za žrtve talidomida i njihove obitelji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži od poduzeća Grünenthal da preuzme svoj dio odgovornosti tako da pruži odgovarajuću naknadu i skrb onim žrtvama čiji status još nije priznat, preispita postupak priznavanja statusa žrtve i započne dijalog sa žrtvama kako bi se popravila nanesena šteta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću i državama članicama. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  http://www.thalidomidetrust.org/wp-content/uploads/2014/01/Firefly-report-March-2015.pdf

(2)  http://www.thalidomidetrust.org/wp-content/uploads/2016/04/The-Cologne-Report.pdf

(3)  http://www.fiftyyearfight.org/latest/europe-speaks-loudly-with-one-voice:-press-conference

(4)  http://www.fiftyyearfight.org/images/Appendix_1._Ince_letter.pdf

(5)  http://www.bmfsfj.de/BMFSFJ/kinder-und-jugend,did=225796.html

(6)  http://www.fiftyyearfight.org/images/Appendix_1._Ince_letter.pdf

(7)  https://www.bmfsfj.de/bmfsfj/aktuelles/alle-meldungen/leistungen-sollen-gerechter-verteilt-werden/90418?view=DEFAULT

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/128 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/128

---

P8_TA(2016)0511

Lijekovi za pedijatrijsku upotrebu

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o Uredbi o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu (2016/2902(RSP))

(2018/C 238/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1902/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1901/2006 o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu (1) („Uredba o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1902/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1901/2006 o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu (1) („Uredba o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu”),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću pod naslovom „Bolji lijekovi za djecu – Od idejne zamisli do stvarnosti – Opće izvješće o iskustvu stečenom primjenom Uredbe (EZ) br. 1901/2006 o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu” (COM(2013)0443), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću pod naslovom „Bolji lijekovi za djecu – Od idejne zamisli do stvarnosti – Opće izvješće o iskustvu stečenom primjenom Uredbe (EZ) br. 1901/2006 o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu” (COM(2013)0443),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. lipnja 2016. o jačanju ravnoteže u farmaceutskim sustavima u EU-u i državama članicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. lipnja 2016. o jačanju ravnoteže u farmaceutskim sustavima u EU-u i državama članicama,

| — | uzimajući u obzir izvješće Skupine na visokoj razini glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o pristupu lijekovima pod naslovom „Promicanje inovacija i dostupnosti zdravstvenih tehnologija”, objavljeno u rujnu 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Skupine na visokoj razini glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o pristupu lijekovima pod naslovom „Promicanje inovacija i dostupnosti zdravstvenih tehnologija”, objavljeno u rujnu 2016.,

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o reviziji Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu (O-000135/2016 – B8-1818/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o reviziji Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu (O-000135/2016 – B8-1818/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Uredba o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu znatno utjecala na razvoj lijekova za pedijatrijsku upotrebu s obzirom na to da većina farmaceutskih kompanija razvoj za pedijatrijsku upotrebu smatra sastavnim dijelom cjelokupnog razvoja proizvoda; budući da je broj istraživačkih projekata u području pedijatrije znatno porastao te je dostupno više visokokvalitetnih informacija u vezi s pedijatrijskom upotrebom odobrenih lijekova; budući da je relativan broj pedijatrijskih kliničkih ispitivanja također porastao; |
| --- | --- |

A.

budući da je Uredba o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu znatno utjecala na razvoj lijekova za pedijatrijsku upotrebu s obzirom na to da većina farmaceutskih kompanija razvoj za pedijatrijsku upotrebu smatra sastavnim dijelom cjelokupnog razvoja proizvoda; budući da je broj istraživačkih projekata u području pedijatrije znatno porastao te je dostupno više visokokvalitetnih informacija u vezi s pedijatrijskom upotrebom odobrenih lijekova; budući da je relativan broj pedijatrijskih kliničkih ispitivanja također porastao;

| B. | budući da je Uredba o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu pomogla poboljšati opću situaciju i dovela do ostvarivanja konkretne koristi u pogledu niza dječjih bolesti; budući da ipak nije ostvaren dovoljan napredak u nizu područja, a posebno pedijatrijske onkologije i neonatologije; |
| --- | --- |

B.

budući da je Uredba o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu pomogla poboljšati opću situaciju i dovela do ostvarivanja konkretne koristi u pogledu niza dječjih bolesti; budući da ipak nije ostvaren dovoljan napredak u nizu područja, a posebno pedijatrijske onkologije i neonatologije;

| C. | budući da su oblici raka koji se javljaju u dječjoj dobi i dalje glavni uzrok smrti uslijed bolesti kod djece u dobi od jedne godine ili više te da svake godine od raka umre 6 000 mladih u Europi; budući da dvije trećine onih koji prežive pate od nuspojava izazvanih liječenjem (koje su prema dostupnim podacima za do 50 % preživjelih vrlo teške) zbog postojećeg liječenja te je stoga nužno stalno poboljšavati kvalitetu života onih koji su izliječeni od raka u djetinjstvu; |
| --- | --- |

C.

budući da su oblici raka koji se javljaju u dječjoj dobi i dalje glavni uzrok smrti uslijed bolesti kod djece u dobi od jedne godine ili više te da svake godine od raka umre 6 000 mladih u Europi; budući da dvije trećine onih koji prežive pate od nuspojava izazvanih liječenjem (koje su prema dostupnim podacima za do 50 % preživjelih vrlo teške) zbog postojećeg liječenja te je stoga nužno stalno poboljšavati kvalitetu života onih koji su izliječeni od raka u djetinjstvu;

| D. | budući da je Uredba o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu potaknula jačanje dijaloga u kojima sudjeluju brojni dionici i jačanje suradnje u području razvoja lijekova za pedijatrijsku upotrebu; |
| --- | --- |

D.

budući da je Uredba o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu potaknula jačanje dijaloga u kojima sudjeluju brojni dionici i jačanje suradnje u području razvoja lijekova za pedijatrijsku upotrebu;

| E. | budući da manje od 10 % djece s neizlječivim i potencijalno smrtonosnim recidivom ima pristup novim, eksperimentalnim lijekovima koji su u fazi kliničkog ispitivanja, a koji bi im mogli pomoći; |
| --- | --- |

E.

budući da manje od 10 % djece s neizlječivim i potencijalno smrtonosnim recidivom ima pristup novim, eksperimentalnim lijekovima koji su u fazi kliničkog ispitivanja, a koji bi im mogli pomoći;

| F. | budući da se znatno boljim pristupom inovativnim terapijama mogu spasiti životi djece i adolescenata koji boluju od potencijalno smrtonosnih bolesti kao što je rak te da je stoga odgovarajućim studijama koje uključuju djecu potrebno istražiti te terapije bez neopravdanog kašnjenja; |
| --- | --- |

F.

budući da se znatno boljim pristupom inovativnim terapijama mogu spasiti životi djece i adolescenata koji boluju od potencijalno smrtonosnih bolesti kao što je rak te da je stoga odgovarajućim studijama koje uključuju djecu potrebno istražiti te terapije bez neopravdanog kašnjenja;

| G. | budući da je upotreba lijekova izvan odobrene indikacije kod djece još uvijek raširena u EU-u u nekoliko terapijskih područja; budući da se, iako se studije o razmjerima upotrebe lijekova izvan odobrene indikacije kod djece razlikuju s obzirom na područje primjene i populaciju pacijenata, od uvođenja Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu ne bilježi pad propisivanja lijekova izvan odobrene indikacije; budući da je Europska agencija za lijekove (EMA) već pozvana da izradi smjernice o upotrebi lijekova izvan odobrenih indikacija / neodobrenih lijekova na temelju medicinske potrebe te da sastavi popis lijekova koji se upotrebljavaju izvan odobrenih indikacija unatoč postojanju odobrenih alternativa; |
| --- | --- |

G.

budući da je upotreba lijekova izvan odobrene indikacije kod djece još uvijek raširena u EU-u u nekoliko terapijskih područja; budući da se, iako se studije o razmjerima upotrebe lijekova izvan odobrene indikacije kod djece razlikuju s obzirom na područje primjene i populaciju pacijenata, od uvođenja Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu ne bilježi pad propisivanja lijekova izvan odobrene indikacije; budući da je Europska agencija za lijekove (EMA) već pozvana da izradi smjernice o upotrebi lijekova izvan odobrenih indikacija / neodobrenih lijekova na temelju medicinske potrebe te da sastavi popis lijekova koji se upotrebljavaju izvan odobrenih indikacija unatoč postojanju odobrenih alternativa;

| H. | budući da su u Uredbi o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu utvrđena pravila u području razvoja lijekova za primjenu kod ljudi kako bi se zadovoljile posebne terapijske potrebe pedijatrijske populacije; |
| --- | --- |

H.

budući da su u Uredbi o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu utvrđena pravila u području razvoja lijekova za primjenu kod ljudi kako bi se zadovoljile posebne terapijske potrebe pedijatrijske populacije;

| I. | budući da su od stupanja na snagu Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu samo dva inovativna lijeka za ciljanu terapiju protiv raka odobrena za maligna oboljenja kod pedijatrijskih pacijenata na temelju dogovorenog plana pedijatrijskih ispitivanja; |
| --- | --- |

I.

budući da su od stupanja na snagu Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu samo dva inovativna lijeka za ciljanu terapiju protiv raka odobrena za maligna oboljenja kod pedijatrijskih pacijenata na temelju dogovorenog plana pedijatrijskih ispitivanja;

| J. | budući da se u sadašnjem regulatornom okviru pravna obveza razvijanja lijekova za pedijatrijsku upotrebu zanemaruje kada se lijekovi razvijaju za stanja odraslih osoba koja se kod djece ne pojavljuju; budući da takav regulatorni pristup nije zadovoljavajući u slučaju bolesti koje su specifične za pedijatrijsku dob i pojavljuju se isključivo u njoj; nadalje, budući da broj godišnjih izvješća o odgođenim mjerama koja se predaju EMA-i u skladu s člankom 34. stavkom 4. Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu iz godine u godinu raste; |
| --- | --- |

J.

budući da se u sadašnjem regulatornom okviru pravna obveza razvijanja lijekova za pedijatrijsku upotrebu zanemaruje kada se lijekovi razvijaju za stanja odraslih osoba koja se kod djece ne pojavljuju; budući da takav regulatorni pristup nije zadovoljavajući u slučaju bolesti koje su specifične za pedijatrijsku dob i pojavljuju se isključivo u njoj; nadalje, budući da broj godišnjih izvješća o odgođenim mjerama koja se predaju EMA-i u skladu s člankom 34. stavkom 4. Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu iz godine u godinu raste;

| K. | budući da se brojni oblici raka koji pogađaju djecu ne pojavljuju u odraslih; budući da bi mehanizam djelovanja lijeka koji je učinkovit u liječenju odraslih mogao biti relevantan za određene oblike raka od kojih obolijevaju djeca; |
| --- | --- |

K.

budući da se brojni oblici raka koji pogađaju djecu ne pojavljuju u odraslih; budući da bi mehanizam djelovanja lijeka koji je učinkovit u liječenju odraslih mogao biti relevantan za određene oblike raka od kojih obolijevaju djeca;

| L. | budući da industrija za one oblike bolesti koje se javljaju samo kod djece, kao što je rak kod djece, ima ograničen financijski poticaj za razvijanje posebnih lijekova za pedijatrijsku upotrebu; |
| --- | --- |

L.

budući da industrija za one oblike bolesti koje se javljaju samo kod djece, kao što je rak kod djece, ima ograničen financijski poticaj za razvijanje posebnih lijekova za pedijatrijsku upotrebu;

| M. | budući da se treći zdravstveni program EU-a (2014. – 2020.) obvezuje na poboljšanje resursa i stručnost radi pacijenata koji boluju od rijetkih bolesti; |
| --- | --- |

M.

budući da se treći zdravstveni program EU-a (2014. – 2020.) obvezuje na poboljšanje resursa i stručnost radi pacijenata koji boluju od rijetkih bolesti;

| N. | budući da se sa započinjanjem pedijatrijskih kliničkih ispitivanja onkoloških lijekova za djecu prilično kasni jer proizvođači najprije čekaju da se vidi hoće li se ti lijekovi pokazati uspješnima kod odraslih pacijenata oboljelih od raka; |
| --- | --- |

N.

budući da se sa započinjanjem pedijatrijskih kliničkih ispitivanja onkoloških lijekova za djecu prilično kasni jer proizvođači najprije čekaju da se vidi hoće li se ti lijekovi pokazati uspješnima kod odraslih pacijenata oboljelih od raka;

| O. | budući da ništa ne sprečava istraživača da rano prekine obećavajuće pedijatrijsko ispitivanje ako se pokaže da lijek ne polučuje pozitivne rezultate u ciljanoj populaciji odraslih; |
| --- | --- |

O.

budući da ništa ne sprečava istraživača da rano prekine obećavajuće pedijatrijsko ispitivanje ako se pokaže da lijek ne polučuje pozitivne rezultate u ciljanoj populaciji odraslih;

| P. | budući da se na financijske nagrade i poticaje za razvijanje lijekova za pedijatrijsku populaciju, kao što su odobrenja za stavljanje u promet lijekova za pedijatrijsku upotrebu (PUMA), dugo čeka te da imaju ograničen učinak; budući da se, iako je potrebno zajamčiti da farmaceutska poduzeća ne zlorabe nagrade i poticaje, postojeći sustav mora analizirati kako bi se utvrdilo na koji se način može unaprijediti kako bi se snažnije poticalo na istraživanje i razvijanje lijekova za pedijatrijsku upotrebu, osobito u pedijatrijskoj onkologiji; |
| --- | --- |

P.

budući da se na financijske nagrade i poticaje za razvijanje lijekova za pedijatrijsku populaciju, kao što su odobrenja za stavljanje u promet lijekova za pedijatrijsku upotrebu (PUMA), dugo čeka te da imaju ograničen učinak; budući da se, iako je potrebno zajamčiti da farmaceutska poduzeća ne zlorabe nagrade i poticaje, postojeći sustav mora analizirati kako bi se utvrdilo na koji se način može unaprijediti kako bi se snažnije poticalo na istraživanje i razvijanje lijekova za pedijatrijsku upotrebu, osobito u pedijatrijskoj onkologiji;

| Q. | budući da su nositelji odobrenja za stavljanje lijeka u promet obvezni ažurirati informacije povezane s proizvodom kako bi se u obzir uzele najnovije znanstvene spoznaje; |
| --- | --- |

Q.

budući da su nositelji odobrenja za stavljanje lijeka u promet obvezni ažurirati informacije povezane s proizvodom kako bi se u obzir uzele najnovije znanstvene spoznaje;

| R. | budući da se planovi pedijatrijskih ispitivanja (PIP) odobravaju nakon složenih pregovora s regulatornim tijelima i farmaceutskim poduzećima te se prečesto pokažu neizvedivima i/ili se prekasno počinju provoditi zbog toga što su neprikladno usredotočeni na rijetke slučajeve u kojima od raka koji pogađa odrasle osobe oboli dijete, umjesto da se usredotoče na potencijalno širu upotrebu novih lijekova za druge relevantne oblike raka koji pogađaju djecu; budući da se ne dovrše svi odobreni planovi pedijatrijskih ispitivanja, s obzirom na to da se od istraživanja o određenoj aktivnoj tvari često odustaje u nekoj idućoj fazi ako se ne ispune početna očekivanja u pogledu sigurnosti i učinkovitosti lijeka; budući da je do danas dovršeno tek 12 % dogovorenih planova pedijatrijskih ispitivanja; |
| --- | --- |

R.

budući da se planovi pedijatrijskih ispitivanja (PIP) odobravaju nakon složenih pregovora s regulatornim tijelima i farmaceutskim poduzećima te se prečesto pokažu neizvedivima i/ili se prekasno počinju provoditi zbog toga što su neprikladno usredotočeni na rijetke slučajeve u kojima od raka koji pogađa odrasle osobe oboli dijete, umjesto da se usredotoče na potencijalno širu upotrebu novih lijekova za druge relevantne oblike raka koji pogađaju djecu; budući da se ne dovrše svi odobreni planovi pedijatrijskih ispitivanja, s obzirom na to da se od istraživanja o određenoj aktivnoj tvari često odustaje u nekoj idućoj fazi ako se ne ispune početna očekivanja u pogledu sigurnosti i učinkovitosti lijeka; budući da je do danas dovršeno tek 12 % dogovorenih planova pedijatrijskih ispitivanja;

| S. | budući da Uredba (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o kliničkim ispitivanjima lijekova za primjenu kod ljudi predviđa uspostavu portala za jedinstvenu prijavu koja sponzorima omogućuje da podnesu jedinstvenu prijavu za ispitivanja koja se provode u više od jedne države članice; budući da su prekogranična ispitivanja posebno važna za rijetke bolesti, kao što je rak kod djece, s obzirom na to da u jednoj zemlji možda nema dovoljno pacijenata kako bi ispitivanje bilo isplativo; |
| --- | --- |

S.

budući da Uredba (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o kliničkim ispitivanjima lijekova za primjenu kod ljudi predviđa uspostavu portala za jedinstvenu prijavu koja sponzorima omogućuje da podnesu jedinstvenu prijavu za ispitivanja koja se provode u više od jedne države članice; budući da su prekogranična ispitivanja posebno važna za rijetke bolesti, kao što je rak kod djece, s obzirom na to da u jednoj zemlji možda nema dovoljno pacijenata kako bi ispitivanje bilo isplativo;

| T. | budući da se odobreni planovi pedijatrijskih ispitivanja izmjenjuju velik broj puta; budući da se postupak, međutim, ne definira na jednako jasan način ako se o važnim izmjenama plana koje imaju slabiji učinak raspravlja s Odborom za pedijatrijske lijekove; |
| --- | --- |

T.

budući da se odobreni planovi pedijatrijskih ispitivanja izmjenjuju velik broj puta; budući da se postupak, međutim, ne definira na jednako jasan način ako se o važnim izmjenama plana koje imaju slabiji učinak raspravlja s Odborom za pedijatrijske lijekove;

| U. | budući da u skladu s člankom 39. stavkom 2. Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu države članice Komisiji moraju pružiti detaljne dokaze o konkretnim obvezama kojima podržavanju istraživanje, razvoj i dostupnost medicinskih proizvoda za upotrebu kod djece; |
| --- | --- |

U.

budući da u skladu s člankom 39. stavkom 2. Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu države članice Komisiji moraju pružiti detaljne dokaze o konkretnim obvezama kojima podržavanju istraživanje, razvoj i dostupnost medicinskih proizvoda za upotrebu kod djece;

| V. | budući da bi u skladu s člankom 40. stavkom 1. Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu sredstva za istraživanja medicinskih proizvoda za pedijatrijsku upotrebu trebalo osigurati u proračunu Zajednice kako bi se poduprle studije u vezi s medicinskim proizvodima ili aktivnim tvarima koje nisu obuhvaćene patentom ili certifikatom o dodatnoj zaštiti; |
| --- | --- |

V.

budući da bi u skladu s člankom 40. stavkom 1. Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu sredstva za istraživanja medicinskih proizvoda za pedijatrijsku upotrebu trebalo osigurati u proračunu Zajednice kako bi se poduprle studije u vezi s medicinskim proizvodima ili aktivnim tvarima koje nisu obuhvaćene patentom ili certifikatom o dodatnoj zaštiti;

| W. | budući da u skladu s člankom 50. Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu Komisija mora do 26. siječnja 2017. Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti izvješće o iskustvima stečenim primjenom članaka 36., 37. i 38., koje će sadržavati i analizu ekonomskog utjecaja nagrada i poticaja te analizu procijenjenih posljedica primjene te Uredbe za zdravlje ljudi, s ciljem predlaganja svih nužnih izmjena predmetne Uredbe; |
| --- | --- |

W.

budući da u skladu s člankom 50. Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu Komisija mora do 26. siječnja 2017. Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti izvješće o iskustvima stečenim primjenom članaka 36., 37. i 38., koje će sadržavati i analizu ekonomskog utjecaja nagrada i poticaja te analizu procijenjenih posljedica primjene te Uredbe za zdravlje ljudi, s ciljem predlaganja svih nužnih izmjena predmetne Uredbe;

| 1. | poziva Komisiju da na vrijeme podnese izvješće predviđeno člankom 50. Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu; ističe da je takvo izvješće potrebno kako bi se omogućilo sveobuhvatno utvrđivanje i detaljna analiza prepreka koje onemogućuju inovacije medicinskih proizvoda namijenjenih za pedijatrijsku upotrebu; ističe važnost takve čvrste činjenične osnove u svrhu donošenja učinkovite politike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apelira na Komisiju da na osnovi tih rezultata razmotri uvođenje izmjena, među ostalim provođenjem zakonodavne revizije Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu, pri čemu pozornost treba posvetiti: a) planovima razvoja za pedijatrijsku upotrebu koji se temelje na mehanizmu djelovanja, a ne samo na obliku raka, b) modelima prioritetnih bolesti i lijekova kojima se u obzir uzimaju neispunjene medicinske potrebe djece i izvedivost, c) ranijim i izvodljivijim planovima pedijatrijskih ispitivanja i d) poticajima kojima se snažnije potiču istraživanja i kojima se učinkovitije odgovara na potrebe pedijatrijske populacije, pri čemu se jamči procjena istraživanja i troškova razvijanja te potpuna transparentnost kliničkih rezultata, (e) strategijama za izbjegavanje pedijatrijske upotrebe izvan odobrene indikacije u slučajevima kada su dostupni odobreni lijekovi za pedijatrijsku upotrebu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da obvezan razvoj za pedijatrijsku upotrebu u pedijatrijskoj onkologiji koji se temelji na mehanizmu djelovanja lijeka prilagođenom biologiji tumora, umjesto na indikacijama kojima se primjena lijeka ograničava na određeni oblik raka, donosi pozitivne rezultate kojima se spašavaju životi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da bi se na temelju znanstvenih podataka trebao davati prioritet pedijatrijskim potrebama i lijekovima iz različitih farmaceutskih kompanija kako bi se najbolje dostupne terapije pružale u skladu s terapijskim potrebama djece, a posebno djece koja boluju od raka, te bi se na taj način optimizirala upotreba resursa za istraživanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe važnost prekograničnih ispitivanja u istraživanju brojnih dječjih i rijetkih bolesti; stoga pozdravlja Uredbu (EU) br. 536/2014, koja će olakšati provedbu takvih ispitivanja, i poziva Europsku agenciju za lijekove (EMA) da što prije zajamči infrastrukturu potrebnu za njenu primjenu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da rana provedba planova pedijatrijskih ispitivanja, znanstveni i regulatorni dijalog u ranoj fazi i suradnju s Europskom agencijom za lijekove farmaceutskim kompanijama omogućuju poboljšanje svjetskog razvoja pedijatrije, a posebno izradu izvodljivijih planova pedijatrijskih ispitivanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da razmotri izmjenu Uredbe o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu kako se obećavajuća ispitivanja za dječju populaciju ne bi mogla ranije prekinuti zbog razočaravajućih rezultata kod odraslih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je hitno potrebno ocijeniti kako se različite vrste financiranja i nagrada, uključujući brojne alate koji se temelje na mehanizmima razdvajanja, mogu najbolje iskoristiti za poticanje i ubrzavanje razvoja lijekova za pedijatrijsku upotrebu u područjima u kojima je to potrebno, a posebno lijekova za liječenje onih oblika raka koji se javljaju u novorođenčadi i u dječjoj dobi te onih od kojih obolijevaju samo djeca; smatra da bi sustav nagrađivanja trebao rezultirati time da se na razvoju pedijatrijske upotrebe tih lijekova počne raditi čim bude dostupno dovoljno podataka o znanstvenoj opravdanosti njihove upotrebe kod pedijatrijske populacije i podataka o sigurnoj upotrebi kod odraslih te ne bi trebao ovisiti o dokazanoj terapijskoj vrijednosti u onkološkim indikacijama kod odraslih osoba; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da hitno započne s radom na mogućim regulatornim izmjenama kojima bi se situacija u međuvremenu mogla poboljšati; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da nakon kritičkog pregleda projekata koji se trenutno financiranju u Obzoru 2020. ažurira odredbe o financiranju koje su izrađene za potporu visokokvalitetnim pedijatrijskim kliničkim istraživanjima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da ojača ulogu europske mreže pedijatrijskih kliničkih istraživanja i da zajamči da države članice provode mjere za potporu istraživanju, razvoju i dostupnosti medicinskih proizvoda za pedijatrijsku upotrebu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Vidi SL L 378, 27.12.2006., str. 20.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/132 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/132

---

P8_TA(2016)0512

Aktivnosti Odbora za predstavke u 2015.

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o aktivnostima Odbora za predstavke tijekom 2015. (2016/2146(INI))

(2018/C 238/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o ishodu razmatranja Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o ishodu razmatranja Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir članke 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1. o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1. o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir važnost prava na podnošenje predstavki te to da je za Parlament korisno da odmah bude obaviješten o onome što posebno brine građane EU-a i osobe koje u njemu imaju boravište, kao što je predviđeno člancima 24. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir važnost prava na podnošenje predstavki te to da je za Parlament korisno da odmah bude obaviješten o onome što posebno brine građane EU-a i osobe koje u njemu imaju boravište, kao što je predviđeno člancima 24. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 228. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 228. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 44. Povelje Europske unije o temeljnim pravima o pravu na podnošenje predstavki Europskom parlamentu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 44. Povelje Europske unije o temeljnim pravima o pravu na podnošenje predstavki Europskom parlamentu,

| — | uzimajući o obzir odredbe UFEU-a u vezi s postupkom zbog povrede prava, a posebno njegove članke 258. i 260., |
| --- | --- |

—

uzimajući o obzir odredbe UFEU-a u vezi s postupkom zbog povrede prava, a posebno njegove članke 258. i 260.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. i članak 216. stavak 8. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. i članak 216. stavak 8. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0366/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0366/2016),

| A. | budući da godišnje izvješće o aktivnostima Odbora za predstavke ima za cilj predstaviti analizu predstavki zaprimljenih tijekom 2015. i odnosa s drugim institucijama te predstaviti stvarnu sliku ciljeva ostvarenih 2015. godine; |
| --- | --- |

A.

budući da godišnje izvješće o aktivnostima Odbora za predstavke ima za cilj predstaviti analizu predstavki zaprimljenih tijekom 2015. i odnosa s drugim institucijama te predstaviti stvarnu sliku ciljeva ostvarenih 2015. godine;

| B. | budući da je 2015. zaprimljena 1 431 predstavka, što je gotovo 47 % manje u odnosu na 2013. kad je Parlament zaprimio 2 714 predstavki; budući da su 943 predstavke ocijenjene dopuštenima; budući da su od njih 424 predstavke brzo ispitane i zaključene nakon što su podnositelji predstavki primjereno obaviješteni o problematici koja ih je zabrinjavala te da je 519 predstavki još otvoreno za raspravu u Odboru za predstavke; budući da su 483 predstavke proglašene nedopuštenima; |
| --- | --- |

B.

budući da je 2015. zaprimljena 1 431 predstavka, što je gotovo 47 % manje u odnosu na 2013. kad je Parlament zaprimio 2 714 predstavki; budući da su 943 predstavke ocijenjene dopuštenima; budući da su od njih 424 predstavke brzo ispitane i zaključene nakon što su podnositelji predstavki primjereno obaviješteni o problematici koja ih je zabrinjavala te da je 519 predstavki još otvoreno za raspravu u Odboru za predstavke; budući da su 483 predstavke proglašene nedopuštenima;

| C. | budući da je broj zaprimljenih predstavki skroman u usporedbi s brojem ukupnog stanovništva EU-a, što pokazuje da većina građana EU-a i osoba koje u njemu imaju boravište nažalost još uvijek nije svjesna prava na podnošenje predstavke, odnosno njegove moguće korisnosti kao sredstva ukazivanja europskim institucijama i državama članicama na pitanja koja utječu na njih i koja ih brinu, a koja pripadaju području djelovanja Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da je broj zaprimljenih predstavki skroman u usporedbi s brojem ukupnog stanovništva EU-a, što pokazuje da većina građana EU-a i osoba koje u njemu imaju boravište nažalost još uvijek nije svjesna prava na podnošenje predstavke, odnosno njegove moguće korisnosti kao sredstva ukazivanja europskim institucijama i državama članicama na pitanja koja utječu na njih i koja ih brinu, a koja pripadaju području djelovanja Unije;

| D. | budući da su 2015. godine 483 predstavke proglašene nedopuštenima te da još uvijek postoji niz nejasnoća u vezi s područjem djelovanja EU-a, što pokazuje visok postotak zaprimljenih nedopuštenih predstavki (33,8 %); budući da bi za ispravljanje tog problema trebalo potaknuti i poboljšati komunikaciju s građanima te im pojasniti različita područja nadležnosti: europsko, nacionalno i lokalno; |
| --- | --- |

D.

budući da su 2015. godine 483 predstavke proglašene nedopuštenima te da još uvijek postoji niz nejasnoća u vezi s područjem djelovanja EU-a, što pokazuje visok postotak zaprimljenih nedopuštenih predstavki (33,8 %); budući da bi za ispravljanje tog problema trebalo potaknuti i poboljšati komunikaciju s građanima te im pojasniti različita područja nadležnosti: europsko, nacionalno i lokalno;

| E. | budući da se svaka predstavka razmatra i ispituje na pažljiv, učinkovit i transparentan način; |
| --- | --- |

E.

budući da se svaka predstavka razmatra i ispituje na pažljiv, učinkovit i transparentan način;

| F. | budući da su podnositelji predstavki često građani koji se zauzimaju za zaštitu temeljnih prava te za unapređenje i buduće blagostanje naših društava, budući da iskustvo tih građana kad je riječ o načinu postupanja s njihovim predstavkama ima velik utjecaj na njihovu percepciju europskih institucija i poštovanja prava na podnošenje predstavki utvrđenog pravom Europske unije; |
| --- | --- |

F.

budući da su podnositelji predstavki često građani koji se zauzimaju za zaštitu temeljnih prava te za unapređenje i buduće blagostanje naših društava, budući da iskustvo tih građana kad je riječ o načinu postupanja s njihovim predstavkama ima velik utjecaj na njihovu percepciju europskih institucija i poštovanja prava na podnošenje predstavki utvrđenog pravom Europske unije;

| G. | budući da je Europski parlament jedina institucija EU-a čije članove izravno biraju građani te da im pravo na podnošenje predstavki pruža način za privlačenje pozornosti njihovih izabranih zastupnika na teme koje ih brinu; |
| --- | --- |

G.

budući da je Europski parlament jedina institucija EU-a čije članove izravno biraju građani te da im pravo na podnošenje predstavki pruža način za privlačenje pozornosti njihovih izabranih zastupnika na teme koje ih brinu;

| H. | budući da prema Ugovoru o funkcioniranju Europske unije institucije tijela, uredi i agencije Unije pri radu moraju koliko je god to moguće poštovati načelo otvorenosti djelovanja kako bi promicali dobro upravljanje i zajamčili sudjelovanje civilnog društva; |
| --- | --- |

H.

budući da prema Ugovoru o funkcioniranju Europske unije institucije tijela, uredi i agencije Unije pri radu moraju koliko je god to moguće poštovati načelo otvorenosti djelovanja kako bi promicali dobro upravljanje i zajamčili sudjelovanje civilnog društva;

| I. | budući da pravo na podnošenje predstavki mora biti ključan element participativne demokracije u kojoj se na učinkovit način štiti pravo svakog građana na izravnu ulogu u demokratskom životu Unije; budući da bi se stvarnim demokratskim i participativnim načinom upravljanja trebala zajamčiti potpuna transparentnost, učinkovita zaštita temeljnih prava i praktično sudjelovanje javnosti u postupcima odlučivanja; budući da zahvaljujući predstavkama Europski parlament može čuti koji su problemi koji utječu na građane, informirati građane i pomoći im u rješavanju tih problema, istovremeno potičući druge europske institucije i institucije država članica da u tom pogledu učine sve što je u njihovoj moći u okviru vlastitih područja nadležnosti; budući da bi na temelju spomenutih predstavki trebalo procijeniti utjecaj zakonodavstva EU-a na svakodnevni život osoba koje žive u EU-u; |
| --- | --- |

I.

budući da pravo na podnošenje predstavki mora biti ključan element participativne demokracije u kojoj se na učinkovit način štiti pravo svakog građana na izravnu ulogu u demokratskom životu Unije; budući da bi se stvarnim demokratskim i participativnim načinom upravljanja trebala zajamčiti potpuna transparentnost, učinkovita zaštita temeljnih prava i praktično sudjelovanje javnosti u postupcima odlučivanja; budući da zahvaljujući predstavkama Europski parlament može čuti koji su problemi koji utječu na građane, informirati građane i pomoći im u rješavanju tih problema, istovremeno potičući druge europske institucije i institucije država članica da u tom pogledu učine sve što je u njihovoj moći u okviru vlastitih područja nadležnosti; budući da bi na temelju spomenutih predstavki trebalo procijeniti utjecaj zakonodavstva EU-a na svakodnevni život osoba koje žive u EU-u;

| J. | budući da izbjeglička humanitarna kriza, iznimno ozbiljan društveni i gospodarski utjecaj financijske krize kao i porast ksenofobije i rasizma u cijeloj Europi dovode u pitanje povjerenje u sustav i u europski projekt; budući da je Odbor za predstavke odgovoran za održavanje i jačanje konstruktivnog dijaloga s europskim građanima i osobama s boravištem u EU-u o europskim pitanjima i za velik izazov koji to predstavlja; |
| --- | --- |

J.

budući da izbjeglička humanitarna kriza, iznimno ozbiljan društveni i gospodarski utjecaj financijske krize kao i porast ksenofobije i rasizma u cijeloj Europi dovode u pitanje povjerenje u sustav i u europski projekt; budući da je Odbor za predstavke odgovoran za održavanje i jačanje konstruktivnog dijaloga s europskim građanima i osobama s boravištem u EU-u o europskim pitanjima i za velik izazov koji to predstavlja;

| K. | budući da Odbor za predstavke može najbolje pokazati građanima što Europska unija čini za njih i koja se rješenja mogu pružiti na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini; budući da Odbor za predstavke može učiniti mnogo u pogledu objašnjavanja, a možda i dokazivanja uspjeha i prednosti europskog projekta; |
| --- | --- |

K.

budući da Odbor za predstavke može najbolje pokazati građanima što Europska unija čini za njih i koja se rješenja mogu pružiti na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini; budući da Odbor za predstavke može učiniti mnogo u pogledu objašnjavanja, a možda i dokazivanja uspjeha i prednosti europskog projekta;

| L. | budući da bi pravo na podnošenje predstavki trebalo osnažiti mogućnost djelovanja Europskog parlamenta u pogledu rješavanja problema, prije svega povezanih s primjenom i prenošenjem prava EU-a; budući da su predstavke vrijedan izvor informacija iz prve ruke utemeljenih na vlastitim iskustvima građana koji pomaže pri otkrivanju potencijalnih povreda prava i nedostataka u načinu na koji se zakonodavstvo EU-a primjenjuje na nacionalnoj razini te, u konačnici, u načinu na koji ga Komisija, kao čuvarica Ugovorâ, nadzire; budući da su predstavke koje se temelje na područjima djelovanja EU-a i zadovoljavaju kriterije dopuštenosti osnovno sredstvo ranog otkrivanja prekasnog prenošenja i stvarne provedbe prava EU-a u državama članicama; budući da zahvaljujući predstavkama građani EU-a mogu ukazati na neuspješnu primjenu prava EU-a i pomoći pri otkrivanju povreda prava EU-a; |
| --- | --- |

L.

budući da bi pravo na podnošenje predstavki trebalo osnažiti mogućnost djelovanja Europskog parlamenta u pogledu rješavanja problema, prije svega povezanih s primjenom i prenošenjem prava EU-a; budući da su predstavke vrijedan izvor informacija iz prve ruke utemeljenih na vlastitim iskustvima građana koji pomaže pri otkrivanju potencijalnih povreda prava i nedostataka u načinu na koji se zakonodavstvo EU-a primjenjuje na nacionalnoj razini te, u konačnici, u načinu na koji ga Komisija, kao čuvarica Ugovorâ, nadzire; budući da su predstavke koje se temelje na područjima djelovanja EU-a i zadovoljavaju kriterije dopuštenosti osnovno sredstvo ranog otkrivanja prekasnog prenošenja i stvarne provedbe prava EU-a u državama članicama; budući da zahvaljujući predstavkama građani EU-a mogu ukazati na neuspješnu primjenu prava EU-a i pomoći pri otkrivanju povreda prava EU-a;

| M. | budući da predstavke stoga imaju vrlo važnu ulogu u zakonodavnom postupku te omogućuju drugim odborima Parlamenta dobivanje korisnih i izravnih informacija za njihov zakonodavni rad u područjima za koja su nadležni; budući da predstavke nisu odgovornost samo Odbora za predstavke već bi trebale biti zajednička obveza svih odbora Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

M.

budući da predstavke stoga imaju vrlo važnu ulogu u zakonodavnom postupku te omogućuju drugim odborima Parlamenta dobivanje korisnih i izravnih informacija za njihov zakonodavni rad u područjima za koja su nadležni; budući da predstavke nisu odgovornost samo Odbora za predstavke već bi trebale biti zajednička obveza svih odbora Europskog parlamenta;

| N. | budući da zahvaljujući predstavkama građani EU-a i osobe koje u njemu imaju boravište mogu ukazati na nepravilnu primjenu prava EU-a; budući da su na taj način građani vrijedan izvor informacija za otkrivanje povreda prava EU-a; |
| --- | --- |

N.

budući da zahvaljujući predstavkama građani EU-a i osobe koje u njemu imaju boravište mogu ukazati na nepravilnu primjenu prava EU-a; budući da su na taj način građani vrijedan izvor informacija za otkrivanje povreda prava EU-a;

| O. | budući da, osim što pružaju važne povratne informacije o primjeni postojećeg zakonodavstva, predstavke također mogu pomoći da se utvrde nedostaci u pravu EU-a i da se procijeni utjecaj nedostatka regulative u određenim područjima te na taj način potaknuti daljnje napore u području izrade zakonodavstva; |
| --- | --- |

O.

budući da, osim što pružaju važne povratne informacije o primjeni postojećeg zakonodavstva, predstavke također mogu pomoći da se utvrde nedostaci u pravu EU-a i da se procijeni utjecaj nedostatka regulative u određenim područjima te na taj način potaknuti daljnje napore u području izrade zakonodavstva;

| P. | budući da je Odbor za predstavke više koristio specifične instrumente koje ima na raspolaganju kao odbor, poput pitanja za usmeni odgovor i kratkih rezolucija, kako bi naglasio različita pitanja koja brinu građane, ili upućivanje pitanja i rezolucije na plenarnu sjednicu Parlamenta, kao što su primjerice rezolucije o zakonodavstvu o hipotekama i rizičnim financijskim instrumentima u Španjolskoj ili o najboljim interesima djece u Europi; |
| --- | --- |

P.

budući da je Odbor za predstavke više koristio specifične instrumente koje ima na raspolaganju kao odbor, poput pitanja za usmeni odgovor i kratkih rezolucija, kako bi naglasio različita pitanja koja brinu građane, ili upućivanje pitanja i rezolucije na plenarnu sjednicu Parlamenta, kao što su primjerice rezolucije o zakonodavstvu o hipotekama i rizičnim financijskim instrumentima u Španjolskoj ili o najboljim interesima djece u Europi;

| Q. | budući da su se 2015. brže i učinkovitije rješavale predstavke koje su dostavili građani jer je skraćen rok korespondencije s podnositeljima predstavki; budući da je tajništvo poduzelo pohvalne napore kako bi postiglo to poboljšanje; |
| --- | --- |

Q.

budući da su se 2015. brže i učinkovitije rješavale predstavke koje su dostavili građani jer je skraćen rok korespondencije s podnositeljima predstavki; budući da je tajništvo poduzelo pohvalne napore kako bi postiglo to poboljšanje;

| R. | budući da podnositelji predstavki aktivno pridonose radu Odbora pružajući dodatne informacije iz prve ruke njegovim članovima, Komisiji i predstavnicima prisutnih država članica; budući da sudjelovanjem u raspravama i predstavljajući svoje predstavke popraćene podrobnijim informacijama pridonose uspostavi neometanog i konstruktivnog dijaloga sa zastupnicima u Europskom parlamentu i s Europskom komisijom; budući da je 2015. godine 191 podnositelj predstavki prisustvovao raspravama Odbora za predstavke i u njima sudjelovao; budući da se, iako se taj broj čini relativno niskim, ne smije zaboraviti da se sjednice Odbora za predstavke prenose te podnositelji predstavki mogu izravno, i u realnom vremenu kao i naknadno, pratiti rasprave putem internetskog video prijenosa; |
| --- | --- |

R.

budući da podnositelji predstavki aktivno pridonose radu Odbora pružajući dodatne informacije iz prve ruke njegovim članovima, Komisiji i predstavnicima prisutnih država članica; budući da sudjelovanjem u raspravama i predstavljajući svoje predstavke popraćene podrobnijim informacijama pridonose uspostavi neometanog i konstruktivnog dijaloga sa zastupnicima u Europskom parlamentu i s Europskom komisijom; budući da je 2015. godine 191 podnositelj predstavki prisustvovao raspravama Odbora za predstavke i u njima sudjelovao; budući da se, iako se taj broj čini relativno niskim, ne smije zaboraviti da se sjednice Odbora za predstavke prenose te podnositelji predstavki mogu izravno, i u realnom vremenu kao i naknadno, pratiti rasprave putem internetskog video prijenosa;

| S. | budući da je usvojena specifična metoda postupanja s predstavkama u vezi s dobrobiti djece te je 17. rujna 2015. osnovana posebna radna skupina za tu temu, a Eleonora Evi odabrana je za predsjednicu; ističe da bi svaka radna skupina trebala imati jasne ovlasti kako bi se postigli stvarni rezultati i spriječilo svako neopravdano kašnjenje u obradi predstavki; |
| --- | --- |

S.

budući da je usvojena specifična metoda postupanja s predstavkama u vezi s dobrobiti djece te je 17. rujna 2015. osnovana posebna radna skupina za tu temu, a Eleonora Evi odabrana je za predsjednicu; ističe da bi svaka radna skupina trebala imati jasne ovlasti kako bi se postigli stvarni rezultati i spriječilo svako neopravdano kašnjenje u obradi predstavki;

| T. | budući da se uz predstavku često istodobno podnosi pritužba Europskoj komisiji koja može dovesti do pokretanja postupka zbog povrede prava; budući da je u 2015. Europski parlament kroz predstavke i pitanja upozorio Komisiju o nedostacima u načinu na koji neke države članice primjenjuju i provode pojedine zakone EU-a; |
| --- | --- |

T.

budući da se uz predstavku često istodobno podnosi pritužba Europskoj komisiji koja može dovesti do pokretanja postupka zbog povrede prava; budući da je u 2015. Europski parlament kroz predstavke i pitanja upozorio Komisiju o nedostacima u načinu na koji neke države članice primjenjuju i provode pojedine zakone EU-a;

| U. | budući da su te predstavke rezultirale pritužbama povezanim s okolišem; budući da je Komisija poslala Finskoj službenu opomenu u vezi s prenošenjem Direktive o pristupu javnosti informacijama o okolišu; budući da je u pet drugih slučajeva povezanih s okolišem Komisija započela bilateralne razgovore s predmetnim državama članicama; budući da su slučajevi bili povezani s plinom iz škriljevca, upravljanjem vukovima, netočnom primjenom Direktive o strateškoj procjeni okoliša i sukladnosti nacionalnog zakonodavstva sa zahtjevima Direktive o javnom pristupu informacijama o okolišu; |
| --- | --- |

U.

budući da su te predstavke rezultirale pritužbama povezanim s okolišem; budući da je Komisija poslala Finskoj službenu opomenu u vezi s prenošenjem Direktive o pristupu javnosti informacijama o okolišu; budući da je u pet drugih slučajeva povezanih s okolišem Komisija započela bilateralne razgovore s predmetnim državama članicama; budući da su slučajevi bili povezani s plinom iz škriljevca, upravljanjem vukovima, netočnom primjenom Direktive o strateškoj procjeni okoliša i sukladnosti nacionalnog zakonodavstva sa zahtjevima Direktive o javnom pristupu informacijama o okolišu;

| V. | budući da su se predstavke građana dotakle i teme pravosuđa i pravosudne suradnje te da je Komisija potaknuta predstavkom pokrenula bilateralni dijalog s jednom državom članicom o ograničenjima u pogledu promjene prezimena nakon sklapanja braka; |
| --- | --- |

V.

budući da su se predstavke građana dotakle i teme pravosuđa i pravosudne suradnje te da je Komisija potaknuta predstavkom pokrenula bilateralni dijalog s jednom državom članicom o ograničenjima u pogledu promjene prezimena nakon sklapanja braka;

| W. | budući da je Komisija također nakon podnošenja određenih predstavki pokrenula bilateralne razgovore s nekoliko država članica o porezima na nekretnine i o lokalnim boravišnim pristojbama koje plaćaju studenti; |
| --- | --- |

W.

budući da je Komisija također nakon podnošenja određenih predstavki pokrenula bilateralne razgovore s nekoliko država članica o porezima na nekretnine i o lokalnim boravišnim pristojbama koje plaćaju studenti;

| X. | budući da Komisija namjerava ojačati provedbu zakonodavstva EU-a na temelju prenošenja i sustavnih provjera usklađenosti nacionalnog zakonodavstva; budući da je Komisija izjavila da će poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući pokretanje novih slučajeva EU Pilot i postupaka zbog povrede kada otkrije moguće povrede prava EU-a; |
| --- | --- |

X.

budući da Komisija namjerava ojačati provedbu zakonodavstva EU-a na temelju prenošenja i sustavnih provjera usklađenosti nacionalnog zakonodavstva; budući da je Komisija izjavila da će poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući pokretanje novih slučajeva EU Pilot i postupaka zbog povrede kada otkrije moguće povrede prava EU-a;

| Y. | budući da se sudjelovanjem Parlamenta u tim postupcima postiže dodatni nadzor istražnog rada nadležnih institucija EU-a; budući da ne bi trebalo zaključivati predstavke prije nego što ih Komisija prouči; |
| --- | --- |

Y.

budući da se sudjelovanjem Parlamenta u tim postupcima postiže dodatni nadzor istražnog rada nadležnih institucija EU-a; budući da ne bi trebalo zaključivati predstavke prije nego što ih Komisija prouči;

| Z. | budući da Komisija, putem godišnjeg izvješća o praćenju primjene prava Europske unije, objavljuje aktivnosti koje se odnose na povrede prava EU-a i otkriva informacije o postupcima zbog povrede u obliku priopćenja za javnost; budući da se odluke o postupcima zbog povrede mogu naći u bazi podataka Komisije dostupnoj na internetskoj stranici Europa; budući da bi detaljnije informacije Komisije u sklopu njezine suradnje s Odborom za predstavke u predmetima vezanim za predstavke pridonijele većoj transparentnosti i neometanoj suradnji između dviju institucija; |
| --- | --- |

Z.

budući da Komisija, putem godišnjeg izvješća o praćenju primjene prava Europske unije, objavljuje aktivnosti koje se odnose na povrede prava EU-a i otkriva informacije o postupcima zbog povrede u obliku priopćenja za javnost; budući da se odluke o postupcima zbog povrede mogu naći u bazi podataka Komisije dostupnoj na internetskoj stranici Europa; budući da bi detaljnije informacije Komisije u sklopu njezine suradnje s Odborom za predstavke u predmetima vezanim za predstavke pridonijele većoj transparentnosti i neometanoj suradnji između dviju institucija;

| AA. | budući da glavne teme u predstavkama pokrivaju široki spektar pitanja poput, na primjer, zaštite okoliša (posebice obrade otpadnih voda, gospodarenja otpadom, upravljanja riječnim slivovima, ispitivanja i vađenja plina i ugljikovodika), povreda prava potrošača, primjene pravde (posebno prava skrbništva nad maloljetnim osobama), temeljnih prava (posebno prava djeteta, osoba s invaliditetom i manjina), slobodnog kretanja osoba, diskriminacije, imigracije, zapošljavanja i dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

AA.

budući da glavne teme u predstavkama pokrivaju široki spektar pitanja poput, na primjer, zaštite okoliša (posebice obrade otpadnih voda, gospodarenja otpadom, upravljanja riječnim slivovima, ispitivanja i vađenja plina i ugljikovodika), povreda prava potrošača, primjene pravde (posebno prava skrbništva nad maloljetnim osobama), temeljnih prava (posebno prava djeteta, osoba s invaliditetom i manjina), slobodnog kretanja osoba, diskriminacije, imigracije, zapošljavanja i dobrobiti životinja;

| AB. | budući da je internetski portal Odbora za predstavke, koji je počelo s radom krajem 2014. godine u funkciji, ali još nije dovršen; budući da je svrha tog portala da građanima EU-a i osobama koje u njemu imaju boravište nudi elektronski alat koji im omogućava da podnesu predstavke i prate njihovu obradu te da elektronički potpišu svoje predstavke i podrže predstavke drugih podnositelja čije ih teme zanimaju; budući da su nedostaci u nekim osnovnim funkcijama kao što je pretraživanje trajali tijekom cijele 2015. i do vrlo nedavno ugrožavali ulogu tog portala kao interaktivnog prostora za razmjenu među građanima; budući da je taj problem naposljetku ipak riješen; |
| --- | --- |

AB.

budući da je internetski portal Odbora za predstavke, koji je počelo s radom krajem 2014. godine u funkciji, ali još nije dovršen; budući da je svrha tog portala da građanima EU-a i osobama koje u njemu imaju boravište nudi elektronski alat koji im omogućava da podnesu predstavke i prate njihovu obradu te da elektronički potpišu svoje predstavke i podrže predstavke drugih podnositelja čije ih teme zanimaju; budući da su nedostaci u nekim osnovnim funkcijama kao što je pretraživanje trajali tijekom cijele 2015. i do vrlo nedavno ugrožavali ulogu tog portala kao interaktivnog prostora za razmjenu među građanima; budući da je taj problem naposljetku ipak riješen;

| AC. | budući da se ovim portalom pospješuje transparentnost i interaktivnost postupka podnošenja predstavki, a istodobno postiže veća administrativna učinkovitost u interesu podnositelja predstavki, zastupnika te šire javnosti; budući da u pogledu druge faze projekta, namijenjen prije svega poboljšanju administrativnog postupanja s predstavkama; |
| --- | --- |

AC.

budući da se ovim portalom pospješuje transparentnost i interaktivnost postupka podnošenja predstavki, a istodobno postiže veća administrativna učinkovitost u interesu podnositelja predstavki, zastupnika te šire javnosti; budući da u pogledu druge faze projekta, namijenjen prije svega poboljšanju administrativnog postupanja s predstavkama;

| AD. | budući da su uzastopna kašnjenja faza projekta koje su uslijedile dovela do dodatnog radnog opterećenja u Odboru za predstavke zbog potrebe da se relevantni dokumenti ručno unesu u različite baze podataka; budući da još uvijek ima predstavki koje čekaju na učitavanje u sustav jer su dosad samo otvorene predstavke zaprimljene 2013., 2014. i 2015. uključene u portal, a trenutačno se radi na učitavanju predstavki zaprimljenih 2016.; |
| --- | --- |

AD.

budući da su uzastopna kašnjenja faza projekta koje su uslijedile dovela do dodatnog radnog opterećenja u Odboru za predstavke zbog potrebe da se relevantni dokumenti ručno unesu u različite baze podataka; budući da još uvijek ima predstavki koje čekaju na učitavanje u sustav jer su dosad samo otvorene predstavke zaprimljene 2013., 2014. i 2015. uključene u portal, a trenutačno se radi na učitavanju predstavki zaprimljenih 2016.;

| AE. | budući da su otklonjeni određeni nedostaci, osobito u pogledu funkcije pretraživanja i postupanja u pogledu povjerljivosti podnositelja predstavke, i budući da se prema rasporedu od druge polovice 2016. radi na poboljšanju korisnosti i vidljivosti usluge za građane; |
| --- | --- |

AE.

budući da su otklonjeni određeni nedostaci, osobito u pogledu funkcije pretraživanja i postupanja u pogledu povjerljivosti podnositelja predstavke, i budući da se prema rasporedu od druge polovice 2016. radi na poboljšanju korisnosti i vidljivosti usluge za građane;

| AF. | budući da se dopuštenost predstavki temelji na kriterijima utvrđenim člankom 227. UFEU-a; budući da koncept područja djelovanja Unije daleko nadilazi dug popis nadležnosti; budući da utvrđenje nedopuštenosti može biti podvrgnuto sudskom preispitivanju u slučaju da nije valjano opravdano u skladu s tim kriterijima; |
| --- | --- |

AF.

budući da se dopuštenost predstavki temelji na kriterijima utvrđenim člankom 227. UFEU-a; budući da koncept područja djelovanja Unije daleko nadilazi dug popis nadležnosti; budući da utvrđenje nedopuštenosti može biti podvrgnuto sudskom preispitivanju u slučaju da nije valjano opravdano u skladu s tim kriterijima;

| AG. | budući da su nacionalni sudovi prvenstveno nadležni za jamčenje pravilne provedbe zakonodavstva EU-a u državama članicama; budući da je, u tom kontekstu, prethodna odluka Suda Europske unije koristan instrument kojim raspolažu nacionalni pravosudni sustavi; budući da se u nekim državama članicama taj postupak rijetko koristi ili se uopće ne koristi; budući da ta primarna nadležnost ni u kojem slučaju ne bi trebala isključivati proaktivniju ulogu Komisije, kao čuvarice Ugovorâ, kad je riječ o jamčenju poštovanja prava EU-a; budući da su predstavke alternativan i neovisan način ispitivanja i provjere sukladnosti sa zakonodavstvom EU-a te budući da stoga ta dva alternativna postupka ne bi trebala biti međusobno isključiva; |
| --- | --- |

AG.

budući da su nacionalni sudovi prvenstveno nadležni za jamčenje pravilne provedbe zakonodavstva EU-a u državama članicama; budući da je, u tom kontekstu, prethodna odluka Suda Europske unije koristan instrument kojim raspolažu nacionalni pravosudni sustavi; budući da se u nekim državama članicama taj postupak rijetko koristi ili se uopće ne koristi; budući da ta primarna nadležnost ni u kojem slučaju ne bi trebala isključivati proaktivniju ulogu Komisije, kao čuvarice Ugovorâ, kad je riječ o jamčenju poštovanja prava EU-a; budući da su predstavke alternativan i neovisan način ispitivanja i provjere sukladnosti sa zakonodavstvom EU-a te budući da stoga ta dva alternativna postupka ne bi trebala biti međusobno isključiva;

| AH. | budući da bi europska građanska inicijativa (EGI) trebala biti važan alat za pružanje mogućnosti građanima da izravno sudjeluju u razvoju politika EU-a te da njezin potencijal treba u iskoristiti u potpunosti, pri čemu je potrebno osigurati da su građani u potpunosti informirani o pitanjima nadležnosti EU-a i nacionalnih nadležnosti; budući da bi građanima trebalo bolje objasniti glavne razlike između europske građanske inicijative i prava na podnošenje predstavki; budući da Parlament ima posebnu odgovornost za uspješnost tog instrumenta; budući da, kao što je izraženo na javnoj raspravi održanoj 22. veljače 2015., među organizacijama koje su registrirale europsku građansku inicijativu vlada mišljenje da je potrebno ukloniti administrativne prepreke ako se žele ostvariti najbolji mogući rezultati kad je riječ o sudjelovanju građana; |
| --- | --- |

AH.

budući da bi europska građanska inicijativa (EGI) trebala biti važan alat za pružanje mogućnosti građanima da izravno sudjeluju u razvoju politika EU-a te da njezin potencijal treba u iskoristiti u potpunosti, pri čemu je potrebno osigurati da su građani u potpunosti informirani o pitanjima nadležnosti EU-a i nacionalnih nadležnosti; budući da bi građanima trebalo bolje objasniti glavne razlike između europske građanske inicijative i prava na podnošenje predstavki; budući da Parlament ima posebnu odgovornost za uspješnost tog instrumenta; budući da, kao što je izraženo na javnoj raspravi održanoj 22. veljače 2015., među organizacijama koje su registrirale europsku građansku inicijativu vlada mišljenje da je potrebno ukloniti administrativne prepreke ako se žele ostvariti najbolji mogući rezultati kad je riječ o sudjelovanju građana;

| AI. | budući da Odbor za predstavke smatra da je, više od tri godine nakon što se 1. travnja 2012. počela primjenjivati Uredba (EU) br. 211/2011., potrebno ocijeniti njezinu provedbu kako bi se utvrdili mogući nedostaci i predložila održiva i konkretna rješenja za njezinu hitnu reviziju i tako poboljšalo njezino funkcioniranje; |
| --- | --- |

AI.

budući da Odbor za predstavke smatra da je, više od tri godine nakon što se 1. travnja 2012. počela primjenjivati Uredba (EU) br. 211/2011., potrebno ocijeniti njezinu provedbu kako bi se utvrdili mogući nedostaci i predložila održiva i konkretna rješenja za njezinu hitnu reviziju i tako poboljšalo njezino funkcioniranje;

| AJ. | budući daje u 2015. zbog radnog opterećenja Odbora za predstavke proveden samo jedan posjet u svrhu utvrđivanja činjenica u vezi s predstavkama koje su ispitivane 2015. godine; budući da je posjet u svrhu utvrđivanja činjenica proveden u Ujedinjenoj Kraljevini 5. i 6. studenog 2015. u vezi s posvajanjem bez roditeljskog pristanka omogućio članovima izaslanstva da bolje razumiju situaciju, budući da su imali priliku raspraviti o tom problemu s predstavnicima različitih institucija u Ujedinjenoj Kraljevini uključenih u ovu problematiku; |
| --- | --- |

AJ.

budući daje u 2015. zbog radnog opterećenja Odbora za predstavke proveden samo jedan posjet u svrhu utvrđivanja činjenica u vezi s predstavkama koje su ispitivane 2015. godine; budući da je posjet u svrhu utvrđivanja činjenica proveden u Ujedinjenoj Kraljevini 5. i 6. studenog 2015. u vezi s posvajanjem bez roditeljskog pristanka omogućio članovima izaslanstva da bolje razumiju situaciju, budući da su imali priliku raspraviti o tom problemu s predstavnicima različitih institucija u Ujedinjenoj Kraljevini uključenih u ovu problematiku;

| AK. | budući da su ti posjeti posebna povlastica odbora i ključni dio njegova rada, koji uključuje interakciju s podnositeljima predstavki i nadležnim tijelima država članica u pitanju; budući da članovi tih izaslanstava ravnopravno sudjeluju u svim povezanim aktivnostima, uključujući i konačno izvješće; |
| --- | --- |

AK.

budući da su ti posjeti posebna povlastica odbora i ključni dio njegova rada, koji uključuje interakciju s podnositeljima predstavki i nadležnim tijelima država članica u pitanju; budući da članovi tih izaslanstava ravnopravno sudjeluju u svim povezanim aktivnostima, uključujući i konačno izvješće;

| AL. | budući da Odbor za predstavke ima odgovornost u odnosu na Ured europskog ombudsmana, koji je nadležan za istraživanje pritužbi građana EU-a i osoba koje u njemu imaju boravište o mogućim nepravilnostima unutar institucija i tijela EU-a, o čemu Odbor sastavlja godišnje izvješće na temelju godišnjeg izvješća Europskog ombudsmana; |
| --- | --- |

AL.

budući da Odbor za predstavke ima odgovornost u odnosu na Ured europskog ombudsmana, koji je nadležan za istraživanje pritužbi građana EU-a i osoba koje u njemu imaju boravište o mogućim nepravilnostima unutar institucija i tijela EU-a, o čemu Odbor sastavlja godišnje izvješće na temelju godišnjeg izvješća Europskog ombudsmana;

| AM. | budući da je 26. svibnja 2015. Europska ombudsmanica Emily O'Reilly predstavila svoje godišnje izvješće Martinu Schulzu, predsjedniku Europskog parlamenta; budući da je 23. lipnja 2015. Ombudsmanica predstavila svoje izvješće na sjednici Odbora za predstavke, tijela odgovornog za odnose s njezinom institucijom; |
| --- | --- |

AM.

budući da je 26. svibnja 2015. Europska ombudsmanica Emily O'Reilly predstavila svoje godišnje izvješće Martinu Schulzu, predsjedniku Europskog parlamenta; budući da je 23. lipnja 2015. Ombudsmanica predstavila svoje izvješće na sjednici Odbora za predstavke, tijela odgovornog za odnose s njezinom institucijom;

| AN. | budući da je Odbor za predstavke član Europske mreže pučkih pravobranitelja, kojom su obuhvaćeni nacionalni i regionalni pravobranitelji, odbori za predstavke i slična tijela država članica Europske unije, zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u i drugih zemalja Europskog gospodarskog prostora i/ili schengenskog područja; budući da je Odbor za predstavke Europskog parlamenta punopravni član te mreže koja trenutačno ima 94 ureda u 36 zemalja; |
| --- | --- |

AN.

budući da je Odbor za predstavke član Europske mreže pučkih pravobranitelja, kojom su obuhvaćeni nacionalni i regionalni pravobranitelji, odbori za predstavke i slična tijela država članica Europske unije, zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u i drugih zemalja Europskog gospodarskog prostora i/ili schengenskog područja; budući da je Odbor za predstavke Europskog parlamenta punopravni član te mreže koja trenutačno ima 94 ureda u 36 zemalja;

| AO. | budući da se svaka predstavka pažljivo razmatra i obrađuje i da svaki podnositelj predstavke mora primiti odgovor u razumnom roku; budući da se svaki podnositelj predstavke mora obavijestiti o razlozima za zaključenje predstavke; |
| --- | --- |

AO.

budući da se svaka predstavka pažljivo razmatra i obrađuje i da svaki podnositelj predstavke mora primiti odgovor u razumnom roku; budući da se svaki podnositelj predstavke mora obavijestiti o razlozima za zaključenje predstavke;

| AP. | budući da bi svi podnositelji predstavki trebali imati mogućnost izravno predstaviti svoje slučajeve Odboru za predstavke; |
| --- | --- |

AP.

budući da bi svi podnositelji predstavki trebali imati mogućnost izravno predstaviti svoje slučajeve Odboru za predstavke;

| 1. | ističe da pravo na predstavke treba osnažiti sposobnost reagiranja Europskog parlamenta pomažući u rješavanju problema ponajviše povezanih s prijenosom i primjenom zakonodavstva EU-a zato što su predstavke koje se temelje na područjima djelovanja EU-a i zadovoljavaju kriterije dopuštenosti važan izvor informacija za otkrivanje potencijalnih nedostataka i povreda prava u primjeni zakonodavstva EU-a; poziva Komisiju da u većoj mjeri upotrebljava svoje ovlasti kad je riječ o jamčenju djelotvorne primjene zakonodavstva EU-a, primjerice bržom provedbom postupka zbog povrede prava na temelju članaka 258. i 260. UFEU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe rad koji Odbor za predstavke obavlja u pogledu slušanja problema koji utječu na građane i njihova rješavanja; smatra da predstavke, u svojstvu mosta između građana i institucija, mogu pomoći boljoj procjeni utjecaja zakonodavstva EU-a na svakodnevni život građana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da Odbor za predstavke ima priliku i velik izazov sudjelovanja u pouzdanom i plodonosnom dijalogu s građanima, a i potencijal da približi europske institucije građanima; napominje da bi to trebalo doprinijeti promicanju participativne demokracije; smatra da je za ispunjavanje te svrhe ključno pružiti primjeren odgovor na predstavke i kad je riječ o roku, i kad je riječ o kvaliteti odgovora; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da bi u javnim raspravama Odbora trebalo poštovati jednaku i razmjernu zastupljenost nacionalnosti podnositelja predstavki; smatra da bi također trebalo poticati primjerenu i pravednu zastupljenost svih država članicama u javnim raspravama Odbora kako bi se ojačala njegova europska dimenzija; naglašava da Odbor za predstavke sve dopuštene predstavke mora obrađivati pridajući im jednaku važnost i jednako objektivno; ističe da se predstavke povezane s izbornom kampanjom u državama članicama ne obrađuju po hitnom postupku; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da predstavke također imaju važnu ulogu u zakonodavnom procesu jer ukazuju na postojeće propuste i nedostatke u prijenosu europskog zakonodavstva te omogućuju drugim odborima Parlamenta dobivanje korisnih i izravnih informacija za njihov zakonodavni rad u područjima za koja su nadležni; pozdravlja veću interakciju Odbora za predstavke s drugim parlamentarnim odborima, kao i veću zastupljenost pitanja povezanih s predstavkama na plenarnoj sjednici; smatra da predstavke nisu odgovornost samo Odbora za predstavke, već bi trebale biti zajednička obveza svih odbora Europskog parlamenta; pozdravlja namjeru da se uvede neformalna mreža predstavki u Parlamentu, uz sudjelovanje predstavnika svih njegovih odbora, kako bi se osigurala nesmetana i učinkovita koordinacija rada na predstavkama; smatra da bi se tom mrežom trebalo omogućiti bolje razumijevanje uloge predstavki u radu Parlamenta i da bi se njome trebala poboljšati suradnja među odborima kad je riječ o pitanjima na koja se odnose predstavke; poziva sve nadležne parlamentarne odbore da pruže dužnu pozornost predstavkama koje su im poslane te da poduzmu potrebne napore kako bi mogli pružiti potrebne informacije za pravilnu obradu predstavki; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uviđa da Parlament isto tako ima ključnu političku ulogu u pogledu mjera Komisije za izvršenje zakonodavstva zahvaljujući analizi godišnjih izvješća o praćenju provedbe prava EU-a i usvajanju relevantnih parlamentarnih rezolucija; poziva Komisiju da uzme u obzir rezolucije koje u Parlamentu podnese Odbor za predstavke, a kojima se utvrđuju konkretni propusti u primjeni i provedbi zakonodavstva EU-a na temelju predstavki, te poziva Komisiju da poduzme primjerene mjere te da o svojim daljnjim postupcima izvještava Parlament; uz to, poziva Vijeće i Parlament da poduzmu posebne mjere u pogledu usvajanja Uredbe (EU).../... [2013/0140(COD)] o izuzeću veterinarskih inspekcija vinskih mušica na vanjskim granicama EU-a, kao što su predložili dobitnici Nobelove nagrade (profesori biokemije) u predstavci 1358/2011; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja činjenicu da se 2015. smanjilo vrijeme obrade predstavki, no smatra da su tajništvu Odbora za predstavke hitno potrebni veći tehnički resursi i veći broj članova osoblja kako bi se zajamčilo odgovarajuće razmatranje predstavki i daljnje smanjenje vremena potrebnog za njihovu obradu; poziva na digitalizaciju obrade predstavki, prije svega uvođenjem nove informacijske i komunikacijske tehnologije, kako bi se zajamčila njihova učinkovita i pravovremena obrada te optimalno iskorištavanje postojećih ljudskih resursa, štiteći istovremeno pravo građana na podnošenje predstavki tradicionalnom poštom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | i dalje smatra da postoji obveza jamčenja da se nedopuštenost ili zaključivanje predstavki zbog neutemeljenosti pažljivo opravda podnositeljima predstavki; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da je Komisija uključena u postupak predstavki i da mu je predana te odgovara što je brže moguće na nove predstavke koje joj šalje Parlament; ističe da su odgovori Komisije većinom podrobni i obuhvaćaju predstavke koje su u okviru njene nadležnosti; podsjeća, međutim, da Komisija često ne pruža nove informacije u odgovorima na predstavke za koje se traži revizija zbog izmjena u stanju i kontekstu predstavki; žali zbog toga što se Komisija u nekim prilikama usredotoči prije svega na postupovne aspekte ne ulazeći u srž problema; podsjeća Komisiju da se predstavke koje se odnose na potencijalnu povredu prava EU-a smiju zaključiti tek nakon provedbe temeljite analize; pozdravlja predanost Komisije slanju općenito nadležnih dužnosnika na sjednice Odbora za predstavke jer je kvaliteta postupanja s predstavkama bolja kad Komisiju u raspravama predstavljaju dužnosnici najvišeg mogućeg ranga; žali zbog toga što su na sjednicama Odbora odgovori Komisije uglavnom ograničeni na sadržaj službenog odgovora poslanog Odboru te ne donose nikakve nove ili relevantne informacije koje bi pomogle pri rješavanju problema iz predstavki; napominje da se pisani odgovori uzimaju vrlo ozbiljno, kao i objašnjenja dana tijekom usmenih rasprava Odbora za predstavke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi kao čuvarica Ugovora Komisija trebala nadići formalno ispitivanje proceduralne usklađenosti i više se usredotočiti na sadržaj temeljnog pitanja, pogotovo kad je riječ o ekološkim pitanjima; podsjeća na načelo predostrožnosti i na temeljni duh zakonodavstva EU-a o okolišu prema kojem treba spriječiti nepopravljivu štetu u područjima osjetljivim u ekološkom pogledu te potiče Komisiju da usvoji pristup koji će joj omogućiti korištenje nadležnosti i povlastica na ex-ante osnovi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ne slaže se s Komisijinim sve češćim tumačenjem dvadeset sedmog godišnjeg izvješća Parlamenta o praćenju primjene prava Europske Unije (2009.) prema kojem bi ona imala pravo zatvoriti predmete u pogledu kojih još nisu poduzeti formalni koraci za pokretanje postupka zbog povrede prava ili suspendirati aktivne postupke zbog povrede prava koji su u tijeku pred nacionalnim sudovima; potvrđuje izvornu namjeru spomenutog izvješća kojim se od Komisije traži da poduzme više napora kako bi zajamčila dosljednu primjenu zakonodavstva EU-a u okviru svojih kapaciteta, koristeći mehanizme za slučajeve povrede prava neovisno o sudskim postupcima na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da će se u budućnosti više potruditi da zajamči da Komisija redovito izvješćuje Parlament o napretku postupaka zbog povrede prava pokrenutih protiv pojedinačnih država članica kako bi se olakšala bolja suradnja i omogućilo informiranje podnositelja predstavki o napretku u ranom stadiju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi, u interesu transparentnosti, u duhu iskrene suradnje među institucijama EU-a i sukladno odredbama Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, Komisija na zahtjev i kad je to potrebno trebala dostaviti Parlamentu sintezu pojedinačnih slučajeva povezanih s postupcima EU Pilot; podsjeća na prethodne zahtjeve Odbora za predstavke u vezi s dobivanjem pristupa dokumentima projekta EU Pilot i dokumentima postupaka zbog povrede prava, s obzirom na to da predstavke često dovode do pokretanja takvih postupaka; ponavlja poziv Komisiji da izvijesti Odbor za predstavke o razvoju postupaka zbog povrede prava izravno povezanih s predstavkama. uviđa da je potrebno zajamčiti najveću moguću transparentnost pri objavljivanju informacija o već okončanim postupcima u okviru projekta EU Pilot i postupcima zbog povrede prava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da Parlamentu treba pravovremeno pružiti potrebne informacije o postupcima zbog povrede prava pokrenutim kao rezultat istraga povezanih s predstavkama, posebno kad to zatraži Odbor za predstavke; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da je od ključne važnosti poboljšati suradnju s nacionalnim parlamentima i njihovim relevantnim odborima te s vladama država članica, prije svega da bi se lakše zajamčilo da relevantna i za to nadležna tijela obrađuju predstavke; ponovno poziva na započinjanje strukturiranog dijaloga s državama članicama u obliku redovitih sastanaka s relevantnim odborima nacionalnih parlamenata; pozdravlja činjenicu da je izaslanstvo Odbora za predstavke njemačkog Bundestaga bilo prisutno na sjednici Odbora za predstavke 4. svibnja 2015.; nada se da takav dijalog može doprinijeti odanoj suradnji pri pronalaženju konkretnih rješenja za više puta zaprimljene predmete, kao što su predstavke o Uredu javne skrbi za mladež (Jugendamt); potiče prisutnost predstavnika država članica te nadležnih lokalnih i/ili regionalnih vlasti na sjednicama Odbora za predstavke; ponovno naglašava važnost sudjelovanja predstavnika Vijeća i Komisije na sjednicama i saslušanjima Odbora za predstavke; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priznaje utjecaj djelotvorne primjene zakonodavstva EU-a na jačanje vjerodostojnosti institucija Europske unije; podsjeća da je pravo na podnošenje predstavki sadržano u Ugovoru iz Lisabona važan element europskog građanstva i stvaran instrument za praćenje primjene zakonodavstva EU-a i utvrđivanja mogućih propusta; poziva Odbor za predstavke da uspostavi redovite sastanke s nacionalnim odborima za predstavke kako bi se proširila svijest o brigama europskih građana povezanih s EU-om i s državama članicama te kako bi se njihova prava dodatno ojačala boljom izradom i provedbom europskog zakonodavstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponavlja poziv iz svoje rezolucije od 11. ožujka 2014. o aktivnostima Odbora za predstavke za 2013. (1) na poboljšanje strukturiranog dijaloga s državama članicama, primjerice redovitim održavanjem sastanaka s članovima nacionalnih odbora za predstavke ili drugim nadležnim tijelima; poziva države članice da uzmu u obzir preporuke iz izvješća misije radi utvrđivanja činjenica i preporuka upućenih u dijalozima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zadovoljan je što je 2015. godine 191 građanin podnio predstavku izravno Odboru za predstavke; podsjeća na i podržava veću upotrebu video konferencija ili drugih sredstava kojima se podnositeljima predstavki omogućuje aktivno sudjelovanje u radu Odbora za predstavke ako ne mogu biti osobno nazočni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da Komisija na restriktivan i strog način tumači odredbe članka 51., stavka 1. Povelje o temeljnim pravima, u kojem se navodi, između ostalog, da je Povelja upućena državama članicama „samo kada provode pravo Unije”; napominje da se u članku 51. stavku 2. Povelje navodi da se Poveljom „ne proširuje područje primjene prava Unije izvan ovlasti Unije”; podsjeća da očekivanja građana EU-a često nadilaze Povelju i poziva Komisiju da razmotri usvajanje novog pristupa koji bi bio bolje prilagođen tim očekivanjima; poziva na šire tumačenje opsega primjene Povelje i na konačnu procjenu pertinentnosti tog članka u budućim revizijama Povelje i Ugovora; ističe da ništa ne priječi države članice da u potpunosti primijene odredbe Povelje u svojim nacionalnim zakonodavstvima kako bi osigurale zaštitu temeljnih prava svojih građana koja bi nadilazila provedbu prava Unije te ih podsjeća na druge međunarodne obveze; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žali zbog toga što se podnositelji predstavki još uvijek ne informiraju u dovoljnoj mjeri o razlozima na temelju kojih se predstavke proglašavaju nedopuštenima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žali zbog toga što je Komisija na strog i restriktivan način protumačila članak 51. Povelje o temeljnim pravima prema kojemu se „odredbe [...] Povelje odnose na institucije, tijela urede i agencije Unije, uz poštovanje načela supsidijarnosti, te na države članice samo kada provode pravo Unije”; podsjeća da zbog članka 51. Povelje građani često očekuju više od onoga što pravne odredbe Povelje u strogom smislu omogućavaju te njihova očekivanja ostaju neispunjena upravo zbog tog strogog i restriktivnog tumačenja; traži od Komisije da usvoji novi pristup bolje prilagođen tim očekivanjima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žali zbog toga što građani Poljske i Ujedinjene Kraljevine još uvijek nisu zaštićeni Poveljom Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da su u siječnju 2015. dvije zastupnice imenovane predstavnicama Odbora za predstavke u okviru tijela osnovanih na temelju Konvencije UN-a u pogledu prava osoba s invaliditetom te su sudjelovale u analizi preliminarnog izvješća EU-a i Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom koja je održana 27. i 28. kolovoza 2015. u Ženevi (Švicarska); ističe važan posao koji Odbor za predstavke kontinuirano obavlja u kontekstu provedbe Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom; primjećuje da je 2015. bila značajna godina jer je po prvi put jedna agencija Ujedinjenih naroda preispitala ispunjavanje obveza u području ljudskih prava u EU-u; pozdravlja činjenicu da je jedan odbor Ujedinjenih naroda imao priliku čuti sve pojedinosti o zaštitnoj funkciji Odbora za predstavke; ističe da je Komisija u postupak obrade predstavki počela uključivati zaključna zapažanja Odbora za prava osoba s invaliditetom Ujedinjenih naroda (2); pozdravlja činjenicu da je javna rasprava „Zaštita prava osoba s invaliditetom, iz perspektive zaprimljenih predstavki”, u organizaciji Odbora za predstavke 15. listopada 2015., bila izrazito pristupačna; ističe važnost zaključaka studije Resornog odjela C naslovljene „Zaštitna uloga Odbora za predstavke u kontekstu provedbe Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom”; smatra važnim da Odbor za predstavke i dalje organizira događaje s naglaskom na predstavkama iz područja invaliditeta; poziva na jačanje kapaciteta Odbora za predstavke i njegova tajništva kako bi se omogućilo da on na odgovarajući način ispuni svoju zaštitnu funkciju; poziva da se imenuje službenik odgovoran za obradu problema povezanih s osobama s invaliditetom; bilježi značajnu aktivnost praćenja koju je Odbor vršio 2015. u pogledu invaliditeta i srodnih specifičnijih tema, poput primjerice ratifikacije Ugovora iz Marakeša, deblokiranja direktive o borbi protiv diskriminacije ili izuzeća od carinske pristojbe za određene proizvode namijenjene za kulturno, obrazovno ili znanstveno unaprjeđenje osoba s invaliditetom ili obiteljskih njegovatelja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na hitnu ratifikaciju Ugovora iz Marakeša na razini EU-a kako bi se olakšao pristup objavljenim djelima slijepim i slabovidnim te osobama koje imaju druge smetnje pri čitanju otisnutog teksta, bez obzira na sukobe o nadležnosti pred Sudom EU-a; podsjeća da je Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom u rujnu 2015. u svojim zaključnim zapažanjima istaknuo neke nedostatke EU-a u pogledu potpune usklađenosti s Konvencijom; napominje da se od EU-a traži da brzo usvoji izmijenjeni Europski akt o pristupačnosti koji obuhvaća učinkovite i dostupne provedbene mehanizme i mehanizme podnošenja pritužbi; napominje zahtjev da se uloga Komisije ograniči njezinim uklanjanjem iz okvira za neovisni nadzor kako bi se zajamčili dovoljni resursi tog okvira za vršenje njegovih funkcija; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe različitost tematskih područja predstavki koje građani podnose, kao što su temeljna prava, dobrobit djece, prava osoba s invaliditetom, prava osoba koje pripadaju manjinama, prava djece, unutarnje tržište, zakon o okolišu, radni odnosi, migracijska politika, trgovinski sporazumi, pitanja javnog zdravstva, prijevoz, prava životinja i diskriminacija; |
| --- | --- |

25.

| 26. | žali zbog vrlo restriktivnog pristupa Komisije u odgovorima na predstavke povezane s različitim aspektima dobrobiti životinja kad je riječ o tumačenju njezinih obaveza na temelju članka 13. UFEU-a; potiče Komisiju da preispita svoj trenutačni pristup i njegovu pravnu osnovu kako bi ona imala ulogu u jamčenju bolje zaštite prava životinja diljem EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | u kontekstu posjeta u svrhu utvrđivanja činjenica koje Odbor za predstavke može organizirati pri ispitivanju predstavki naglašava osjetljivu narav predstavki povezanih s pravima djece jer je u takvim slučajevima potrebno hitno i primjereno odgovoriti na problem koji navodi podnositelj predstavke, čuvajući istovremeno najbolje interese djece; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da je održavanje javnih saslušanja važan način podrobnijeg ispitivanja problema koje navedu podnositelji predstavki koje pripadaju područjima djelovanja Europske unije te općih aspekata funkcioniranja EU-a i njegovih temeljnih nedostataka; skreće pozornost na javno saslušanje o europskoj građanskoj inicijativi održano 26. veljače 2015. s Odborom za ustavna pitanja, javno saslušanje o pravu na podnošenje predstavki održano 23. lipnja 2015., javno saslušanje o zaštiti osoba s invaliditetom održano 15. listopada 2015. i javno saslušanje o europskoj građanskoj inicijativi „Ne vivisekciji” održano 11. svibnja 2015. s tri druga odbora te smatra korisnom radionicu o prekograničnim posvojenjima održanu 1. prosinca 2015. s Odborom za pravna pitanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da je europska građanska inicijativa novo političko pravo građana te relevantan alat za oblikovanje programa participativne demokracije u Europskoj uniji koji građanima omogućuje izravnu i aktivnu uključenost u projekte i procese koji na njih utječu te čiji se potencijal neosporno mora u potpunosti iskoristiti i znatno poboljšati kako bi se postigli najbolji rezultati i potaklo što više građana EU-a na sudjelovanje u daljnjem razvoju procesa europske integracije; smatra također da bolja zaštita temeljnih prava, demokratskog legitimiteta i transparentnosti moraju biti među prioritetnim ciljevima EU-a; podsjeća Komisiju da je potrebno slijediti sve preporuke iz Rezolucije Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o europskoj građanskoj inicijativi (3) kako bi se zajamčila efektivna provedba prava na pokretanje europske građanske inicijative; ponovno ističe svoju predanost proaktivnom sudjelovanju u javnim raspravama za uspješne inicijative; obvezuje se da će na institucionalnoj razini dati prednost učinkovitosti participativnog postupka i jamčenju zakonodavnih popratnih mjera; |
| --- | --- |

29.

| 30. | žali što Komisija smatra da je prerano za reviziju Uredbe (EU) br. 211/2011 koja se počela primjenjivati prije više od tri godine, 1. travnja 2012., godine; smatra da je potrebno provesti temeljitu procjenu njezine provedbe kako bi se otklonili svi utvrđeni nedostaci te predložiti izvediva rješenja u cilju njezine skore revizije, jamčeći istovremeno da su procedure i uvjeti potrebni za europsku građansku inicijativu odista jasni, jednostavni, lako primjenjivi i razmjerni; pozdravlja izvješće Komisije od 31. ožujka 2015. o europskoj građanskoj inicijativi i odluku Europskog ombudsmana OI/9/2013/TN te poziva Komisiju da prilikom revizije tog instrumenta zajamči da europska građanska inicijativa Uniji pruža stvaran doprinos u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i da su sve odgovarajuće pravne mjere provedene kako bi se omogućilo ispravno daljnje praćenje kad se smatra da je europska građanska inicijativa uspješno uspostavljena; poziva Komisiju da, s obzirom na različite uočene nedostatke, u najkraćem mogućem roku napravi prijedlog revizije Uredbe (EU) br. 211/2011; |
| --- | --- |

30.

| 31. | skreće pozornost na svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o zakonodavstvu o hipotekama i riskantnim financijskim instrumentima u Španjolskoj (4) u svjetlu primljenih predstavki, u pogledu koje je Parlament dao niz preporuka za pravilnu primjenu zakonodavstva EU-a o hipotekama i borbu protiv bankarskih zloupotreba; poziva Komisiju da pozorno prati provedbu Direktive 2014/17/EU o hipotekarnim kreditima i Direktive 93/13/EEZ o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u svim državama članicama te da podijeli najbolje prakse kako bi se poboljšala zaštita građana s financijskim poteškoćama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zabrinut je zbog dokazanih nedostataka u primjerenom pristupu pravosuđu u nekim državama članicama koji su izašli na vidjelo prilikom obrade predstavki; smatra da je to ključno pitanje kojim se treba pozabaviti bez odgađanja kako bi se zajamčilo da Unija funkcionira na demokratski način te da njezini građani i osobe koje u njoj imaju boravište uživaju temeljna prava; smatra da bi Unija trebala pružiti dobar primjer primjenom stupa Aarhuške konvencije o pristupu pravosuđu kad je riječ o ekološkim pitanjima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | skreće pozornost na svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o aktivnostima Odbora za predstavke tijekom 2014. (5) godine, kao i na svoju Rezoluciju od 25. veljače 2016. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2014. godine (6); |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja vraćanje na normalniju razinu aktivnosti u području posjeta u svrhu utvrđivanja činjenica i očekuje da se u narednim godinama, sve do kraja zakonodavnog saziva, iskoristi puni potencijal te posebne povlastice Odbora za predstavke; ističe važnost izrade radnih dokumenata nakon svakog posjeta, uključujući i posebne preporuke, te potiče razna tijela na koja se one odnose da ih pažljivo razmotre; smatra da bi trebalo periodički procjenjivati usklađenost s tim preporukama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe rad Odbora za predstavke u 2015. u vezi stavljanja na raspolaganje podnositeljima predstavki portala na kojem se mogu registrirati, podnijeti predstavku, preuzeti popratnu dokumentaciju i dati svoju podršku predstavkama koje su već dopuštene; ističe ažuriranje portala na kojem su učitane predstavke registrirane 2013., 2014. i 2015. godine; pozdravlja činjenicu da su obnovljene i poboljšane nove funkcionalnosti koje se odnose na pretraživanje, podržavanje tuđih predstavki i povjerljivost podnositelja predstavki; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na korake potrebne za dovršetak provedbe preostalih faza projekta internetskog portala za predstavke na kojem će podnositelj predstavke moći u realnom vremenu dobiti informacije o stanju svoje predstavke, biti obaviješten o promjenama u postupku obrade, kao što su proglašenje predstavke dopuštenom, odgovor Komisije ili uvrštavanje predstavke u dnevni red sjednice odbora i poveznica za izravan internetski prijenos te će na taj način dobiti jasne i izravne informacije tajništva Odbora za predstavke; ističe da je internetski portal ključan izvor informacija za građane EU-a i da bi se na njemu trebale pružati informacije o statusu peticije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | skreće pozornost na usvajanje Uredbe (EU) br. 910/2014/ o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu; potiče Odbor za predstavke i sve institucije Europske unije da uvažavaju podnesene dokumente potpisane elektroničkim potpisom iz svih 28 država članica; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava važnu ulogu mreže SOLVIT, mreže za rješavanje problema među državama članicama, koju bi trebalo u potpunosti razviti u suradnji s predmetnim državama i njihovim nacionalnim SOLVIT centrima koji ovise o nacionalnim upravama, i traži da joj se osiguraju veća sredstva te da se provede sustavnija analiza problema identificiranih kroz SOLVIT jer ta mreža pridonosi pružanju prave slike o poremećajima jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Ujedinjenu Kraljevinu da uzme u obzir preporuku iz izvješća misije radi utvrđivanja činjenica provedene u Londonu 5. i 6. studenog 2015., koji je Odbor odobrio 19. travnja 2016.; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava važnost suradnje s Europskim ombudsmanom i sudjelovanja Parlamenta u Europskoj mreži pučkih pravobranitelja; pozdravlja odlične međuinstitucijske odnose između Europskog ombudsmana i Odbora za predstavke; pohvaljuje rad Ombudsmanice na poboljšanju administracije u EU-u i posebno cijeni njezine redovite doprinose radu Odbora za predstavke tijekom cijele godine; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i izvješće Odbora za predstavke proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom ombudsmanu te vladama i parlamentima država članica, njihovim odborima za predstavke i nacionalnim ombudsmanima ili sličnim nadležnim tijelima. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0204.

(2)  Usvojio Odbor UN-a na svojoj četrnaestoj sjednici (od 17. kolovoza do 4. rujna 2015.); Vidi: http://tbinternet.ohchr.org/_layouts/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=CRPD%2fC%2fEU%2fCO%2f1&Lang=hr

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0382.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0347.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0021.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0062.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/142 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/142

---

P8_TA(2016)0513

Međunarodni sporazumi o zračnom prometu

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o međunarodnim sporazumima o zračnom prometu (2016/2961(RSP))

(2018/C 238/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir odluke Vijeća od 8. ožujka 2016. kojima se Komisija ovlašćuje za započinjanje pregovora o sporazumima o sigurnosti zračnog prometa s Japanom i Kinom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke Vijeća od 8. ožujka 2016. kojima se Komisija ovlašćuje za započinjanje pregovora o sporazumima o sigurnosti zračnog prometa s Japanom i Kinom,

| — | uzimajući u obzir odluke Vijeća od 7. lipnja 2016. kojima se Komisija ovlašćuje za započinjanje pregovora o sporazumima o uslugama u zračnom prometu na razini EU-a sa Zajednicom naroda jugoistočne Azije (ASEAN), Turskom, Katarom i Ujedinjenim Arapskim Emiratima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke Vijeća od 7. lipnja 2016. kojima se Komisija ovlašćuje za započinjanje pregovora o sporazumima o uslugama u zračnom prometu na razini EU-a sa Zajednicom naroda jugoistočne Azije (ASEAN), Turskom, Katarom i Ujedinjenim Arapskim Emiratima,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. rujna 2012. pod nazivom „Vanjska zrakoplovna politika EU-a – rješavanje budućih izazova” (COM(2012)0556), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. rujna 2012. pod nazivom „Vanjska zrakoplovna politika EU-a – rješavanje budućih izazova” (COM(2012)0556),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. prosinca 2015. naslovljenu „Strategija zrakoplovstva za Europu” (COM(2015)0598), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. prosinca 2015. naslovljenu „Strategija zrakoplovstva za Europu” (COM(2015)0598),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2015. o zrakoplovstvu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2015. o zrakoplovstvu (1),

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (2) („Okvirni sporazum”), a posebno njegove točke od 23. do 29., Prilog II. i Prilog III., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (2) („Okvirni sporazum”), a posebno njegove točke od 23. do 29., Prilog II. i Prilog III.,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, posebno presude od 24. lipnja 2014. u slučaju Mauricijusa (C-658/11) i od 14. lipnja 2016. u slučaju Tanzanije (C-263/14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, posebno presude od 24. lipnja 2014. u slučaju Mauricijusa (C-658/11) i od 14. lipnja 2016. u slučaju Tanzanije (C-263/14),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 12. ožujka 2014. između Europskog parlamenta i Vijeća o slanju Europskom parlamentu klasificiranih podataka Vijeća, a koji se odnose na predmete koji nisu iz područja zajedničke vanjske i sigurnosne politike i o postupanju Europskog parlamenta s njima (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 12. ožujka 2014. između Europskog parlamenta i Vijeća o slanju Europskom parlamentu klasificiranih podataka Vijeća, a koji se odnose na predmete koji nisu iz područja zajedničke vanjske i sigurnosne politike i o postupanju Europskog parlamenta s njima (3),

| — | uzimajući u obzir odluku Predsjedništva Europskog parlamenta od 15. travnja 2013. o pravilima za postupanje s povjerljivim informacijama u Europskom parlamentu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Predsjedništva Europskog parlamenta od 15. travnja 2013. o pravilima za postupanje s povjerljivim informacijama u Europskom parlamentu,

| — | uzimajući u obzir praktične mehanizme za pružanje informacija o međunarodnim pregovorima o zračnom prometu, uključujući pristup povjerljivim informacijama, koje su razmjenom pisama 19. siječnja 2016. i 18. ožujka 2016. dogovorili predsjednik Obora za promet i turizam Europskog parlamenta i povjerenik za promet, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir praktične mehanizme za pružanje informacija o međunarodnim pregovorima o zračnom prometu, uključujući pristup povjerljivim informacijama, koje su razmjenom pisama 19. siječnja 2016. i 18. ožujka 2016. dogovorili predsjednik Obora za promet i turizam Europskog parlamenta i povjerenik za promet,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 218., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 218.,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o međunarodnim sporazumima o zračnom prometu (O-000128/2016 – B8-1807/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o međunarodnim sporazumima o zračnom prometu (O-000128/2016 – B8-1807/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Komisija u okviru Strategije zrakoplovstva za Europu predložila započinjanje pregovora o sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu s Japanom i Kinom te o sporazumima o uslugama u zračnom prometu na razini EU-a s Kinom, Turskom, Meksikom, šest država članica Vijeća za suradnju zemalja Perzijskog zaljeva, Armenijom i državama članicama ASEAN-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je Komisija u okviru Strategije zrakoplovstva za Europu predložila započinjanje pregovora o sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu s Japanom i Kinom te o sporazumima o uslugama u zračnom prometu na razini EU-a s Kinom, Turskom, Meksikom, šest država članica Vijeća za suradnju zemalja Perzijskog zaljeva, Armenijom i državama članicama ASEAN-a;

| B. | budući da je Vijeće ovlastilo Komisiju da započne pregovore o sporazumima o sigurnosti zračnog prometa s Japanom i Kinom te o uslugama u zračnom prometu na razini EU-a s državama članicama ASEAN-a, Turskom, Katarom i Ujedinjenim Arapskim Emiratima; |
| --- | --- |

B.

budući da je Vijeće ovlastilo Komisiju da započne pregovore o sporazumima o sigurnosti zračnog prometa s Japanom i Kinom te o uslugama u zračnom prometu na razini EU-a s državama članicama ASEAN-a, Turskom, Katarom i Ujedinjenim Arapskim Emiratima;

| C. | budući da je za sklapanje međunarodnih sporazuma u područjima na koja se primjenjuje redovni zakonodavni postupak potrebna suglasnost Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

C.

budući da je za sklapanje međunarodnih sporazuma u područjima na koja se primjenjuje redovni zakonodavni postupak potrebna suglasnost Europskog parlamenta;

| D. | budući da, kad Komisija pregovara o sporazumima između Unije i trećih zemalja ili međunarodnih organizacija, Parlament se „odmah i u potpunosti izvješćuje o svim fazama tog postupka” (članak 218. stavak 10. UFEU-a); |
| --- | --- |

D.

budući da, kad Komisija pregovara o sporazumima između Unije i trećih zemalja ili međunarodnih organizacija, Parlament se „odmah i u potpunosti izvješćuje o svim fazama tog postupka” (članak 218. stavak 10. UFEU-a);

| E. | budući da Okvirnim sporazumom treba osigurati da se ovlasti i nadležnosti institucija provode što učinkovitije i transparentnije; |
| --- | --- |

E.

budući da Okvirnim sporazumom treba osigurati da se ovlasti i nadležnosti institucija provode što učinkovitije i transparentnije;

| F. | budući da se u tom Okvirnom sporazumu Komisija obvezala da će poštovati načelo jednakog postupanja prema Parlamentu i Vijeću u pogledu zakonodavnih i proračunskih pitanja, posebno u pogledu sudjelovanja na sastancima i prosljeđivanja doprinosa ili drugih informacija; |
| --- | --- |

F.

budući da se u tom Okvirnom sporazumu Komisija obvezala da će poštovati načelo jednakog postupanja prema Parlamentu i Vijeću u pogledu zakonodavnih i proračunskih pitanja, posebno u pogledu sudjelovanja na sastancima i prosljeđivanja doprinosa ili drugih informacija;

| 1. | ističe da kako bi mogao donijeti odluku o tome hoće li na kraju pregovora dati suglasnost ili neće, Parlament mora pratiti proces od samog početka; smatra da je također u interesu ostalih institucija da se već u ranoj fazi utvrde i razmotre sva pitanja koja su dovoljno važna da bi se dovela u pitanje spremnost Parlament na davanje suglasnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da se u Okvirnom sporazumu posebno navodi da Parlament treba od početka, redovito, a po potrebi i na povjerljivoj osnovi, u svim fazama pregovora obavješćivati o svim detaljima o postupku koji je u tijeku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | očekuje od Komisije da nadležnom odboru Parlamenta pruža informacije o svojoj namjeri da predlaže pregovore radi sklapanja i izmjene međunarodnih sporazuma o zračnom prometu; očekuje od Komisije da postigne dogovor s Vijećem i pregovaračkim partnerima kako bi se zastupnicima u Europskom parlamentu istodobno i na ravnopravnoj osnovi s Vijećem omogućio pristup svim relevantnim dokumentima, među ostalim pregovaračkim smjernicama i pročišćenim tekstovima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da se u skladu s člankom 24. Okvirnog sporazuma navedene informacije moraju dostaviti Parlamentu na takav način da on, ako je to potrebno, može dati mišljenje; snažno potiče Komisiju da izvješćuje Parlament o tome kako su njegova mišljenja uzeta u obzir; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da, u skladu s člankom 218. stavkom 10. UFEU-a, Vijeće i Komisija imaju obvezu odmah i u potpunosti izvješćivati Parlament u svim fazama postupka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prima na znanje da Parlament kad primi osjetljive informacije o pregovorima u tijeku, ima obvezu zajamčiti potpunu povjerljivost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da Poslovnik Parlamentu omogućuje da „na temelju izvješća nadležnog odbora [...] [prihvati] preporuke i [zahtijeva] da se one uzmu u obzir prije sklapanja [tog međunarodnog sporazuma]” (članak 108. stavak 4.); |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0394.

(2)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

(3)  SL C 95, 1.4.2014., str. 1.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 13. prosinca 2016.

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/144 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/144

---

P8_TA(2016)0482

Okvirni sporazum između EU-a i Alžira o općim načelima sudjelovanja Alžira u programima Unije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o općim načelima sudjelovanja Alžirske Narodne Demokratske Republike u programima Unije (16152/2014 – C8-0152/2015 – 2014/0195(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 238/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (16152/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (16152/2014),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o općim načelima sudjelovanja Alžirske Narodne Demokratske Republike u programima Unije (16150/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o općim načelima sudjelovanja Alžirske Narodne Demokratske Republike u programima Unije (16150/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 212. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0152/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 212. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0152/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0367/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0367/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Alžirske Narodne Demokratske Republike. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/145 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/145

---

P8_TA(2016)0483

Sjeveroistočni Atlantik: dubokomorski stokovi i ribolov u međunarodnim vodama ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih uvjeta za ribolov dubokomorskih stokova u sjeveroistočnom Atlantiku i odredaba za ribolov u međunarodnim vodama sjeveroistočnog Atlantika te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2347/2002 (11625/1/2016 – C8-0427/2016 – 2012/0179(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2018/C 238/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11625/1/2016 – C8-0427/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11625/1/2016 – C8-0427/2016),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 13. veljače 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 13. veljače 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Komisije (COM(2016)0667), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Komisije (COM(2016)0667),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0371), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0371),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ribarstvo (A8-0369/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ribarstvo (A8-0369/2016),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je akt donesen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije potpiše akt s predsjednikom Vijeća; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže glavnom tajniku da nakon što se provjeri da su svi postupci propisno dovršeni, potpiše akt te da u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća dogovori njegovu objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 133, 9.5.2013., str. 41.

(2)  Usvojeni tekstovi od 10.12.2013., P7_TA(2013)0539.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/146 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/146

---

P8_TA(2016)0484

Opća revizija Poslovnika Europskog parlamenta

Odluka Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o općoj reviziji Poslovnika Europskog parlamenta (2016/2114(REG)) (*1)

(2018/C 238/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 226. i 227. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 226. i 227. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja te mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za pravna pitanja (A8-0344/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja te mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za pravna pitanja (A8-0344/2016),

| 1. | odlučuje u Poslovnik unijeti niže navedene izmjene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da su tim izmjenama Poslovnika uzete u obzir odredbe iz Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (1); |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže glavnom tajniku da poduzme potrebne mjere kako bi se informatički sustavi Parlamenta bez odgode prilagodili izmijenjenom Poslovniku i da uspostavi odgovarajuće elektroničke alate, među ostalim za praćenje pitanja za pisani odgovor upućenih drugim institucijama Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odlučuje izbrisati članak 106. stavak 4. iz Poslovnika čim se regulatorni postupak s kontrolom ukloni iz postojećeg zakonodavstva te zahtijeva da u međuvremenu službe na koje se to odnosi dodaju tom članku napomenu koja upućuje na to buduće brisanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Konferenciju predsjednika da revidira Kodeks ponašanja za pregovore u okviru redovnog zakonodavnog postupka kako bi se uskladio s člancima od 73. do 73.d, koji se donose u skladu s ovom Odlukom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | skreće pozornost na potrebu reorganizacije Prilogâ Poslovniku tako da sadrže samo tekstove koji imaju istu pravnu vrijednost i na koje se odnosi ista postupovna većina kao i na sam Poslovnik i Prilog VI., koji se, iako je za njegovo donošenje potreban drukčiji postupak i drukčija većina, sastoji od provedbenih mjera Poslovnika; zahtijeva da se drugi postojeći prilozi i svi dodatni tekstovi koji bi mogli biti relevantni za rad zastupnika okupe u zbirku dokumenata koja će pratiti Poslovnik; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da izmjene ovog Poslovnika stupaju na snagu prvoga dana dnevne sjednice Parlamenta koja slijedi nakon sjednice na kojoj su usvojeni, uz iznimku:






  (a) | izmjena članka 212. stavaka 1. i 2. o sastavu međuparlamentarnih izaslanstava, koji za postojeća izaslanstva stupa na snagu na dan otvorenja prve dnevne sjednice nakon sljedećih izbora za Europski parlament, koji će se održati 2019. godine; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

izmjena članka 212. stavaka 1. i 2. o sastavu međuparlamentarnih izaslanstava, koji za postojeća izaslanstva stupa na snagu na dan otvorenja prve dnevne sjednice nakon sljedećih izbora za Europski parlament, koji će se održati 2019. godine;

| (b) | izmjena članka 199. o sastavu odbora, i brisanje članka 200. o zamjenicima koji stupa na snagu na dan otvorenja prve dnevne sjednice nakon sljedećih izbora za Europski parlament, koji će se održati 2019. godine; |
| --- | --- |

(b)

izmjena članka 199. o sastavu odbora, i brisanje članka 200. o zamjenicima koji stupa na snagu na dan otvorenja prve dnevne sjednice nakon sljedećih izbora za Europski parlament, koji će se održati 2019. godine;

nadalje, ističe da trenutačni način izbora članova istražnih i posebnih odbora ostaje na snazi do dana otvorenja prve dnevne sjednice nakon sljedećih izbora za Europski parlament, koji će se održati 2019., neovisno o izmjenama članka 196., članka 197. stavka 1. i članka 198. stavka 3;

| 8. | traži da se razmotri mogućnost daljnje revizije Poslovnika u pogledu unutarnjih proračunskih postupaka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odlučuje da će države članice prilagoditi svoje izjave o financijskim interesima kako bi odražavale promjene članka 4. Priloga I. Poslovniku najkasnije šest mjeseci nakon dana stupanja na snagu tih promjena; traži od svojeg Predsjedništva i glavnog tajnika da u roku od tri mjeseca nakon dana stupanja na snagu donesu odgovarajuće mjere kojim se zastupnicima omogućava ta prilagodba; odlučuje da će izjave podnesene na temelju odredbi Poslovnika koje su bile na snazi na dan donošenja ove Odluke biti valjane šest mjeseci nakon dana tog stupanja na snagu; nadalje odlučuje da će se te odredbe primjenjivati na sve zastupnike koji stupe na dužnost tijekom tog razdoblja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | upućuje kritiku na način prikazivanja statističkih podataka kojima se pružaju informacije o glasovanju, govorima održanim na plenarnoj sjednici, parlamentarnim pitanjima, amandmanima i prijedlozima rezolucija na internetskoj stranici Parlamenta, a za koje se čini da se prikazuju kako bi se na platformama poput MEPRankinga pokazalo koji su zastupnici navodno „aktivni”; poziva svoje Predsjedništvo da prestane pružati neobrađene brojke u statističkom obliku te da uzme u obzir prikladnije kriterije za određivanje „aktivnosti” zastupnika; |
| --- | --- |

10.

| 11. | traži od Odbora za ustavna pitanja da revidira članak 168.a u vezi s novim definicijama pragova te da godinu dana nakon stupanja na snagu toga članka preispita primjenu tih pragova na određene članke; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

12.

Amandman 1

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 2. | Članak 2. |
| Nezavisnost mandata | Nezavisnost mandata |
| Zastupnici
  u Europskom parlamentu svoju dužnost obnašaju nezavisno
  . Pri tome ih
  ne obvezuju nikakve upute i nemaju obvezujući mandat. | U
  skladu s člankom 6. stavkom 1. Akta od 20. rujna 1976. te s člankom 2. stavkom 1. i člankom 3. stavkom 1. Statuta zastupnika u
  Europskom parlamentu
  , zastupnici
  svoju dužnost obnašaju
  slobodno i
  nezavisno, ne obvezuju
  ih
  nikakve upute i nemaju obvezujući mandat. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 2.

Članak 2.

Nezavisnost mandata

Nezavisnost mandata

Zastupnici
  u Europskom parlamentu svoju dužnost obnašaju nezavisno
  . Pri tome ih
  ne obvezuju nikakve upute i nemaju obvezujući mandat.

U
  skladu s člankom 6. stavkom 1. Akta od 20. rujna 1976. te s člankom 2. stavkom 1. i člankom 3. stavkom 1. Statuta zastupnika u
  Europskom parlamentu
  , zastupnici
  svoju dužnost obnašaju
  slobodno i
  nezavisno, ne obvezuju
  ih
  nikakve upute i nemaju obvezujući mandat.

Amandman 2

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 3. | Članak 3. |
| Provjera valjanosti mandata | Provjera valjanosti mandata |
| 1.   Nakon izbora za Europski parlament predsjednik poziva nadležna tijela država članica da bez odlaganja obavijeste Parlament o imenima izabranih zastupnika kako bi mandati svih zastupnika u Parlamentu mogli započeti kada i prva sjednica nakon izbora. | 1.   Nakon izbora za Europski parlament predsjednik poziva nadležna tijela država članica da bez odlaganja obavijeste Parlament o imenima izabranih zastupnika kako bi mandati svih zastupnika u Parlamentu mogli započeti kada i prva sjednica nakon izbora. |
| Predsjednik istovremeno upozorava nadležna tijela na odgovarajuće odredbe Akta od 20. rujna 1976. i poziva ih da poduzmu potrebne mjere kako bi se izbjeglo moguće obnašanje dužnosti nespojive s onom zastupnika u Europskom parlamentu. | Predsjednik istovremeno upozorava nadležna tijela na odgovarajuće odredbe Akta od 20. rujna 1976. i poziva ih da poduzmu potrebne mjere kako bi se izbjeglo moguće obnašanje dužnosti nespojive s onom zastupnika u Europskom parlamentu. |
| 2.   Svaki zastupnik o čijem je izboru Parlament obaviješten, prije početka mandata u Parlamentu pisanim putem izjavljuje da ne obnaša dužnost nespojivu s onom zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 7. stavaka 1. i 2. Akta od 20. rujna 1976. Ta se izjava podnosi nakon općih izbora, ako je moguće, najkasnije šest dana prije konstituirajuće sjednice Parlamenta. Dok se ne provjeri valjanost zastupničkog mandata ili donese odluka o mogućem sporu, zastupnik sudjeluje na sjednicama Parlamenta i njegovih tijela sa svim pravima koja mu uz to pripadaju pod uvjetom da je potpisao gore navedenu pisanu izjavu. | 2.   Svaki zastupnik o čijem je izboru Parlament obaviješten, prije početka mandata u Parlamentu pisanim putem izjavljuje da ne obnaša dužnost nespojivu s onom zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 7. stavaka 1. i 2. Akta od 20. rujna 1976. Ta se izjava podnosi nakon općih izbora, ako je moguće, najkasnije šest dana prije konstituirajuće sjednice Parlamenta. Dok se ne provjeri valjanost zastupničkog mandata ili donese odluka o mogućem sporu, zastupnik sudjeluje na sjednicama Parlamenta i njegovih tijela sa svim pravima koja mu uz to pripadaju pod uvjetom da je potpisao gore navedenu pisanu izjavu. |
| Ako se na osnovi činjenica koje je moguće provjeriti u javno dostupnim izvorima ustanovi da zastupnik obnaša dužnost nespojivu s onom zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 7. stavaka 1. i 2. Akta od 20. rujna 1976., Parlament na temelju informacija koje mu je dao predsjednik utvrđuje slobodno zastupničko mjesto. | Ako se na osnovi činjenica koje je moguće provjeriti u javno dostupnim izvorima ustanovi da zastupnik obnaša dužnost nespojivu s onom zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 7. stavaka 1. i 2. Akta od 20. rujna 1976., Parlament na temelju informacija koje mu je dao predsjednik utvrđuje slobodno zastupničko mjesto. |
| 3.   Parlament na temelju izvješća odbora
  nadležnog za provjeru valjanosti mandata
  bez odlaganja pristupa provjeri
  njihove
  valjanosti i odlučuje o valjanosti mandata svakog novoizabranog zastupnika, te o svim sporovima koji su mu upućeni u skladu s odredbama Akta od 20. rujna 1976. osim
  o onima
  koji
  se temelje na
  nacionalnim
  izbornim zakonima
  . | 3.   Parlament na temelju izvješća
  nadležnog
  odbora bez odlaganja pristupa provjeri valjanosti
  mandata
  i odlučuje o valjanosti mandata svakog novoizabranog zastupnika, te o svim sporovima koji su mu upućeni u skladu s odredbama Akta od 20. rujna 1976. osim
  onih koji su, prema tom Aktu, obuhvaćeni isključivo
  nacionalnim
  odredbama na koje taj Akt upućuje. |
| | Izvješće odbora temelji se na službenoj obavijesti svake države članice o konačnim rezultatima izbora, u kojoj su navedena imena izabranih kandidata i mogućih zamjenika te njihov poredak u skladu s rezultatima glasovanja. |
| | Valjanost mandata zastupnika ne može se potvrditi ako zastupnik nije podnio pisane izjave propisane ovim člankom i Prilogom I. Poslovniku. |
| 4.
     
  Izvješće odbora temelji se na službenoj obavijesti svake države članice o konačnim rezultatima izbora u kojoj su navedena imena izabranih kandidata i mogućih zamjenika te njihov poredak u skladu s rezultatima glasovanja. | |
| Valjanost mandata zastupnika ne može se potvrditi ako zastupnik nije podnio pisane izjave propisane ovim člankom i Prilogom I. ovom Poslovniku. | |
| Parlament
  može
  na temelju
  izvješća
  nadležnog odbora u bilo kojem trenutku donijeti odluku o sporu koji se tiče valjanosti mandata zastupnika. | 4.
     Parlament na temelju
  prijedloga
  nadležnog odbora
  bez odlaganja pristupa provjeri valjanosti mandata pojedinih zastupnika koji zamjenjuju zastupnike na odlasku i može
  u bilo kojem trenutku donijeti odluku o sporu koji se tiče valjanosti mandata zastupnika. |
| 5.   Ako imenovanje zastupnika nastupi kao posljedica odustanka kandidata koji se nalazi na istoj listi, odbor jamči da je navedeni odustanak nastupio u skladu s duhom i slovom Akta od 20. rujna 1976. i članka 4. stavka 3. ovog Poslovnika. | 5.   Ako imenovanje zastupnika nastupi kao posljedica odustanka kandidata koji se nalazi na istoj listi, odbor jamči da je navedeni odustanak nastupio u skladu s duhom i slovom Akta od 20. rujna 1976. i članka 4. stavka 3. ovog Poslovnika. |
| 6.   Odbor osigurava da tijela država članica ili Europske unije bez odlaganja Parlamentu pošalju sve informacije koje mogu utjecati na
  obnašanje dužnosti
  zastupnika u Europskom parlamentu ili na poredak zamjenika, te da u slučaju imenovanja zastupnika naznače datum od kojega ono proizvodi učinke. | 6.   Odbor osigurava da tijela država članica ili Europske unije bez odlaganja Parlamentu pošalju sve informacije koje mogu utjecati na
  ispunjavanje uvjeta za potvrdu valjanosti mandata
  zastupnika u Europskom parlamentu ili na
  ispunjavanje uvjeta ili
  poredak zamjenika, te da u slučaju imenovanja zastupnika naznače datum od kojega ono proizvodi učinke. |
| Ako nadležna tijela država članica pokrenu postupak koji može dovesti do prestanka dužnosti zastupnika, predsjednik od njih traži da ga redovito obavještavaju o tijeku postupka te upućuje predmet nadležnom odboru. Na temelju prijedloga nadležnog odbora Parlament može zauzeti stajalište o navedenom predmetu. | Ako nadležna tijela država članica pokrenu postupak koji može dovesti do prestanka dužnosti zastupnika, predsjednik od njih traži da ga redovito obavještavaju o tijeku postupka te upućuje predmet nadležnom odboru. Na temelju prijedloga nadležnog odbora Parlament može zauzeti stajalište o navedenom predmetu. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 3.

Članak 3.

Provjera valjanosti mandata

Provjera valjanosti mandata

1.   Nakon izbora za Europski parlament predsjednik poziva nadležna tijela država članica da bez odlaganja obavijeste Parlament o imenima izabranih zastupnika kako bi mandati svih zastupnika u Parlamentu mogli započeti kada i prva sjednica nakon izbora.

1.   Nakon izbora za Europski parlament predsjednik poziva nadležna tijela država članica da bez odlaganja obavijeste Parlament o imenima izabranih zastupnika kako bi mandati svih zastupnika u Parlamentu mogli započeti kada i prva sjednica nakon izbora.

Predsjednik istovremeno upozorava nadležna tijela na odgovarajuće odredbe Akta od 20. rujna 1976. i poziva ih da poduzmu potrebne mjere kako bi se izbjeglo moguće obnašanje dužnosti nespojive s onom zastupnika u Europskom parlamentu.

Predsjednik istovremeno upozorava nadležna tijela na odgovarajuće odredbe Akta od 20. rujna 1976. i poziva ih da poduzmu potrebne mjere kako bi se izbjeglo moguće obnašanje dužnosti nespojive s onom zastupnika u Europskom parlamentu.

2.   Svaki zastupnik o čijem je izboru Parlament obaviješten, prije početka mandata u Parlamentu pisanim putem izjavljuje da ne obnaša dužnost nespojivu s onom zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 7. stavaka 1. i 2. Akta od 20. rujna 1976. Ta se izjava podnosi nakon općih izbora, ako je moguće, najkasnije šest dana prije konstituirajuće sjednice Parlamenta. Dok se ne provjeri valjanost zastupničkog mandata ili donese odluka o mogućem sporu, zastupnik sudjeluje na sjednicama Parlamenta i njegovih tijela sa svim pravima koja mu uz to pripadaju pod uvjetom da je potpisao gore navedenu pisanu izjavu.

2.   Svaki zastupnik o čijem je izboru Parlament obaviješten, prije početka mandata u Parlamentu pisanim putem izjavljuje da ne obnaša dužnost nespojivu s onom zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 7. stavaka 1. i 2. Akta od 20. rujna 1976. Ta se izjava podnosi nakon općih izbora, ako je moguće, najkasnije šest dana prije konstituirajuće sjednice Parlamenta. Dok se ne provjeri valjanost zastupničkog mandata ili donese odluka o mogućem sporu, zastupnik sudjeluje na sjednicama Parlamenta i njegovih tijela sa svim pravima koja mu uz to pripadaju pod uvjetom da je potpisao gore navedenu pisanu izjavu.

Ako se na osnovi činjenica koje je moguće provjeriti u javno dostupnim izvorima ustanovi da zastupnik obnaša dužnost nespojivu s onom zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 7. stavaka 1. i 2. Akta od 20. rujna 1976., Parlament na temelju informacija koje mu je dao predsjednik utvrđuje slobodno zastupničko mjesto.

Ako se na osnovi činjenica koje je moguće provjeriti u javno dostupnim izvorima ustanovi da zastupnik obnaša dužnost nespojivu s onom zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 7. stavaka 1. i 2. Akta od 20. rujna 1976., Parlament na temelju informacija koje mu je dao predsjednik utvrđuje slobodno zastupničko mjesto.

3.   Parlament na temelju izvješća odbora
  nadležnog za provjeru valjanosti mandata
  bez odlaganja pristupa provjeri
  njihove
  valjanosti i odlučuje o valjanosti mandata svakog novoizabranog zastupnika, te o svim sporovima koji su mu upućeni u skladu s odredbama Akta od 20. rujna 1976. osim
  o onima
  koji
  se temelje na
  nacionalnim
  izbornim zakonima
  .

3.   Parlament na temelju izvješća
  nadležnog
  odbora bez odlaganja pristupa provjeri valjanosti
  mandata
  i odlučuje o valjanosti mandata svakog novoizabranog zastupnika, te o svim sporovima koji su mu upućeni u skladu s odredbama Akta od 20. rujna 1976. osim
  onih koji su, prema tom Aktu, obuhvaćeni isključivo
  nacionalnim
  odredbama na koje taj Akt upućuje.

Izvješće odbora temelji se na službenoj obavijesti svake države članice o konačnim rezultatima izbora, u kojoj su navedena imena izabranih kandidata i mogućih zamjenika te njihov poredak u skladu s rezultatima glasovanja.

Valjanost mandata zastupnika ne može se potvrditi ako zastupnik nije podnio pisane izjave propisane ovim člankom i Prilogom I. Poslovniku.

4.
     
  Izvješće odbora temelji se na službenoj obavijesti svake države članice o konačnim rezultatima izbora u kojoj su navedena imena izabranih kandidata i mogućih zamjenika te njihov poredak u skladu s rezultatima glasovanja.

Valjanost mandata zastupnika ne može se potvrditi ako zastupnik nije podnio pisane izjave propisane ovim člankom i Prilogom I. ovom Poslovniku.

Parlament
  može
  na temelju
  izvješća
  nadležnog odbora u bilo kojem trenutku donijeti odluku o sporu koji se tiče valjanosti mandata zastupnika.

4.
     Parlament na temelju
  prijedloga
  nadležnog odbora
  bez odlaganja pristupa provjeri valjanosti mandata pojedinih zastupnika koji zamjenjuju zastupnike na odlasku i može
  u bilo kojem trenutku donijeti odluku o sporu koji se tiče valjanosti mandata zastupnika.

5.   Ako imenovanje zastupnika nastupi kao posljedica odustanka kandidata koji se nalazi na istoj listi, odbor jamči da je navedeni odustanak nastupio u skladu s duhom i slovom Akta od 20. rujna 1976. i članka 4. stavka 3. ovog Poslovnika.

5.   Ako imenovanje zastupnika nastupi kao posljedica odustanka kandidata koji se nalazi na istoj listi, odbor jamči da je navedeni odustanak nastupio u skladu s duhom i slovom Akta od 20. rujna 1976. i članka 4. stavka 3. ovog Poslovnika.

6.   Odbor osigurava da tijela država članica ili Europske unije bez odlaganja Parlamentu pošalju sve informacije koje mogu utjecati na
  obnašanje dužnosti
  zastupnika u Europskom parlamentu ili na poredak zamjenika, te da u slučaju imenovanja zastupnika naznače datum od kojega ono proizvodi učinke.

6.   Odbor osigurava da tijela država članica ili Europske unije bez odlaganja Parlamentu pošalju sve informacije koje mogu utjecati na
  ispunjavanje uvjeta za potvrdu valjanosti mandata
  zastupnika u Europskom parlamentu ili na
  ispunjavanje uvjeta ili
  poredak zamjenika, te da u slučaju imenovanja zastupnika naznače datum od kojega ono proizvodi učinke.

Ako nadležna tijela država članica pokrenu postupak koji može dovesti do prestanka dužnosti zastupnika, predsjednik od njih traži da ga redovito obavještavaju o tijeku postupka te upućuje predmet nadležnom odboru. Na temelju prijedloga nadležnog odbora Parlament može zauzeti stajalište o navedenom predmetu.

Ako nadležna tijela država članica pokrenu postupak koji može dovesti do prestanka dužnosti zastupnika, predsjednik od njih traži da ga redovito obavještavaju o tijeku postupka te upućuje predmet nadležnom odboru. Na temelju prijedloga nadležnog odbora Parlament može zauzeti stajalište o navedenom predmetu.

Amandman 3

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 4. | Članak 4. |
| Trajanje mandata zastupnika | Trajanje mandata zastupnika |
| 1.   Mandat zastupnika započinje i prestaje u skladu s 
  odredbama
  Akta od 20. rujna 1976.
  Mandat također prestaje smrću ili ostavkom zastupnika. | 1.   Mandat zastupnika započinje i prestaje u skladu s 
  člancima 5. i 13.
  Akta od 20. rujna 1976. |
| 2.
     
  Zastupnici nakon izbora nastavljaju obnašati svoje dužnosti do početka prve sjednice Parlamenta. | |
| 3.   Zastupnici koji podnesu ostavku obavještavaju predsjednika Parlamenta o svojoj ostavci i o danu od kojega ona proizvodi učinke, koji može biti najkasnije tri mjeseca nakon dana te obavijesti. Ova se obavijest sastavlja u obliku službene zabilješke u nazočnosti glavnog tajnika ili njegovog predstavnika, koji je potpisuje zajedno sa zastupnikom te se zabilješka odmah podnosi nadležnom odboru, koji je uvrštava u dnevni red svoje prve sjednice nakon primitka zabilješke. | 3.   Zastupnici koji podnesu ostavku obavještavaju predsjednika Parlamenta o svojoj ostavci i o danu od kojega ona proizvodi učinke, koji može biti najkasnije tri mjeseca nakon dana te obavijesti. Ova se obavijest sastavlja u obliku službene zabilješke u nazočnosti glavnog tajnika ili njegovog predstavnika, koji je potpisuje zajedno sa zastupnikom te se zabilješka odmah podnosi nadležnom odboru, koji je uvrštava u dnevni red svoje prve sjednice nakon primitka zabilješke. |
| Ako nadležni odbor smatra da ostavka
  nije
  u skladu s 
  duhom ili slovom Akta
  od 20. rujna 1976., o tome obavještava Parlament
  kako bi on mogao odlučiti o utvrđivanju slobodnog zastupničkog mjesta
  . | Ako nadležni odbor smatra da
  je
  ostavka u skladu s 
  Aktom
  od 20. rujna 1976.
  , objavljuje se slobodno zastupničko mjesto od dana koji u službenoj zabilješci navede zastupnik u ostavci, a predsjednik o tome obavještava Parlament. |
| U
  protivnom
  , slobodno
  se
  mjesto
  utvrđuje od dana koji je zastupnik u ostavci naveo u službenoj zabilješci. Parlament o tome ne glasuje. | Ako nadležni odbor smatra da ostavka nije
  u 
  skladu s Aktom od 20. rujna 1976.
  ,
  predlaže Parlamentu da ne objavljuje
  slobodno
  zastupničko
  mjesto. |
| U iznimnim okolnostima uvodi se pojednostavljeni postupak, posebno ako se između dana kad ostavka stupa na snagu i prve sjednice nadležnog odbora održava jedna ili više sjednica Parlamenta te ako klub zastupnika kojemu pripada zastupnik u ostavci ne može pronaći zamjenu za te sjednice s obzirom na to da slobodno zastupničko mjesto još nije utvrđeno. Prema ovom postupku izvjestitelj nadležnog odbora koji je zadužen za te slučajeve ima ovlaštenje da bez odlaganja prouči svaku propisno podnesenu ostavku i da u slučaju u kojem bi odgoda razmatranja obavijesti mogla imati štetne posljedice, uputi predmet predsjedniku odbora, zahtijevajući u skladu sa stavkom 3.: | |
| — | da se predsjednika Parlamenta u ime odbora obavijesti da je utvrđeno slobodno zastupničko mjesto; ili |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 4.

Članak 4.

Trajanje mandata zastupnika

Trajanje mandata zastupnika

1.   Mandat zastupnika započinje i prestaje u skladu s 
  odredbama
  Akta od 20. rujna 1976.
  Mandat također prestaje smrću ili ostavkom zastupnika.

1.   Mandat zastupnika započinje i prestaje u skladu s 
  člancima 5. i 13.
  Akta od 20. rujna 1976.

2.
     
  Zastupnici nakon izbora nastavljaju obnašati svoje dužnosti do početka prve sjednice Parlamenta.

3.   Zastupnici koji podnesu ostavku obavještavaju predsjednika Parlamenta o svojoj ostavci i o danu od kojega ona proizvodi učinke, koji može biti najkasnije tri mjeseca nakon dana te obavijesti. Ova se obavijest sastavlja u obliku službene zabilješke u nazočnosti glavnog tajnika ili njegovog predstavnika, koji je potpisuje zajedno sa zastupnikom te se zabilješka odmah podnosi nadležnom odboru, koji je uvrštava u dnevni red svoje prve sjednice nakon primitka zabilješke.

3.   Zastupnici koji podnesu ostavku obavještavaju predsjednika Parlamenta o svojoj ostavci i o danu od kojega ona proizvodi učinke, koji može biti najkasnije tri mjeseca nakon dana te obavijesti. Ova se obavijest sastavlja u obliku službene zabilješke u nazočnosti glavnog tajnika ili njegovog predstavnika, koji je potpisuje zajedno sa zastupnikom te se zabilješka odmah podnosi nadležnom odboru, koji je uvrštava u dnevni red svoje prve sjednice nakon primitka zabilješke.

Ako nadležni odbor smatra da ostavka
  nije
  u skladu s 
  duhom ili slovom Akta
  od 20. rujna 1976., o tome obavještava Parlament
  kako bi on mogao odlučiti o utvrđivanju slobodnog zastupničkog mjesta
  .

Ako nadležni odbor smatra da
  je
  ostavka u skladu s 
  Aktom
  od 20. rujna 1976.
  , objavljuje se slobodno zastupničko mjesto od dana koji u službenoj zabilješci navede zastupnik u ostavci, a predsjednik o tome obavještava Parlament.

U
  protivnom
  , slobodno
  se
  mjesto
  utvrđuje od dana koji je zastupnik u ostavci naveo u službenoj zabilješci. Parlament o tome ne glasuje.

Ako nadležni odbor smatra da ostavka nije
  u 
  skladu s Aktom od 20. rujna 1976.
  ,
  predlaže Parlamentu da ne objavljuje
  slobodno
  zastupničko
  mjesto.

U iznimnim okolnostima uvodi se pojednostavljeni postupak, posebno ako se između dana kad ostavka stupa na snagu i prve sjednice nadležnog odbora održava jedna ili više sjednica Parlamenta te ako klub zastupnika kojemu pripada zastupnik u ostavci ne može pronaći zamjenu za te sjednice s obzirom na to da slobodno zastupničko mjesto još nije utvrđeno. Prema ovom postupku izvjestitelj nadležnog odbora koji je zadužen za te slučajeve ima ovlaštenje da bez odlaganja prouči svaku propisno podnesenu ostavku i da u slučaju u kojem bi odgoda razmatranja obavijesti mogla imati štetne posljedice, uputi predmet predsjedniku odbora, zahtijevajući u skladu sa stavkom 3.:

—

da se predsjednika Parlamenta u ime odbora obavijesti da je utvrđeno slobodno zastupničko mjesto; ili

| — | da se sazove izvanredna sjednica odbora u cilju razmatranja posebnih poteškoća koje je izvjestitelj utvrdio. |
| --- | --- |

—

da se sazove izvanredna sjednica odbora u cilju razmatranja posebnih poteškoća koje je izvjestitelj utvrdio.

3a.
     
  Ako prije sljedeće sjednice Parlamenta nije zakazana sjednica nadležnog odbora, izvjestitelj nadležnog odbora bez odlaganja proučava svaku ostavku o kojoj je dostavljena propisana obavijest. Ako bi odgoda razmatranja obavijesti mogla imati štetne posljedice, izvjestitelj upućuje predmet predsjedniku odbora i u skladu sa stavkom 3. zahtijeva sljedeće:

| — | da se predsjednika Parlamenta u ime odbora obavijesti da se može objaviti slobodno zastupničko mjesto ili |
| --- | --- |

—

da se predsjednika Parlamenta u ime odbora obavijesti da se može objaviti slobodno zastupničko mjesto ili

| — | da se sazove izvanredna sjednica odbora u cilju razmatranja posebnih poteškoća koje je izvjestitelj utvrdio. |
| --- | --- |

—

da se sazove izvanredna sjednica odbora u cilju razmatranja posebnih poteškoća koje je izvjestitelj utvrdio.

4.   Ako
  nadležno tijelo države članice obavijesti
  predsjednika o 
  prestanku mandata
  zastupnika u Europskom parlamentu u 
  skladu s odredbama prava dotične države članice zbog nespojivosti u
  smislu članka 7. stavka
  3
  . Akta od 20. rujna 1976.
  ili zbog odustanka od mandata u skladu s člankom 13. stavkom 3. istog Akta
  , predsjednik obavještava Parlament
  da mandat prestaje danom navedenim u obavijesti države članice te poziva državu članicu da bez odlaganja popuni
  slobodno zastupničko mjesto.

4.   Ako
  nadležna tijela bilo država članica bilo Unije ili sam zastupnik obavijeste
  predsjednika o 
  imenovanju ili izboru na dužnost nespojivu s onom
  zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 7. stavka
  1
  .
  ili 2.
  Akta od 20. rujna 1976., predsjednik
  o tome
  obavještava Parlament
  , koji objavljuje
  slobodno zastupničko mjesto
  od dana pojave nespojivosti
  .

Ako nadležna tijela država članica
  ili Unije ili sam zastupnik
  obavijeste predsjednika o 
  imenovanju ili izboru na dužnost nespojivu s onom
  zastupnika u Europskom parlamentu u 
  smislu članka
  7.
  stavaka 1
  .
  i 2.
  Akta od 20. rujna 1976., predsjednik
  o tome
  obavještava Parlament,
  koji utvrđuje slobodno zastupničko mjesto
  .

Ako nadležna tijela država članica obavijeste predsjednika o 
  prestanku mandata
  zastupnika u Europskom parlamentu
  bilo zbog dodatne nespojivosti utvrđene zakonom te države članice
  u 
  skladu s člankom
  7.
  stavkom 3
  . Akta od 20. rujna 1976.
  bilo zbog povlačenja mandata tog zastupnika u skladu s člankom 13. stavkom 3. tog Akta
  , predsjednik obavještava Parlament
  da je mandat zastupnika prestao s danom navedenim u obavijesti države članice. Ako u obavijesti nije naveden datum
  ,
  datum prestanka mandata je datum kad je navedena država članica poslala obavijest
  .

5.   Tijela država članica ili Unije
  obavještavaju
  predsjednika o 
  svakoj
  zadaći koju namjeravaju dodijeliti zastupniku. Predsjednik nadležnom odboru upućuje pitanje o spojivosti predložene zadaće
  sa slovom i duhom Akta
  od 20. rujna 1976. te obavještava Parlament, zastupnika i dotična tijela o zaključcima nadležnog odbora.

5.   
  Kada
  tijela država članica ili Unije
  obavijeste
  predsjednika o zadaći koju namjeravaju dodijeliti zastupniku, predsjednik nadležnom odboru upućuje pitanje o spojivosti predložene zadaće
  s Aktom
  od 20. rujna 1976. te obavještava Parlament, zastupnika i dotična tijela o zaključcima nadležnog odbora.

6.
     
  Sljedeći se dani smatraju danom prestanka mandata i danom nastanka slobodnog zastupničkog mjesta:

| — | u slučaju ostavke: dan kada Parlament utvrdi slobodno zastupničko mjesto u skladu s obavijesti o ostavci; |
| --- | --- |

—

u slučaju ostavke: dan kada Parlament utvrdi slobodno zastupničko mjesto u skladu s obavijesti o ostavci;

| — | u slučaju imenovanja ili izbora na dužnost nespojivu s onom zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 7. stavaka 1. ili 2. Akta od 20. rujna 1976: dan naveden u obavijesti koju su poslala nadležna tijela država članica ili Unije ili sam zastupnik. |
| --- | --- |

—

u slučaju imenovanja ili izbora na dužnost nespojivu s onom zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 7. stavaka 1. ili 2. Akta od 20. rujna 1976: dan naveden u obavijesti koju su poslala nadležna tijela država članica ili Unije ili sam zastupnik.

7.   Ako Parlament utvrdi slobodno zastupničko mjesto, o tome obavještava državu članicu i poziva je da ga bez odlaganja popuni.

7.   Ako Parlament utvrdi slobodno zastupničko mjesto,
  predsjednik
  o tome obavještava državu članicu i poziva je da ga bez odlaganja popuni.

8.
     
  Spor o valjanosti imenovanja zastupnika čiji je mandat prethodno provjeren upućuje se nadležnom odboru koji bez odlaganja podnosi izvješće Parlamentu, najkasnije na početku sljedeće sjednice.

9.   
  Parlament zadržava pravo da
  u slučajevima kada je prihvaćanje ili istek mandata
  utemeljeno
  na sadržajnoj netočnosti ili manama volje,
  proglasi
  imenovanje nevažećim ili
  odbije
  utvrditi slobodno zastupničko mjesto.

9.   U slučajevima kada je prihvaćanje ili istek mandata
  utemeljen
  na sadržajnoj netočnosti ili manama volje,
  Parlament može
  imenovanje
  proglasiti
  nevažećim ili
  može odbiti
  utvrditi slobodno zastupničko mjesto.

Amandman 4

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 5.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 5. | Članak 5. |
| Povlastice i imuniteti | Povlastice i imuniteti |
| 1.   Zastupnici uživaju povlastice i imunitete u 
  skladu s Protokolom
  o povlasticama i imunitetima Europske unije. | 1.   Zastupnici uživaju povlastice i imunitete
  utvrđene
  u 
  Protokolu
  o povlasticama i imunitetima Europske unije. |
| 2.   Imunitet parlamentarnih zastupnika nije osobna povlastica zastupnika već jamstvo neovisnosti Parlamenta kao cjeline i njegovih zastupnika. | 2.   
  Izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament djeluje tako da očuva svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i osigurava nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti.
  Imunitet parlamentarnih zastupnika nije osobna povlastica zastupnika već jamstvo neovisnosti Parlamenta kao cjeline i njegovih zastupnika. |
| 3.   
  Čim primi obavijest o izboru
  zastupnika,
  predsjednik Parlamenta zastupnicima izdaje iskaznice koje im omogućuju
  slobodno kretanje u državama članicama. | 3.   
  Europska unija na zahtjev
  zastupnika
  i uz prethodno odobrenje predsjednika Parlamenta izdaje zastupnicima propusnicu Europske unije
  ,
  koja im omogućuje
  slobodno kretanje u državama članicama
  i drugim zemljama koje je priznaju kao važeću putnu ispravu
  . |
| | 3a.
     
  U svrhu obnašanja svojih dužnosti svaki zastupnik ima pravo aktivno sudjelovati u radu parlamentarnih odbora i izaslanstava u skladu s odredbama ovog Poslovnika. |
| 4.   Zastupnici imaju pravo uvida u sve dokumente Parlamenta ili nekog odbora osim u osobne dokumente i račune, koje smiju pregledati isključivo zastupnici na koje se oni odnose. Iznimke od ovog pravila postupanja s dokumentima za koje se može odbiti javni pristup u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, utvrđene su u 
  Prilogu VII
  .
  ovom Poslovniku. | 4.   Zastupnici imaju pravo uvida u sve dokumente Parlamenta ili nekog odbora osim u osobne dokumente i račune, koje smiju pregledati isključivo zastupnici na koje se oni odnose. Iznimke od ovog pravila postupanja s dokumentima za koje se može odbiti javni pristup u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, utvrđene su u 
  članku 210
  .
  a. |
| | Uz odobrenje Predsjedništva zastupniku se na temelju obrazložene odluke može osporiti pravo uvida u dokument Parlamenta ako nakon saslušanja dotičnog zastupnika Predsjedništvo zaključi da bi spomenuti uvid uzrokovao neprihvatljivu štetu institucionalnim interesima Parlamenta ili javnim interesima te da dotični zastupnik traži uvid u dokument zbog privatnih i osobnih razloga. U roku od mjesec dana od primitka obavijesti zastupnik može protiv takve odluke uložiti pisanu žalbu. Da bi bila prihvatljiva, u pisanoj žalbi moraju se navesti razlozi. O žalbi odlučuje Parlament bez rasprave na sjednici koja slijedi nakon ulaganja žalbe. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 5.

Članak 5.

Povlastice i imuniteti

Povlastice i imuniteti

1.   Zastupnici uživaju povlastice i imunitete u 
  skladu s Protokolom
  o povlasticama i imunitetima Europske unije.

1.   Zastupnici uživaju povlastice i imunitete
  utvrđene
  u 
  Protokolu
  o povlasticama i imunitetima Europske unije.

2.   Imunitet parlamentarnih zastupnika nije osobna povlastica zastupnika već jamstvo neovisnosti Parlamenta kao cjeline i njegovih zastupnika.

2.   
  Izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament djeluje tako da očuva svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i osigurava nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti.
  Imunitet parlamentarnih zastupnika nije osobna povlastica zastupnika već jamstvo neovisnosti Parlamenta kao cjeline i njegovih zastupnika.

3.   
  Čim primi obavijest o izboru
  zastupnika,
  predsjednik Parlamenta zastupnicima izdaje iskaznice koje im omogućuju
  slobodno kretanje u državama članicama.

3.   
  Europska unija na zahtjev
  zastupnika
  i uz prethodno odobrenje predsjednika Parlamenta izdaje zastupnicima propusnicu Europske unije
  ,
  koja im omogućuje
  slobodno kretanje u državama članicama
  i drugim zemljama koje je priznaju kao važeću putnu ispravu
  .

3a.
     
  U svrhu obnašanja svojih dužnosti svaki zastupnik ima pravo aktivno sudjelovati u radu parlamentarnih odbora i izaslanstava u skladu s odredbama ovog Poslovnika.

4.   Zastupnici imaju pravo uvida u sve dokumente Parlamenta ili nekog odbora osim u osobne dokumente i račune, koje smiju pregledati isključivo zastupnici na koje se oni odnose. Iznimke od ovog pravila postupanja s dokumentima za koje se može odbiti javni pristup u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, utvrđene su u 
  Prilogu VII
  .
  ovom Poslovniku.

4.   Zastupnici imaju pravo uvida u sve dokumente Parlamenta ili nekog odbora osim u osobne dokumente i račune, koje smiju pregledati isključivo zastupnici na koje se oni odnose. Iznimke od ovog pravila postupanja s dokumentima za koje se može odbiti javni pristup u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, utvrđene su u 
  članku 210
  .
  a.

Uz odobrenje Predsjedništva zastupniku se na temelju obrazložene odluke može osporiti pravo uvida u dokument Parlamenta ako nakon saslušanja dotičnog zastupnika Predsjedništvo zaključi da bi spomenuti uvid uzrokovao neprihvatljivu štetu institucionalnim interesima Parlamenta ili javnim interesima te da dotični zastupnik traži uvid u dokument zbog privatnih i osobnih razloga. U roku od mjesec dana od primitka obavijesti zastupnik može protiv takve odluke uložiti pisanu žalbu. Da bi bila prihvatljiva, u pisanoj žalbi moraju se navesti razlozi. O žalbi odlučuje Parlament bez rasprave na sjednici koja slijedi nakon ulaganja žalbe.

Amandman 5

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 6.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 6. | Članak 6. |
| Ukidanje imuniteta | Ukidanje imuniteta |
| 1.   
  Izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament djeluje tako da očuva svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i osigura nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti.
  Svi zahtjevi za ukidanje imuniteta ocjenjuju se u skladu s člancima 7., 8. i 9. Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima i s načelima na koja se upućuje u 
  ovom članku
  . | 1.   Svi zahtjevi za ukidanje imuniteta ocjenjuju se u skladu s člancima 7., 8. i 9. Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima i s načelima na koja se upućuje u 
  članku 5
  .
  stavku 2. |
| 2.   Ako su zastupnici pozvani u svojstvu svjedoka ili vještaka, nije potrebno zahtijevati ukidanje imuniteta, pod uvjetom: | 2.   Ako su zastupnici pozvani u svojstvu svjedoka ili vještaka, nije potrebno zahtijevati ukidanje imuniteta, pod uvjetom: |
| — | da neće morati svjedočiti u terminu koji im onemogućuje ili otežava izvršavanje parlamentarnih dužnosti, ili da će moći dati izjavu u pisanom ili bilo kojem drugom obliku kojim im se ne otežava ispunjavanje njihovih parlamentarnih dužnosti
  ; ili |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 6.

Članak 6.

Ukidanje imuniteta

Ukidanje imuniteta

1.   
  Izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament djeluje tako da očuva svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i osigura nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti.
  Svi zahtjevi za ukidanje imuniteta ocjenjuju se u skladu s člancima 7., 8. i 9. Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima i s načelima na koja se upućuje u 
  ovom članku
  .

1.   Svi zahtjevi za ukidanje imuniteta ocjenjuju se u skladu s člancima 7., 8. i 9. Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima i s načelima na koja se upućuje u 
  članku 5
  .
  stavku 2.

2.   Ako su zastupnici pozvani u svojstvu svjedoka ili vještaka, nije potrebno zahtijevati ukidanje imuniteta, pod uvjetom:

2.   Ako su zastupnici pozvani u svojstvu svjedoka ili vještaka, nije potrebno zahtijevati ukidanje imuniteta, pod uvjetom:

—

da neće morati svjedočiti u terminu koji im onemogućuje ili otežava izvršavanje parlamentarnih dužnosti, ili da će moći dati izjavu u pisanom ili bilo kojem drugom obliku kojim im se ne otežava ispunjavanje njihovih parlamentarnih dužnosti
  ; ili

| — | da neće morati svjedočiti u terminu koji im onemogućuje ili otežava izvršavanje parlamentarnih dužnosti, ili da će moći dati izjavu u pisanom ili bilo kojem drugom obliku kojim im se ne otežava ispunjavanje njihovih parlamentarnih dužnosti
  i |
| --- | --- |

—

da neće morati svjedočiti u terminu koji im onemogućuje ili otežava izvršavanje parlamentarnih dužnosti, ili da će moći dati izjavu u pisanom ili bilo kojem drugom obliku kojim im se ne otežava ispunjavanje njihovih parlamentarnih dužnosti
  i

| — | da neće morati svjedočiti o povjerljivim informacijama koje su dobili pri obnašanju svoje dužnosti za koje smatraju da ih ne trebaju otkriti. |
| --- | --- |

—

da neće morati svjedočiti o povjerljivim informacijama koje su dobili pri obnašanju svoje dužnosti za koje smatraju da ih ne trebaju otkriti.

| — | da neće morati svjedočiti o povjerljivim informacijama koje su dobili pri obnašanju svoje dužnosti za koje smatraju da ih ne trebaju otkriti. |
| --- | --- |

—

da neće morati svjedočiti o povjerljivim informacijama koje su dobili pri obnašanju svoje dužnosti za koje smatraju da ih ne trebaju otkriti.

Amandman 6

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 7.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 7. | Članak 7. |
| Zaštita povlastica i imuniteta | Zaštita povlastica i imuniteta |
| 1.   U slučajevima kad postoje navodi
  o povredi
  povlastica i imuniteta zastupnika ili bivšeg zastupnika od strane tijela države članice, može se u skladu s člankom 9. stavkom 1. podnijeti zahtjev da Parlament donese odluku o tome je li doista došlo do povrede tih povlastica i imuniteta. | 1.   U slučajevima kad postoje navodi
  da je došlo ili će doći do povreda
  povlastica i imuniteta zastupnika ili bivšeg zastupnika od strane tijela države članice, može se u skladu s člankom 9. stavkom 1. podnijeti zahtjev da Parlament donese odluku o tome je li doista došlo
  ili bi moglo doći
  do povrede tih povlastica i imuniteta. |
| 2.   Posebice, takav zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta može se podnijeti ako se smatra da okolnosti
  predstavljaju
  administrativna ili druga ograničenja slobodnom kretanju zastupnika pri putovanju na mjesto zasjedanja Parlamenta ili povratku s njega, ili slobodnom izražavanju mišljenja ili glasovanju tijekom obnašanja dužnosti, ili da
  pak potpadaju
  pod okvir
  članka 9
  . Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima. | 2.   Posebice, takav zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta može se podnijeti ako se smatra da
  bi
  okolnosti
  predstavljale
  administrativna ili druga ograničenja slobodnom kretanju zastupnika pri putovanju na mjesto zasjedanja Parlamenta ili povratku s njega, ili slobodnom izražavanju mišljenja ili glasovanju tijekom obnašanja dužnosti, ili da
  bi potpadale
  pod okvir
  članka 9
  . Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima. |
| 3.   Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika nije dopušten ako je u vezi s istim
  postupkom
  već primljen zahtjev za ukidanje ili zaštitu imuniteta tog zastupnika, bez obzira na to je li tada donesena odluka ili nije. | 3.   Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika nije dopušten ako je u vezi s istim
  činjenicama
  već primljen zahtjev za ukidanje ili zaštitu imuniteta tog zastupnika, bez obzira na to je li tada donesena odluka ili nije. |
| 4.   Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika ne razmatra se ako je u vezi s istim
  postupkom
  već primljen zahtjev za ukidanje imuniteta tog zastupnika. | 4.   Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika ne razmatra se ako je u vezi s istim
  činjenicama
  već primljen zahtjev za ukidanje imuniteta tog zastupnika. |
| 5.   U slučajevima u kojima je donesena odluka da se ne zaštite povlastice i imunitet zastupnika, zastupnik može uz podnošenje novih dokaza podnijeti zahtjev za preispitivanje odluke. Zahtjev za ponovno razmatranje nije dopušten ako je postupak pokrenut protiv odluke na osnovi članka 263. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ili ako predsjednik smatra da podneseni novi dokazi nisu dovoljno utemeljeni da opravdaju ponovno razmatranje. | 5.   U slučajevima u kojima je donesena odluka da se ne zaštite povlastice i imunitet zastupnika, zastupnik
  iznimno
  može uz podnošenje novih dokaza
  u skladu s člankom 9. stavkom 1.
  podnijeti zahtjev za preispitivanje odluke. Zahtjev za ponovno razmatranje nije dopušten ako je postupak pokrenut protiv odluke na osnovi članka 263. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ili ako predsjednik smatra da podneseni novi dokazi nisu dovoljno utemeljeni da opravdaju ponovno razmatranje. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 7.

Članak 7.

Zaštita povlastica i imuniteta

Zaštita povlastica i imuniteta

1.   U slučajevima kad postoje navodi
  o povredi
  povlastica i imuniteta zastupnika ili bivšeg zastupnika od strane tijela države članice, može se u skladu s člankom 9. stavkom 1. podnijeti zahtjev da Parlament donese odluku o tome je li doista došlo do povrede tih povlastica i imuniteta.

1.   U slučajevima kad postoje navodi
  da je došlo ili će doći do povreda
  povlastica i imuniteta zastupnika ili bivšeg zastupnika od strane tijela države članice, može se u skladu s člankom 9. stavkom 1. podnijeti zahtjev da Parlament donese odluku o tome je li doista došlo
  ili bi moglo doći
  do povrede tih povlastica i imuniteta.

2.   Posebice, takav zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta može se podnijeti ako se smatra da okolnosti
  predstavljaju
  administrativna ili druga ograničenja slobodnom kretanju zastupnika pri putovanju na mjesto zasjedanja Parlamenta ili povratku s njega, ili slobodnom izražavanju mišljenja ili glasovanju tijekom obnašanja dužnosti, ili da
  pak potpadaju
  pod okvir
  članka 9
  . Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima.

2.   Posebice, takav zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta može se podnijeti ako se smatra da
  bi
  okolnosti
  predstavljale
  administrativna ili druga ograničenja slobodnom kretanju zastupnika pri putovanju na mjesto zasjedanja Parlamenta ili povratku s njega, ili slobodnom izražavanju mišljenja ili glasovanju tijekom obnašanja dužnosti, ili da
  bi potpadale
  pod okvir
  članka 9
  . Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima.

3.   Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika nije dopušten ako je u vezi s istim
  postupkom
  već primljen zahtjev za ukidanje ili zaštitu imuniteta tog zastupnika, bez obzira na to je li tada donesena odluka ili nije.

3.   Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika nije dopušten ako je u vezi s istim
  činjenicama
  već primljen zahtjev za ukidanje ili zaštitu imuniteta tog zastupnika, bez obzira na to je li tada donesena odluka ili nije.

4.   Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika ne razmatra se ako je u vezi s istim
  postupkom
  već primljen zahtjev za ukidanje imuniteta tog zastupnika.

4.   Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika ne razmatra se ako je u vezi s istim
  činjenicama
  već primljen zahtjev za ukidanje imuniteta tog zastupnika.

5.   U slučajevima u kojima je donesena odluka da se ne zaštite povlastice i imunitet zastupnika, zastupnik može uz podnošenje novih dokaza podnijeti zahtjev za preispitivanje odluke. Zahtjev za ponovno razmatranje nije dopušten ako je postupak pokrenut protiv odluke na osnovi članka 263. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ili ako predsjednik smatra da podneseni novi dokazi nisu dovoljno utemeljeni da opravdaju ponovno razmatranje.

5.   U slučajevima u kojima je donesena odluka da se ne zaštite povlastice i imunitet zastupnika, zastupnik
  iznimno
  može uz podnošenje novih dokaza
  u skladu s člankom 9. stavkom 1.
  podnijeti zahtjev za preispitivanje odluke. Zahtjev za ponovno razmatranje nije dopušten ako je postupak pokrenut protiv odluke na osnovi članka 263. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ili ako predsjednik smatra da podneseni novi dokazi nisu dovoljno utemeljeni da opravdaju ponovno razmatranje.

Amandman 7

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 9.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 9. | Članak 9. |
| Postupci u vezi s imunitetom | Postupci u vezi s imunitetom |
| 1.   Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice uputi predsjedniku, ili zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku, objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru. | 1.   Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice uputi predsjedniku, ili zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku, objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru. |
| Zastupnika ili bivšeg zastupnika
  može predstavljati drugi zastupnik. Zahtjev ne može uputiti drugi zastupnik bez suglasnosti zastupnika
  na kojeg se zahtjev odnosi. | 1a.
     
  Uz suglasnost
  zastupnika ili bivšeg zastupnika na kojeg se zahtjev odnosi
  zahtjev može uputiti drugi zastupnik kojem se odobrava predstavljanje zastupnika ili bivšeg zastupnika u svim fazama postupka
  . |
| | Zastupnik koji predstavlja zastupnika ili bivšeg zastupnika na kojeg se zahtjev odnosi nije uključen u odluke koje donosi odbor. |
| 2.   Odbor razmatra zahtjeve za ukidanje imuniteta ili zahtjeve za zaštitu povlastica i imuniteta i imuniteta bez odlaganja, ali uzimajući u obzir njihovu relativnu složenost. | 2.   Odbor razmatra zahtjeve za ukidanje imuniteta ili zahtjeve za zaštitu povlastica i imuniteta i imuniteta bez odlaganja, ali uzimajući u obzir njihovu relativnu složenost. |
| 3.   Nadležni odbor podnosi prijedlog obrazložene odluke u kojem preporučuje prihvaćanje ili odbijanje zahtjeva za ukidanje imuniteta ili zahtjeva za zaštitu imuniteta i povlastica. | 3.   Nadležni odbor podnosi prijedlog obrazložene odluke u kojem preporučuje prihvaćanje ili odbijanje zahtjeva za ukidanje imuniteta ili zahtjeva za zaštitu imuniteta i povlastica.
  Amandmani nisu dopušteni. Ako se prijedlog odbije, smatra se da je donesena suprotna odluka. |
| 4.   Odbor može tražiti da mu nadležno tijelo pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi. | 4.   Odbor može tražiti da mu nadležno tijelo pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi. |
| 5.   Dotični zastupnik ima mogućnost da bude saslušan
  te
  može priložiti dokumente ili druge pisane dokaze koje smatra relevantnima.
  Zastupnika može predstavljati drugi zastupnik. | 5.   Dotični zastupnik ima mogućnost da bude saslušan
  i
  može priložiti dokumente ili druge pisane dokaze koje smatra relevantnima. |
| Zastupnik neće biti prisutan na raspravi o zahtjevu za ukidanje ili zaštitu svog imuniteta, osim na vlastitom saslušanju. | Zastupnik neće biti prisutan na raspravi o zahtjevu za ukidanje ili zaštitu svog imuniteta, osim na vlastitom saslušanju. |
| Predsjednik odbora poziva zastupnika na saslušanje i pritom navodi datum i vrijeme. Zastupnik se može odreći prava da bude saslušan. | Predsjednik odbora poziva zastupnika na saslušanje i pritom navodi datum i vrijeme. Zastupnik se može odreći prava da bude saslušan. |
| Ako se zastupnik ne odazove saslušanju na koje je pozvan, smatrat će se da se odrekao prava da bude saslušan, osim ako se nije ispričao zbog nemogućnosti saslušanja u predloženo vrijeme i pritom za to naveo razloge. Predsjednik odbora donosi odluku o tome može li se isprika prihvatiti u svjetlu danih razloga, a na tu odluku nije moguća žalba. | Ako se zastupnik ne odazove saslušanju na koje je pozvan, smatrat će se da se odrekao prava da bude saslušan, osim ako se nije ispričao zbog nemogućnosti saslušanja u predloženo vrijeme i pritom za to naveo razloge. Predsjednik odbora donosi odluku o tome može li se isprika prihvatiti u svjetlu danih razloga, a na tu odluku nije moguća žalba. |
| Ako predsjednik odbora odobri ispriku, poziva zastupnika na saslušanje u nekom drugom terminu. Ako zastupnik ne postupi u skladu s drugim pozivom na saslušanje, postupak se nastavlja bez saslušanja zastupnika. Nije dopušteno podnošenje novih isprika ili novih zahtjeva za saslušanje. | Ako predsjednik odbora odobri ispriku, poziva zastupnika na saslušanje u nekom drugom terminu. Ako zastupnik ne postupi u skladu s drugim pozivom na saslušanje, postupak se nastavlja bez saslušanja zastupnika. Nije dopušteno podnošenje novih isprika ili novih zahtjeva za saslušanje. |
| 6.   Ako zahtjev za ukidanje imuniteta sadrži više točaka, o svakoj točki može se donijeti odvojena odluka. U iznimnim slučajevima u izvješću odbora moguće je predložiti da se ukidanje imuniteta primijeni isključivo u postupku kaznenog progona i da do pravomoćnosti presude zastupnik zadržava imunitet od bilo kojeg oblika uhićenja ili zatvaranja te od bilo koje druge mjere koja bi mu onemogućila izvršavanje dužnosti koje proizlaze iz mandata. | 6.   Ako zahtjev za ukidanje
  ili zaštitu
  imuniteta sadrži više točaka, o svakoj točki može se donijeti odvojena odluka. U iznimnim slučajevima u izvješću odbora moguće je predložiti da se ukidanje
  ili zaštita
  imuniteta primijeni isključivo u postupku kaznenog progona i da do pravomoćnosti presude zastupnik zadržava imunitet od bilo kojeg oblika uhićenja ili zatvaranja te od bilo koje druge mjere koja bi mu onemogućila izvršavanje dužnosti koje proizlaze iz mandata. |
| 7.   Odbor može dati obrazloženo mišljenje o nadležnosti dotičnog tijela i o dopuštenosti zahtjeva, ali se ni pod kojim uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji ni o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja. | 7.   Odbor može dati obrazloženo mišljenje o nadležnosti dotičnog tijela i o dopuštenosti zahtjeva, ali se ni pod kojim uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji ni o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja. |
| 8.   
  Izvješće
  odbora uvrštava se na
  početak dnevnog reda
  prve
  sljedeće
  dnevne sjednice nakon dana podnošenja
  izvješća
  . Na prijedlog
  (e) odluke
  nije moguće podnositi amandmane. | 8.   
  Prijedlog odluke
  odbora uvrštava se na
  dnevni red
  prve dnevne sjednice nakon dana
  njegova
  podnošenja. Na
  taj
  prijedlog nije moguće podnositi amandmane. |
| Rasprava se ograničava na razmatranje razloga za prihvaćanje ili odbijanje prijedloga za ukidanje ili zadržavanje imuniteta, ili prijedloga za zaštitu povlastica ili imuniteta. | Rasprava se ograničava na razmatranje razloga za prihvaćanje ili odbijanje prijedloga za ukidanje ili zadržavanje imuniteta, ili prijedloga za zaštitu povlastica ili imuniteta. |
| Ne dovodeći u pitanje članak 164., zastupnik čije se povlastice ili imuniteti razmatraju ne može govoriti u raspravi. | Ne dovodeći u pitanje članak 164., zastupnik čije se povlastice ili imuniteti razmatraju ne može govoriti u raspravi. |
| O prijedlogu ili prijedlozima odluke u izvješću glasuje se na prvom glasovanju nakon rasprave. | O prijedlogu ili prijedlozima odluke u izvješću glasuje se na prvom glasovanju nakon rasprave. |
| Nakon što Parlament razmotri predmet, o svakom se prijedlogu u izvješću glasuje odvojeno. Ako se prijedlog odbije, smatra se da je donesena suprotna odluka. | Nakon što Parlament razmotri predmet, o svakom se prijedlogu u izvješću glasuje odvojeno. Ako se prijedlog odbije, smatra se da je donesena suprotna odluka. |
| 9.   Predsjednik odmah priopćava odluku Parlamenta dotičnom zastupniku i nadležnom tijelu dotične države članice te traži da ga obavještavaju o razvoju događaja u postupku i sudskim odlukama koje iz njega proizlaze. Kad predsjednik primi informaciju o tome, prenosi je Parlamentu na način koji smatra najprimjerenijim, po potrebi nakon što se savjetuje s nadležnim odborom. | 9.   Predsjednik odmah priopćava odluku Parlamenta dotičnom zastupniku i nadležnom tijelu dotične države članice te traži da ga obavještavaju o razvoju događaja u postupku i sudskim odlukama koje iz njega proizlaze. Kad predsjednik primi informaciju o tome, prenosi je Parlamentu na način koji smatra najprimjerenijim, po potrebi nakon što se savjetuje s nadležnim odborom. |
| 10.   Odbor s navedenim predmetima i zaprimljenim dokumentima postupa strogo povjerljivo. | 10.   Odbor s navedenim predmetima i zaprimljenim dokumentima postupa strogo povjerljivo.
  Zahtjeve koji se odnose na postupke povezane s imunitetom odbor uvijek razmatra na sjednici zatvorenoj za javnost. |
| 11.   
  Nakon savjetovanja s državama članicama odbor može sastaviti okvirni popis tijela država članica koja imaju nadležnost podnošenja zahtjeva
  za ukidanje imuniteta zastupnika. | 11.   
  Parlament ispituje samo zahtjeve
  za ukidanje imuniteta zastupnika
  koje su mu proslijedila pravosudna tijela ili stalna predstavništva država članica
  . |
| 12.   Odbor utvrđuje načela za primjenu ovog članka. | 12.   Odbor utvrđuje načela za primjenu ovog članka. |
| 13.   Svaki upit o opsegu povlastica i imuniteta zastupnika koji podnese nadležno tijelo razmatra se u skladu s gore navedenim odredbama. | 13.   Svaki upit o opsegu povlastica i imuniteta zastupnika koji podnese nadležno tijelo razmatra se u skladu s gore navedenim odredbama. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 9.

Članak 9.

Postupci u vezi s imunitetom

Postupci u vezi s imunitetom

1.   Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice uputi predsjedniku, ili zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku, objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru.

1.   Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice uputi predsjedniku, ili zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku, objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru.

Zastupnika ili bivšeg zastupnika
  može predstavljati drugi zastupnik. Zahtjev ne može uputiti drugi zastupnik bez suglasnosti zastupnika
  na kojeg se zahtjev odnosi.

1a.
     
  Uz suglasnost
  zastupnika ili bivšeg zastupnika na kojeg se zahtjev odnosi
  zahtjev može uputiti drugi zastupnik kojem se odobrava predstavljanje zastupnika ili bivšeg zastupnika u svim fazama postupka
  .

Zastupnik koji predstavlja zastupnika ili bivšeg zastupnika na kojeg se zahtjev odnosi nije uključen u odluke koje donosi odbor.

2.   Odbor razmatra zahtjeve za ukidanje imuniteta ili zahtjeve za zaštitu povlastica i imuniteta i imuniteta bez odlaganja, ali uzimajući u obzir njihovu relativnu složenost.

2.   Odbor razmatra zahtjeve za ukidanje imuniteta ili zahtjeve za zaštitu povlastica i imuniteta i imuniteta bez odlaganja, ali uzimajući u obzir njihovu relativnu složenost.

3.   Nadležni odbor podnosi prijedlog obrazložene odluke u kojem preporučuje prihvaćanje ili odbijanje zahtjeva za ukidanje imuniteta ili zahtjeva za zaštitu imuniteta i povlastica.

3.   Nadležni odbor podnosi prijedlog obrazložene odluke u kojem preporučuje prihvaćanje ili odbijanje zahtjeva za ukidanje imuniteta ili zahtjeva za zaštitu imuniteta i povlastica.
  Amandmani nisu dopušteni. Ako se prijedlog odbije, smatra se da je donesena suprotna odluka.

4.   Odbor može tražiti da mu nadležno tijelo pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi.

4.   Odbor može tražiti da mu nadležno tijelo pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi.

5.   Dotični zastupnik ima mogućnost da bude saslušan
  te
  može priložiti dokumente ili druge pisane dokaze koje smatra relevantnima.
  Zastupnika može predstavljati drugi zastupnik.

5.   Dotični zastupnik ima mogućnost da bude saslušan
  i
  može priložiti dokumente ili druge pisane dokaze koje smatra relevantnima.

Zastupnik neće biti prisutan na raspravi o zahtjevu za ukidanje ili zaštitu svog imuniteta, osim na vlastitom saslušanju.

Zastupnik neće biti prisutan na raspravi o zahtjevu za ukidanje ili zaštitu svog imuniteta, osim na vlastitom saslušanju.

Predsjednik odbora poziva zastupnika na saslušanje i pritom navodi datum i vrijeme. Zastupnik se može odreći prava da bude saslušan.

Predsjednik odbora poziva zastupnika na saslušanje i pritom navodi datum i vrijeme. Zastupnik se može odreći prava da bude saslušan.

Ako se zastupnik ne odazove saslušanju na koje je pozvan, smatrat će se da se odrekao prava da bude saslušan, osim ako se nije ispričao zbog nemogućnosti saslušanja u predloženo vrijeme i pritom za to naveo razloge. Predsjednik odbora donosi odluku o tome može li se isprika prihvatiti u svjetlu danih razloga, a na tu odluku nije moguća žalba.

Ako se zastupnik ne odazove saslušanju na koje je pozvan, smatrat će se da se odrekao prava da bude saslušan, osim ako se nije ispričao zbog nemogućnosti saslušanja u predloženo vrijeme i pritom za to naveo razloge. Predsjednik odbora donosi odluku o tome može li se isprika prihvatiti u svjetlu danih razloga, a na tu odluku nije moguća žalba.

Ako predsjednik odbora odobri ispriku, poziva zastupnika na saslušanje u nekom drugom terminu. Ako zastupnik ne postupi u skladu s drugim pozivom na saslušanje, postupak se nastavlja bez saslušanja zastupnika. Nije dopušteno podnošenje novih isprika ili novih zahtjeva za saslušanje.

Ako predsjednik odbora odobri ispriku, poziva zastupnika na saslušanje u nekom drugom terminu. Ako zastupnik ne postupi u skladu s drugim pozivom na saslušanje, postupak se nastavlja bez saslušanja zastupnika. Nije dopušteno podnošenje novih isprika ili novih zahtjeva za saslušanje.

6.   Ako zahtjev za ukidanje imuniteta sadrži više točaka, o svakoj točki može se donijeti odvojena odluka. U iznimnim slučajevima u izvješću odbora moguće je predložiti da se ukidanje imuniteta primijeni isključivo u postupku kaznenog progona i da do pravomoćnosti presude zastupnik zadržava imunitet od bilo kojeg oblika uhićenja ili zatvaranja te od bilo koje druge mjere koja bi mu onemogućila izvršavanje dužnosti koje proizlaze iz mandata.

6.   Ako zahtjev za ukidanje
  ili zaštitu
  imuniteta sadrži više točaka, o svakoj točki može se donijeti odvojena odluka. U iznimnim slučajevima u izvješću odbora moguće je predložiti da se ukidanje
  ili zaštita
  imuniteta primijeni isključivo u postupku kaznenog progona i da do pravomoćnosti presude zastupnik zadržava imunitet od bilo kojeg oblika uhićenja ili zatvaranja te od bilo koje druge mjere koja bi mu onemogućila izvršavanje dužnosti koje proizlaze iz mandata.

7.   Odbor može dati obrazloženo mišljenje o nadležnosti dotičnog tijela i o dopuštenosti zahtjeva, ali se ni pod kojim uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji ni o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja.

7.   Odbor može dati obrazloženo mišljenje o nadležnosti dotičnog tijela i o dopuštenosti zahtjeva, ali se ni pod kojim uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji ni o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja.

8.   
  Izvješće
  odbora uvrštava se na
  početak dnevnog reda
  prve
  sljedeće
  dnevne sjednice nakon dana podnošenja
  izvješća
  . Na prijedlog
  (e) odluke
  nije moguće podnositi amandmane.

8.   
  Prijedlog odluke
  odbora uvrštava se na
  dnevni red
  prve dnevne sjednice nakon dana
  njegova
  podnošenja. Na
  taj
  prijedlog nije moguće podnositi amandmane.

Rasprava se ograničava na razmatranje razloga za prihvaćanje ili odbijanje prijedloga za ukidanje ili zadržavanje imuniteta, ili prijedloga za zaštitu povlastica ili imuniteta.

Rasprava se ograničava na razmatranje razloga za prihvaćanje ili odbijanje prijedloga za ukidanje ili zadržavanje imuniteta, ili prijedloga za zaštitu povlastica ili imuniteta.

Ne dovodeći u pitanje članak 164., zastupnik čije se povlastice ili imuniteti razmatraju ne može govoriti u raspravi.

Ne dovodeći u pitanje članak 164., zastupnik čije se povlastice ili imuniteti razmatraju ne može govoriti u raspravi.

O prijedlogu ili prijedlozima odluke u izvješću glasuje se na prvom glasovanju nakon rasprave.

O prijedlogu ili prijedlozima odluke u izvješću glasuje se na prvom glasovanju nakon rasprave.

Nakon što Parlament razmotri predmet, o svakom se prijedlogu u izvješću glasuje odvojeno. Ako se prijedlog odbije, smatra se da je donesena suprotna odluka.

Nakon što Parlament razmotri predmet, o svakom se prijedlogu u izvješću glasuje odvojeno. Ako se prijedlog odbije, smatra se da je donesena suprotna odluka.

9.   Predsjednik odmah priopćava odluku Parlamenta dotičnom zastupniku i nadležnom tijelu dotične države članice te traži da ga obavještavaju o razvoju događaja u postupku i sudskim odlukama koje iz njega proizlaze. Kad predsjednik primi informaciju o tome, prenosi je Parlamentu na način koji smatra najprimjerenijim, po potrebi nakon što se savjetuje s nadležnim odborom.

9.   Predsjednik odmah priopćava odluku Parlamenta dotičnom zastupniku i nadležnom tijelu dotične države članice te traži da ga obavještavaju o razvoju događaja u postupku i sudskim odlukama koje iz njega proizlaze. Kad predsjednik primi informaciju o tome, prenosi je Parlamentu na način koji smatra najprimjerenijim, po potrebi nakon što se savjetuje s nadležnim odborom.

10.   Odbor s navedenim predmetima i zaprimljenim dokumentima postupa strogo povjerljivo.

10.   Odbor s navedenim predmetima i zaprimljenim dokumentima postupa strogo povjerljivo.
  Zahtjeve koji se odnose na postupke povezane s imunitetom odbor uvijek razmatra na sjednici zatvorenoj za javnost.

11.   
  Nakon savjetovanja s državama članicama odbor može sastaviti okvirni popis tijela država članica koja imaju nadležnost podnošenja zahtjeva
  za ukidanje imuniteta zastupnika.

11.   
  Parlament ispituje samo zahtjeve
  za ukidanje imuniteta zastupnika
  koje su mu proslijedila pravosudna tijela ili stalna predstavništva država članica
  .

12.   Odbor utvrđuje načela za primjenu ovog članka.

12.   Odbor utvrđuje načela za primjenu ovog članka.

13.   Svaki upit o opsegu povlastica i imuniteta zastupnika koji podnese nadležno tijelo razmatra se u skladu s gore navedenim odredbama.

13.   Svaki upit o opsegu povlastica i imuniteta zastupnika koji podnese nadležno tijelo razmatra se u skladu s gore navedenim odredbama.

Amandman 8

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 10.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 10
  . | Briše se
  . |
| Provedba Statuta zastupnika | |
| Parlament donosi Statut zastupnika u Europskom parlamentu i svaku njegovu promjenu na temelju prijedloga nadležnog odbora. Članak 150. stavak 1. primjenjuje se mutatis mutandis. Predsjedništvo je nadležno za primjenu ovih pravila te ono donosi odluke o financijskim sredstvima na temelju godišnjeg proračuna. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 10
  .

Briše se
  .

Provedba Statuta zastupnika

Parlament donosi Statut zastupnika u Europskom parlamentu i svaku njegovu promjenu na temelju prijedloga nadležnog odbora. Članak 150. stavak 1. primjenjuje se mutatis mutandis. Predsjedništvo je nadležno za primjenu ovih pravila te ono donosi odluke o financijskim sredstvima na temelju godišnjeg proračuna.

Amandmani 9 i 314

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 11. | Članak 11. |
| Financijski interesi zastupnika, pravila ponašanja
  , obvezni registar transparentnosti i pristup Parlamentu | Financijski interesi zastupnika
  i
  pravila ponašanja |
| 1.   Parlament pravila kojima se uređuje transparentnost financijskih interesa zastupnika utvrđuje u obliku Kodeksa ponašanja koji prihvaća većina njegovih zastupnika
  u skladu s člankom 232. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  i koji se prilaže ovom Poslovniku (1). | 1.   Parlament pravila kojima se uređuje transparentnost financijskih interesa zastupnika utvrđuje u obliku Kodeksa ponašanja koji prihvaća većina njegovih zastupnika i koji se prilaže ovom Poslovniku (1). |
| Ta pravila ni na koji način
  ne utječu
  na obnašanje zastupničke dužnosti ili bilo koje s njim povezane političke ili druge aktivnosti niti ih ograničavaju. | Ta pravila
  ne utječu
  ni na koji
  drugi
  način na obnašanje zastupničke dužnosti ili bilo koje s njim povezane političke ili druge aktivnosti niti ih ograničavaju. |
| | 1.a
     
  Zastupnici bi trebali usvojiti sustavnu praksu sastajanja isključivo s predstavnicima interesnih skupina koji su službeno registrirani u registru transparentnosti (1a). |
| 2.   Ponašanju zastupnika mora biti svojstveno međusobno poštovanje. Takvo se ponašanje temelji na vrijednostima i načelima utvrđenima u temeljnim
  tekstovima na kojima počiva Europska unija,
  poštuje dostojanstvo Parlamenta
  i
  ne dovodi u pitanje
  njegov
  neometani rad niti
  narušava red i mir u prostoru
  Parlamenta. Zastupnici se pridržavaju pravila Parlamenta o postupanju s povjerljivim informacijama. | 2.   Ponašanju zastupnika mora biti svojstveno međusobno poštovanje. Takvo se ponašanje temelji na vrijednostima i načelima utvrđenima u 
  Ugovorima, a naročito u Povelji o
  temeljnim
  pravima i njime se
  poštuje dostojanstvo Parlamenta
  . Nadalje, ono
  ne dovodi u pitanje neometani rad
  Parlamenta, jamčenje sigurnosti i reda u prostorima Parlamenta
  niti
  funkcioniranje opreme
  Parlamenta. |
| | Zastupnici u parlamentarnim raspravama ne rabe klevetničko, rasističko ili ksenofobno izražavanje ili ponašanje niti u takvim situacijama ističu natpise ili transparente. |
| | Zastupnici se pridržavaju pravila Parlamenta o postupanju s povjerljivim informacijama. |
| Nepridržavanje navedenih normi i pravila može dovesti do primjene mjera iz članaka 165., 166. i 167. | Nepridržavanje navedenih normi i pravila može dovesti do primjene mjera iz članaka 165., 166. i 167. |
| 3.   Primjena ovog članka ni na koji način
  ne utječe
  na dinamičnost parlamentarnih rasprava niti umanjuje slobodu govora zastupnika. | 3.   Primjena ovog članka
  ne utječe
  ni na koji
  drugi
  način na dinamičnost parlamentarnih rasprava niti umanjuje slobodu govora zastupnika. |
| Temelji se na potpunom poštovanju povlastica zastupnika utvrđenih primarnim pravom i Statutom zastupnika. | Temelji se na potpunom poštovanju povlastica zastupnika utvrđenih primarnim pravom i Statutom zastupnika. |
| Temelji se na načelu transparentnosti te osigurava da su zastupnici upoznati s odredbama i osobno obaviješteni o svojim pravima i dužnostima. | Temelji se na načelu transparentnosti te osigurava da su zastupnici upoznati s odredbama i osobno obaviješteni o svojim pravima i dužnostima. |
| | 3a.
     
  Ako osoba koju je zaposlio zastupnik ili druga osoba kojoj je zastupnik omogućio pristup prostorima ili opremi Parlamenta prekrši pravila ponašanja utvrđena u stavku 2., odgovornom zastupniku mogu se, prema potrebi, odrediti sankcije utvrđene u članku 166. |
| 4.   
  Na početku svakog parlamentarnog saziva
  kvestori određuju najveći broj asistenata koje svaki zastupnik može prijaviti
  (akreditirani asistenti)
  . | 4.   Kvestori određuju najveći broj asistenata koje svaki zastupnik može prijaviti. |
| 5.
     
  Kvestori su nadležni za izdavanje dugoročnih iskaznica za pristup osobama koje nisu djelatnici institucija Unije. Iskaznice se izdaju za razdoblje od najviše jedne godine i mogu se obnoviti. Načine korištenja iskaznica za pristup određuje Predsjedništvo. | |
| Takve se iskaznice mogu izdati: | |
| — | osobama iz registra transparentnosti ili osobama koje predstavljaju organizacije iz tog registra ili za njih rade; međutim, upisom u registar pravo na iskaznice za pristup ne stječe se automatski (2); |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 11.

Članak 11.

Financijski interesi zastupnika, pravila ponašanja
  , obvezni registar transparentnosti i pristup Parlamentu

Financijski interesi zastupnika
  i
  pravila ponašanja

1.   Parlament pravila kojima se uređuje transparentnost financijskih interesa zastupnika utvrđuje u obliku Kodeksa ponašanja koji prihvaća većina njegovih zastupnika
  u skladu s člankom 232. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  i koji se prilaže ovom Poslovniku (1).

1.   Parlament pravila kojima se uređuje transparentnost financijskih interesa zastupnika utvrđuje u obliku Kodeksa ponašanja koji prihvaća većina njegovih zastupnika i koji se prilaže ovom Poslovniku (1).

Ta pravila ni na koji način
  ne utječu
  na obnašanje zastupničke dužnosti ili bilo koje s njim povezane političke ili druge aktivnosti niti ih ograničavaju.

Ta pravila
  ne utječu
  ni na koji
  drugi
  način na obnašanje zastupničke dužnosti ili bilo koje s njim povezane političke ili druge aktivnosti niti ih ograničavaju.

1.a
     
  Zastupnici bi trebali usvojiti sustavnu praksu sastajanja isključivo s predstavnicima interesnih skupina koji su službeno registrirani u registru transparentnosti (1a).

2.   Ponašanju zastupnika mora biti svojstveno međusobno poštovanje. Takvo se ponašanje temelji na vrijednostima i načelima utvrđenima u temeljnim
  tekstovima na kojima počiva Europska unija,
  poštuje dostojanstvo Parlamenta
  i
  ne dovodi u pitanje
  njegov
  neometani rad niti
  narušava red i mir u prostoru
  Parlamenta. Zastupnici se pridržavaju pravila Parlamenta o postupanju s povjerljivim informacijama.

2.   Ponašanju zastupnika mora biti svojstveno međusobno poštovanje. Takvo se ponašanje temelji na vrijednostima i načelima utvrđenima u 
  Ugovorima, a naročito u Povelji o
  temeljnim
  pravima i njime se
  poštuje dostojanstvo Parlamenta
  . Nadalje, ono
  ne dovodi u pitanje neometani rad
  Parlamenta, jamčenje sigurnosti i reda u prostorima Parlamenta
  niti
  funkcioniranje opreme
  Parlamenta.

Zastupnici u parlamentarnim raspravama ne rabe klevetničko, rasističko ili ksenofobno izražavanje ili ponašanje niti u takvim situacijama ističu natpise ili transparente.

Zastupnici se pridržavaju pravila Parlamenta o postupanju s povjerljivim informacijama.

Nepridržavanje navedenih normi i pravila može dovesti do primjene mjera iz članaka 165., 166. i 167.

Nepridržavanje navedenih normi i pravila može dovesti do primjene mjera iz članaka 165., 166. i 167.

3.   Primjena ovog članka ni na koji način
  ne utječe
  na dinamičnost parlamentarnih rasprava niti umanjuje slobodu govora zastupnika.

3.   Primjena ovog članka
  ne utječe
  ni na koji
  drugi
  način na dinamičnost parlamentarnih rasprava niti umanjuje slobodu govora zastupnika.

Temelji se na potpunom poštovanju povlastica zastupnika utvrđenih primarnim pravom i Statutom zastupnika.

Temelji se na potpunom poštovanju povlastica zastupnika utvrđenih primarnim pravom i Statutom zastupnika.

Temelji se na načelu transparentnosti te osigurava da su zastupnici upoznati s odredbama i osobno obaviješteni o svojim pravima i dužnostima.

Temelji se na načelu transparentnosti te osigurava da su zastupnici upoznati s odredbama i osobno obaviješteni o svojim pravima i dužnostima.

3a.
     
  Ako osoba koju je zaposlio zastupnik ili druga osoba kojoj je zastupnik omogućio pristup prostorima ili opremi Parlamenta prekrši pravila ponašanja utvrđena u stavku 2., odgovornom zastupniku mogu se, prema potrebi, odrediti sankcije utvrđene u članku 166.

4.   
  Na početku svakog parlamentarnog saziva
  kvestori određuju najveći broj asistenata koje svaki zastupnik može prijaviti
  (akreditirani asistenti)
  .

4.   Kvestori određuju najveći broj asistenata koje svaki zastupnik može prijaviti.

5.
     
  Kvestori su nadležni za izdavanje dugoročnih iskaznica za pristup osobama koje nisu djelatnici institucija Unije. Iskaznice se izdaju za razdoblje od najviše jedne godine i mogu se obnoviti. Načine korištenja iskaznica za pristup određuje Predsjedništvo.

Takve se iskaznice mogu izdati:

—

osobama iz registra transparentnosti ili osobama koje predstavljaju organizacije iz tog registra ili za njih rade; međutim, upisom u registar pravo na iskaznice za pristup ne stječe se automatski (2);

| — | osobama koje žele često ulaziti u prostorije Parlamenta, ali na koje se ne primjenjuje Sporazum o osnivanju registra transparentnosti

   (3)

  ; |
| --- | --- |

—

osobama koje žele često ulaziti u prostorije Parlamenta, ali na koje se ne primjenjuje Sporazum o osnivanju registra transparentnosti

   (3)

  ;

| — | lokalnim asistentima zastupnika i osobama koje pomažu članovima Europskog ekonomskog i socijalnog odbora i Odbora regija. |
| --- | --- |

—

lokalnim asistentima zastupnika i osobama koje pomažu članovima Europskog ekonomskog i socijalnog odbora i Odbora regija.

6.
     
  Osobe koje se upisuju u registar transparentnosti u okviru svojih odnosa s Parlamentom moraju poštovati:

| — | kodeks ponašanja priložen sporazumu

   (4) |
| --- | --- |

—

kodeks ponašanja priložen sporazumu

   (4)

| — | postupke i ostale obveze utvrđene sporazumom; |
| --- | --- |

—

postupke i ostale obveze utvrđene sporazumom;

| — | odredbe ovog članka i njegove provedbene odredbe. |
| --- | --- |

—

odredbe ovog članka i njegove provedbene odredbe.

7.
     
  Kvestori utvrđuju u kojoj se mjeri kodeks ponašanja primjenjuje na osobe na koje se ne primjenjuje sporazum, iako posjeduju dugoročnu iskaznicu za pristup.

8.
     
  Iskaznica za pristup oduzima se obrazloženom odlukom kvestora u sljedećim slučajevima:

| — | pri brisanju iz registra transparentnosti, osim ako postoje važni razlozi protiv oduzimanja iskaznice; |
| --- | --- |

—

pri brisanju iz registra transparentnosti, osim ako postoje važni razlozi protiv oduzimanja iskaznice;

| — | pri teškom kršenju obveza predviđenih stavkom 6. |
| --- | --- |

—

pri teškom kršenju obveza predviđenih stavkom 6.

9.
     
  Predsjedništvo na prijedlog glavnog tajnika utvrđuje mjere potrebne za provedbu registra transparentnosti, sukladno odredbama sporazuma o osnivanju navedenog registra.

Odredbe kojima se provode stavci od 5. do 8. utvrđene su u prilogu

   (5)

  .

10.   Kodeks ponašanja te prava i povlastice bivših zastupnika utvrđuju se odlukom Predsjedništva. Nema nikakve razlike u postupanju s bivšim zastupnicima.

10.   Kodeks ponašanja te prava i povlastice bivših zastupnika utvrđuju se odlukom Predsjedništva. Nema nikakve razlike u postupanju s bivšim zastupnicima.

Amandman 10

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 12.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 12. | Članak 12. |
| Unutarnje istrage koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) | Unutarnje istrage koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) |
| Zajednička pravila utvrđena Međuinstitucionalnim sporazumom od 25. svibnja 1999. o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF-a) koja sadrže neophodne mjere za neometano provođenje tih istraga primjenjuju se unutar Parlamenta u skladu s Odlukom Parlamenta
  priloženom ovom Poslovniku

   (6). | Zajednička pravila utvrđena Međuinstitucionalnim sporazumom od 25. svibnja 1999. o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF-a) koja sadrže neophodne mjere za neometano provođenje tih istraga primjenjuju se unutar Parlamenta u skladu s Odlukom Parlamenta
  od 18. studenoga 1999
  .
  o uvjetima unutarnjih istraga koje se odnose na sprečavanje prijevare, korupcije i svih nezakonitih radnji koje štete interesima Zajednica. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 12.

Članak 12.

Unutarnje istrage koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF)

Unutarnje istrage koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF)

Zajednička pravila utvrđena Međuinstitucionalnim sporazumom od 25. svibnja 1999. o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF-a) koja sadrže neophodne mjere za neometano provođenje tih istraga primjenjuju se unutar Parlamenta u skladu s Odlukom Parlamenta
  priloženom ovom Poslovniku

   (6).

Zajednička pravila utvrđena Međuinstitucionalnim sporazumom od 25. svibnja 1999. o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF-a) koja sadrže neophodne mjere za neometano provođenje tih istraga primjenjuju se unutar Parlamenta u skladu s Odlukom Parlamenta
  od 18. studenoga 1999
  .
  o uvjetima unutarnjih istraga koje se odnose na sprečavanje prijevare, korupcije i svih nezakonitih radnji koje štete interesima Zajednica.

Amandman 11

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 13.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 13. | Članak 13. |
| Promatrači | Promatrači |
| 1.   Nakon potpisivanja ugovora o pristupanju države Europskoj uniji, predsjednik može, nakon pristanka Konferencije predsjednika, pozvati parlament države pristupnice da između svojih zastupnika imenuje onoliko promatrača koliko će zastupničkih mjesta u Europskom parlamentu pripadati toj državi članici. | 1.   Nakon potpisivanja ugovora o pristupanju države Europskoj uniji, predsjednik može, nakon pristanka Konferencije predsjednika, pozvati parlament države pristupnice da između svojih zastupnika imenuje onoliko promatrača koliko će zastupničkih mjesta u Europskom parlamentu pripadati toj državi članici. |
| 2.   Promatrači sudjeluju u radu Parlamenta prije stupanja na snagu Ugovora o pristupanju te imaju pravo govoriti u odborima i klubovima zastupnika. Oni nemaju pravo glasa niti kandidature na izborima za položaje u Parlamentu. Njihovo sudjelovanje nema nikakav pravni učinak na rad Parlamenta. | 2.   Promatrači sudjeluju u radu Parlamenta prije stupanja na snagu Ugovora o pristupanju te imaju pravo govoriti u odborima i klubovima zastupnika. Oni nemaju pravo glasa niti kandidature na izborima za položaje u Parlamentu
  niti predstavljaju Parlament izvan njega
  . Njihovo sudjelovanje nema nikakav pravni učinak na rad Parlamenta. |
| 3.   Pri korištenju prostora Parlamenta i povratu troškova nastalih tijekom obavljanja poslova promatrača, s njima se postupa jednako kao i sa zastupnicima u Parlamentu. | 3.   Pri korištenju prostora Parlamenta i povratu
  putnih
  troškova
  i dnevnica
  nastalih tijekom obavljanja poslova promatrača, s njima se postupa jednako kao i sa zastupnicima u Parlamentu. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 13.

Članak 13.

Promatrači

Promatrači

1.   Nakon potpisivanja ugovora o pristupanju države Europskoj uniji, predsjednik može, nakon pristanka Konferencije predsjednika, pozvati parlament države pristupnice da između svojih zastupnika imenuje onoliko promatrača koliko će zastupničkih mjesta u Europskom parlamentu pripadati toj državi članici.

1.   Nakon potpisivanja ugovora o pristupanju države Europskoj uniji, predsjednik može, nakon pristanka Konferencije predsjednika, pozvati parlament države pristupnice da između svojih zastupnika imenuje onoliko promatrača koliko će zastupničkih mjesta u Europskom parlamentu pripadati toj državi članici.

2.   Promatrači sudjeluju u radu Parlamenta prije stupanja na snagu Ugovora o pristupanju te imaju pravo govoriti u odborima i klubovima zastupnika. Oni nemaju pravo glasa niti kandidature na izborima za položaje u Parlamentu. Njihovo sudjelovanje nema nikakav pravni učinak na rad Parlamenta.

2.   Promatrači sudjeluju u radu Parlamenta prije stupanja na snagu Ugovora o pristupanju te imaju pravo govoriti u odborima i klubovima zastupnika. Oni nemaju pravo glasa niti kandidature na izborima za položaje u Parlamentu
  niti predstavljaju Parlament izvan njega
  . Njihovo sudjelovanje nema nikakav pravni učinak na rad Parlamenta.

3.   Pri korištenju prostora Parlamenta i povratu troškova nastalih tijekom obavljanja poslova promatrača, s njima se postupa jednako kao i sa zastupnicima u Parlamentu.

3.   Pri korištenju prostora Parlamenta i povratu
  putnih
  troškova
  i dnevnica
  nastalih tijekom obavljanja poslova promatrača, s njima se postupa jednako kao i sa zastupnicima u Parlamentu.

Amandman 12

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 14

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 14. | Članak 14. |
| Privremeni predsjedatelj | Privremeni predsjedatelj |
| 1.   Na dnevnoj sjednici predviđenoj člankom 146. stavkom 2. i na bilo kojoj drugoj dnevnoj sjednici koja se održava u cilju izbora predsjednika i Predsjedništva, odlazeći predsjednik, ili u njegovoj odsutnosti jedan od odlazećih potpredsjednika po redu prvenstva, ili u njihovoj odsutnosti zastupnik s najdužim stažem, preuzima predsjedanje do izbora novog predsjednika. | 1.   Na dnevnoj sjednici predviđenoj člankom 146. stavkom 2. i na bilo kojoj drugoj dnevnoj sjednici koja se održava u cilju izbora predsjednika i Predsjedništva, odlazeći predsjednik, ili u njegovoj odsutnosti jedan od odlazećih potpredsjednika po redu prvenstva, ili u njihovoj odsutnosti zastupnik s najdužim stažem, preuzima predsjedanje do izbora novog predsjednika. |
| 2.   Za vrijeme predsjedanja privremenog predsjedatelja na temelju stavka 1. ne odvijaju se parlamentarne aktivnosti osim onih koje se tiču izbora predsjednika i provjere valjanosti mandata. | 2.   Za vrijeme predsjedanja privremenog predsjedatelja na temelju stavka 1. ne odvijaju se parlamentarne aktivnosti osim onih koje se tiču izbora predsjednika i provjere valjanosti mandata
  u skladu s člankom 3
  .
  stavkom 2. drugim podstavkom. Sva ostala pitanja koja se tiču provjere mandata pokrenuta tijekom njegova predsjedanja upućuju se nadležnom odboru. |
| Zastupnik koji privremeno predsjeda na temelju stavka 1. vrši ovlasti predsjednika navedene u drugom podstavku članka 3. stavka 2. Sva ostala pitanja koja se tiču provjere mandata pokrenuta tijekom njegovog predsjedanja upućuju se odboru nadležnom za provjeru valjanosti mandata. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 14.

Članak 14.

Privremeni predsjedatelj

Privremeni predsjedatelj

1.   Na dnevnoj sjednici predviđenoj člankom 146. stavkom 2. i na bilo kojoj drugoj dnevnoj sjednici koja se održava u cilju izbora predsjednika i Predsjedništva, odlazeći predsjednik, ili u njegovoj odsutnosti jedan od odlazećih potpredsjednika po redu prvenstva, ili u njihovoj odsutnosti zastupnik s najdužim stažem, preuzima predsjedanje do izbora novog predsjednika.

1.   Na dnevnoj sjednici predviđenoj člankom 146. stavkom 2. i na bilo kojoj drugoj dnevnoj sjednici koja se održava u cilju izbora predsjednika i Predsjedništva, odlazeći predsjednik, ili u njegovoj odsutnosti jedan od odlazećih potpredsjednika po redu prvenstva, ili u njihovoj odsutnosti zastupnik s najdužim stažem, preuzima predsjedanje do izbora novog predsjednika.

2.   Za vrijeme predsjedanja privremenog predsjedatelja na temelju stavka 1. ne odvijaju se parlamentarne aktivnosti osim onih koje se tiču izbora predsjednika i provjere valjanosti mandata.

2.   Za vrijeme predsjedanja privremenog predsjedatelja na temelju stavka 1. ne odvijaju se parlamentarne aktivnosti osim onih koje se tiču izbora predsjednika i provjere valjanosti mandata
  u skladu s člankom 3
  .
  stavkom 2. drugim podstavkom. Sva ostala pitanja koja se tiču provjere mandata pokrenuta tijekom njegova predsjedanja upućuju se nadležnom odboru.

Zastupnik koji privremeno predsjeda na temelju stavka 1. vrši ovlasti predsjednika navedene u drugom podstavku članka 3. stavka 2. Sva ostala pitanja koja se tiču provjere mandata pokrenuta tijekom njegovog predsjedanja upućuju se odboru nadležnom za provjeru valjanosti mandata.

Amandmani 13 i 383

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 15.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 15. | Članak 15. |
| Kandidature i opće odredbe | Kandidature i opće odredbe |
| 1.   Predsjednik, potpredsjednici i kvestori izabiru se tajnim glasovanjem u skladu s člankom 182. Kandidature se predlažu uz suglasnost kandidata
  . Može
  ih predložiti isključivo klub zastupnika ili najmanje četrdeset zastupnika.
  Međutim,
  ako broj kandidatura ne prelazi broj raspoloživih mjesta, kandidate se može izabrati aklamacijom. | 1.   Predsjednik,
  a zatim
  potpredsjednici i kvestori izabiru se tajnim glasovanjem u skladu s člankom 182. |
| | Kandidature se predlažu uz suglasnost kandidata
  i može
  ih predložiti isključivo klub zastupnika ili najmanje četrdeset zastupnika.
  Nove kandidature mogu se predati prije svakog glasovanja. |
| | Ako broj kandidatura ne prelazi broj raspoloživih mjesta, kandidate se
  izabire
  aklamacijom
  osim ako najmanje jedna petina zastupnika u Parlamentu zahtijeva tajno glasovanje. |
| | Ako se u jednom glasovanju bira više od jednog obnašatelja dužnosti, glasački listić važeći je samo ako je dano više od polovine dostupnih glasova. |
| Ako treba izabrati novog potpredsjednika a postoji samo jedan kandidat, može ga se izabrati aklamacijom. Predsjednik ima diskrecijsko pravo odlučiti o tome hoće li izbor biti obavljen aklamacijom ili tajnim glasovanjem. Izabrani kandidat zauzima mjesto svog prethodnika u redu prvenstva. | |
| 2.   Prilikom izbora predsjednika, potpredsjednika i kvestora treba voditi računa o tome da se osigura pravedna zastupljenost
  država članica i
  političkih stajališta. | 2.   Prilikom izbora predsjednika, potpredsjednika i kvestora treba voditi računa o tome da se osigura pravedna zastupljenost političkih stajališta
  te rodna i geografska ravnoteža
  . |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 15.

Članak 15.

Kandidature i opće odredbe

Kandidature i opće odredbe

1.   Predsjednik, potpredsjednici i kvestori izabiru se tajnim glasovanjem u skladu s člankom 182. Kandidature se predlažu uz suglasnost kandidata
  . Može
  ih predložiti isključivo klub zastupnika ili najmanje četrdeset zastupnika.
  Međutim,
  ako broj kandidatura ne prelazi broj raspoloživih mjesta, kandidate se može izabrati aklamacijom.

1.   Predsjednik,
  a zatim
  potpredsjednici i kvestori izabiru se tajnim glasovanjem u skladu s člankom 182.

Kandidature se predlažu uz suglasnost kandidata
  i može
  ih predložiti isključivo klub zastupnika ili najmanje četrdeset zastupnika.
  Nove kandidature mogu se predati prije svakog glasovanja.

Ako broj kandidatura ne prelazi broj raspoloživih mjesta, kandidate se
  izabire
  aklamacijom
  osim ako najmanje jedna petina zastupnika u Parlamentu zahtijeva tajno glasovanje.

Ako se u jednom glasovanju bira više od jednog obnašatelja dužnosti, glasački listić važeći je samo ako je dano više od polovine dostupnih glasova.

Ako treba izabrati novog potpredsjednika a postoji samo jedan kandidat, može ga se izabrati aklamacijom. Predsjednik ima diskrecijsko pravo odlučiti o tome hoće li izbor biti obavljen aklamacijom ili tajnim glasovanjem. Izabrani kandidat zauzima mjesto svog prethodnika u redu prvenstva.

2.   Prilikom izbora predsjednika, potpredsjednika i kvestora treba voditi računa o tome da se osigura pravedna zastupljenost
  država članica i
  političkih stajališta.

2.   Prilikom izbora predsjednika, potpredsjednika i kvestora treba voditi računa o tome da se osigura pravedna zastupljenost političkih stajališta
  te rodna i geografska ravnoteža
  .

Amandman 14

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 16.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 16. | Članak 16. |
| Izbor predsjednika – uvodni govor | Izbor predsjednika – uvodni govor |
| 1.   
  Najprije se izabire predsjednik. Kandidature se prije svakog kruga glasovanja predaju
  zastupniku koji privremeno predsjeda na temelju članka 14. te ih on objavljuje u Parlamentu. Ako nakon tri kruga glasovanja nijedan kandidat ne ostvari apsolutnu većinu danih glasova, u četvrtom krugu sudjeluju samo dva zastupnika koja su ostvarila najveći broj glasova u trećem krugu. U slučaju neodlučenog rezultata glasovanja izabranim se proglašava stariji kandidat. | 1.   
  Kandidature za izbor predsjednika predaju se
  zastupniku koji privremeno predsjeda na temelju članka 14. te ih on objavljuje u Parlamentu. Ako nakon tri kruga glasovanja nijedan kandidat ne ostvari apsolutnu većinu danih glasova, u četvrtom krugu
  odstupajući od članka 15. stavka 1.
  sudjeluju samo dva zastupnika koja su ostvarila najveći broj glasova u trećem krugu. U slučaju neodlučenog rezultata glasovanja izabranim se proglašava stariji kandidat. |
| 2.   Čim se izabere predsjednik, zastupnik koji privremeno predsjeda na temelju članka 14. napušta predsjedateljsko mjesto. Jedino izabrani predsjednik može održati uvodni govor. | 2.   Čim se izabere predsjednik, zastupnik koji privremeno predsjeda na temelju članka 14. napušta predsjedateljsko mjesto. Jedino izabrani predsjednik može održati uvodni govor. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 16.

Članak 16.

Izbor predsjednika – uvodni govor

Izbor predsjednika – uvodni govor

1.   
  Najprije se izabire predsjednik. Kandidature se prije svakog kruga glasovanja predaju
  zastupniku koji privremeno predsjeda na temelju članka 14. te ih on objavljuje u Parlamentu. Ako nakon tri kruga glasovanja nijedan kandidat ne ostvari apsolutnu većinu danih glasova, u četvrtom krugu sudjeluju samo dva zastupnika koja su ostvarila najveći broj glasova u trećem krugu. U slučaju neodlučenog rezultata glasovanja izabranim se proglašava stariji kandidat.

1.   
  Kandidature za izbor predsjednika predaju se
  zastupniku koji privremeno predsjeda na temelju članka 14. te ih on objavljuje u Parlamentu. Ako nakon tri kruga glasovanja nijedan kandidat ne ostvari apsolutnu većinu danih glasova, u četvrtom krugu
  odstupajući od članka 15. stavka 1.
  sudjeluju samo dva zastupnika koja su ostvarila najveći broj glasova u trećem krugu. U slučaju neodlučenog rezultata glasovanja izabranim se proglašava stariji kandidat.

2.   Čim se izabere predsjednik, zastupnik koji privremeno predsjeda na temelju članka 14. napušta predsjedateljsko mjesto. Jedino izabrani predsjednik može održati uvodni govor.

2.   Čim se izabere predsjednik, zastupnik koji privremeno predsjeda na temelju članka 14. napušta predsjedateljsko mjesto. Jedino izabrani predsjednik može održati uvodni govor.

Amandman 15

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 17.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 17. | Članak 17. |
| Izbor potpredsjednika | Izbor potpredsjednika |
| 1.   Zatim se
  s jednog glasačkog listića
  izabiru potpredsjednici. Zastupnici koji u prvom krugu ostvare apsolutnu većinu danih glasova, njih najviše četrnaest, proglašavaju se izabranima po redoslijedu ostvarenih glasova. Ako je broj izabranih kandidata manji od broja raspoloživih mjesta, pod istim se uvjetima održava drugi krug radi popunjavanja preostalih mjesta. Ako je potreban treći krug, za izbor na preostala mjesta dovoljna je relativna većina. U slučaju neodlučenog rezultata glasovanja izabranim se proglašavaju najstariji kandidati. | 1.   Zatim se
  u jednom krugu glasovanja
  izabiru potpredsjednici. Zastupnici koji u prvom krugu ostvare apsolutnu većinu danih glasova, njih najviše četrnaest, proglašavaju se izabranima po redoslijedu ostvarenih glasova. Ako je broj izabranih kandidata manji od broja raspoloživih mjesta, pod istim se uvjetima održava drugi krug radi popunjavanja preostalih mjesta. Ako je potreban treći krug, za izbor na preostala mjesta dovoljna je relativna većina. U slučaju neodlučenog rezultata glasovanja izabranim se proglašavaju najstariji kandidati. |
| Iako ovaj članak, za razliku od članka 16. stavka 1., izričito ne predviđa uvođenje novih kandidatura između dva kruga glasovanja prilikom izbora potpredsjednika, takav je postupak dopušten zato što Parlament kao suvereno tijelo mora imati mogućnost razmatranja svih mogućih kandidata, pogotovo zato što bi nepostojanje takve mogućnosti moglo ugroziti neometano provođenje izbora. | |
| 2.   Sukladno odredbama članka 20. stavka 1. red prvenstva potpredsjednika određen je prema redoslijedu kojim su izabrani i, u slučaju neodlučenog rezultata, prema dobi. | 2.   Sukladno odredbama članka 20. stavka 1. red prvenstva potpredsjednika određen je prema redoslijedu kojim su izabrani i, u slučaju neodlučenog rezultata, prema dobi. |
| Ako su izabrani aklamacijom, red prvenstva se određuje tajnim glasovanjem. | Ako su izabrani aklamacijom, red prvenstva se određuje tajnim glasovanjem. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 17.

Članak 17.

Izbor potpredsjednika

Izbor potpredsjednika

1.   Zatim se
  s jednog glasačkog listića
  izabiru potpredsjednici. Zastupnici koji u prvom krugu ostvare apsolutnu većinu danih glasova, njih najviše četrnaest, proglašavaju se izabranima po redoslijedu ostvarenih glasova. Ako je broj izabranih kandidata manji od broja raspoloživih mjesta, pod istim se uvjetima održava drugi krug radi popunjavanja preostalih mjesta. Ako je potreban treći krug, za izbor na preostala mjesta dovoljna je relativna većina. U slučaju neodlučenog rezultata glasovanja izabranim se proglašavaju najstariji kandidati.

1.   Zatim se
  u jednom krugu glasovanja
  izabiru potpredsjednici. Zastupnici koji u prvom krugu ostvare apsolutnu većinu danih glasova, njih najviše četrnaest, proglašavaju se izabranima po redoslijedu ostvarenih glasova. Ako je broj izabranih kandidata manji od broja raspoloživih mjesta, pod istim se uvjetima održava drugi krug radi popunjavanja preostalih mjesta. Ako je potreban treći krug, za izbor na preostala mjesta dovoljna je relativna većina. U slučaju neodlučenog rezultata glasovanja izabranim se proglašavaju najstariji kandidati.

Iako ovaj članak, za razliku od članka 16. stavka 1., izričito ne predviđa uvođenje novih kandidatura između dva kruga glasovanja prilikom izbora potpredsjednika, takav je postupak dopušten zato što Parlament kao suvereno tijelo mora imati mogućnost razmatranja svih mogućih kandidata, pogotovo zato što bi nepostojanje takve mogućnosti moglo ugroziti neometano provođenje izbora.

2.   Sukladno odredbama članka 20. stavka 1. red prvenstva potpredsjednika određen je prema redoslijedu kojim su izabrani i, u slučaju neodlučenog rezultata, prema dobi.

2.   Sukladno odredbama članka 20. stavka 1. red prvenstva potpredsjednika određen je prema redoslijedu kojim su izabrani i, u slučaju neodlučenog rezultata, prema dobi.

Ako su izabrani aklamacijom, red prvenstva se određuje tajnim glasovanjem.

Ako su izabrani aklamacijom, red prvenstva se određuje tajnim glasovanjem.

Amandman 16

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 18.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 18. | Članak 18. |
| Izbor kvestora | Izbor kvestora |
| Nakon izbora potpredsjednika
  Parlament izabire pet kvestora. | Parlament izabire pet kvestora
  istim postupkom koji se koristi za izbor potpredsjednika
  . |
| Kvestori se izabiru istim postupkom kao i potpredsjednici. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 18.

Članak 18.

Izbor kvestora

Izbor kvestora

Nakon izbora potpredsjednika
  Parlament izabire pet kvestora.

Parlament izabire pet kvestora
  istim postupkom koji se koristi za izbor potpredsjednika
  .

Kvestori se izabiru istim postupkom kao i potpredsjednici.

Amandman 17

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 19.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 19. | Članak 19. |
| Trajanje mandata obnašatelja dužnosti u Parlamentu | Trajanje mandata obnašatelja dužnosti u Parlamentu |
| 1.   Mandat predsjednika, potpredsjednika i kvestora traje dvije i pol godine. | 1.   Mandat predsjednika, potpredsjednika i kvestora traje dvije i pol godine. |
| Ako zastupnik promijeni klub, do kraja dvoipolgodišnjeg mandata zadržava svoje mjesto u Predsjedništvu ili
  Kolegiju kvestora
  . | Ako zastupnik promijeni klub, do kraja dvoipolgodišnjeg mandata zadržava svoje mjesto u Predsjedništvu ili
  kao kvestor
  . |
| 2.   Ako se prije isteka mandata pojavi slobodno mjesto za jedan od navedenih položaja, zastupnik izabran na to mjesto obnaša dužnost samo u preostalom razdoblju mandata svog prethodnika. | 2.   Ako se prije isteka mandata pojavi slobodno mjesto za jedan od navedenih položaja, zastupnik izabran na to mjesto obnaša dužnost samo u preostalom razdoblju mandata svog prethodnika. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 19.

Članak 19.

Trajanje mandata obnašatelja dužnosti u Parlamentu

Trajanje mandata obnašatelja dužnosti u Parlamentu

1.   Mandat predsjednika, potpredsjednika i kvestora traje dvije i pol godine.

1.   Mandat predsjednika, potpredsjednika i kvestora traje dvije i pol godine.

Ako zastupnik promijeni klub, do kraja dvoipolgodišnjeg mandata zadržava svoje mjesto u Predsjedništvu ili
  Kolegiju kvestora
  .

Ako zastupnik promijeni klub, do kraja dvoipolgodišnjeg mandata zadržava svoje mjesto u Predsjedništvu ili
  kao kvestor
  .

2.   Ako se prije isteka mandata pojavi slobodno mjesto za jedan od navedenih položaja, zastupnik izabran na to mjesto obnaša dužnost samo u preostalom razdoblju mandata svog prethodnika.

2.   Ako se prije isteka mandata pojavi slobodno mjesto za jedan od navedenih položaja, zastupnik izabran na to mjesto obnaša dužnost samo u preostalom razdoblju mandata svog prethodnika.

Amandman 18

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 20.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 20. | Članak 20. |
| Slobodna mjesta | Slobodna mjesta |
| 1.   Ako je potrebno zamijeniti predsjednika, potpredsjednika ili kvestora, nasljednik se izabire u skladu s gore navedenim člancima. | 1.   Ako je potrebno zamijeniti predsjednika, potpredsjednika ili kvestora, nasljednik se izabire u skladu s gore navedenim člancima. |
| Novoizabrani potpredsjednik zauzima mjesto svog prethodnika u redu prvenstva. | Novoizabrani potpredsjednik zauzima mjesto svog prethodnika u redu prvenstva. |
| 2.   Ako predsjedničko mjesto postane slobodno, do izbora novog predsjednika njegovu funkciju obnaša
  prvi
  potpredsjednik. | 2.   Ako predsjedničko mjesto postane slobodno, do izbora novog predsjednika njegovu funkciju obnaša potpredsjednik
  prema redu prvenstva
  . |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 20.

Članak 20.

Slobodna mjesta

Slobodna mjesta

1.   Ako je potrebno zamijeniti predsjednika, potpredsjednika ili kvestora, nasljednik se izabire u skladu s gore navedenim člancima.

1.   Ako je potrebno zamijeniti predsjednika, potpredsjednika ili kvestora, nasljednik se izabire u skladu s gore navedenim člancima.

Novoizabrani potpredsjednik zauzima mjesto svog prethodnika u redu prvenstva.

Novoizabrani potpredsjednik zauzima mjesto svog prethodnika u redu prvenstva.

2.   Ako predsjedničko mjesto postane slobodno, do izbora novog predsjednika njegovu funkciju obnaša
  prvi
  potpredsjednik.

2.   Ako predsjedničko mjesto postane slobodno, do izbora novog predsjednika njegovu funkciju obnaša potpredsjednik
  prema redu prvenstva
  .

Amandman 19

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 22.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 22. | Članak 22. |
| Dužnosti predsjednika | Dužnosti predsjednika |
| 1.   Predsjednik upravlja svim aktivnostima Parlamenta i njegovih tijela u skladu s 
  uvjetima utvrđenima
  ovim Poslovnikom i ima sve ovlasti potrebne za vođenje parlamentarnih postupaka i osiguravanje njihovog pravilnog provođenja. | 1.   Predsjednik upravlja svim aktivnostima Parlamenta i njegovih tijela u skladu s ovim Poslovnikom i ima sve ovlasti potrebne za vođenje parlamentarnih postupaka i osiguravanje njihovog pravilnog provođenja. |
| Ova se odredba može tumačiti tako da ovlasti koje su njome dodijeljene uključuju ovlast da se prekine pretjerano korištenje prijedloga poput pitanja kršenja Poslovnika, postupovnih zahtjeva, obrazloženja glasovanja te zahtjeva za odvojeno glasovanje, glasovanje po dijelovima ili poimenično glasovanje, ako je predsjednik uvjeren da se navedenim postupcima očigledno namjerava prouzročiti dugotrajno i ozbiljno ometanje rada Parlamenta ili prava drugih zastupnika te ako je uvjeren da će ti postupci dovesti do navedenih posljedica. | |
| Ovlasti dodijeljene predsjedniku ovom odredbom uključuju ovlast da stavlja tekstove na glasovanje po redoslijedu drukčijem od onog koji je naveden u dokumentu o kojem se glasuje. U skladu s člankom 174. stavkom 7. predsjednik može tražiti suglasnost Parlamenta prije nego što učini navedeno. | |
| 2.   Predsjednik otvara, prekida i zaključuje sjednicu; odlučuje o dopuštenosti amandmana
  , o pitanjima Vijeću i Komisiji
  te o 
  usklađenosti izvješća s odredbama Poslovnika
  ; osigurava pridržavanje Poslovnika, održava red, daje riječ govornicima, zaključuje rasprave, stavlja prijedloge na glasovanje, objavljuje rezultate glasovanja i upućuje odborima obavijesti koje ih se tiču. | 2.   Predsjednik otvara, prekida i zaključuje sjednicu; odlučuje o dopuštenosti amandmana
  i drugih tekstova koji se podnose na glasovanje
  te o 
  dopuštenosti parlamentarnih pitanja
  ; osigurava pridržavanje Poslovnika, održava red, daje riječ govornicima, zaključuje rasprave, stavlja prijedloge na glasovanje, objavljuje rezultate glasovanja i upućuje odborima obavijesti koje ih se tiču. |
| 3.   Predsjednik može govoriti u raspravi samo da je sažme ili opomene govornike. Ako želi sudjelovati u raspravi, predsjednik mora napustiti svoje mjesto i smije se na njega vratiti tek po završetku rasprave. | 3.   Predsjednik može govoriti u raspravi samo da je sažme ili opomene govornike. Ako želi sudjelovati u raspravi, predsjednik mora napustiti svoje mjesto i smije se na njega vratiti tek po završetku rasprave. |
| 4.   Predsjednik predstavlja Parlament u međunarodnim odnosima, svečanim prigodama i administrativnim, pravnim i financijskim pitanjima te može navedene ovlasti delegirati na druge. | 4.   Predsjednik predstavlja Parlament u međunarodnim odnosima, svečanim prigodama i administrativnim, pravnim i financijskim pitanjima te može navedene ovlasti delegirati na druge. |
| | 4a.
     
  Predsjednik je odgovoran za sigurnost i nepovredivost prostora Europskog parlamenta. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 22.

Članak 22.

Dužnosti predsjednika

Dužnosti predsjednika

1.   Predsjednik upravlja svim aktivnostima Parlamenta i njegovih tijela u skladu s 
  uvjetima utvrđenima
  ovim Poslovnikom i ima sve ovlasti potrebne za vođenje parlamentarnih postupaka i osiguravanje njihovog pravilnog provođenja.

1.   Predsjednik upravlja svim aktivnostima Parlamenta i njegovih tijela u skladu s ovim Poslovnikom i ima sve ovlasti potrebne za vođenje parlamentarnih postupaka i osiguravanje njihovog pravilnog provođenja.

Ova se odredba može tumačiti tako da ovlasti koje su njome dodijeljene uključuju ovlast da se prekine pretjerano korištenje prijedloga poput pitanja kršenja Poslovnika, postupovnih zahtjeva, obrazloženja glasovanja te zahtjeva za odvojeno glasovanje, glasovanje po dijelovima ili poimenično glasovanje, ako je predsjednik uvjeren da se navedenim postupcima očigledno namjerava prouzročiti dugotrajno i ozbiljno ometanje rada Parlamenta ili prava drugih zastupnika te ako je uvjeren da će ti postupci dovesti do navedenih posljedica.

Ovlasti dodijeljene predsjedniku ovom odredbom uključuju ovlast da stavlja tekstove na glasovanje po redoslijedu drukčijem od onog koji je naveden u dokumentu o kojem se glasuje. U skladu s člankom 174. stavkom 7. predsjednik može tražiti suglasnost Parlamenta prije nego što učini navedeno.

2.   Predsjednik otvara, prekida i zaključuje sjednicu; odlučuje o dopuštenosti amandmana
  , o pitanjima Vijeću i Komisiji
  te o 
  usklađenosti izvješća s odredbama Poslovnika
  ; osigurava pridržavanje Poslovnika, održava red, daje riječ govornicima, zaključuje rasprave, stavlja prijedloge na glasovanje, objavljuje rezultate glasovanja i upućuje odborima obavijesti koje ih se tiču.

2.   Predsjednik otvara, prekida i zaključuje sjednicu; odlučuje o dopuštenosti amandmana
  i drugih tekstova koji se podnose na glasovanje
  te o 
  dopuštenosti parlamentarnih pitanja
  ; osigurava pridržavanje Poslovnika, održava red, daje riječ govornicima, zaključuje rasprave, stavlja prijedloge na glasovanje, objavljuje rezultate glasovanja i upućuje odborima obavijesti koje ih se tiču.

3.   Predsjednik može govoriti u raspravi samo da je sažme ili opomene govornike. Ako želi sudjelovati u raspravi, predsjednik mora napustiti svoje mjesto i smije se na njega vratiti tek po završetku rasprave.

3.   Predsjednik može govoriti u raspravi samo da je sažme ili opomene govornike. Ako želi sudjelovati u raspravi, predsjednik mora napustiti svoje mjesto i smije se na njega vratiti tek po završetku rasprave.

4.   Predsjednik predstavlja Parlament u međunarodnim odnosima, svečanim prigodama i administrativnim, pravnim i financijskim pitanjima te može navedene ovlasti delegirati na druge.

4.   Predsjednik predstavlja Parlament u međunarodnim odnosima, svečanim prigodama i administrativnim, pravnim i financijskim pitanjima te može navedene ovlasti delegirati na druge.

4a.
     
  Predsjednik je odgovoran za sigurnost i nepovredivost prostora Europskog parlamenta.

Amandman 20

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 23.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 23. | Članak 23. |
| Dužnosti potpredsjednika | Dužnosti potpredsjednika |
| 1.   Ako je predsjednik odsutan ili nije u mogućnosti obnašati svoju dužnost, ili ako želi sudjelovati u raspravi u skladu s člankom 22. stavkom 3., zamjenjuje ga jedan od potpredsjednika u skladu s člankom 17. stavkom 2. | 1.   Ako je predsjednik odsutan ili nije u mogućnosti obnašati svoju dužnost, ili ako želi sudjelovati u raspravi u skladu s člankom 22. stavkom 3., zamjenjuje ga jedan od potpredsjednika u skladu s člankom 17. stavkom 2. |
| 2.   Potpredsjednici također obnašaju dužnosti koje su im dodijeljene na temelju članka 25., članka 27. stavaka 3. i 5. i članka 71. stavka 3. | 2.   Potpredsjednici također obnašaju dužnosti koje su im dodijeljene na temelju članka 25., članka 27. stavaka 3. i 5. i članka 71. stavka 3. |
| 3.   Predsjednik može na potpredsjednike delegirati bilo koje dužnosti kao što su predstavljanje Parlamenta na svečanostima ili u određenim prilikama. Predsjednik posebno može odrediti potpredsjednika koji će preuzeti nadležnosti koje su dodijeljene predsjedniku člankom 130. stavkom 2.
  i stavkom 3 Priloga II. | 3.   Predsjednik može na potpredsjednike delegirati bilo koje dužnosti kao što su predstavljanje Parlamenta na svečanostima ili u određenim prilikama. Predsjednik posebno može odrediti potpredsjednika koji će preuzeti nadležnosti koje su dodijeljene predsjedniku člankom
  129. i člankom
  130. stavkom 2. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 23.

Članak 23.

Dužnosti potpredsjednika

Dužnosti potpredsjednika

1.   Ako je predsjednik odsutan ili nije u mogućnosti obnašati svoju dužnost, ili ako želi sudjelovati u raspravi u skladu s člankom 22. stavkom 3., zamjenjuje ga jedan od potpredsjednika u skladu s člankom 17. stavkom 2.

1.   Ako je predsjednik odsutan ili nije u mogućnosti obnašati svoju dužnost, ili ako želi sudjelovati u raspravi u skladu s člankom 22. stavkom 3., zamjenjuje ga jedan od potpredsjednika u skladu s člankom 17. stavkom 2.

2.   Potpredsjednici također obnašaju dužnosti koje su im dodijeljene na temelju članka 25., članka 27. stavaka 3. i 5. i članka 71. stavka 3.

2.   Potpredsjednici također obnašaju dužnosti koje su im dodijeljene na temelju članka 25., članka 27. stavaka 3. i 5. i članka 71. stavka 3.

3.   Predsjednik može na potpredsjednike delegirati bilo koje dužnosti kao što su predstavljanje Parlamenta na svečanostima ili u određenim prilikama. Predsjednik posebno može odrediti potpredsjednika koji će preuzeti nadležnosti koje su dodijeljene predsjedniku člankom 130. stavkom 2.
  i stavkom 3 Priloga II.

3.   Predsjednik može na potpredsjednike delegirati bilo koje dužnosti kao što su predstavljanje Parlamenta na svečanostima ili u određenim prilikama. Predsjednik posebno može odrediti potpredsjednika koji će preuzeti nadležnosti koje su dodijeljene predsjedniku člankom
  129. i člankom
  130. stavkom 2.

Amandman 21

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 25.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 25. | Članak 25. |
| Dužnosti Predsjedništva | Dužnosti Predsjedništva |
| 1.   Predsjedništvo obavlja dužnosti koje su mu dodijeljene na temelju Poslovnika. | 1.   Predsjedništvo obavlja dužnosti koje su mu dodijeljene na temelju Poslovnika. |
| 2.   Predsjedništvo donosi financijske, organizacijske i administrativne odluke o pitanjima koja se tiču unutarnje organizacije Parlamenta, njegovog tajništva i tijela. | 2.   Predsjedništvo donosi financijske, organizacijske i administrativne odluke o pitanjima koja se tiču unutarnje organizacije Parlamenta, njegovog tajništva i tijela. |
| 3.   Predsjedništvo donosi financijske, organizacijske i administrativne odluke o pitanjima koja se tiču zastupnika na prijedlog glavnog tajnika ili kluba zastupnika. | 3.   Predsjedništvo donosi financijske, organizacijske i administrativne odluke o pitanjima koja se tiču zastupnika na prijedlog glavnog tajnika ili kluba zastupnika. |
| 4.   Predsjedništvo donosi odluke o pitanjima vezanima uz odvijanje sjednica. | 4.   Predsjedništvo donosi odluke o pitanjima vezanima uz odvijanje sjednica. |
| Pojam ''odvijanje sjednica'' obuhvaća ponašanje zastupnika u svom prostoru Parlamenta. | |
| 5.   Predsjedništvo prihvaća odredbe navedene u članku 35. koje se tiču nezavisnih zastupnika. | 5.   Predsjedništvo prihvaća odredbe navedene u članku 35. koje se tiču nezavisnih zastupnika. |
| 6.   Predsjedništvo odlučuje o planu radnih mjesta Glavnog tajništva i utvrđuje propise koji se tiču administrativnog i financijskog položaja dužnosnika i ostalih službenika. | 6.   Predsjedništvo odlučuje o planu radnih mjesta Glavnog tajništva i utvrđuje propise koji se tiču administrativnog i financijskog položaja dužnosnika i ostalih službenika. |
| 7.   Predsjedništvo sastavlja prednacrt projekcije proračuna Parlamenta. | 7.   Predsjedništvo sastavlja prednacrt projekcije proračuna Parlamenta. |
| 8.   Predsjedništvo prihvaća smjernice za kvestore
  u skladu s člankom 28
  . | 8.   Predsjedništvo prihvaća smjernice za kvestore
  i može zahtijevati da izvršavaju određene zadaće
  . |
| 9.   Predsjedništvo je tijelo nadležno za odobravanje sjednica odbora izvan uobičajenih mjesta rada i saslušanja te studijskih i informativnih putovanja izvjestitelja. | 9.   Predsjedništvo je tijelo nadležno za odobravanje sjednica
  ili službenih putovanja
  odbora izvan uobičajenih mjesta rada i saslušanja te studijskih i informativnih putovanja izvjestitelja. |
| U slučaju kad se takve
  aktivnosti
  odobre, pitanje jezične organizacije određuje se na temelju
  službenih jezika koje koriste ili zatraže zastupnici i njihovi zamjenici u dotičnom odboru
  . | U slučaju kad se takve
  sjednice ili službena putovanja
  odobre, pitanje jezične organizacije određuje se na temelju
  Kodeksa o višejezičnosti, koji je donijelo Predsjedništvo
  .
  Isto se pravilo primjenjuje na izaslanstva. |
| Isto se primjenjuje na izaslanstva, osim u slučaju kad se dotični zastupnici i zamjenici dogovore drukčije. | |
| 10.   Predsjedništvo imenuje glavnog tajnika u skladu s člankom 222. | 10.   Predsjedništvo imenuje glavnog tajnika u skladu s člankom 222. |
| 11.   Predsjedništvo utvrđuje provedbena pravila koja se odnose na
  Uredbu (EZ) br. 2004/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o propisima
  za političke stranke na europskoj razini i 
  pravilima
  o njihovom financiranju.
  Pri provedbi te uredbe Predsjedništvo preuzima zadaće koje su mu dodijeljene Poslovnikom. | 11.   Predsjedništvo utvrđuje provedbena pravila koja se odnose na
  propise
  za političke stranke
  i zaklade
  na europskoj razini i 
  pravila
  o njihovom financiranju. |
| 12.   Predsjedništvo utvrđuje pravila o postupanju Parlamenta i njegovih tijela, obnašatelja dužnosti i drugih zastupnika s povjerljivim informacijama, uzimajući u obzir sve u vezi s tim sklopljene međuinstitucionalne sporazume. Ta se pravila objavljuju u Službenom listu Europske unije
  te su priložena ovom Poslovniku

   (7). | 12.   Predsjedništvo utvrđuje pravila o postupanju Parlamenta i njegovih tijela, obnašatelja dužnosti i drugih zastupnika s povjerljivim informacijama, uzimajući u obzir sve u vezi s tim sklopljene međuinstitucionalne sporazume. Ta se pravila objavljuju u Službenom listu Europske unije. |
| 13.   Predsjednik i/ili Predsjedništvo mogu povjeriti jednom ili više članova Predsjedništva opće ili posebne zadaće koje su u nadležnosti predsjednika i/ili Predsjedništva. Istovremeno se utvrđuju načini i sredstva obavljanja tih zadaća. | 13.   Predsjednik i/ili Predsjedništvo mogu povjeriti jednom ili više članova Predsjedništva opće ili posebne zadaće koje su u nadležnosti predsjednika i/ili Predsjedništva. Istovremeno se utvrđuju načini i sredstva obavljanja tih zadaća. |
| 14.   Predsjedništvo imenuje dva potpredsjednika koji su zaduženi za odnose s nacionalnim parlamentima. | 14.   Predsjedništvo imenuje dva potpredsjednika koji su zaduženi za odnose s nacionalnim parlamentima. |
| Oni redovito izvještavaju Konferenciju predsjednika o svojim aktivnostima. | |
| | 14a.
     
  Predsjedništvo imenuje potpredsjednika, koji je zadužen za provedbu strukturiranog dijaloga o važnim temama s europskim civilnim društvom. |
| | 14b.
     
  Predsjedništvo je nadležno za primjenu Statuta zastupnika i donosi odluke o iznosima naknada na temelju godišnjeg proračuna. |
| 15.
     
  Kad se izabere novi Parlament, odlazeće Predsjedništvo ostaje na dužnosti do prve sjednice novog Parlamenta. | |
| |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 25.

Članak 25.

Dužnosti Predsjedništva

Dužnosti Predsjedništva

1.   Predsjedništvo obavlja dužnosti koje su mu dodijeljene na temelju Poslovnika.

1.   Predsjedništvo obavlja dužnosti koje su mu dodijeljene na temelju Poslovnika.

2.   Predsjedništvo donosi financijske, organizacijske i administrativne odluke o pitanjima koja se tiču unutarnje organizacije Parlamenta, njegovog tajništva i tijela.

2.   Predsjedništvo donosi financijske, organizacijske i administrativne odluke o pitanjima koja se tiču unutarnje organizacije Parlamenta, njegovog tajništva i tijela.

3.   Predsjedništvo donosi financijske, organizacijske i administrativne odluke o pitanjima koja se tiču zastupnika na prijedlog glavnog tajnika ili kluba zastupnika.

3.   Predsjedništvo donosi financijske, organizacijske i administrativne odluke o pitanjima koja se tiču zastupnika na prijedlog glavnog tajnika ili kluba zastupnika.

4.   Predsjedništvo donosi odluke o pitanjima vezanima uz odvijanje sjednica.

4.   Predsjedništvo donosi odluke o pitanjima vezanima uz odvijanje sjednica.

Pojam ''odvijanje sjednica'' obuhvaća ponašanje zastupnika u svom prostoru Parlamenta.

5.   Predsjedništvo prihvaća odredbe navedene u članku 35. koje se tiču nezavisnih zastupnika.

5.   Predsjedništvo prihvaća odredbe navedene u članku 35. koje se tiču nezavisnih zastupnika.

6.   Predsjedništvo odlučuje o planu radnih mjesta Glavnog tajništva i utvrđuje propise koji se tiču administrativnog i financijskog položaja dužnosnika i ostalih službenika.

6.   Predsjedništvo odlučuje o planu radnih mjesta Glavnog tajništva i utvrđuje propise koji se tiču administrativnog i financijskog položaja dužnosnika i ostalih službenika.

7.   Predsjedništvo sastavlja prednacrt projekcije proračuna Parlamenta.

7.   Predsjedništvo sastavlja prednacrt projekcije proračuna Parlamenta.

8.   Predsjedništvo prihvaća smjernice za kvestore
  u skladu s člankom 28
  .

8.   Predsjedništvo prihvaća smjernice za kvestore
  i može zahtijevati da izvršavaju određene zadaće
  .

9.   Predsjedništvo je tijelo nadležno za odobravanje sjednica odbora izvan uobičajenih mjesta rada i saslušanja te studijskih i informativnih putovanja izvjestitelja.

9.   Predsjedništvo je tijelo nadležno za odobravanje sjednica
  ili službenih putovanja
  odbora izvan uobičajenih mjesta rada i saslušanja te studijskih i informativnih putovanja izvjestitelja.

U slučaju kad se takve
  aktivnosti
  odobre, pitanje jezične organizacije određuje se na temelju
  službenih jezika koje koriste ili zatraže zastupnici i njihovi zamjenici u dotičnom odboru
  .

U slučaju kad se takve
  sjednice ili službena putovanja
  odobre, pitanje jezične organizacije određuje se na temelju
  Kodeksa o višejezičnosti, koji je donijelo Predsjedništvo
  .
  Isto se pravilo primjenjuje na izaslanstva.

Isto se primjenjuje na izaslanstva, osim u slučaju kad se dotični zastupnici i zamjenici dogovore drukčije.

10.   Predsjedništvo imenuje glavnog tajnika u skladu s člankom 222.

10.   Predsjedništvo imenuje glavnog tajnika u skladu s člankom 222.

11.   Predsjedništvo utvrđuje provedbena pravila koja se odnose na
  Uredbu (EZ) br. 2004/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o propisima
  za političke stranke na europskoj razini i 
  pravilima
  o njihovom financiranju.
  Pri provedbi te uredbe Predsjedništvo preuzima zadaće koje su mu dodijeljene Poslovnikom.

11.   Predsjedništvo utvrđuje provedbena pravila koja se odnose na
  propise
  za političke stranke
  i zaklade
  na europskoj razini i 
  pravila
  o njihovom financiranju.

12.   Predsjedništvo utvrđuje pravila o postupanju Parlamenta i njegovih tijela, obnašatelja dužnosti i drugih zastupnika s povjerljivim informacijama, uzimajući u obzir sve u vezi s tim sklopljene međuinstitucionalne sporazume. Ta se pravila objavljuju u Službenom listu Europske unije
  te su priložena ovom Poslovniku

   (7).

12.   Predsjedništvo utvrđuje pravila o postupanju Parlamenta i njegovih tijela, obnašatelja dužnosti i drugih zastupnika s povjerljivim informacijama, uzimajući u obzir sve u vezi s tim sklopljene međuinstitucionalne sporazume. Ta se pravila objavljuju u Službenom listu Europske unije.

13.   Predsjednik i/ili Predsjedništvo mogu povjeriti jednom ili više članova Predsjedništva opće ili posebne zadaće koje su u nadležnosti predsjednika i/ili Predsjedništva. Istovremeno se utvrđuju načini i sredstva obavljanja tih zadaća.

13.   Predsjednik i/ili Predsjedništvo mogu povjeriti jednom ili više članova Predsjedništva opće ili posebne zadaće koje su u nadležnosti predsjednika i/ili Predsjedništva. Istovremeno se utvrđuju načini i sredstva obavljanja tih zadaća.

14.   Predsjedništvo imenuje dva potpredsjednika koji su zaduženi za odnose s nacionalnim parlamentima.

14.   Predsjedništvo imenuje dva potpredsjednika koji su zaduženi za odnose s nacionalnim parlamentima.

Oni redovito izvještavaju Konferenciju predsjednika o svojim aktivnostima.

14a.
     
  Predsjedništvo imenuje potpredsjednika, koji je zadužen za provedbu strukturiranog dijaloga o važnim temama s europskim civilnim društvom.

14b.
     
  Predsjedništvo je nadležno za primjenu Statuta zastupnika i donosi odluke o iznosima naknada na temelju godišnjeg proračuna.

15.
     
  Kad se izabere novi Parlament, odlazeće Predsjedništvo ostaje na dužnosti do prve sjednice novog Parlamenta.

Amandman 22

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 26.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 26. | Članak 26. |
| Sastav Konferencije predsjednika | Sastav Konferencije predsjednika |
| 1.   Konferencija predsjednika sastoji se od predsjednika Parlamenta i predsjednika klubova zastupnika. Predsjednika kluba zastupnika može predstavljati član tog kluba. | 1.   Konferencija predsjednika sastoji se od predsjednika Parlamenta i predsjednika klubova zastupnika. Predsjednika kluba zastupnika može predstavljati član tog kluba. |
| 2.   Predsjednik Parlamenta poziva jednog od
  nezavisnih zastupnika
  da sudjeluje na sjednicama Konferencije predsjednika bez prava glasa. | 2.   Predsjednik Parlamenta
  , nakon što nezavisnim zastupnicima pruži priliku da izraze svoja stajališta,
  poziva jednog od
  njih
  da sudjeluje na sjednicama Konferencije predsjednika bez prava glasa. |
| 3.   Konferencija predsjednika nastoji postići konsenzus o predmetima koji joj se upućuju. | 3.   Konferencija predsjednika nastoji postići konsenzus o predmetima koji joj se upućuju. |
| Ako se konsenzus ne može postići, predmet se stavlja na glasovanje koje podliježe ponderiranju na temelju broja zastupnika u svakom klubu zastupnika. | Ako se konsenzus ne može postići, predmet se stavlja na glasovanje koje podliježe ponderiranju na temelju broja zastupnika u svakom klubu zastupnika. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 26.

Članak 26.

Sastav Konferencije predsjednika

Sastav Konferencije predsjednika

1.   Konferencija predsjednika sastoji se od predsjednika Parlamenta i predsjednika klubova zastupnika. Predsjednika kluba zastupnika može predstavljati član tog kluba.

1.   Konferencija predsjednika sastoji se od predsjednika Parlamenta i predsjednika klubova zastupnika. Predsjednika kluba zastupnika može predstavljati član tog kluba.

2.   Predsjednik Parlamenta poziva jednog od
  nezavisnih zastupnika
  da sudjeluje na sjednicama Konferencije predsjednika bez prava glasa.

2.   Predsjednik Parlamenta
  , nakon što nezavisnim zastupnicima pruži priliku da izraze svoja stajališta,
  poziva jednog od
  njih
  da sudjeluje na sjednicama Konferencije predsjednika bez prava glasa.

3.   Konferencija predsjednika nastoji postići konsenzus o predmetima koji joj se upućuju.

3.   Konferencija predsjednika nastoji postići konsenzus o predmetima koji joj se upućuju.

Ako se konsenzus ne može postići, predmet se stavlja na glasovanje koje podliježe ponderiranju na temelju broja zastupnika u svakom klubu zastupnika.

Ako se konsenzus ne može postići, predmet se stavlja na glasovanje koje podliježe ponderiranju na temelju broja zastupnika u svakom klubu zastupnika.

Amandmani 23 i 387

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 27.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 27. | Članak 27. |
| Dužnosti Konferencije predsjednika | Dužnosti Konferencije predsjednika |
| 1.   Konferencija predsjednika obavlja dužnosti koje su joj dodijeljene Poslovnikom. | 1.   Konferencija predsjednika obavlja dužnosti koje su joj dodijeljene Poslovnikom. |
| 2.   Konferencija predsjednika donosi odluke o organizaciji rada Parlamenta i pitanjima zakonodavnog programa. | 2.   Konferencija predsjednika donosi odluke o organizaciji rada Parlamenta i pitanjima zakonodavnog programa. |
| 3.   Konferencija predsjednika je nadležno tijelo za pitanja koja se tiču odnosa s drugim institucijama i tijelima Europske unije te nacionalnim parlamentima država članica. | 3.   Konferencija predsjednika je nadležno tijelo za pitanja koja se tiču odnosa s drugim institucijama i tijelima Europske unije te nacionalnim parlamentima država članica.
  Odluke o mandatu i sastavu izaslanstva Parlamenta pri savjetovanjima u Vijeću i drugim institucijama Europske unije u vezi s ključnim pitanjima o razvoju Europske unije (postupak sa šerpama) donose se na temelju relevantnih stajališta Parlamenta, uzimajući u obzir i raznovrsnost političkih stajališta zastupljenih u Parlamentu. Potpredsjednici koji su zaduženi za odnose s nacionalnim parlamentima redovito izvještavaju Konferenciju predsjednika o svojim aktivnostima. |
| 4.   Konferencija predsjednika je nadležno tijelo za pitanja koja se tiču odnosa s državama koje nisu članice Europske unije te institucijama i organizacijama izvan Europske unije. | 4.   Konferencija predsjednika je nadležno tijelo za pitanja koja se tiču odnosa s državama koje nisu članice Europske unije te institucijama i organizacijama izvan Europske unije. |
| 5.   Konferencija predsjednika nadležna je za organiziranje strukturiranog dijaloga s europskim civilnim društvom o važnim temama. To može uključivati održavanje javnih rasprava o temama od općeg europskog interesa u kojima mogu sudjelovati zainteresirani građani.
  Predsjedništvo imenuje potpredsjednika nadležnog
  za provedbu takvih savjetovanja
  , koji o njima
  izvještava Konferenciju predsjednika. | 5.   Konferencija predsjednika nadležna je za organiziranje strukturiranog dijaloga s europskim civilnim društvom o važnim temama. To može uključivati održavanje javnih rasprava o temama od općeg europskog interesa u kojima mogu sudjelovati zainteresirani građani.
  Potpredsjednik nadležan
  za provedbu takvih savjetovanja
  redovito
  izvještava Konferenciju predsjednika
  o svojim aktivnostima
  . |
| 6.   Konferencija predsjednika sastavlja prijedlog dnevnog reda sjednica Parlamenta. | 6.   Konferencija predsjednika sastavlja prijedlog dnevnog reda sjednica Parlamenta. |
| 7.   Konferencija predsjednika
  je nadležno tijelo za
  sastav i nadležnost odbora, istražnih odbora, zajedničkih parlamentarnih odbora, stalnih izaslanstava
  i
  ad hoc izaslanstava. | 7.   Konferencija predsjednika
  predlaže Parlamentu
  sastav i nadležnost odbora, istražnih odbora, zajedničkih parlamentarnih odbora
  i
  stalnih izaslanstava
  . Konferencija predsjednika nadležna je za odobravanje
  ad hoc izaslanstava. |
| 8.   Konferencija predsjednika odlučuje o tome kako se raspodjeljuju mjesta u vijećnici u skladu s člankom 36. | 8.   Konferencija predsjednika odlučuje o tome kako se raspodjeljuju mjesta u vijećnici u skladu s člankom 36. |
| 9.   Konferencija predsjednika tijelo je nadležno za odobravanje sastavljanja izvješća o vlastitoj inicijativi. | 9.   Konferencija predsjednika tijelo je nadležno za odobravanje sastavljanja izvješća o vlastitoj inicijativi. |
| 10.   Konferencija predsjednika podnosi prijedloge Predsjedništvu o administrativnim i proračunskim pitanjima koja se tiču klubova zastupnika. | 10.   Konferencija predsjednika podnosi prijedloge Predsjedništvu o administrativnim i proračunskim pitanjima koja se tiču klubova zastupnika. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 27.

Članak 27.

Dužnosti Konferencije predsjednika

Dužnosti Konferencije predsjednika

1.   Konferencija predsjednika obavlja dužnosti koje su joj dodijeljene Poslovnikom.

1.   Konferencija predsjednika obavlja dužnosti koje su joj dodijeljene Poslovnikom.

2.   Konferencija predsjednika donosi odluke o organizaciji rada Parlamenta i pitanjima zakonodavnog programa.

2.   Konferencija predsjednika donosi odluke o organizaciji rada Parlamenta i pitanjima zakonodavnog programa.

3.   Konferencija predsjednika je nadležno tijelo za pitanja koja se tiču odnosa s drugim institucijama i tijelima Europske unije te nacionalnim parlamentima država članica.

3.   Konferencija predsjednika je nadležno tijelo za pitanja koja se tiču odnosa s drugim institucijama i tijelima Europske unije te nacionalnim parlamentima država članica.
  Odluke o mandatu i sastavu izaslanstva Parlamenta pri savjetovanjima u Vijeću i drugim institucijama Europske unije u vezi s ključnim pitanjima o razvoju Europske unije (postupak sa šerpama) donose se na temelju relevantnih stajališta Parlamenta, uzimajući u obzir i raznovrsnost političkih stajališta zastupljenih u Parlamentu. Potpredsjednici koji su zaduženi za odnose s nacionalnim parlamentima redovito izvještavaju Konferenciju predsjednika o svojim aktivnostima.

4.   Konferencija predsjednika je nadležno tijelo za pitanja koja se tiču odnosa s državama koje nisu članice Europske unije te institucijama i organizacijama izvan Europske unije.

4.   Konferencija predsjednika je nadležno tijelo za pitanja koja se tiču odnosa s državama koje nisu članice Europske unije te institucijama i organizacijama izvan Europske unije.

5.   Konferencija predsjednika nadležna je za organiziranje strukturiranog dijaloga s europskim civilnim društvom o važnim temama. To može uključivati održavanje javnih rasprava o temama od općeg europskog interesa u kojima mogu sudjelovati zainteresirani građani.
  Predsjedništvo imenuje potpredsjednika nadležnog
  za provedbu takvih savjetovanja
  , koji o njima
  izvještava Konferenciju predsjednika.

5.   Konferencija predsjednika nadležna je za organiziranje strukturiranog dijaloga s europskim civilnim društvom o važnim temama. To može uključivati održavanje javnih rasprava o temama od općeg europskog interesa u kojima mogu sudjelovati zainteresirani građani.
  Potpredsjednik nadležan
  za provedbu takvih savjetovanja
  redovito
  izvještava Konferenciju predsjednika
  o svojim aktivnostima
  .

6.   Konferencija predsjednika sastavlja prijedlog dnevnog reda sjednica Parlamenta.

6.   Konferencija predsjednika sastavlja prijedlog dnevnog reda sjednica Parlamenta.

7.   Konferencija predsjednika
  je nadležno tijelo za
  sastav i nadležnost odbora, istražnih odbora, zajedničkih parlamentarnih odbora, stalnih izaslanstava
  i
  ad hoc izaslanstava.

7.   Konferencija predsjednika
  predlaže Parlamentu
  sastav i nadležnost odbora, istražnih odbora, zajedničkih parlamentarnih odbora
  i
  stalnih izaslanstava
  . Konferencija predsjednika nadležna je za odobravanje
  ad hoc izaslanstava.

8.   Konferencija predsjednika odlučuje o tome kako se raspodjeljuju mjesta u vijećnici u skladu s člankom 36.

8.   Konferencija predsjednika odlučuje o tome kako se raspodjeljuju mjesta u vijećnici u skladu s člankom 36.

9.   Konferencija predsjednika tijelo je nadležno za odobravanje sastavljanja izvješća o vlastitoj inicijativi.

9.   Konferencija predsjednika tijelo je nadležno za odobravanje sastavljanja izvješća o vlastitoj inicijativi.

10.   Konferencija predsjednika podnosi prijedloge Predsjedništvu o administrativnim i proračunskim pitanjima koja se tiču klubova zastupnika.

10.   Konferencija predsjednika podnosi prijedloge Predsjedništvu o administrativnim i proračunskim pitanjima koja se tiču klubova zastupnika.

Amandman 24

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 28.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 28. | Članak 28. |
| Dužnosti kvestora | Dužnosti kvestora |
| Kvestori su nadležni za administrativna i financijska pitanja koja se izravno odnose na zastupnike u skladu sa smjernicama koje utvrdi Predsjedništvo. | Kvestori su nadležni za administrativna i financijska pitanja koja se izravno odnose na zastupnike u skladu sa smjernicama koje utvrdi Predsjedništvo
  te za druge zadaće koje im se dodijele
  . |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 28.

Članak 28.

Dužnosti kvestora

Dužnosti kvestora

Kvestori su nadležni za administrativna i financijska pitanja koja se izravno odnose na zastupnike u skladu sa smjernicama koje utvrdi Predsjedništvo.

Kvestori su nadležni za administrativna i financijska pitanja koja se izravno odnose na zastupnike u skladu sa smjernicama koje utvrdi Predsjedništvo
  te za druge zadaće koje im se dodijele
  .

Amandman 25

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 29.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 29. | Članak 29. |
| Konferencija predsjednika odbora | Konferencija predsjednika odbora |
| 1.   Konferencija predsjednika odbora sastoji se od predsjednika svih stalnih i posebnih odbora. Konferencija izabire svog predsjednika. | 1.   Konferencija predsjednika odbora sastoji se od predsjednika svih stalnih i posebnih odbora. Konferencija izabire svog predsjednika. |
| U odsutnosti predsjednika sjednicom Konferencije predsjeda najstariji
  član ili u slučaju njegove odsutnosti najstariji
  nazočni član. | 1a.
     U odsutnosti predsjednika sjednicom Konferencije predsjeda najstariji nazočni član. |
| 2.   Konferencija predsjednika odbora može davati preporuke Konferenciji predsjednika o radu odbora i izradi prijedloga dnevnog reda sjednica. | 2.   Konferencija predsjednika odbora može davati preporuke Konferenciji predsjednika o radu odbora i izradi prijedloga dnevnog reda sjednica. |
| 3.   Predsjedništvo i Konferencija predsjednika mogu Konferenciji predsjednika odbora povjeriti obavljanje posebnih zadataka. | 3.   Predsjedništvo i Konferencija predsjednika mogu Konferenciji predsjednika odbora povjeriti obavljanje posebnih zadataka. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 29.

Članak 29.

Konferencija predsjednika odbora

Konferencija predsjednika odbora

1.   Konferencija predsjednika odbora sastoji se od predsjednika svih stalnih i posebnih odbora. Konferencija izabire svog predsjednika.

1.   Konferencija predsjednika odbora sastoji se od predsjednika svih stalnih i posebnih odbora. Konferencija izabire svog predsjednika.

U odsutnosti predsjednika sjednicom Konferencije predsjeda najstariji
  član ili u slučaju njegove odsutnosti najstariji
  nazočni član.

1a.
     U odsutnosti predsjednika sjednicom Konferencije predsjeda najstariji nazočni član.

2.   Konferencija predsjednika odbora može davati preporuke Konferenciji predsjednika o radu odbora i izradi prijedloga dnevnog reda sjednica.

2.   Konferencija predsjednika odbora može davati preporuke Konferenciji predsjednika o radu odbora i izradi prijedloga dnevnog reda sjednica.

3.   Predsjedništvo i Konferencija predsjednika mogu Konferenciji predsjednika odbora povjeriti obavljanje posebnih zadataka.

3.   Predsjedništvo i Konferencija predsjednika mogu Konferenciji predsjednika odbora povjeriti obavljanje posebnih zadataka.

Amandman 26

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 30.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 30. | Članak 30. |
| Konferencija predsjednika izaslanstava | Konferencija predsjednika izaslanstava |
| 1.   Konferencija predsjednika izaslanstava sastoji se od predsjednika svih stalnih međuparlamentarnih izaslanstava. Konferencija izabire svog predsjednika. | 1.   Konferencija predsjednika izaslanstava sastoji se od predsjednika svih stalnih međuparlamentarnih izaslanstava. Konferencija izabire svog predsjednika. |
| U odsutnosti predsjednika sjednicom Konferencije predsjeda najstariji
  član ili u slučaju njegove odsutnosti najstariji
  nazočni član. | 1a.
     U odsutnosti predsjednika sjednicom Konferencije predsjeda najstariji nazočni član. |
| 2.   Konferencija predsjednika izaslanstava može Konferenciji predsjednika davati preporuke u vezi s radom izaslanstava. | 2.   Konferencija predsjednika izaslanstava može Konferenciji predsjednika davati preporuke u vezi s radom izaslanstava. |
| 3.   Predsjedništvo i Konferencija predsjednika mogu Konferenciji predsjednika izaslanstava povjeriti obavljanje posebnih zadataka. | 3.   Predsjedništvo i Konferencija predsjednika mogu Konferenciji predsjednika izaslanstava povjeriti obavljanje posebnih zadataka. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 30.

Članak 30.

Konferencija predsjednika izaslanstava

Konferencija predsjednika izaslanstava

1.   Konferencija predsjednika izaslanstava sastoji se od predsjednika svih stalnih međuparlamentarnih izaslanstava. Konferencija izabire svog predsjednika.

1.   Konferencija predsjednika izaslanstava sastoji se od predsjednika svih stalnih međuparlamentarnih izaslanstava. Konferencija izabire svog predsjednika.

U odsutnosti predsjednika sjednicom Konferencije predsjeda najstariji
  član ili u slučaju njegove odsutnosti najstariji
  nazočni član.

1a.
     U odsutnosti predsjednika sjednicom Konferencije predsjeda najstariji nazočni član.

2.   Konferencija predsjednika izaslanstava može Konferenciji predsjednika davati preporuke u vezi s radom izaslanstava.

2.   Konferencija predsjednika izaslanstava može Konferenciji predsjednika davati preporuke u vezi s radom izaslanstava.

3.   Predsjedništvo i Konferencija predsjednika mogu Konferenciji predsjednika izaslanstava povjeriti obavljanje posebnih zadataka.

3.   Predsjedništvo i Konferencija predsjednika mogu Konferenciji predsjednika izaslanstava povjeriti obavljanje posebnih zadataka.

Amandman 27

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 30.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 30.a |
| | Nastavak obnašanja dužnosti tijekom održavanja izbora |
| | Kad se izabere novi Parlament, sva tijela i obnašatelji dužnosti Parlamenta u odlasku ostaju na dužnosti do prve sjednice novog Parlamenta. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 30.a

Nastavak obnašanja dužnosti tijekom održavanja izbora

Kad se izabere novi Parlament, sva tijela i obnašatelji dužnosti Parlamenta u odlasku ostaju na dužnosti do prve sjednice novog Parlamenta.

Amandman 28

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 31.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 31. | Članak 31. |
| Javnost rada Predsjedništva i Konferencije predsjednika | Javnost rada Predsjedništva i Konferencije predsjednika |
| 1.   Zapisnik sa sjednice Predsjedništva i Konferencije predsjednika prevodi se na službene jezike
  , tiska
  i dijeli zastupnicima te je dostupan javnosti, osim ako iz razloga povjerljivosti Predsjedništvo ili Konferencija predsjednika iznimno ne odluče drukčije u vezi s određenim točkama zapisnika,
  kao što je utvrđeno
  člankom 4. stavcima 1. do 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća. | 1.   Zapisnik sa sjednice Predsjedništva i Konferencije predsjednika prevodi se na službene jezike i dijeli zastupnicima te je dostupan javnosti, osim ako iz razloga povjerljivosti Predsjedništvo ili Konferencija predsjednika iznimno ne odluče drukčije u vezi s određenim točkama zapisnika,
  u skladu s
  člankom 4. stavcima 1. do 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća. |
| 2.   Svaki zastupnik može postavljati pitanja koja se tiču
  rada
  Predsjedništva, Konferencije predsjednika i kvestora. Takva pitanja podnose se predsjedniku u pisanom obliku, o njima se obavještavaju zastupnici te se zajedno s odgovorom objavljuju na internetskim stranicama Parlamenta u roku od 30 dana od njihova podnošenja. | 2.   Svaki zastupnik može postavljati pitanja koja se tiču
  obavljanja dužnosti
  Predsjedništva, Konferencije predsjednika i kvestora. Takva pitanja podnose se predsjedniku u pisanom obliku, o njima se obavještavaju zastupnici te se zajedno s odgovorom objavljuju na internetskim stranicama Parlamenta u roku od 30 dana od njihova podnošenja. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 31.

Članak 31.

Javnost rada Predsjedništva i Konferencije predsjednika

Javnost rada Predsjedništva i Konferencije predsjednika

1.   Zapisnik sa sjednice Predsjedništva i Konferencije predsjednika prevodi se na službene jezike
  , tiska
  i dijeli zastupnicima te je dostupan javnosti, osim ako iz razloga povjerljivosti Predsjedništvo ili Konferencija predsjednika iznimno ne odluče drukčije u vezi s određenim točkama zapisnika,
  kao što je utvrđeno
  člankom 4. stavcima 1. do 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća.

1.   Zapisnik sa sjednice Predsjedništva i Konferencije predsjednika prevodi se na službene jezike i dijeli zastupnicima te je dostupan javnosti, osim ako iz razloga povjerljivosti Predsjedništvo ili Konferencija predsjednika iznimno ne odluče drukčije u vezi s određenim točkama zapisnika,
  u skladu s
  člankom 4. stavcima 1. do 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća.

2.   Svaki zastupnik može postavljati pitanja koja se tiču
  rada
  Predsjedništva, Konferencije predsjednika i kvestora. Takva pitanja podnose se predsjedniku u pisanom obliku, o njima se obavještavaju zastupnici te se zajedno s odgovorom objavljuju na internetskim stranicama Parlamenta u roku od 30 dana od njihova podnošenja.

2.   Svaki zastupnik može postavljati pitanja koja se tiču
  obavljanja dužnosti
  Predsjedništva, Konferencije predsjednika i kvestora. Takva pitanja podnose se predsjedniku u pisanom obliku, o njima se obavještavaju zastupnici te se zajedno s odgovorom objavljuju na internetskim stranicama Parlamenta u roku od 30 dana od njihova podnošenja.

Amandman 29

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 32.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 32. | Članak 32. |
| Osnivanje
  klubova zastupnika | Uspostavljanje i raspuštanje
  klubova zastupnika |
| 1.   Zastupnici se mogu povezivati u klubove prema svojoj političkoj pripadnosti. | 1.   Zastupnici se mogu povezivati u klubove prema svojoj političkoj pripadnosti. |
| Parlament načelno ne treba procjenjivati političku pripadnost članova klubova. Pri osnivanju kluba na temelju ovog članka dotični članovi automatski prihvaćaju zajedničku političku pripadnost. Samo ako dotični članovi tu pripadnost poriču, potrebna je procjena Parlamenta o tome je li klub sastavljen u skladu s Poslovnikom. | Parlament načelno ne treba procjenjivati političku pripadnost članova klubova. Pri osnivanju kluba na temelju ovog članka dotični članovi automatski prihvaćaju zajedničku političku pripadnost. Samo ako dotični članovi tu pripadnost poriču, potrebna je procjena Parlamenta o tome je li klub sastavljen u skladu s Poslovnikom. |
| 2.   Klub zastupnika sastoji se od izabranih zastupnika iz najmanje jedne četvrtine država članica. Za osnivanje kluba zastupnika potrebno je najmanje 25 zastupnika. | 2.   Klub zastupnika sastoji se od izabranih zastupnika iz najmanje jedne četvrtine država članica. Za osnivanje kluba zastupnika potrebno je najmanje 25 zastupnika. |
| 3.   Ako sastav kluba zastupnika padne ispod
  zadanog praga
  , predsjednik može, uz suglasnost Konferencije predsjednika, dopustiti takvom klubu da nastavi postojati do sljedeće konstituirajuće sjednice Parlamenta ako su zadovoljeni sljedeći uvjeti: | 3.   Ako sastav kluba zastupnika padne ispod
  jednog od zadanih pragova
  , predsjednik može, uz suglasnost Konferencije predsjednika, dopustiti takvom klubu da nastavi postojati do sljedeće konstituirajuće sjednice Parlamenta ako su zadovoljeni sljedeći uvjeti: |
| — | zastupnici i dalje predstavljaju najmanje jednu petinu država članica; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 32.

Članak 32.

Osnivanje
  klubova zastupnika

Uspostavljanje i raspuštanje
  klubova zastupnika

1.   Zastupnici se mogu povezivati u klubove prema svojoj političkoj pripadnosti.

1.   Zastupnici se mogu povezivati u klubove prema svojoj političkoj pripadnosti.

Parlament načelno ne treba procjenjivati političku pripadnost članova klubova. Pri osnivanju kluba na temelju ovog članka dotični članovi automatski prihvaćaju zajedničku političku pripadnost. Samo ako dotični članovi tu pripadnost poriču, potrebna je procjena Parlamenta o tome je li klub sastavljen u skladu s Poslovnikom.

Parlament načelno ne treba procjenjivati političku pripadnost članova klubova. Pri osnivanju kluba na temelju ovog članka dotični članovi automatski prihvaćaju zajedničku političku pripadnost. Samo ako dotični članovi tu pripadnost poriču, potrebna je procjena Parlamenta o tome je li klub sastavljen u skladu s Poslovnikom.

2.   Klub zastupnika sastoji se od izabranih zastupnika iz najmanje jedne četvrtine država članica. Za osnivanje kluba zastupnika potrebno je najmanje 25 zastupnika.

2.   Klub zastupnika sastoji se od izabranih zastupnika iz najmanje jedne četvrtine država članica. Za osnivanje kluba zastupnika potrebno je najmanje 25 zastupnika.

3.   Ako sastav kluba zastupnika padne ispod
  zadanog praga
  , predsjednik može, uz suglasnost Konferencije predsjednika, dopustiti takvom klubu da nastavi postojati do sljedeće konstituirajuće sjednice Parlamenta ako su zadovoljeni sljedeći uvjeti:

3.   Ako sastav kluba zastupnika padne ispod
  jednog od zadanih pragova
  , predsjednik može, uz suglasnost Konferencije predsjednika, dopustiti takvom klubu da nastavi postojati do sljedeće konstituirajuće sjednice Parlamenta ako su zadovoljeni sljedeći uvjeti:

—

zastupnici i dalje predstavljaju najmanje jednu petinu država članica;

| — | zastupnici i dalje predstavljaju najmanje jednu petinu država članica; |
| --- | --- |

—

zastupnici i dalje predstavljaju najmanje jednu petinu država članica;

| — | klub postoji duže od godinu dana. |
| --- | --- |

—

klub postoji duže od godinu dana.

| — | klub postoji duže od godinu dana. |
| --- | --- |

—

klub postoji duže od godinu dana.

Predsjednik ne primjenjuje ovo izuzeće ako postoji dovoljno dokaza za sumnju da se ono zloupotrebljava.

Predsjednik ne primjenjuje ovo izuzeće ako postoji dovoljno dokaza za sumnju da se ono zloupotrebljava.

4.   Zastupnik može pripadati samo jednom klubu zastupnika.

4.   Zastupnik može pripadati samo jednom klubu zastupnika.

5.   Kad se osnuje klub zastupnika, predsjednika se o tome obavještava izjavom. U izjavi se navodi ime kluba te imena njegovih članova i članova predsjedništva kluba.

5.   Kad se osnuje klub zastupnika, predsjednika se o tome obavještava izjavom. U izjavi se navodi ime kluba te imena njegovih članova i članova predsjedništva kluba.
  Izjavu potpisuju svi članovi kluba.

6.   Izjava se
  objavljuje u Službenom listu Europske unije
  .

6.   Izjava se
  prilaže zapisniku sa sjednice tijekom koje je objavljeno uspostavljanje kluba zastupnika
  .

6a.
     
  Predsjednik u Parlamentu najavljuje uspostavljanje klubova zastupnika. Takva najava ima retroaktivan pravni učinak od trenutka kada je klub u skladu s ovim člankom obavijestio predsjednika da je uspostavljen.

Predsjednik također u Parlamentu najavljuje raspuštanje klubova zastupnika. Takva najava imat će pravni učinak od dana nakon onoga kada uvjeti za postojanje kluba više nisu bili ispunjeni.

Amandmani 30 i 461

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 33.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 33. | Članak 33. |
| Aktivnosti i pravni položaj klubova zastupnika | Aktivnosti i pravni položaj klubova zastupnika |
| 1.   Klubovi zastupnika obavljaju svoje dužnosti u okviru djelovanja Unije, uključujući zadaće koje su im dodijeljene na temelju Poslovnika. Na temelju plana radnih mjesta Glavnog tajništva na raspolaganju im je tajništvo, uz administrativnu podršku i odobren sredstva predviđena za tu svrhu u proračunu Parlamenta. | 1.   Klubovi zastupnika obavljaju svoje dužnosti u okviru djelovanja Unije, uključujući zadaće koje su im dodijeljene na temelju Poslovnika. Na temelju plana radnih mjesta Glavnog tajništva na raspolaganju im je tajništvo, uz administrativnu podršku i odobren sredstva predviđena za tu svrhu u proračunu Parlamenta. |
| | 1a.
     
  Na početku svakog saziva Konferencija predsjednika poduzima korake kako bi se dogovorila oko postupaka kojima će odraziti političku raznovrsnost Parlamenta u odborima i izaslanstvima te tijelima koja glasuju. |
| 2.   Predsjedništvo utvrđuje pravila koja se tiču pružanja, provedbe i nadzora navedene podrške i odobrenih sredstava te s tim povezane delegacije ovlasti izvršenja proračuna. | 2.   
  Uzimajući u obzir sve prijedloge Konferencije predsjednika,
  Predsjedništvo utvrđuje pravila koja se tiču pružanja, provedbe i nadzora navedene podrške i odobrenih sredstava te s tim povezane delegacije ovlasti izvršenja proračuna
  i posljedice svakog nepridržavanja tih pravila
  . |
| 3.   Ta pravila određuju administrativne i financijske posljedice u slučaju ukidanja kluba zastupnika. | 3.   Ta pravila određuju administrativne i financijske posljedice u slučaju ukidanja kluba zastupnika. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 33.

Članak 33.

Aktivnosti i pravni položaj klubova zastupnika

Aktivnosti i pravni položaj klubova zastupnika

1.   Klubovi zastupnika obavljaju svoje dužnosti u okviru djelovanja Unije, uključujući zadaće koje su im dodijeljene na temelju Poslovnika. Na temelju plana radnih mjesta Glavnog tajništva na raspolaganju im je tajništvo, uz administrativnu podršku i odobren sredstva predviđena za tu svrhu u proračunu Parlamenta.

1.   Klubovi zastupnika obavljaju svoje dužnosti u okviru djelovanja Unije, uključujući zadaće koje su im dodijeljene na temelju Poslovnika. Na temelju plana radnih mjesta Glavnog tajništva na raspolaganju im je tajništvo, uz administrativnu podršku i odobren sredstva predviđena za tu svrhu u proračunu Parlamenta.

1a.
     
  Na početku svakog saziva Konferencija predsjednika poduzima korake kako bi se dogovorila oko postupaka kojima će odraziti političku raznovrsnost Parlamenta u odborima i izaslanstvima te tijelima koja glasuju.

2.   Predsjedništvo utvrđuje pravila koja se tiču pružanja, provedbe i nadzora navedene podrške i odobrenih sredstava te s tim povezane delegacije ovlasti izvršenja proračuna.

2.   
  Uzimajući u obzir sve prijedloge Konferencije predsjednika,
  Predsjedništvo utvrđuje pravila koja se tiču pružanja, provedbe i nadzora navedene podrške i odobrenih sredstava te s tim povezane delegacije ovlasti izvršenja proračuna
  i posljedice svakog nepridržavanja tih pravila
  .

3.   Ta pravila određuju administrativne i financijske posljedice u slučaju ukidanja kluba zastupnika.

3.   Ta pravila određuju administrativne i financijske posljedice u slučaju ukidanja kluba zastupnika.

Amandman 31

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 34.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 34. | Članak 34. |
| Međuklubovi | Međuklubovi |
| 1.   Pojedinačni zastupnici mogu osnivati međuklubove ili druge neslužbene skupine zastupnika radi neformalne razmjene mišljenja o određenim temama između različitih klubova zastupnika, uz uključivanje članova različitih parlamentarnih odbora te u cilju promicanja kontakta između zastupnika i civilnog društva. | 1.   Pojedinačni zastupnici mogu osnivati međuklubove ili druge neslužbene skupine zastupnika radi neformalne razmjene mišljenja o određenim temama između različitih klubova zastupnika, uz uključivanje članova različitih parlamentarnih odbora te u cilju promicanja kontakta između zastupnika i civilnog društva. |
| 2.   Takve skupine ne smiju djelovati na način koji bi mogao dovesti do zabluda u vezi sa službenim djelovanjem Parlamenta ili njegovih tijela. Ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u pravilima o osnivanju takvih skupina koje je usvojilo Predsjedništvo, klubovi zastupnika im mogu olakšati rad pružanjem logističke podrške. | 2.   Takve skupine
  moraju biti potpuno transparentne u svojim aktivnostima i
  ne smiju djelovati na način koji bi mogao dovesti do zabluda u vezi sa službenim djelovanjem Parlamenta ili njegovih tijela. Ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u pravilima o osnivanju takvih skupina koje je usvojilo Predsjedništvo, klubovi zastupnika im mogu olakšati rad pružanjem logističke podrške. |
| Dotične skupine obvezne
  su prijaviti svaku pomoć u novcu ili naravi (na primjer, pomoć u tajničkim poslovima) koja bi morala biti prijavljena u skladu s Prilogom I., da je osobno ponuđena zastupnicima. | 3.
     
  Međuklubovi
  su
  obvezni svake godine
  prijaviti svaku pomoć u novcu ili naravi (na primjer, pomoć u tajničkim poslovima) koja bi morala biti prijavljena u skladu s Prilogom I., da je osobno ponuđena zastupnicima. |
| Kvestori vode registar prijava iz
  drugog podstavka
  . Taj se registar objavljuje na internetskoj stranici Parlamenta. Kvestori utvrđuju postupke u vezi
  tih prijava
  . | 4.
     Kvestori vode registar prijava iz
  stavka 3
  . Taj se registar objavljuje na internetskoj stranici Parlamenta. Kvestori utvrđuju postupke u vezi
  s tim prijavama i osiguravaju učinkovitu primjenu ovoga članka
  . |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 34.

Članak 34.

Međuklubovi

Međuklubovi

1.   Pojedinačni zastupnici mogu osnivati međuklubove ili druge neslužbene skupine zastupnika radi neformalne razmjene mišljenja o određenim temama između različitih klubova zastupnika, uz uključivanje članova različitih parlamentarnih odbora te u cilju promicanja kontakta između zastupnika i civilnog društva.

1.   Pojedinačni zastupnici mogu osnivati međuklubove ili druge neslužbene skupine zastupnika radi neformalne razmjene mišljenja o određenim temama između različitih klubova zastupnika, uz uključivanje članova različitih parlamentarnih odbora te u cilju promicanja kontakta između zastupnika i civilnog društva.

2.   Takve skupine ne smiju djelovati na način koji bi mogao dovesti do zabluda u vezi sa službenim djelovanjem Parlamenta ili njegovih tijela. Ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u pravilima o osnivanju takvih skupina koje je usvojilo Predsjedništvo, klubovi zastupnika im mogu olakšati rad pružanjem logističke podrške.

2.   Takve skupine
  moraju biti potpuno transparentne u svojim aktivnostima i
  ne smiju djelovati na način koji bi mogao dovesti do zabluda u vezi sa službenim djelovanjem Parlamenta ili njegovih tijela. Ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u pravilima o osnivanju takvih skupina koje je usvojilo Predsjedništvo, klubovi zastupnika im mogu olakšati rad pružanjem logističke podrške.

Dotične skupine obvezne
  su prijaviti svaku pomoć u novcu ili naravi (na primjer, pomoć u tajničkim poslovima) koja bi morala biti prijavljena u skladu s Prilogom I., da je osobno ponuđena zastupnicima.

3.
     
  Međuklubovi
  su
  obvezni svake godine
  prijaviti svaku pomoć u novcu ili naravi (na primjer, pomoć u tajničkim poslovima) koja bi morala biti prijavljena u skladu s Prilogom I., da je osobno ponuđena zastupnicima.

Kvestori vode registar prijava iz
  drugog podstavka
  . Taj se registar objavljuje na internetskoj stranici Parlamenta. Kvestori utvrđuju postupke u vezi
  tih prijava
  .

4.
     Kvestori vode registar prijava iz
  stavka 3
  . Taj se registar objavljuje na internetskoj stranici Parlamenta. Kvestori utvrđuju postupke u vezi
  s tim prijavama i osiguravaju učinkovitu primjenu ovoga članka
  .

Amandman 32

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| ZAKONODAVNI POSTUPCI, PRORAČUNSKI POSTUPCI I DRUGI POSTUPCI | ZAKONODAVNI POSTUPCI, PRORAČUNSKI POSTUPCI
  , POSTUPCI DAVANJA RAZRJEŠNICE
  I DRUGI POSTUPCI |

Tekst na snazi

Izmjena

ZAKONODAVNI POSTUPCI, PRORAČUNSKI POSTUPCI I DRUGI POSTUPCI

ZAKONODAVNI POSTUPCI, PRORAČUNSKI POSTUPCI
  , POSTUPCI DAVANJA RAZRJEŠNICE
  I DRUGI POSTUPCI

Amandman 33

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 37.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 37. | Članak 37. |
| Program rada Komisije | Godišnje planiranje programa |
| 1.   Parlament u određivanju zakonodavnog programa Europske unije surađuje s Komisijom i Vijećem. | 1.   Parlament u određivanju zakonodavnog programa Europske unije surađuje s Komisijom i Vijećem. |
| Parlament i Komisija surađuju u pripremi programa rada Komisije – njezinog doprinosa izradi godišnjih i višegodišnjih programa Unije – u skladu s rasporedom i dogovorima između ove dvije institucije
  koji su priloženi ovom Poslovniku

   (8). | Parlament i Komisija surađuju u pripremi programa rada Komisije – njezinog doprinosa izradi godišnjih i višegodišnjih programa Unije – u skladu s rasporedom i dogovorima između ove dvije institucije (8). |
| | 1a.
     
  Nakon usvajanja programa rada Komisije, Parlament, Vijeće i Komisija u skladu sa stavkom 7. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

   (8a)

  razmijenit će mišljenja i dogovoriti zajedničku izjavu o godišnjem međuinstitucijskom planiranju programa, u kojoj su utvrđeni širi ciljevi i prioriteti. |
| | Prije pregovora s Vijećem i Komisijom o zajedničkoj izjavi predsjednik razmjenjuje gledišta s Konferencijom predsjednika i Konferencijom predsjednika odbora u pogledu širih ciljeva i prioriteta Parlamenta. |
| | Prije potpisivanja zajedničke izjave predsjednik traži odobrenje Konferencije predsjednika. |
| 2.
     
  U slučaju hitnih i nepredviđenih okolnosti institucija može, na vlastitu inicijativu i u skladu s postupcima utvrđenima u Ugovorima, predložiti dodavanje zakonodavne mjere onima koje su predložene u programu rada Komisije. | |
| 3.   Rezoluciju koju je Parlament donio Predsjednik šalje drugim institucijama koje sudjeluju u zakonodavnom postupku Europske unije te nacionalnim parlamentima država članica. | 3.   
  Svaku
  rezoluciju koju je Parlament donio
  u vezi sa zakonodavnim planiranjem i prioritetima
  predsjednik šalje drugim institucijama koje sudjeluju u zakonodavnom postupku Europske unije te nacionalnim parlamentima država članica. |
| Predsjednik traži da Vijeće iznese mišljenje o programu rada Komisije i rezoluciji Parlamenta. | |
| 4.
     
  Ako institucija nije u mogućnosti držati se utvrđenog rasporeda, dužna je obavijestiti druge institucije o razlozima odgode i predložiti novi raspored. | |
| | 4a.
     
  Ako Komisija namjerava povući prijedlog, nadležni odbor poziva nadležnog povjerenika na sastanak kako bi raspravili o toj namjeri. Predsjedništvo Vijeća također može biti pozvano na takav sastanak. Ako se nadležni odbor ne slaže s planiranim povlačenjem prijedloga, može zatražiti od Komisije da podnese izjavu Parlamentu. Primjenjuje se članak 123. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 37.

Članak 37.

Program rada Komisije

Godišnje planiranje programa

1.   Parlament u određivanju zakonodavnog programa Europske unije surađuje s Komisijom i Vijećem.

1.   Parlament u određivanju zakonodavnog programa Europske unije surađuje s Komisijom i Vijećem.

Parlament i Komisija surađuju u pripremi programa rada Komisije – njezinog doprinosa izradi godišnjih i višegodišnjih programa Unije – u skladu s rasporedom i dogovorima između ove dvije institucije
  koji su priloženi ovom Poslovniku

   (8).

Parlament i Komisija surađuju u pripremi programa rada Komisije – njezinog doprinosa izradi godišnjih i višegodišnjih programa Unije – u skladu s rasporedom i dogovorima između ove dvije institucije (8).

1a.
     
  Nakon usvajanja programa rada Komisije, Parlament, Vijeće i Komisija u skladu sa stavkom 7. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

   (8a)

  razmijenit će mišljenja i dogovoriti zajedničku izjavu o godišnjem međuinstitucijskom planiranju programa, u kojoj su utvrđeni širi ciljevi i prioriteti.

Prije pregovora s Vijećem i Komisijom o zajedničkoj izjavi predsjednik razmjenjuje gledišta s Konferencijom predsjednika i Konferencijom predsjednika odbora u pogledu širih ciljeva i prioriteta Parlamenta.

Prije potpisivanja zajedničke izjave predsjednik traži odobrenje Konferencije predsjednika.

2.
     
  U slučaju hitnih i nepredviđenih okolnosti institucija može, na vlastitu inicijativu i u skladu s postupcima utvrđenima u Ugovorima, predložiti dodavanje zakonodavne mjere onima koje su predložene u programu rada Komisije.

3.   Rezoluciju koju je Parlament donio Predsjednik šalje drugim institucijama koje sudjeluju u zakonodavnom postupku Europske unije te nacionalnim parlamentima država članica.

3.   
  Svaku
  rezoluciju koju je Parlament donio
  u vezi sa zakonodavnim planiranjem i prioritetima
  predsjednik šalje drugim institucijama koje sudjeluju u zakonodavnom postupku Europske unije te nacionalnim parlamentima država članica.

Predsjednik traži da Vijeće iznese mišljenje o programu rada Komisije i rezoluciji Parlamenta.

4.
     
  Ako institucija nije u mogućnosti držati se utvrđenog rasporeda, dužna je obavijestiti druge institucije o razlozima odgode i predložiti novi raspored.

4a.
     
  Ako Komisija namjerava povući prijedlog, nadležni odbor poziva nadležnog povjerenika na sastanak kako bi raspravili o toj namjeri. Predsjedništvo Vijeća također može biti pozvano na takav sastanak. Ako se nadležni odbor ne slaže s planiranim povlačenjem prijedloga, može zatražiti od Komisije da podnese izjavu Parlamentu. Primjenjuje se članak 123.

Amandman 34

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 38.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 38. | Članak 38. |
| Poštovanje
  Povelje Europske unije o temeljnim pravima | Poštovanje
  temeljnih prava |
| 1.   Parlament u svim svojim aktivnostima u potpunosti poštuje
  temeljna
  prava
  utvrđena Poveljom Europske unije o temeljnim pravima
  . | 1.   Parlament u svim svojim aktivnostima u potpunosti poštuje prava
  , slobode i načela koji se priznaju u članku 6
  .
  Ugovora o Europskoj uniji te vrijednosti ugrađene u njegov članak 2. |
| Parlament također u potpunosti poštuje prava i načela ugrađena u članak 2. i članak 6. stavke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji. | |
| 2.   Ako nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika smatraju da prijedlog zakonodavnog akta ili njegovi dijelovi nisu u skladu s pravima
  ugrađenima u Povelju
  Europske unije
  o temeljnim pravima
  , predmet se na njihov zahtjev upućuje odboru nadležnom za
  tumačenje Povelje. Mišljenje tog odbora prilaže se izvješću odbora nadležnog za taj predmet. | 2.   Ako nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika smatraju da prijedlog zakonodavnog akta ili njegovi dijelovi nisu u skladu s 
  temeljnim
  pravima Europske unije, predmet se na njihov zahtjev upućuje odboru nadležnom za
  zaštitu temeljnih prava. |
| | 2a.
     
  Taj se zahtjev podnosi u roku od četiri radna tjedna nakon što je upućivanje odboru najavljeno u Parlamentu. |
| | 2b.
     
  Mišljenje odbora nadležnog za zaštitu temeljnih prava prilaže se izvješću odbora nadležnog za dotični predmet. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 38.

Članak 38.

Poštovanje
  Povelje Europske unije o temeljnim pravima

Poštovanje
  temeljnih prava

1.   Parlament u svim svojim aktivnostima u potpunosti poštuje
  temeljna
  prava
  utvrđena Poveljom Europske unije o temeljnim pravima
  .

1.   Parlament u svim svojim aktivnostima u potpunosti poštuje prava
  , slobode i načela koji se priznaju u članku 6
  .
  Ugovora o Europskoj uniji te vrijednosti ugrađene u njegov članak 2.

Parlament također u potpunosti poštuje prava i načela ugrađena u članak 2. i članak 6. stavke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji.

2.   Ako nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika smatraju da prijedlog zakonodavnog akta ili njegovi dijelovi nisu u skladu s pravima
  ugrađenima u Povelju
  Europske unije
  o temeljnim pravima
  , predmet se na njihov zahtjev upućuje odboru nadležnom za
  tumačenje Povelje. Mišljenje tog odbora prilaže se izvješću odbora nadležnog za taj predmet.

2.   Ako nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika smatraju da prijedlog zakonodavnog akta ili njegovi dijelovi nisu u skladu s 
  temeljnim
  pravima Europske unije, predmet se na njihov zahtjev upućuje odboru nadležnom za
  zaštitu temeljnih prava.

2a.
     
  Taj se zahtjev podnosi u roku od četiri radna tjedna nakon što je upućivanje odboru najavljeno u Parlamentu.

2b.
     
  Mišljenje odbora nadležnog za zaštitu temeljnih prava prilaže se izvješću odbora nadležnog za dotični predmet.

Amandman 36

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 39.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 39. | Članak 39. |
| Provjera pravne osnove | Provjera pravne osnove |
| 1.   Odbor nadležan za dotični predmet najprije provjerava pravnu osnovu svih prijedloga
  zakonodavnog akta i drugih dokumenata zakonodavne prirode
  . | 1.   Odbor nadležan za dotični predmet najprije provjerava pravnu osnovu svih prijedloga
  pravno obvezujućih akata
  . |
| 2.   Ako taj odbor osporava valjanost ili primjerenost pravne osnove, što uključuje i provjeru na temelju članka 5. Ugovora o Europskoj uniji, tada on traži mišljenje odbora nadležnog za pravna pitanja. | 2.   Ako taj odbor osporava valjanost ili primjerenost pravne osnove, što uključuje i provjeru na temelju članka 5. Ugovora o Europskoj uniji, tada on traži mišljenje odbora nadležnog za pravna pitanja. |
| 3.   Odbor nadležan za pravna pitanja može također na vlastitu inicijativu razmatrati pitanja pravne osnove
  prijedloga zakonodavnih akata
  . U takvim slučajevima propisno obavještava odbor nadležan za dotični predmet. | 3.   Odbor nadležan za pravna pitanja može također na vlastitu inicijativu razmatrati pitanja pravne osnove
  u bilo kojoj fazi zakonodavnog postupka
  . U takvim slučajevima propisno obavještava odbor nadležan za dotični predmet. |
| 4.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja odluči osporiti valjanost ili primjerenost pravne osnove, o svojim zaključcima obavještava Parlament. Parlament o tome glasuje prije glasovanja o sadržaju prijedloga. | 4.   
  Po potrebi, nakon razmjene gledišta s Vijećem i Komisijom u skladu s dogovorima na međuinstitucijskoj razini

   (1a)

  ,
  ako odbor nadležan za pravna pitanja odluči osporiti valjanost ili primjerenost pravne osnove, o svojim zaključcima obavještava Parlament. Parlament o tome glasuje prije glasovanja o sadržaju prijedloga
  , ne dovodeći u pitanje članak 63
  . |
| 5.   Podnošenje amandmana u Parlamentu radi promjene pravne osnove
  prijedloga zakonodavnog akta
  nije dopušteno ako u odboru nadležnom za dotični predmet ili odboru nadležnom za pravna pitanja nije prethodno osporavana valjanost ili primjerenost pravne osnove. | 5.   Podnošenje amandmana u Parlamentu radi promjene pravne osnove nije dopušteno ako u odboru nadležnom za dotični predmet ili odboru nadležnom za pravna pitanja nije prethodno osporavana valjanost ili primjerenost pravne osnove. |
| 6.
     
  Ako se Komisija ne slaže s time da promijeni svoj prijedlog radi usklađivanja s pravnom osnovom koju je odobrio Parlament, izvjestitelj ili predsjednik odbora nadležnog za pravna pitanja ili odbora nadležnog za dotični predmet može predložiti da se glasovanje o sadržaju prijedloga odgodi za jednu od sljedećih dnevnih sjednica. | |
| |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 39.

Članak 39.

Provjera pravne osnove

Provjera pravne osnove

1.   Odbor nadležan za dotični predmet najprije provjerava pravnu osnovu svih prijedloga
  zakonodavnog akta i drugih dokumenata zakonodavne prirode
  .

1.   Odbor nadležan za dotični predmet najprije provjerava pravnu osnovu svih prijedloga
  pravno obvezujućih akata
  .

2.   Ako taj odbor osporava valjanost ili primjerenost pravne osnove, što uključuje i provjeru na temelju članka 5. Ugovora o Europskoj uniji, tada on traži mišljenje odbora nadležnog za pravna pitanja.

2.   Ako taj odbor osporava valjanost ili primjerenost pravne osnove, što uključuje i provjeru na temelju članka 5. Ugovora o Europskoj uniji, tada on traži mišljenje odbora nadležnog za pravna pitanja.

3.   Odbor nadležan za pravna pitanja može također na vlastitu inicijativu razmatrati pitanja pravne osnove
  prijedloga zakonodavnih akata
  . U takvim slučajevima propisno obavještava odbor nadležan za dotični predmet.

3.   Odbor nadležan za pravna pitanja može također na vlastitu inicijativu razmatrati pitanja pravne osnove
  u bilo kojoj fazi zakonodavnog postupka
  . U takvim slučajevima propisno obavještava odbor nadležan za dotični predmet.

4.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja odluči osporiti valjanost ili primjerenost pravne osnove, o svojim zaključcima obavještava Parlament. Parlament o tome glasuje prije glasovanja o sadržaju prijedloga.

4.   
  Po potrebi, nakon razmjene gledišta s Vijećem i Komisijom u skladu s dogovorima na međuinstitucijskoj razini

   (1a)

  ,
  ako odbor nadležan za pravna pitanja odluči osporiti valjanost ili primjerenost pravne osnove, o svojim zaključcima obavještava Parlament. Parlament o tome glasuje prije glasovanja o sadržaju prijedloga
  , ne dovodeći u pitanje članak 63
  .

5.   Podnošenje amandmana u Parlamentu radi promjene pravne osnove
  prijedloga zakonodavnog akta
  nije dopušteno ako u odboru nadležnom za dotični predmet ili odboru nadležnom za pravna pitanja nije prethodno osporavana valjanost ili primjerenost pravne osnove.

5.   Podnošenje amandmana u Parlamentu radi promjene pravne osnove nije dopušteno ako u odboru nadležnom za dotični predmet ili odboru nadležnom za pravna pitanja nije prethodno osporavana valjanost ili primjerenost pravne osnove.

6.
     
  Ako se Komisija ne slaže s time da promijeni svoj prijedlog radi usklađivanja s pravnom osnovom koju je odobrio Parlament, izvjestitelj ili predsjednik odbora nadležnog za pravna pitanja ili odbora nadležnog za dotični predmet može predložiti da se glasovanje o sadržaju prijedloga odgodi za jednu od sljedećih dnevnih sjednica.

Amandman 37

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 40.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 40. | Članak 40. |
| Delegacija zakonodavnih ovlasti | Delegacija zakonodavnih ovlasti
  i dodjela provedbenih ovlasti |
| 1.   Prilikom razmatranja prijedloga zakonodavnog akta koji delegira ovlasti Komisiji u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Parlament obraća posebnu pozornost na ciljeve, sadržaj, područje primjene i trajanje delegiranih ovlasti te na uvjete delegacije. | 1.   Prilikom razmatranja prijedloga zakonodavnog akta koji delegira ovlasti Komisiji u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Parlament obraća posebnu pozornost na ciljeve, sadržaj, područje primjene i trajanje delegiranih ovlasti te na uvjete delegacije. |
| | 1a.
     
  Prilikom razmatranja prijedloga zakonodavnog akta kojim se dodjeljuju provedbene ovlasti u skladu s člankom 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Parlament obraća posebnu pozornost na činjenicu da Komisija pri izvršavanju provedbenih ovlasti ne smije mijenjati niti nadopunjavati zakonodavni akt, pa čak ni njegove elemente koji nisu suštinski. |
| 2.   Odbor nadležan za dotični predmet može u bilo kojem trenutku zatražiti mišljenje odbora nadležnog za tumačenje i primjenu prava Unije. | 2.   Odbor nadležan za dotični predmet može u bilo kojem trenutku zatražiti mišljenje odbora nadležnog za tumačenje i primjenu prava Unije. |
| 3.   Odbor nadležan za tumačenje i primjenu prava Unije može također na vlastitu inicijativu razmatrati pitanja delegacije zakonodavnih ovlasti. U takvim slučajevima propisno obavještava odbor nadležan za dotični predmet. | 3.   Odbor nadležan za tumačenje i primjenu prava Unije može također na vlastitu inicijativu razmatrati pitanja delegacije zakonodavnih ovlasti
  i dodjele provedbenih ovlasti
  . U takvim slučajevima propisno obavještava odbor nadležan za dotični predmet. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 40.

Članak 40.

Delegacija zakonodavnih ovlasti

Delegacija zakonodavnih ovlasti
  i dodjela provedbenih ovlasti

1.   Prilikom razmatranja prijedloga zakonodavnog akta koji delegira ovlasti Komisiji u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Parlament obraća posebnu pozornost na ciljeve, sadržaj, područje primjene i trajanje delegiranih ovlasti te na uvjete delegacije.

1.   Prilikom razmatranja prijedloga zakonodavnog akta koji delegira ovlasti Komisiji u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Parlament obraća posebnu pozornost na ciljeve, sadržaj, područje primjene i trajanje delegiranih ovlasti te na uvjete delegacije.

1a.
     
  Prilikom razmatranja prijedloga zakonodavnog akta kojim se dodjeljuju provedbene ovlasti u skladu s člankom 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Parlament obraća posebnu pozornost na činjenicu da Komisija pri izvršavanju provedbenih ovlasti ne smije mijenjati niti nadopunjavati zakonodavni akt, pa čak ni njegove elemente koji nisu suštinski.

2.   Odbor nadležan za dotični predmet može u bilo kojem trenutku zatražiti mišljenje odbora nadležnog za tumačenje i primjenu prava Unije.

2.   Odbor nadležan za dotični predmet može u bilo kojem trenutku zatražiti mišljenje odbora nadležnog za tumačenje i primjenu prava Unije.

3.   Odbor nadležan za tumačenje i primjenu prava Unije može također na vlastitu inicijativu razmatrati pitanja delegacije zakonodavnih ovlasti. U takvim slučajevima propisno obavještava odbor nadležan za dotični predmet.

3.   Odbor nadležan za tumačenje i primjenu prava Unije može također na vlastitu inicijativu razmatrati pitanja delegacije zakonodavnih ovlasti
  i dodjele provedbenih ovlasti
  . U takvim slučajevima propisno obavještava odbor nadležan za dotični predmet.

Amandman 38

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 41.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 41. | Članak 41. |
| Provjera financijske usklađenosti | Provjera financijske usklađenosti |
| 1.   Ako prijedlog
  zakonodavnog
  akta ima financijske posljedice, Parlament ustanovljuje jesu li predviđena dovoljna financijska sredstva. | 1.   Ako prijedlog
  zakonski obvezujućeg
  akta ima financijske posljedice, Parlament ustanovljuje jesu li predviđena dovoljna financijska sredstva. |
| 2.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 47.,
  nadležni odbor provjerava financijsku usklađenost
  svakog prijedloga zakonodavnog akta ili bilo kojeg drugog dokumenta zakonodavne prirode s višegodišnjim financijskim okvirom
  . | 2.   Nadležni odbor
  za svaki prijedlog zakonski obvezujućeg akta
  provjerava financijsku usklađenost
  s uredbom o višegodišnjem financijskom okviru
  . |
| 3.   Ako nadležni odbor mijenja iznos financijskih sredstava za akt koji razmatra, o tome traži mišljenje odbora nadležnog za proračunska pitanja. | 3.   Ako nadležni odbor mijenja iznos financijskih sredstava za akt koji razmatra, o tome traži mišljenje odbora nadležnog za proračunska pitanja. |
| 4.   Odbor nadležan za proračunska pitanja može također na vlastitu inicijativu razmatrati pitanja financijske usklađenosti prijedloga
  zakonodavnih
  akata. U takvim slučajevima propisno obavještava odbor nadležan za dotični predmet. | 4.   Odbor nadležan za proračunska pitanja može također na vlastitu inicijativu razmatrati pitanja financijske usklađenosti prijedloga
  zakonski obvezujućih
  akata. U takvim slučajevima propisno obavještava odbor nadležan za dotični predmet. |
| 5.   Ako odbor nadležan za proračunska pitanja odluči osporiti financijsku usklađenost prijedloga, o svojim zaključcima obavještava Parlament
  , koji ih stavlja na glasovanje
  . | 5.   Ako odbor nadležan za proračunska pitanja odluči osporiti financijsku usklađenost prijedloga, o svojim zaključcima obavještava Parlament
  prije nego što Parlament glasuje o prijedlogu
  . |
| 6.
     
  Parlament može donijeti akt koji je proglašen neusklađenim, ovisno o odluci proračunskog tijela. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 41.

Članak 41.

Provjera financijske usklađenosti

Provjera financijske usklađenosti

1.   Ako prijedlog
  zakonodavnog
  akta ima financijske posljedice, Parlament ustanovljuje jesu li predviđena dovoljna financijska sredstva.

1.   Ako prijedlog
  zakonski obvezujućeg
  akta ima financijske posljedice, Parlament ustanovljuje jesu li predviđena dovoljna financijska sredstva.

2.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 47.,
  nadležni odbor provjerava financijsku usklađenost
  svakog prijedloga zakonodavnog akta ili bilo kojeg drugog dokumenta zakonodavne prirode s višegodišnjim financijskim okvirom
  .

2.   Nadležni odbor
  za svaki prijedlog zakonski obvezujućeg akta
  provjerava financijsku usklađenost
  s uredbom o višegodišnjem financijskom okviru
  .

3.   Ako nadležni odbor mijenja iznos financijskih sredstava za akt koji razmatra, o tome traži mišljenje odbora nadležnog za proračunska pitanja.

3.   Ako nadležni odbor mijenja iznos financijskih sredstava za akt koji razmatra, o tome traži mišljenje odbora nadležnog za proračunska pitanja.

4.   Odbor nadležan za proračunska pitanja može također na vlastitu inicijativu razmatrati pitanja financijske usklađenosti prijedloga
  zakonodavnih
  akata. U takvim slučajevima propisno obavještava odbor nadležan za dotični predmet.

4.   Odbor nadležan za proračunska pitanja može također na vlastitu inicijativu razmatrati pitanja financijske usklađenosti prijedloga
  zakonski obvezujućih
  akata. U takvim slučajevima propisno obavještava odbor nadležan za dotični predmet.

5.   Ako odbor nadležan za proračunska pitanja odluči osporiti financijsku usklađenost prijedloga, o svojim zaključcima obavještava Parlament
  , koji ih stavlja na glasovanje
  .

5.   Ako odbor nadležan za proračunska pitanja odluči osporiti financijsku usklađenost prijedloga, o svojim zaključcima obavještava Parlament
  prije nego što Parlament glasuje o prijedlogu
  .

6.
     
  Parlament može donijeti akt koji je proglašen neusklađenim, ovisno o odluci proračunskog tijela.

Amandman 39

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 42.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 42. | Članak 42. |
| Provjera poštovanja načela supsidijarnosti | Provjera poštovanja načela supsidijarnosti
  i proporcionalnosti |
| 1.   Tijekom provjere prijedloga zakonodavnog akta Parlament obraća posebnu pozornost na poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. | 1.   Tijekom provjere prijedloga zakonodavnog akta Parlament obraća posebnu pozornost na poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. |
| 2.   Odbor nadležan za poštovanje načela supsidijarnosti može podnijeti preporuku odboru nadležnom za dotični predmet u vezi s 
  bilo kojim
  prijedlogom zakonodavnog akta. | 2.   
  Samo
  odbor nadležan za poštovanje načela supsidijarnosti može podnijeti preporuku odboru nadležnom za dotični predmet u vezi s prijedlogom zakonodavnog akta. |
| 3.
     
  Ako nacionalni parlament predsjedniku pošalje obrazloženo mišljenje u skladu s člankom 3. Protokola o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji i člankom 6. Protokola o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, ono se upućuje odboru nadležnom za dotični predmet i radi obavijesti šalje odboru nadležnom za poštovanje načela supsidijarnosti. | |
| 4.   Osim u hitnim slučajevima navedenima u članku 4. Protokola o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,
  nadležni
  odbor
  neće održati
  konačno glasovanje prije isteka roka od osam tjedana utvrđenog u članku 6. Protokola o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. | 4.   Osim u hitnim slučajevima navedenima u članku 4. Protokola
  br. 1
  o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, odbor
  nadležan za dotični predmet ne održava
  konačno glasovanje prije isteka roka od osam tjedana utvrđenog u članku 6. Protokola
  br. 2
  o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. |
| | 4a.
     
  Ako nacionalni parlament predsjedniku pošalje obrazloženo mišljenje u skladu s člankom 3. Protokola o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, ono se upućuje odboru nadležnom za dotični predmet i radi obavijesti šalje odboru nadležnom za poštovanje načela supsidijarnosti. |
| 5.   Ako obrazložena mišljenja o neusklađenosti prijedloga zakonodavnog akta s načelom supsidijarnosti predstavljaju najmanje jednu trećinu svih glasova dodijeljenih nacionalnim parlamentima ili četvrtinu istih u slučaju prijedloga zakonodavnog akta podnesenog na temelju članka 76. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Parlament ne donosi odluku sve dok se autor prijedloga ne očituje o svojem daljnjem postupanju. | 5.   Ako obrazložena mišljenja o neusklađenosti prijedloga zakonodavnog akta s načelom supsidijarnosti predstavljaju najmanje jednu trećinu svih glasova dodijeljenih nacionalnim parlamentima ili četvrtinu istih u slučaju prijedloga zakonodavnog akta podnesenog na temelju članka 76. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Parlament ne donosi odluku sve dok se autor prijedloga ne očituje o svojem daljnjem postupanju. |
| 6.   Ako u okviru redovnog zakonodavnog postupka obrazložena mišljenja o neusklađenosti prijedloga zakonodavnog akta s načelom supsidijarnosti predstavljaju najmanje običnu većinu glasova dodijeljenih nacionalnim parlamentima, nadležni odbor može, nakon što razmotri obrazložena mišljenja koja su podnijeli nacionalni parlamenti i Komisija te nakon što sasluša stajališta odbora nadležnog za poštovanje načela supsidijarnosti, predložiti Parlamentu da odbije prijedlog na temelju kršenja načela supsidijarnosti ili podnijeti Parlamentu bilo koju drugu preporuku koja može uključivati prijedloge za izmjene vezane uz poštovanje načela supsidijarnosti. Svakoj takvoj preporuci prilaže se mišljenje odbora nadležnog za poštovanje načela supsidijarnosti. | 6.   Ako u okviru redovnog zakonodavnog postupka obrazložena mišljenja o neusklađenosti prijedloga zakonodavnog akta s načelom supsidijarnosti predstavljaju najmanje običnu većinu glasova dodijeljenih nacionalnim parlamentima, nadležni odbor može, nakon što razmotri obrazložena mišljenja koja su podnijeli nacionalni parlamenti i Komisija te nakon što sasluša stajališta odbora nadležnog za poštovanje načela supsidijarnosti, predložiti Parlamentu da odbije prijedlog na temelju kršenja načela supsidijarnosti ili podnijeti Parlamentu bilo koju drugu preporuku koja može uključivati prijedloge za izmjene vezane uz poštovanje načela supsidijarnosti. Svakoj takvoj preporuci prilaže se mišljenje odbora nadležnog za poštovanje načela supsidijarnosti. |
| Preporuka se podnosi Parlamentu na raspravu i glasovanje. Ako je preporuka da se prijedlog odbije prihvaćena većinom danih glasova, predsjednik proglašava postupak zaključenim. Ako Parlament ne odbije prijedlog, postupak se nastavlja, uzimajući u obzir sve preporuke koje je Parlament odobrio. | Preporuka se podnosi Parlamentu na raspravu i glasovanje. Ako je preporuka da se prijedlog odbije prihvaćena većinom danih glasova, predsjednik proglašava postupak zaključenim. Ako Parlament ne odbije prijedlog, postupak se nastavlja, uzimajući u obzir sve preporuke koje je Parlament odobrio. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 42.

Članak 42.

Provjera poštovanja načela supsidijarnosti

Provjera poštovanja načela supsidijarnosti
  i proporcionalnosti

1.   Tijekom provjere prijedloga zakonodavnog akta Parlament obraća posebnu pozornost na poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.

1.   Tijekom provjere prijedloga zakonodavnog akta Parlament obraća posebnu pozornost na poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.

2.   Odbor nadležan za poštovanje načela supsidijarnosti može podnijeti preporuku odboru nadležnom za dotični predmet u vezi s 
  bilo kojim
  prijedlogom zakonodavnog akta.

2.   
  Samo
  odbor nadležan za poštovanje načela supsidijarnosti može podnijeti preporuku odboru nadležnom za dotični predmet u vezi s prijedlogom zakonodavnog akta.

3.
     
  Ako nacionalni parlament predsjedniku pošalje obrazloženo mišljenje u skladu s člankom 3. Protokola o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji i člankom 6. Protokola o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, ono se upućuje odboru nadležnom za dotični predmet i radi obavijesti šalje odboru nadležnom za poštovanje načela supsidijarnosti.

4.   Osim u hitnim slučajevima navedenima u članku 4. Protokola o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,
  nadležni
  odbor
  neće održati
  konačno glasovanje prije isteka roka od osam tjedana utvrđenog u članku 6. Protokola o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.

4.   Osim u hitnim slučajevima navedenima u članku 4. Protokola
  br. 1
  o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, odbor
  nadležan za dotični predmet ne održava
  konačno glasovanje prije isteka roka od osam tjedana utvrđenog u članku 6. Protokola
  br. 2
  o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.

4a.
     
  Ako nacionalni parlament predsjedniku pošalje obrazloženo mišljenje u skladu s člankom 3. Protokola o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, ono se upućuje odboru nadležnom za dotični predmet i radi obavijesti šalje odboru nadležnom za poštovanje načela supsidijarnosti.

5.   Ako obrazložena mišljenja o neusklađenosti prijedloga zakonodavnog akta s načelom supsidijarnosti predstavljaju najmanje jednu trećinu svih glasova dodijeljenih nacionalnim parlamentima ili četvrtinu istih u slučaju prijedloga zakonodavnog akta podnesenog na temelju članka 76. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Parlament ne donosi odluku sve dok se autor prijedloga ne očituje o svojem daljnjem postupanju.

5.   Ako obrazložena mišljenja o neusklađenosti prijedloga zakonodavnog akta s načelom supsidijarnosti predstavljaju najmanje jednu trećinu svih glasova dodijeljenih nacionalnim parlamentima ili četvrtinu istih u slučaju prijedloga zakonodavnog akta podnesenog na temelju članka 76. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Parlament ne donosi odluku sve dok se autor prijedloga ne očituje o svojem daljnjem postupanju.

6.   Ako u okviru redovnog zakonodavnog postupka obrazložena mišljenja o neusklađenosti prijedloga zakonodavnog akta s načelom supsidijarnosti predstavljaju najmanje običnu većinu glasova dodijeljenih nacionalnim parlamentima, nadležni odbor može, nakon što razmotri obrazložena mišljenja koja su podnijeli nacionalni parlamenti i Komisija te nakon što sasluša stajališta odbora nadležnog za poštovanje načela supsidijarnosti, predložiti Parlamentu da odbije prijedlog na temelju kršenja načela supsidijarnosti ili podnijeti Parlamentu bilo koju drugu preporuku koja može uključivati prijedloge za izmjene vezane uz poštovanje načela supsidijarnosti. Svakoj takvoj preporuci prilaže se mišljenje odbora nadležnog za poštovanje načela supsidijarnosti.

6.   Ako u okviru redovnog zakonodavnog postupka obrazložena mišljenja o neusklađenosti prijedloga zakonodavnog akta s načelom supsidijarnosti predstavljaju najmanje običnu većinu glasova dodijeljenih nacionalnim parlamentima, nadležni odbor može, nakon što razmotri obrazložena mišljenja koja su podnijeli nacionalni parlamenti i Komisija te nakon što sasluša stajališta odbora nadležnog za poštovanje načela supsidijarnosti, predložiti Parlamentu da odbije prijedlog na temelju kršenja načela supsidijarnosti ili podnijeti Parlamentu bilo koju drugu preporuku koja može uključivati prijedloge za izmjene vezane uz poštovanje načela supsidijarnosti. Svakoj takvoj preporuci prilaže se mišljenje odbora nadležnog za poštovanje načela supsidijarnosti.

Preporuka se podnosi Parlamentu na raspravu i glasovanje. Ako je preporuka da se prijedlog odbije prihvaćena većinom danih glasova, predsjednik proglašava postupak zaključenim. Ako Parlament ne odbije prijedlog, postupak se nastavlja, uzimajući u obzir sve preporuke koje je Parlament odobrio.

Preporuka se podnosi Parlamentu na raspravu i glasovanje. Ako je preporuka da se prijedlog odbije prihvaćena većinom danih glasova, predsjednik proglašava postupak zaključenim. Ako Parlament ne odbije prijedlog, postupak se nastavlja, uzimajući u obzir sve preporuke koje je Parlament odobrio.

Amandman 40

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 44.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 44. | Članak 44. |
| Predstavljanje Parlamenta na sjednicama Vijeća | Predstavljanje Parlamenta na sjednicama Vijeća |
| Kad Vijeće pozove Parlament da sudjeluje na sjednici Vijeća
  na kojoj ono djeluje u zakonodavnom svojstvu
  , predsjednik Parlamenta traži da Parlament predstavlja predsjednik ili izvjestitelj nadležnog
  odbora
  ili drugi zastupnik kojeg odredi odbor. | Kad Vijeće pozove Parlament da sudjeluje na sjednici Vijeća, predsjednik Parlamenta traži da Parlament predstavlja predsjednik ili izvjestitelj
  odbora
  nadležnog
  za dotični predmet
  ili drugi zastupnik kojeg odredi odbor. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 44.

Članak 44.

Predstavljanje Parlamenta na sjednicama Vijeća

Predstavljanje Parlamenta na sjednicama Vijeća

Kad Vijeće pozove Parlament da sudjeluje na sjednici Vijeća
  na kojoj ono djeluje u zakonodavnom svojstvu
  , predsjednik Parlamenta traži da Parlament predstavlja predsjednik ili izvjestitelj nadležnog
  odbora
  ili drugi zastupnik kojeg odredi odbor.

Kad Vijeće pozove Parlament da sudjeluje na sjednici Vijeća, predsjednik Parlamenta traži da Parlament predstavlja predsjednik ili izvjestitelj
  odbora
  nadležnog
  za dotični predmet
  ili drugi zastupnik kojeg odredi odbor.

Amandman 41

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 45.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 45. | Članak 45. |
| Pravo
  inicijative koje je Parlamentu dodijeljeno Ugovorima | Pravo
  Parlamenta da podnosi prijedloge |
| U slučajevima kada je Ugovorima Parlamentu dodijeljeno pravo inicijative, nadležni odbor može sastaviti izvješće o vlastitoj inicijativi. | U slučajevima kada je Ugovorima Parlamentu dodijeljeno pravo inicijative, nadležni odbor može sastaviti izvješće o vlastitoj inicijativi
  u skladu s člankom 52
  . |
| Izvješće sadržava sljedeće: | Izvješće sadržava sljedeće: |
| (a) | prijedlog rezolucije; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 45.

Članak 45.

Pravo
  inicijative koje je Parlamentu dodijeljeno Ugovorima

Pravo
  Parlamenta da podnosi prijedloge

U slučajevima kada je Ugovorima Parlamentu dodijeljeno pravo inicijative, nadležni odbor može sastaviti izvješće o vlastitoj inicijativi.

U slučajevima kada je Ugovorima Parlamentu dodijeljeno pravo inicijative, nadležni odbor može sastaviti izvješće o vlastitoj inicijativi
  u skladu s člankom 52
  .

Izvješće sadržava sljedeće:

Izvješće sadržava sljedeće:

(a)

prijedlog rezolucije;

| (a) | prijedlog rezolucije; |
| --- | --- |

(a)

prijedlog rezolucije;

| (b) | po potrebi
  nacrt
  odluke ili nacrt
  prijedloga; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi
  nacrt
  odluke ili nacrt
  prijedloga;

| (b) | nacrt prijedloga; |
| --- | --- |

(b)

nacrt prijedloga;

| (c) | obrazloženje koje po potrebi uključuje financijski izvještaj. |
| --- | --- |

(c)

obrazloženje koje po potrebi uključuje financijski izvještaj.

| (c) | obrazloženje koje po potrebi uključuje financijski izvještaj. |
| --- | --- |

(c)

obrazloženje koje po potrebi uključuje financijski izvještaj.

Ako je Parlamentu za donošenje akta potrebno odobrenje ili suglasnost Vijeća i mišljenje ili suglasnost Komisije, Parlament može, nakon glasovanja o predloženom aktu i na prijedlog izvjestitelja, odlučiti o odgodi glasovanja o prijedlogu rezolucije sve dok Vijeće ili Komisija ne iznesu svoje stajalište.

Ako je Parlamentu za donošenje akta potrebno odobrenje ili suglasnost Vijeća i mišljenje ili suglasnost Komisije, Parlament može, nakon glasovanja o predloženom aktu i na prijedlog izvjestitelja, odlučiti o odgodi glasovanja o prijedlogu rezolucije sve dok Vijeće ili Komisija ne iznesu svoje stajalište.

Amandman 42

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 46.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 46. | Članak 46. |
| Inicijativa u skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije | Zahtjevi za podnošenje prijedloga upućeni Komisiji |
| 1.   U skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Parlament može, donošenjem rezolucije na temelju izvješća o vlastitoj inicijativi koje je sastavio nadležni odbor u skladu s člankom 52., zatražiti od Komisije da podnese odgovarajuće prijedloge za donošenje novog akta ili izmjenu postojećeg akta. Rezolucija se donosi većinom glasova zastupnika u konačnom glasovanju. Parlament istovremeno može postaviti rok za podnošenje takvog prijedloga. | 1.   U skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Parlament može, donošenjem rezolucije na temelju izvješća o vlastitoj inicijativi koje je sastavio nadležni odbor u skladu s člankom 52., zatražiti od Komisije da podnese odgovarajuće prijedloge za donošenje novog akta ili izmjenu postojećeg akta. Rezolucija se donosi većinom glasova zastupnika u konačnom glasovanju. Parlament istovremeno može postaviti rok za podnošenje takvog prijedloga. |
| 2.   Svaki zastupnik može podnijeti prijedlog akta Unije na temelju prava inicijative koje je Parlamentu dodijeljeno člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. | 2.   Svaki zastupnik može podnijeti prijedlog akta Unije na temelju prava inicijative koje je Parlamentu dodijeljeno člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| Ovakav prijedlog
  zajedno
  može podnijeti najviše 10 zastupnika. U prijedlogu se navodi
  njegova
  pravna osnova i može biti popraćen obrazloženjem od najviše 150 riječi. | Ovakav prijedlog
  zajednički
  može podnijeti najviše 10 zastupnika. U prijedlogu se navodi pravna osnova
  na kojoj je izrađen
  i može biti popraćen obrazloženjem od najviše 150 riječi. |
| | Prijedlog se podnosi predsjedniku, koji provjerava jesu li ispunjeni pravni zahtjevi. On prijedlog može uputiti odboru nadležnom za takvu provjeru i tražiti mišljenje o primjerenosti pravne osnove. Ako predsjednik prijedlog proglasi dopuštenim, objavljuje ga na plenarnoj sjednici i upućuje nadležnom odboru. |
| | Prije takvog upućivanja nadležnom odboru, prijedlog se prevodi na one službene jezike za koje predsjednik odbora smatra da su potrebni za sažeto razmatranje. |
| | Nadležni odbor donosi odluku o daljnjim koracima u roku od tri mjeseca nakon upućivanja te nakon što je autorima prijedloga dao priliku da se obrate odboru. |
| | U naslovu izvješća navode se autori prijedloga. |
| 3.
     
  Prijedlog se podnosi predsjedniku, koji provjerava jesu li ispunjeni pravni zahtjevi. On prijedlog može uputiti odboru nadležnom za takvu provjeru i tražiti mišljenje o primjerenosti pravne osnove. Ako predsjednik prijedlog proglasi dopuštenim, objavljuje ga na plenarnoj sjednici i upućuje ga nadležnom odboru. | |
| Prije takvog upućivanja nadležnom odboru, prijedlog se prevodi na one službene jezike za koje predsjednik odbora smatra da su potrebni za sažeto razmatranje. | |
| Odbor može preporučiti predsjedniku da se prijedlog daje na potpis svim zastupnicima, ovisno o načinima i rokovima utvrđenima člankom 136. stavcima 2, 3. i 7. | |
| Ako takav prijedlog potpiše većina zastupnika u Parlamentu, smatra se da je Konferencija predsjednika odobrila izvješće o prijedlogu. Odbor sastavlja izvješće u skladu s člankom 52. nakon što je saslušao autore prijedloga. | |
| Ako se prijedlog ne daje na dodatno potpisivanje ili ga ne potpiše većina zastupnika u Parlamentu, nadležni odbor donosi odluku o daljnjim koracima u roku od tri mjeseca nakon upućivanja i nakon što je saslušao autore prijedloga. | |
| U naslovu izvješća navode se autori prijedloga. | |
| 4.   U rezoluciji Parlamenta navodi se odgovarajuća pravna osnova te joj se prilažu
  detaljne
  preporuke o sadržaju zahtijevanih prijedloga
  , koje poštuju temeljna prava i načelo supsidijarnosti
  . | 4.   U rezoluciji Parlamenta navodi se odgovarajuća pravna osnova te joj se prilažu preporuke o sadržaju zahtijevanih prijedloga. |
| 5.   Ako prijedlog ima financijske posljedice, Parlament navodi način osiguravanja dostatnih financijskih sredstava. | 5.   Ako prijedlog ima financijske posljedice, Parlament navodi način osiguravanja dostatnih financijskih sredstava. |
| 6.   Nadležni odbor nadzire napredak pripreme svakog predloženog
  zakonodavnog
  akta koji je sastavljen na temelju posebnog zahtjeva Parlamenta. | 6.   Nadležni odbor nadzire napredak pripreme svakog predloženog
  pravnog
  akta
  Unije
  koji je sastavljen na temelju posebnog zahtjeva Parlamenta. |
| | 6a.
     
  Konferencija predsjednika odbora redovito nadzire usklađenost Komisije sa stavkom 10. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva, pri čemu Komisija odgovara na takve zahtjeve u roku od tri mjeseca navodeći daljnja postupanja koja s njima u vezi planira provesti donošenjem posebne komunikacije. Komisija redovito izvještava Konferenciju predsjednika o rezultatima tog nadzora. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 46.

Članak 46.

Inicijativa u skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Zahtjevi za podnošenje prijedloga upućeni Komisiji

1.   U skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Parlament može, donošenjem rezolucije na temelju izvješća o vlastitoj inicijativi koje je sastavio nadležni odbor u skladu s člankom 52., zatražiti od Komisije da podnese odgovarajuće prijedloge za donošenje novog akta ili izmjenu postojećeg akta. Rezolucija se donosi većinom glasova zastupnika u konačnom glasovanju. Parlament istovremeno može postaviti rok za podnošenje takvog prijedloga.

1.   U skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Parlament može, donošenjem rezolucije na temelju izvješća o vlastitoj inicijativi koje je sastavio nadležni odbor u skladu s člankom 52., zatražiti od Komisije da podnese odgovarajuće prijedloge za donošenje novog akta ili izmjenu postojećeg akta. Rezolucija se donosi većinom glasova zastupnika u konačnom glasovanju. Parlament istovremeno može postaviti rok za podnošenje takvog prijedloga.

2.   Svaki zastupnik može podnijeti prijedlog akta Unije na temelju prava inicijative koje je Parlamentu dodijeljeno člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

2.   Svaki zastupnik može podnijeti prijedlog akta Unije na temelju prava inicijative koje je Parlamentu dodijeljeno člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Ovakav prijedlog
  zajedno
  može podnijeti najviše 10 zastupnika. U prijedlogu se navodi
  njegova
  pravna osnova i može biti popraćen obrazloženjem od najviše 150 riječi.

Ovakav prijedlog
  zajednički
  može podnijeti najviše 10 zastupnika. U prijedlogu se navodi pravna osnova
  na kojoj je izrađen
  i može biti popraćen obrazloženjem od najviše 150 riječi.

Prijedlog se podnosi predsjedniku, koji provjerava jesu li ispunjeni pravni zahtjevi. On prijedlog može uputiti odboru nadležnom za takvu provjeru i tražiti mišljenje o primjerenosti pravne osnove. Ako predsjednik prijedlog proglasi dopuštenim, objavljuje ga na plenarnoj sjednici i upućuje nadležnom odboru.

Prije takvog upućivanja nadležnom odboru, prijedlog se prevodi na one službene jezike za koje predsjednik odbora smatra da su potrebni za sažeto razmatranje.

Nadležni odbor donosi odluku o daljnjim koracima u roku od tri mjeseca nakon upućivanja te nakon što je autorima prijedloga dao priliku da se obrate odboru.

U naslovu izvješća navode se autori prijedloga.

3.
     
  Prijedlog se podnosi predsjedniku, koji provjerava jesu li ispunjeni pravni zahtjevi. On prijedlog može uputiti odboru nadležnom za takvu provjeru i tražiti mišljenje o primjerenosti pravne osnove. Ako predsjednik prijedlog proglasi dopuštenim, objavljuje ga na plenarnoj sjednici i upućuje ga nadležnom odboru.

Prije takvog upućivanja nadležnom odboru, prijedlog se prevodi na one službene jezike za koje predsjednik odbora smatra da su potrebni za sažeto razmatranje.

Odbor može preporučiti predsjedniku da se prijedlog daje na potpis svim zastupnicima, ovisno o načinima i rokovima utvrđenima člankom 136. stavcima 2, 3. i 7.

Ako takav prijedlog potpiše većina zastupnika u Parlamentu, smatra se da je Konferencija predsjednika odobrila izvješće o prijedlogu. Odbor sastavlja izvješće u skladu s člankom 52. nakon što je saslušao autore prijedloga.

Ako se prijedlog ne daje na dodatno potpisivanje ili ga ne potpiše većina zastupnika u Parlamentu, nadležni odbor donosi odluku o daljnjim koracima u roku od tri mjeseca nakon upućivanja i nakon što je saslušao autore prijedloga.

U naslovu izvješća navode se autori prijedloga.

4.   U rezoluciji Parlamenta navodi se odgovarajuća pravna osnova te joj se prilažu
  detaljne
  preporuke o sadržaju zahtijevanih prijedloga
  , koje poštuju temeljna prava i načelo supsidijarnosti
  .

4.   U rezoluciji Parlamenta navodi se odgovarajuća pravna osnova te joj se prilažu preporuke o sadržaju zahtijevanih prijedloga.

5.   Ako prijedlog ima financijske posljedice, Parlament navodi način osiguravanja dostatnih financijskih sredstava.

5.   Ako prijedlog ima financijske posljedice, Parlament navodi način osiguravanja dostatnih financijskih sredstava.

6.   Nadležni odbor nadzire napredak pripreme svakog predloženog
  zakonodavnog
  akta koji je sastavljen na temelju posebnog zahtjeva Parlamenta.

6.   Nadležni odbor nadzire napredak pripreme svakog predloženog
  pravnog
  akta
  Unije
  koji je sastavljen na temelju posebnog zahtjeva Parlamenta.

6a.
     
  Konferencija predsjednika odbora redovito nadzire usklađenost Komisije sa stavkom 10. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva, pri čemu Komisija odgovara na takve zahtjeve u roku od tri mjeseca navodeći daljnja postupanja koja s njima u vezi planira provesti donošenjem posebne komunikacije. Komisija redovito izvještava Konferenciju predsjednika o rezultatima tog nadzora.

Amandman 43

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 47.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 47. | Članak 47. |
| Razmatranje
  zakonodavnih dokumenata | Razmatranje
  zakonski obvezujućih akata |
| 1.   Predsjednik upućuje prijedloge
  zakonodavnih
  akata
  i druge dokumente zakonodavne prirode
  na razmatranje nadležnom odboru. | 1.   Predsjednik upućuje prijedloge
  zakonski obvezujućih
  akata
  primljene od drugih institucija ili država članica
  na razmatranje nadležnom odboru. |
| U slučaju dvojbe predsjednik može primijeniti članak 201. stavak 2. prije nego što u Parlamentu objavi upućivanje nadležnom odboru. | |
| U slučaju da je prijedlog naveden u programu rada Komisije, nadležni odbor može imenovati izvjestitelja radi praćenja pripremne faze prijedloga. | |
| Predsjednik prosljeđuje savjetovanja Vijeća ili zahtjeve Komisije za mišljenje odboru nadležnom za razmatranje prijedloga. | |
| Odredbe za prvo čitanje navedene u člancima 38. do 46., člancima 57. do 63. i članku 75. primjenjuju se na prijedloge zakonodavnih akata, bez obzira na to zahtijevaju li jedno, dva ili tri čitanja. | |
| | 1a.
     
  U slučaju dvojbe predsjednik može, prije nego što u Parlamentu objavi upućivanje nadležnom odboru, podnijeti Konferenciji predsjednika pitanje u vezi s nadležnošću. Konferencija predsjednika donosi odluku na temelju preporuke Konferencije predsjednika odbora ili njezinog predsjednika u skladu s člankom 201.a stavkom 2. |
| | 1b.
     
  Nadležni odbor može u svakom trenutku odlučiti imenovati izvjestitelja koji će pratiti pripremnu fazu prijedloga. Na to će obratiti posebnu pozornost ako je prijedlog uvršten u radni program Komisije. |
| 2.   
  Stajališta Vijeća upućuju se na razmatranje nadležnom odboru u prvom čitanju. | |
| Odredbe za drugo čitanje navedene u člancima 64. do 69. i članku 76. primjenjuju se na stajališta Vijeća. | |
| 3.   
  Tijekom postupka mirenja između Parlamenta i Vijeća nakon drugog čitanja prijedlog se ne vraća odboru. | |
| Odredbe za treće čitanje navedene u člancima 70. 71. i 72. primjenjuju se na postupak mirenja. | |
| 4.   
  Članci 49., 50., 53., članak 59. stavci 1. i 3. te članci 60., 61. i 188. ne primjenjuju se tijekom drugog i trećeg čitanja. | |
| 5.   U slučaju proturječja između odredbe Poslovnika koja se tiče drugog i trećeg čitanja i bilo koje druge odredbe Poslovnika, prednost ima odredba koja se tiče drugog i trećeg čitanja. | 5.   U slučaju proturječja između odredbe Poslovnika koja se tiče drugog i trećeg čitanja i bilo koje druge odredbe Poslovnika, prednost ima odredba koja se tiče drugog i trećeg čitanja. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 47.

Članak 47.

Razmatranje
  zakonodavnih dokumenata

Razmatranje
  zakonski obvezujućih akata

1.   Predsjednik upućuje prijedloge
  zakonodavnih
  akata
  i druge dokumente zakonodavne prirode
  na razmatranje nadležnom odboru.

1.   Predsjednik upućuje prijedloge
  zakonski obvezujućih
  akata
  primljene od drugih institucija ili država članica
  na razmatranje nadležnom odboru.

U slučaju dvojbe predsjednik može primijeniti članak 201. stavak 2. prije nego što u Parlamentu objavi upućivanje nadležnom odboru.

U slučaju da je prijedlog naveden u programu rada Komisije, nadležni odbor može imenovati izvjestitelja radi praćenja pripremne faze prijedloga.

Predsjednik prosljeđuje savjetovanja Vijeća ili zahtjeve Komisije za mišljenje odboru nadležnom za razmatranje prijedloga.

Odredbe za prvo čitanje navedene u člancima 38. do 46., člancima 57. do 63. i članku 75. primjenjuju se na prijedloge zakonodavnih akata, bez obzira na to zahtijevaju li jedno, dva ili tri čitanja.

1a.
     
  U slučaju dvojbe predsjednik može, prije nego što u Parlamentu objavi upućivanje nadležnom odboru, podnijeti Konferenciji predsjednika pitanje u vezi s nadležnošću. Konferencija predsjednika donosi odluku na temelju preporuke Konferencije predsjednika odbora ili njezinog predsjednika u skladu s člankom 201.a stavkom 2.

1b.
     
  Nadležni odbor može u svakom trenutku odlučiti imenovati izvjestitelja koji će pratiti pripremnu fazu prijedloga. Na to će obratiti posebnu pozornost ako je prijedlog uvršten u radni program Komisije.

2.   
  Stajališta Vijeća upućuju se na razmatranje nadležnom odboru u prvom čitanju.

Odredbe za drugo čitanje navedene u člancima 64. do 69. i članku 76. primjenjuju se na stajališta Vijeća.

3.   
  Tijekom postupka mirenja između Parlamenta i Vijeća nakon drugog čitanja prijedlog se ne vraća odboru.

Odredbe za treće čitanje navedene u člancima 70. 71. i 72. primjenjuju se na postupak mirenja.

4.   
  Članci 49., 50., 53., članak 59. stavci 1. i 3. te članci 60., 61. i 188. ne primjenjuju se tijekom drugog i trećeg čitanja.

5.   U slučaju proturječja između odredbe Poslovnika koja se tiče drugog i trećeg čitanja i bilo koje druge odredbe Poslovnika, prednost ima odredba koja se tiče drugog i trećeg čitanja.

5.   U slučaju proturječja između odredbe Poslovnika koja se tiče drugog i trećeg čitanja i bilo koje druge odredbe Poslovnika, prednost ima odredba koja se tiče drugog i trećeg čitanja.

Amandman 44

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 47.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 47.a |
| | Ubrzavanje zakonodavnih postupaka |
| | Nadležni odbor ili odbori mogu uz koordinaciju s Vijećem i Komisijom dogovoriti ubrzavanje zakonodavnih postupaka u pogledu određenih prijedloga, posebice odabranih među prijedlozima koji su definirani kao prioriteti u zajedničkoj izjavi o godišnjem međuinstitucijskom planiranju programa u skladu s člankom 37. stavkom 1.a. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 47.a

Ubrzavanje zakonodavnih postupaka

Nadležni odbor ili odbori mogu uz koordinaciju s Vijećem i Komisijom dogovoriti ubrzavanje zakonodavnih postupaka u pogledu određenih prijedloga, posebice odabranih među prijedlozima koji su definirani kao prioriteti u zajedničkoj izjavi o godišnjem međuinstitucijskom planiranju programa u skladu s člankom 37. stavkom 1.a.

Amandman 45

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 48.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 48. | Članak 48. |
| Zakonodavni postupci u vezi s inicijativama država članica | Zakonodavni postupci u vezi s inicijativama
  institucija koje nisu Komisija ili s inicijativama
  država članica |
| 1.   
  Inicijative
  država članica
  u skladu s člankom 76. Ugovora o funkcioniranju Europske unije razmatraju se u skladu s ovim člankom, člancima 38. do 43. te člancima 47. i 59. | 1.   
  Prilikom rada na inicijativama institucija koje nisu Komisija ili inicijativama
  država članica
  , nadležni odbor može pozvati predstavnike institucija ili država članica koje su inicijativu pokrenule da je predstave odboru. Predstavnike država članica koje su inicijativu pokrenule može pratiti Predsjedništvo Vijeća. |
| 2.   
  Nadležni odbor može pozvati predstavnike država članica da svoju inicijativu predstave odboru. Predstavnike može pratiti Predsjedništvo Vijeća. | |
| 3.   Prije nego što prijeđe na glasovanje nadležni odbor obraća se Komisiji s pitanjem priprema li ona mišljenje o inicijativi. Ako je odgovor potvrdan, odbor ne prihvaća izvješće prije nego što zaprimi mišljenje Komisije. | 3.   Prije nego što prijeđe na glasovanje nadležni odbor obraća se Komisiji s pitanjem priprema li ona mišljenje o inicijativi
  ili namjerava podnijeti alternativan prijedlog unutar kratkog vremenskog razdoblja
  . Ako je odgovor
  koji dobije
  potvrdan, odbor ne prihvaća izvješće prije nego što zaprimi mišljenje
  ili alternativni prijedlog
  Komisije. |
| 4.   U slučaju kad se dva ili više prijedloga koji dolaze iz Komisije i/ili država članica s istim zakonodavnim ciljem podnesu Parlamentu istovremeno ili u kratkom vremenskom razdoblju, Parlament ih razmatra u jednom izvješću. Nadležni odbor u svojem izvješću navodi u pogledu kojeg teksta predlaže izmjene te upućuje na sve druge tekstove u zakonodavnoj rezoluciji. | 4.   U slučaju kad se dva ili više prijedloga koji dolaze iz Komisije i/ili
  druge institucije i/ili
  država članica s istim zakonodavnim ciljem podnesu Parlamentu istovremeno ili u kratkom vremenskom razdoblju, Parlament ih razmatra u jednom izvješću. Nadležni odbor u svojem izvješću navodi u pogledu kojeg teksta predlaže izmjene te upućuje na sve druge tekstove u zakonodavnoj rezoluciji. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 48.

Članak 48.

Zakonodavni postupci u vezi s inicijativama država članica

Zakonodavni postupci u vezi s inicijativama
  institucija koje nisu Komisija ili s inicijativama
  država članica

1.   
  Inicijative
  država članica
  u skladu s člankom 76. Ugovora o funkcioniranju Europske unije razmatraju se u skladu s ovim člankom, člancima 38. do 43. te člancima 47. i 59.

1.   
  Prilikom rada na inicijativama institucija koje nisu Komisija ili inicijativama
  država članica
  , nadležni odbor može pozvati predstavnike institucija ili država članica koje su inicijativu pokrenule da je predstave odboru. Predstavnike država članica koje su inicijativu pokrenule može pratiti Predsjedništvo Vijeća.

2.   
  Nadležni odbor može pozvati predstavnike država članica da svoju inicijativu predstave odboru. Predstavnike može pratiti Predsjedništvo Vijeća.

3.   Prije nego što prijeđe na glasovanje nadležni odbor obraća se Komisiji s pitanjem priprema li ona mišljenje o inicijativi. Ako je odgovor potvrdan, odbor ne prihvaća izvješće prije nego što zaprimi mišljenje Komisije.

3.   Prije nego što prijeđe na glasovanje nadležni odbor obraća se Komisiji s pitanjem priprema li ona mišljenje o inicijativi
  ili namjerava podnijeti alternativan prijedlog unutar kratkog vremenskog razdoblja
  . Ako je odgovor
  koji dobije
  potvrdan, odbor ne prihvaća izvješće prije nego što zaprimi mišljenje
  ili alternativni prijedlog
  Komisije.

4.   U slučaju kad se dva ili više prijedloga koji dolaze iz Komisije i/ili država članica s istim zakonodavnim ciljem podnesu Parlamentu istovremeno ili u kratkom vremenskom razdoblju, Parlament ih razmatra u jednom izvješću. Nadležni odbor u svojem izvješću navodi u pogledu kojeg teksta predlaže izmjene te upućuje na sve druge tekstove u zakonodavnoj rezoluciji.

4.   U slučaju kad se dva ili više prijedloga koji dolaze iz Komisije i/ili
  druge institucije i/ili
  država članica s istim zakonodavnim ciljem podnesu Parlamentu istovremeno ili u kratkom vremenskom razdoblju, Parlament ih razmatra u jednom izvješću. Nadležni odbor u svojem izvješću navodi u pogledu kojeg teksta predlaže izmjene te upućuje na sve druge tekstove u zakonodavnoj rezoluciji.

Amandman 46

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 49.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 49. | Članak 49. |
| Zakonodavna izvješća | Zakonodavna izvješća |
| 1.   Predsjednik odbora kojem je upućen prijedlog
  zakonodavnog
  akta predlaže odboru korištenje određenog postupka. | 1.   Predsjednik odbora kojem je upućen prijedlog
  zakonski obvezujućeg
  akta predlaže odboru korištenje određenog postupka. |
| 2.   Nakon donošenja odluke o postupku koji se koristi te ako se ne primjenjuje
  članak
  50., odbor između svojih članova ili stalnih zamjenika imenuje izvjestitelja za prijedlog zakonodavnog akta ako to prethodno nije učinio na temelju
  programa rada Komisije dogovorenog u skladu s člankom 37
  . | 2.   Nakon donošenja odluke o postupku koji se koristi te ako se ne primjenjuje
  pojednostavljeni postupak iz članka
  50., odbor između svojih članova ili stalnih zamjenika imenuje izvjestitelja za prijedlog zakonodavnog akta ako to prethodno nije učinio na temelju
  članka 47
  .
  stavka 1.b. |
| 3.   Izvješće odbora sadržava sljedeće: | 3.   Izvješće odbora sadržava sljedeće: |
| (a) | ako postoje, amandmane na prijedlog uz koje su po potrebi priložena kratka obrazloženja za koja je nadležan
  izvjestitelj
  i o kojima se ne glasuje; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 49.

Članak 49.

Zakonodavna izvješća

Zakonodavna izvješća

1.   Predsjednik odbora kojem je upućen prijedlog
  zakonodavnog
  akta predlaže odboru korištenje određenog postupka.

1.   Predsjednik odbora kojem je upućen prijedlog
  zakonski obvezujućeg
  akta predlaže odboru korištenje određenog postupka.

2.   Nakon donošenja odluke o postupku koji se koristi te ako se ne primjenjuje
  članak
  50., odbor između svojih članova ili stalnih zamjenika imenuje izvjestitelja za prijedlog zakonodavnog akta ako to prethodno nije učinio na temelju
  programa rada Komisije dogovorenog u skladu s člankom 37
  .

2.   Nakon donošenja odluke o postupku koji se koristi te ako se ne primjenjuje
  pojednostavljeni postupak iz članka
  50., odbor između svojih članova ili stalnih zamjenika imenuje izvjestitelja za prijedlog zakonodavnog akta ako to prethodno nije učinio na temelju
  članka 47
  .
  stavka 1.b.

3.   Izvješće odbora sadržava sljedeće:

3.   Izvješće odbora sadržava sljedeće:

(a)

ako postoje, amandmane na prijedlog uz koje su po potrebi priložena kratka obrazloženja za koja je nadležan
  izvjestitelj
  i o kojima se ne glasuje;

| (a) | ako postoje, amandmane na prijedlog uz koje su po potrebi priložena kratka obrazloženja za koja je nadležan
  autor
  i o kojima se ne glasuje; |
| --- | --- |

(a)

ako postoje, amandmane na prijedlog uz koje su po potrebi priložena kratka obrazloženja za koja je nadležan
  autor
  i o kojima se ne glasuje;

| (b) | nacrt zakonodavne rezolucije u skladu s člankom 59. stavkom
  2
  .; |
| --- | --- |

(b)

nacrt zakonodavne rezolucije u skladu s člankom 59. stavkom
  2
  .;

| (b) | nacrt zakonodavne rezolucije u skladu s člankom 59. stavkom
  1
  .
  c
  ; |
| --- | --- |

(b)

nacrt zakonodavne rezolucije u skladu s člankom 59. stavkom
  1
  .
  c
  ;

| (c) | po potrebi, obrazloženje koje uključuje financijski izvještaj u kojem se iskazuje razmjer financijskih posljedica izvješća i njegova usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi, obrazloženje koje uključuje financijski izvještaj u kojem se iskazuje razmjer financijskih posljedica izvješća i njegova usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom.

| (c) | po potrebi, obrazloženje koje
  , ako je potrebno,
  uključuje financijski izvještaj u kojem se iskazuje razmjer financijskih posljedica izvješća i njegova usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi, obrazloženje koje
  , ako je potrebno,
  uključuje financijski izvještaj u kojem se iskazuje razmjer financijskih posljedica izvješća i njegova usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom.

| (ca) | ako postoji, upućivanje na procjenu utjecaja koju je proveo Parlament. |
| --- | --- |

(ca)

ako postoji, upućivanje na procjenu utjecaja koju je proveo Parlament.

Amandman 47

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 50.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 50. | Članak 50. |
| Pojednostavljeni postupak | Pojednostavljeni postupak |
| 1.   Nakon prve rasprave o prijedlogu zakonodavnog akta predsjednik odbora može predložiti da se akt odobri bez amandmana. Predsjednik odbora podnosi Parlamentu izvješće kojim se prijedlog odobrava, osim ako najmanje jedna desetina članova odbora tome ne prigovori. Primjenjuje se članak 150. stavak 1., drugi podstavak, te stavci 2. i 4. | 1.   Nakon prve rasprave o prijedlogu zakonodavnog akta predsjednik odbora može predložiti da se akt odobri bez amandmana.
  Smatra se da je predloženi postupak odobren
  osim ako najmanje jedna desetina članova odbora tome ne prigovori. Predsjednik odbora
  ili izvjestitelj, ako je imenovan,
  podnosi Parlamentu izvješće kojim se prijedlog odobrava. Primjenjuje se članak 150. stavak 1., drugi podstavak, te stavci 2. i 4. |
| 2.   
  Isto tako
  predsjednik odbora može predložiti da on sam ili izvjestitelj sastave skup amandmana koji odražavaju raspravu u odboru.
  Ako se odbor s time složi, ti se amandmani šalju članovima odbora.
  Ako najmanje jedna desetina članova tome ne prigovori u određenom roku, koji ne može biti kraći od
  21 dana
  od dana slanja amandmana, smatra se da je odbor prihvatio izvješće. U tom se slučaju nacrt zakonodavne rezolucije i amandmani podnose Parlamentu bez rasprave u skladu s člankom 150. stavkom 1., drugim podstavkom te stavcima 2. i 4. | 2.   Predsjednik odbora
  isto tako
  može predložiti da on sam ili izvjestitelj sastave skup amandmana koji odražavaju raspravu u odboru.
  Ako najmanje jedna desetina članova tome ne prigovori, smatra se da je predloženi postupak odobren i
  amandmani
  se
  šalju članovima odbora. |
| | Ako najmanje jedna desetina članova ne prigovori
  na amandmane
  u određenom roku, koji ne može biti kraći od
  10 radnih dana
  od dana slanja amandmana, smatra se da je odbor prihvatio izvješće. U tom se slučaju nacrt zakonodavne rezolucije i amandmani podnose Parlamentu bez rasprave u skladu s člankom 150. stavkom 1., drugim podstavkom te stavcima 2. i 4. |
| | Ako najmanje jedna desetina članova odbora prigovori amandmanima, oni se stavljaju na glasovanje na sljedećoj sjednici odbora. |
| 3.   
  Ako najmanje jedna desetina članova odbora tome prigovori, amandmani se stavljaju na glasovanje na sljedećoj sjednici odbora. | |
| 4.   
  Prva i druga rečenica stavka 1., prva, druga i treća rečenica stavka 2. te stavak 3. primjenjuju se
  na
  odgovarajući način na
  mišljenja odbora u smislu članka 53. | 4.   
  Uz iznimku odredbi koje se odnose
  na
  podnošenje Parlamentu, ovaj članak primjenjuje se mutatis mutandis na
  mišljenja odbora u smislu članka 53. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 50.

Članak 50.

Pojednostavljeni postupak

Pojednostavljeni postupak

1.   Nakon prve rasprave o prijedlogu zakonodavnog akta predsjednik odbora može predložiti da se akt odobri bez amandmana. Predsjednik odbora podnosi Parlamentu izvješće kojim se prijedlog odobrava, osim ako najmanje jedna desetina članova odbora tome ne prigovori. Primjenjuje se članak 150. stavak 1., drugi podstavak, te stavci 2. i 4.

1.   Nakon prve rasprave o prijedlogu zakonodavnog akta predsjednik odbora može predložiti da se akt odobri bez amandmana.
  Smatra se da je predloženi postupak odobren
  osim ako najmanje jedna desetina članova odbora tome ne prigovori. Predsjednik odbora
  ili izvjestitelj, ako je imenovan,
  podnosi Parlamentu izvješće kojim se prijedlog odobrava. Primjenjuje se članak 150. stavak 1., drugi podstavak, te stavci 2. i 4.

2.   
  Isto tako
  predsjednik odbora može predložiti da on sam ili izvjestitelj sastave skup amandmana koji odražavaju raspravu u odboru.
  Ako se odbor s time složi, ti se amandmani šalju članovima odbora.
  Ako najmanje jedna desetina članova tome ne prigovori u određenom roku, koji ne može biti kraći od
  21 dana
  od dana slanja amandmana, smatra se da je odbor prihvatio izvješće. U tom se slučaju nacrt zakonodavne rezolucije i amandmani podnose Parlamentu bez rasprave u skladu s člankom 150. stavkom 1., drugim podstavkom te stavcima 2. i 4.

2.   Predsjednik odbora
  isto tako
  može predložiti da on sam ili izvjestitelj sastave skup amandmana koji odražavaju raspravu u odboru.
  Ako najmanje jedna desetina članova tome ne prigovori, smatra se da je predloženi postupak odobren i
  amandmani
  se
  šalju članovima odbora.

Ako najmanje jedna desetina članova ne prigovori
  na amandmane
  u određenom roku, koji ne može biti kraći od
  10 radnih dana
  od dana slanja amandmana, smatra se da je odbor prihvatio izvješće. U tom se slučaju nacrt zakonodavne rezolucije i amandmani podnose Parlamentu bez rasprave u skladu s člankom 150. stavkom 1., drugim podstavkom te stavcima 2. i 4.

Ako najmanje jedna desetina članova odbora prigovori amandmanima, oni se stavljaju na glasovanje na sljedećoj sjednici odbora.

3.   
  Ako najmanje jedna desetina članova odbora tome prigovori, amandmani se stavljaju na glasovanje na sljedećoj sjednici odbora.

4.   
  Prva i druga rečenica stavka 1., prva, druga i treća rečenica stavka 2. te stavak 3. primjenjuju se
  na
  odgovarajući način na
  mišljenja odbora u smislu članka 53.

4.   
  Uz iznimku odredbi koje se odnose
  na
  podnošenje Parlamentu, ovaj članak primjenjuje se mutatis mutandis na
  mišljenja odbora u smislu članka 53.

Amandman 48

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 51.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 51. | Članak 51. |
| Nezakonodavna izvješća | Nezakonodavna izvješća |
| 1.   Ako sastavlja nezakonodavno izvješće, odbor imenuje izvjestitelja između svojih članova ili stalnih zamjenika. | 1.   Ako sastavlja nezakonodavno izvješće, odbor imenuje izvjestitelja između svojih članova ili stalnih zamjenika. |
| 2.   
  Izvjestitelj je nadležan za pripremu izvješća odbora i njegovo podnošenje Parlamentu u ime odbora. | |
| 3.   Izvješće odbora sadržava sljedeće: | 3.   Izvješće odbora sadržava sljedeće: |
| (a) | prijedlog rezolucije; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 51.

Članak 51.

Nezakonodavna izvješća

Nezakonodavna izvješća

1.   Ako sastavlja nezakonodavno izvješće, odbor imenuje izvjestitelja između svojih članova ili stalnih zamjenika.

1.   Ako sastavlja nezakonodavno izvješće, odbor imenuje izvjestitelja između svojih članova ili stalnih zamjenika.

2.   
  Izvjestitelj je nadležan za pripremu izvješća odbora i njegovo podnošenje Parlamentu u ime odbora.

3.   Izvješće odbora sadržava sljedeće:

3.   Izvješće odbora sadržava sljedeće:

(a)

prijedlog rezolucije;

| (a) | prijedlog rezolucije; |
| --- | --- |

(a)

prijedlog rezolucije;

| (b) | obrazloženje koje uključuje financijski izvještaj u kojem se iskazuje razmjer financijskih posljedica izvješća i njegova usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom; |
| --- | --- |

(b)

obrazloženje koje uključuje financijski izvještaj u kojem se iskazuje razmjer financijskih posljedica izvješća i njegova usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom;

| (b) | obrazloženje koje
  , ako je potrebno,
  uključuje financijski izvještaj u kojem se iskazuje razmjer financijskih posljedica izvješća i njegova usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom; |
| --- | --- |

(b)

obrazloženje koje
  , ako je potrebno,
  uključuje financijski izvještaj u kojem se iskazuje razmjer financijskih posljedica izvješća i njegova usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom;

| (c) | tekstove mogućih prijedloga rezolucija koje se uključuju na temelju članka 133. stavka 4. |
| --- | --- |

(c)

tekstove mogućih prijedloga rezolucija koje se uključuju na temelju članka 133. stavka 4.

| (c) | tekstove mogućih prijedloga rezolucija koje se uključuju na temelju članka 133. stavka 4. |
| --- | --- |

(c)

tekstove mogućih prijedloga rezolucija koje se uključuju na temelju članka 133. stavka 4.

Amandman 49

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 52.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 52. | Članak 52. |
| Izvješća o vlastitoj inicijativi | Izvješća o vlastitoj inicijativi |
| 1.   Odbor koji namjerava sastaviti izvješće
  i podnijeti Parlamentu prijedlog rezolucije
  o pitanju iz
  njegove
  nadležnosti
  , a
  koje
  mu
  nije upućeno
  na savjetovanje niti je od njega zatraženo mišljenje na temelju članka 201. stavka 1.
  , može to učiniti samo uz odobrenje Konferencije predsjednika.
  Ako se takvo odobrenje uskrati, uvijek se mora navesti razlog. Ako je predmet izvješća prijedlog koji je podnio zastupnik u skladu s člankom 46. stavkom 2., odobrenje se može uskratiti jedino ako nisu ispunjeni uvjeti navedeni u članku 5. Statuta zastupnika i članku 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. | 1.   Odbor koji namjerava sastaviti
  nezakonodavno
  izvješće
  ili izvješće u skladu s člankom 45. ili 46.
  o pitanju iz
  svoje
  nadležnosti koje nije
  bilo
  upućeno, može to učiniti samo uz odobrenje Konferencije predsjednika. |
| | Konferencija predsjednika odlučuje o zahtjevima za odobrenje sastavljanja izvješća u skladu
  s prvim podstavkom
  na temelju provedbenih odredbi koje sama utvrđuje. |
| Konferencija predsjednika odlučuje o zahtjevima za odobrenje sastavljanja izvješća u skladu
  sa stavkom 1.
  na temelju provedbenih odredbi koje sama utvrđuje.
  Ako se odboru ospori nadležnost za sastavljanje izvješća za koje je zatražio odobrenje, Konferencija predsjednika u roku od šest tjedana donosi odluku na temelju preporuke Konferencije predsjednika odbora, ili ako takva preporuka izostane, na temelju preporuke njezinog predsjednika. Ako Konferencija predsjednika ne donese odluku u tom roku, preporuka se proglašava odobrenom. | |
| | 1a.
     
  Ako se takvo odobrenje uskrati, razlog uskraćivanja uvijek se navodi. |
| | Ako je predmet izvješća u okviru prava inicijative Parlamenta iz članka 45., odobrenje se može uskratiti samo ako uvjeti utvrđeni Ugovorima nisu ispunjeni. |
| | 1b.
     
  U slučajevima iz članaka 45. i 46. Konferencija predsjednika donosi odluku u roku od dva mjeseca. |
| 2.   
  Parlament razmatra prijedloge
  rezolucija
  sadržane u izvješću o vlastitoj inicijativi
  prema postupku kratkog predstavljanja navedenom u članku 151. Amandmane na te prijedloge rezolucija dopušteno je razmatrati na plenarnoj sjednici samo ako ih je podnio izvjestitelj radi uzimanja u obzir novih informacija ili
  ako ih je podnijela
  najmanje jedna desetina zastupnika u Parlamentu. Klubovi zastupnika mogu podnositi alternativne prijedloge rezolucija u skladu s člankom 170. stavkom 4.
  Članci 176. i
  180.
  primjenjuju
  se na prijedlog rezolucije odbora i amandmane na isti. Članak 180. također se primjenjuje na jedinstveno glasovanje o alternativnim prijedlozima rezolucija. | 2.   
  Prijedlozi
  rezolucija
  podneseni Parlamentu razmatraju se
  prema postupku kratkog predstavljanja navedenom u članku 151. Amandmane na te prijedloge rezolucija
  i zahtjeve za glasovanje po dijelovima ili odvojeno glasovanje
  dopušteno je razmatrati na plenarnoj sjednici samo ako ih je podnio
  ili
  izvjestitelj radi uzimanja u obzir novih informacija ili najmanje jedna desetina zastupnika u Parlamentu. Klubovi zastupnika mogu podnositi alternativne prijedloge rezolucija u skladu s člankom 170. stavkom 4.
  Članak
  180.
  primjenjuje
  se na prijedlog rezolucije odbora i amandmane na isti. Članak 180. također se primjenjuje na jedinstveno glasovanje o alternativnim prijedlozima rezolucija. |
| Prvi podstavak ovog stavka ne primjenjuje se ako predmet izvješća ispunjava uvjete za ključnu raspravu na plenarnoj sjednici, ako je izvješće sastavljeno u skladu s pravom inicijative u člancima 45. ili 46. ili ako je izvješće odobreno kao strateško izvješće

   (9)

  . | |
| | 2a.
     
  Stavak 2. ne primjenjuje se ako predmet izvješća ispunjava uvjete za ključnu raspravu na plenarnoj sjednici, ako je izvješće sastavljeno u skladu s pravom inicijative iz članka 45. ili 46. ili ako je izvješće odobreno kao strateško izvješće

   (9a)

  . |
| 3.   
  Ako predmet izvješća spada u pravo inicijative navedeno u članku 45., odobrenje se može uskratiti samo na temelju neispunjavanja uvjeta utvrđenih Ugovorima. | |
| 4.   
  U slučajevima koji se navode u člancima 45. i 46. Konferencija predsjednika donosi odluku u roku od dva mjeseca. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 52.

Članak 52.

Izvješća o vlastitoj inicijativi

Izvješća o vlastitoj inicijativi

1.   Odbor koji namjerava sastaviti izvješće
  i podnijeti Parlamentu prijedlog rezolucije
  o pitanju iz
  njegove
  nadležnosti
  , a
  koje
  mu
  nije upućeno
  na savjetovanje niti je od njega zatraženo mišljenje na temelju članka 201. stavka 1.
  , može to učiniti samo uz odobrenje Konferencije predsjednika.
  Ako se takvo odobrenje uskrati, uvijek se mora navesti razlog. Ako je predmet izvješća prijedlog koji je podnio zastupnik u skladu s člankom 46. stavkom 2., odobrenje se može uskratiti jedino ako nisu ispunjeni uvjeti navedeni u članku 5. Statuta zastupnika i članku 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

1.   Odbor koji namjerava sastaviti
  nezakonodavno
  izvješće
  ili izvješće u skladu s člankom 45. ili 46.
  o pitanju iz
  svoje
  nadležnosti koje nije
  bilo
  upućeno, može to učiniti samo uz odobrenje Konferencije predsjednika.

Konferencija predsjednika odlučuje o zahtjevima za odobrenje sastavljanja izvješća u skladu
  s prvim podstavkom
  na temelju provedbenih odredbi koje sama utvrđuje.

Konferencija predsjednika odlučuje o zahtjevima za odobrenje sastavljanja izvješća u skladu
  sa stavkom 1.
  na temelju provedbenih odredbi koje sama utvrđuje.
  Ako se odboru ospori nadležnost za sastavljanje izvješća za koje je zatražio odobrenje, Konferencija predsjednika u roku od šest tjedana donosi odluku na temelju preporuke Konferencije predsjednika odbora, ili ako takva preporuka izostane, na temelju preporuke njezinog predsjednika. Ako Konferencija predsjednika ne donese odluku u tom roku, preporuka se proglašava odobrenom.

1a.
     
  Ako se takvo odobrenje uskrati, razlog uskraćivanja uvijek se navodi.

Ako je predmet izvješća u okviru prava inicijative Parlamenta iz članka 45., odobrenje se može uskratiti samo ako uvjeti utvrđeni Ugovorima nisu ispunjeni.

1b.
     
  U slučajevima iz članaka 45. i 46. Konferencija predsjednika donosi odluku u roku od dva mjeseca.

2.   
  Parlament razmatra prijedloge
  rezolucija
  sadržane u izvješću o vlastitoj inicijativi
  prema postupku kratkog predstavljanja navedenom u članku 151. Amandmane na te prijedloge rezolucija dopušteno je razmatrati na plenarnoj sjednici samo ako ih je podnio izvjestitelj radi uzimanja u obzir novih informacija ili
  ako ih je podnijela
  najmanje jedna desetina zastupnika u Parlamentu. Klubovi zastupnika mogu podnositi alternativne prijedloge rezolucija u skladu s člankom 170. stavkom 4.
  Članci 176. i
  180.
  primjenjuju
  se na prijedlog rezolucije odbora i amandmane na isti. Članak 180. također se primjenjuje na jedinstveno glasovanje o alternativnim prijedlozima rezolucija.

2.   
  Prijedlozi
  rezolucija
  podneseni Parlamentu razmatraju se
  prema postupku kratkog predstavljanja navedenom u članku 151. Amandmane na te prijedloge rezolucija
  i zahtjeve za glasovanje po dijelovima ili odvojeno glasovanje
  dopušteno je razmatrati na plenarnoj sjednici samo ako ih je podnio
  ili
  izvjestitelj radi uzimanja u obzir novih informacija ili najmanje jedna desetina zastupnika u Parlamentu. Klubovi zastupnika mogu podnositi alternativne prijedloge rezolucija u skladu s člankom 170. stavkom 4.
  Članak
  180.
  primjenjuje
  se na prijedlog rezolucije odbora i amandmane na isti. Članak 180. također se primjenjuje na jedinstveno glasovanje o alternativnim prijedlozima rezolucija.

Prvi podstavak ovog stavka ne primjenjuje se ako predmet izvješća ispunjava uvjete za ključnu raspravu na plenarnoj sjednici, ako je izvješće sastavljeno u skladu s pravom inicijative u člancima 45. ili 46. ili ako je izvješće odobreno kao strateško izvješće

   (9)

  .

2a.
     
  Stavak 2. ne primjenjuje se ako predmet izvješća ispunjava uvjete za ključnu raspravu na plenarnoj sjednici, ako je izvješće sastavljeno u skladu s pravom inicijative iz članka 45. ili 46. ili ako je izvješće odobreno kao strateško izvješće

   (9a)

  .

3.   
  Ako predmet izvješća spada u pravo inicijative navedeno u članku 45., odobrenje se može uskratiti samo na temelju neispunjavanja uvjeta utvrđenih Ugovorima.

4.   
  U slučajevima koji se navode u člancima 45. i 46. Konferencija predsjednika donosi odluku u roku od dva mjeseca.

Amandman 50

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 53.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 53. | Članak 53. |
| Mišljenja odbora | Mišljenja odbora |
| 1.   Ako se odbor kojemu je predmet najprije upućen želi upoznati sa stajalištem drugog odbora ili ako drugi odbor želi iznijeti svoja stajališta
  o izvješću odbora
  kojemu je predmet najprije upućen, ti odbori mogu u skladu s člankom 201. stavkom 3. zatražiti od predsjednika Parlamenta da se jedan odbor imenuje nadležnim odborom, a drugi odborom čije se mišljenje traži. | 1.   Ako se odbor kojemu je predmet najprije upućen želi upoznati sa stajalištem drugog odbora ili ako drugi odbor želi iznijeti svoja stajališta
  odboru
  kojemu je predmet najprije upućen, ti odbori mogu u skladu s člankom 201. stavkom 3. zatražiti od predsjednika Parlamenta da se jedan odbor imenuje nadležnim odborom, a drugi odborom čije se mišljenje traži. |
| | Odbor koji daje mišljenje može kao izvjestitelja za mišljenje imenovati jednog od svojih članova ili stalnih zamjenika ili stajališta odbora može poslati njegov predsjednik u obliku pisma. |
| 2.   
  U slučaju dokumenata zakonodavne prirode u smislu članka 47. stavka 1.
  mišljenje se sastoji od amandmana na tekst koji se upućuju odboru i uz koje se po potrebi prilažu kratka obrazloženja. Za
  takva
  obrazloženja odgovoran je
  izvjestitelj za mišljenje
  i o njima se ne glasuje. Ako je potrebno, odbor čije se mišljenje traži može podnijeti kratko pisano obrazloženje za mišljenje u cijelosti. | 2.   
  Ako se odnosi na prijedlog zakonski obvezujućeg akta,
  mišljenje se sastoji od amandmana na tekst koji se upućuju odboru i uz koje se po potrebi prilažu kratka obrazloženja. Za
  ta
  obrazloženja odgovoran je
  njihov autor
  i o njima se ne glasuje. Ako je potrebno, odbor čije se mišljenje traži može podnijeti kratko pisano obrazloženje za mišljenje u cijelosti.
  Za to kratko pisano obrazloženje odgovoran je izvjestitelj. |
| U slučaju nezakonodavnih tekstova
  mišljenje se sastoji od preporuka za dijelove prijedloga rezolucije nadležnog odbora. | Ako se ne odnosi na prijedlog zakonski obvezujućeg akta,
  mišljenje se sastoji od preporuka za dijelove prijedloga rezolucije nadležnog odbora. |
| Nadležni odbor ove amandmane i prijedloge stavlja na glasovanje. | Nadležni odbor ove amandmane i prijedloge stavlja na glasovanje. |
| U mišljenjima se razmatraju isključivo ona pitanja koja su u nadležnosti odbora čije se mišljenje traži. | U mišljenjima se razmatraju isključivo ona pitanja koja su u nadležnosti odbora čije se mišljenje traži. |
| 3.   Nadležni odbor određuje rok u kojem odbor čije se mišljenje traži mora dostaviti svoje mišljenje da bi ga nadležni odbor mogao uzeti u obzir. Nadležni odbor odmah priopćava svaku promjenu u najavljenom rasporedu odboru/odborima čije se mišljenje traži. Nadležni odbor ne donosi konačne zaključke prije nego što taj rok istekne. | 3.   Nadležni odbor određuje rok u kojem odbor čije se mišljenje traži mora dostaviti svoje mišljenje da bi ga nadležni odbor mogao uzeti u obzir. Nadležni odbor odmah priopćava svaku promjenu u najavljenom rasporedu odboru/odborima čije se mišljenje traži. Nadležni odbor ne donosi konačne zaključke prije nego što taj rok istekne. |
| | 3a.
     
  Odbor koji daje mišljenje isto tako može odlučiti predstaviti svoje stajalište u obliku amandmana koji se nakon usvajanja podnose izravno u nadležnom odboru. Te amandmane u ime odbora podnosi predsjednik ili izvjestitelj. |
| | 3b.
     
  Odbor koji daje mišljenje podnosi amandmane iz stavka 3.a unutar roka za podnošenje amandmana koji je utvrdio nadležni odbor. |
| 4.   Nadležni odbor izvješću prilaže sva
  prihvaćena
  mišljenja. | 4.   Nadležni odbor izvješću prilaže sva mišljenja
  i amandmane koje je usvojio odbor koji daje mišljenje
  . |
| 5.   Na
  plenarnoj sjednici
  amandmane
  može podnositi isključivo nadležni odbor
  . | 5.   
  Odbori koji daju mišljenje u smislu ovoga članka ne mogu podnositi
  amandmane
  Parlamentu
  na
  razmatranje
  . |
| 6.   Predsjednik i izvjestitelj odbora čije se mišljenje traži pozivaju se da u savjetodavnom svojstvu sudjeluju na sjednicama nadležnog odbora ako se one bave pitanjima od zajedničkog interesa. | 6.   Predsjednik i izvjestitelj odbora čije se mišljenje traži pozivaju se da u savjetodavnom svojstvu sudjeluju na sjednicama nadležnog odbora ako se one bave pitanjima od zajedničkog interesa. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 53.

Članak 53.

Mišljenja odbora

Mišljenja odbora

1.   Ako se odbor kojemu je predmet najprije upućen želi upoznati sa stajalištem drugog odbora ili ako drugi odbor želi iznijeti svoja stajališta
  o izvješću odbora
  kojemu je predmet najprije upućen, ti odbori mogu u skladu s člankom 201. stavkom 3. zatražiti od predsjednika Parlamenta da se jedan odbor imenuje nadležnim odborom, a drugi odborom čije se mišljenje traži.

1.   Ako se odbor kojemu je predmet najprije upućen želi upoznati sa stajalištem drugog odbora ili ako drugi odbor želi iznijeti svoja stajališta
  odboru
  kojemu je predmet najprije upućen, ti odbori mogu u skladu s člankom 201. stavkom 3. zatražiti od predsjednika Parlamenta da se jedan odbor imenuje nadležnim odborom, a drugi odborom čije se mišljenje traži.

Odbor koji daje mišljenje može kao izvjestitelja za mišljenje imenovati jednog od svojih članova ili stalnih zamjenika ili stajališta odbora može poslati njegov predsjednik u obliku pisma.

2.   
  U slučaju dokumenata zakonodavne prirode u smislu članka 47. stavka 1.
  mišljenje se sastoji od amandmana na tekst koji se upućuju odboru i uz koje se po potrebi prilažu kratka obrazloženja. Za
  takva
  obrazloženja odgovoran je
  izvjestitelj za mišljenje
  i o njima se ne glasuje. Ako je potrebno, odbor čije se mišljenje traži može podnijeti kratko pisano obrazloženje za mišljenje u cijelosti.

2.   
  Ako se odnosi na prijedlog zakonski obvezujućeg akta,
  mišljenje se sastoji od amandmana na tekst koji se upućuju odboru i uz koje se po potrebi prilažu kratka obrazloženja. Za
  ta
  obrazloženja odgovoran je
  njihov autor
  i o njima se ne glasuje. Ako je potrebno, odbor čije se mišljenje traži može podnijeti kratko pisano obrazloženje za mišljenje u cijelosti.
  Za to kratko pisano obrazloženje odgovoran je izvjestitelj.

U slučaju nezakonodavnih tekstova
  mišljenje se sastoji od preporuka za dijelove prijedloga rezolucije nadležnog odbora.

Ako se ne odnosi na prijedlog zakonski obvezujućeg akta,
  mišljenje se sastoji od preporuka za dijelove prijedloga rezolucije nadležnog odbora.

Nadležni odbor ove amandmane i prijedloge stavlja na glasovanje.

Nadležni odbor ove amandmane i prijedloge stavlja na glasovanje.

U mišljenjima se razmatraju isključivo ona pitanja koja su u nadležnosti odbora čije se mišljenje traži.

U mišljenjima se razmatraju isključivo ona pitanja koja su u nadležnosti odbora čije se mišljenje traži.

3.   Nadležni odbor određuje rok u kojem odbor čije se mišljenje traži mora dostaviti svoje mišljenje da bi ga nadležni odbor mogao uzeti u obzir. Nadležni odbor odmah priopćava svaku promjenu u najavljenom rasporedu odboru/odborima čije se mišljenje traži. Nadležni odbor ne donosi konačne zaključke prije nego što taj rok istekne.

3.   Nadležni odbor određuje rok u kojem odbor čije se mišljenje traži mora dostaviti svoje mišljenje da bi ga nadležni odbor mogao uzeti u obzir. Nadležni odbor odmah priopćava svaku promjenu u najavljenom rasporedu odboru/odborima čije se mišljenje traži. Nadležni odbor ne donosi konačne zaključke prije nego što taj rok istekne.

3a.
     
  Odbor koji daje mišljenje isto tako može odlučiti predstaviti svoje stajalište u obliku amandmana koji se nakon usvajanja podnose izravno u nadležnom odboru. Te amandmane u ime odbora podnosi predsjednik ili izvjestitelj.

3b.
     
  Odbor koji daje mišljenje podnosi amandmane iz stavka 3.a unutar roka za podnošenje amandmana koji je utvrdio nadležni odbor.

4.   Nadležni odbor izvješću prilaže sva
  prihvaćena
  mišljenja.

4.   Nadležni odbor izvješću prilaže sva mišljenja
  i amandmane koje je usvojio odbor koji daje mišljenje
  .

5.   Na
  plenarnoj sjednici
  amandmane
  može podnositi isključivo nadležni odbor
  .

5.   
  Odbori koji daju mišljenje u smislu ovoga članka ne mogu podnositi
  amandmane
  Parlamentu
  na
  razmatranje
  .

6.   Predsjednik i izvjestitelj odbora čije se mišljenje traži pozivaju se da u savjetodavnom svojstvu sudjeluju na sjednicama nadležnog odbora ako se one bave pitanjima od zajedničkog interesa.

6.   Predsjednik i izvjestitelj odbora čije se mišljenje traži pozivaju se da u savjetodavnom svojstvu sudjeluju na sjednicama nadležnog odbora ako se one bave pitanjima od zajedničkog interesa.

Amandman 51

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 54.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 54. | Članak 54. |
| Postupak
  s pridruženim odborima | Postupak
  u pridruženom odboru |
| Ako se u skladu s člankom 201.
  stavkom 2. ili člankom 52.
  Konferenciji predsjednika uputi pitanje o nadležnosti, a Konferencija predsjednika na temelju Priloga VI. smatra da je predmet gotovo podjednako u nadležnosti dvaju ili više odbora ili su pak različiti dijelovi predmeta u nadležnosti dvaju ili više različitih odbora, primjenjuje se članak 53. sa sljedećim dodatnim odredbama: | 1.   Ako se u skladu s člankom 201.
  a
  Konferenciji predsjednika uputi pitanje o nadležnosti, a Konferencija predsjednika na temelju Priloga VI. smatra da je predmet gotovo podjednako u nadležnosti dvaju ili više odbora ili su pak različiti dijelovi predmeta u nadležnosti dvaju ili više različitih odbora, primjenjuje se članak 53. sa sljedećim dodatnim odredbama: |
| — | odbori zajednički dogovaraju raspored; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 54.

Članak 54.

Postupak
  s pridruženim odborima

Postupak
  u pridruženom odboru

Ako se u skladu s člankom 201.
  stavkom 2. ili člankom 52.
  Konferenciji predsjednika uputi pitanje o nadležnosti, a Konferencija predsjednika na temelju Priloga VI. smatra da je predmet gotovo podjednako u nadležnosti dvaju ili više odbora ili su pak različiti dijelovi predmeta u nadležnosti dvaju ili više različitih odbora, primjenjuje se članak 53. sa sljedećim dodatnim odredbama:

1.   Ako se u skladu s člankom 201.
  a
  Konferenciji predsjednika uputi pitanje o nadležnosti, a Konferencija predsjednika na temelju Priloga VI. smatra da je predmet gotovo podjednako u nadležnosti dvaju ili više odbora ili su pak različiti dijelovi predmeta u nadležnosti dvaju ili više različitih odbora, primjenjuje se članak 53. sa sljedećim dodatnim odredbama:

—

odbori zajednički dogovaraju raspored;

| — | odbori zajednički dogovaraju raspored; |
| --- | --- |

—

odbori zajednički dogovaraju raspored;

| — | izvjestitelji se međusobno obavještavaju i pokušavaju postići dogovor o tekstovima koje predlažu svojim odborima te o svojem stajalištu prema amandmanima; |
| --- | --- |

—

izvjestitelji se međusobno obavještavaju i pokušavaju postići dogovor o tekstovima koje predlažu svojim odborima te o svojem stajalištu prema amandmanima;

| — | izvjestitelji se međusobno obavještavaju i pokušavaju postići dogovor o tekstovima koje predlažu svojim odborima te o svojem stajalištu prema amandmanima; |
| --- | --- |

—

izvjestitelji se međusobno obavještavaju i pokušavaju postići dogovor o tekstovima koje predlažu svojim odborima te o svojem stajalištu prema amandmanima;

| — | predsjednici odbora i izvjestitelji zajednički određuju dijelove teksta koji su u njihovoj isključivoj ili
  zajedničkoj
  nadležnosti te se dogovaraju o konkretnom načinu suradnje. U slučaju da ne postignu dogovor o razgraničenju nadležnosti, predmet se na zahtjev jednog od odbora podnosi Konferenciji predsjednika koja može odlučiti o pitanju nadležnosti odbora ili o primjeni postupka zajedničkih sjednica odbora na temelju članka 55.
  ; pri tome se drugi podstavak članka
  201.
  stavka 2. primjenjuje na odgovarajući način; |
| --- | --- |

—

predsjednici odbora i izvjestitelji zajednički određuju dijelove teksta koji su u njihovoj isključivoj ili
  zajedničkoj
  nadležnosti te se dogovaraju o konkretnom načinu suradnje. U slučaju da ne postignu dogovor o razgraničenju nadležnosti, predmet se na zahtjev jednog od odbora podnosi Konferenciji predsjednika koja može odlučiti o pitanju nadležnosti odbora ili o primjeni postupka zajedničkih sjednica odbora na temelju članka 55.
  ; pri tome se drugi podstavak članka
  201.
  stavka 2. primjenjuje na odgovarajući način;

| — | predsjednici odbora i izvjestitelji
  obvezni su poštovati načelo dobre i iskrene suradnje i
  zajednički određuju dijelove teksta koji su u njihovoj isključivoj ili
  podijeljenoj
  nadležnosti te se dogovaraju o konkretnom načinu suradnje. U slučaju da ne postignu dogovor o razgraničenju nadležnosti, predmet se na zahtjev jednog od odbora podnosi Konferenciji predsjednika koja može odlučiti o pitanju nadležnosti odbora ili o primjeni postupka zajedničkih sjednica odbora na temelju članka 55.
  Ta odluka donosi se u skladu s postupkom i u roku utvrđenom u članku
  201.
  a. |
| --- | --- |

—

predsjednici odbora i izvjestitelji
  obvezni su poštovati načelo dobre i iskrene suradnje i
  zajednički određuju dijelove teksta koji su u njihovoj isključivoj ili
  podijeljenoj
  nadležnosti te se dogovaraju o konkretnom načinu suradnje. U slučaju da ne postignu dogovor o razgraničenju nadležnosti, predmet se na zahtjev jednog od odbora podnosi Konferenciji predsjednika koja može odlučiti o pitanju nadležnosti odbora ili o primjeni postupka zajedničkih sjednica odbora na temelju članka 55.
  Ta odluka donosi se u skladu s postupkom i u roku utvrđenom u članku
  201.
  a.

| — | nadležni odbor bez glasovanja prihvaća amandmane pridruženog odbora ako se oni tiču predmeta koji su u isključivoj nadležnosti pridruženih odbora. Ako nadležni odbor
  odbije
  amandmane o predmetima koji su u 
  zajedničkoj
  nadležnosti nadležnog i pridruženog odbora, pridruženi odbor može podnijeti te amandmane izravno na plenarnoj sjednici; |
| --- | --- |

—

nadležni odbor bez glasovanja prihvaća amandmane pridruženog odbora ako se oni tiču predmeta koji su u isključivoj nadležnosti pridruženih odbora. Ako nadležni odbor
  odbije
  amandmane o predmetima koji su u 
  zajedničkoj
  nadležnosti nadležnog i pridruženog odbora, pridruženi odbor može podnijeti te amandmane izravno na plenarnoj sjednici;

| — | nadležni odbor bez glasovanja prihvaća amandmane pridruženog odbora ako se oni tiču predmeta koji su u isključivoj nadležnosti pridruženih odbora. Ako nadležni odbor
  ne poštuje isključivu nadležnost pridruženog odbora, pridruženi odbor može podnijeti
  amandmane
  izravno na plenarnoj sjednici. Ako nadležni odbor ne usvoji amandmane
  o predmetima koji su u 
  podijeljenoj
  nadležnosti nadležnog i pridruženog odbora, pridruženi odbor može podnijeti te amandmane izravno na plenarnoj sjednici; |
| --- | --- |

—

nadležni odbor bez glasovanja prihvaća amandmane pridruženog odbora ako se oni tiču predmeta koji su u isključivoj nadležnosti pridruženih odbora. Ako nadležni odbor
  ne poštuje isključivu nadležnost pridruženog odbora, pridruženi odbor može podnijeti
  amandmane
  izravno na plenarnoj sjednici. Ako nadležni odbor ne usvoji amandmane
  o predmetima koji su u 
  podijeljenoj
  nadležnosti nadležnog i pridruženog odbora, pridruženi odbor može podnijeti te amandmane izravno na plenarnoj sjednici;

| — | u slučaju kad se u vezi s prijedlogom odvija postupak mirenja, u izaslanstvo Parlamenta uključeni su izvjestitelji svakog pridruženog odbora. |
| --- | --- |

—

u slučaju kad se u vezi s prijedlogom odvija postupak mirenja, u izaslanstvo Parlamenta uključeni su izvjestitelji svakog pridruženog odbora.

| — | u slučaju kad se u vezi s prijedlogom odvija postupak mirenja, u izaslanstvo Parlamenta uključeni su izvjestitelji svakog pridruženog odbora. |
| --- | --- |

—

u slučaju kad se u vezi s prijedlogom odvija postupak mirenja, u izaslanstvo Parlamenta uključeni su izvjestitelji svakog pridruženog odbora.

Tekst ovog članka ne ograničava područje njegove primjene. Zahtjevi za primjenu postupka s pridruženim odborima koji se tiču nezakonodavnih izvješća na temelju članka 52. stavka 1., članka 132. stavaka 1. i 2. su dopušteni.

Postupak s pridruženim odborima određen ovim člankom ne može se primjenjivati u vezi s preporukom koju nadležni odbor treba usvojiti u skladu s člankom 99.

Odluka Konferencije predsjednika o primjeni postupka s pridruženim odborima primjenjuje se na sve faze dotičnog postupka.

Odluka Konferencije predsjednika o primjeni postupka s pridruženim odborima primjenjuje se na sve faze dotičnog postupka.

Prava svojstvena statusu ''nadležnog odbora'' izvršava vodeći odbor. Pri izvršavanju tih prava vodeći odbor mora uzimati u obzir ovlasti pridruženog odbora, a posebno mora poštovati obvezu pridržavanja načela iskrene suradnje u vezi s rasporedom te poštovati pravo pridruženog odbora da odredi amandmane iz njegove isključive nadležnosti koji se podnose na plenarnoj sjednici.

Prava svojstvena statusu ''nadležnog odbora'' izvršava vodeći odbor. Pri izvršavanju tih prava vodeći odbor mora uzimati u obzir ovlasti pridruženog odbora, a posebno mora poštovati obvezu pridržavanja načela iskrene suradnje u vezi s rasporedom te poštovati pravo pridruženog odbora da odredi amandmane iz njegove isključive nadležnosti koji se podnose na plenarnoj sjednici.

Ako vodeći odbor ne poštuje ovlasti pridruženog odbora, oduke koje vodeći odbor donese ostaju valjane, međutim pridruženi odbor može podnijeti amandmane izravno na plenarnoj sjednici u granicama svoje isključive nadležnosti.

1a.
     
  Postupak utvrđen ovim člankom ne primjenjuje se na preporuke koje nadležni odbor usvaja u skladu s člankom 99.

Amandman 52

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 55.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 55. | Članak 55. |
| Postupak
  sa zajedničkim sjednicama odbora | Postupak
  u zajedničkom odboru |
| 1.   Kada u skladu s člankom 201.
  stavkom 2.
  primi pitanje koje se tiče nadležnosti, Konferencija predsjednika može odlučiti da se primjenjuje postupak sa zajedničkim sjednicama odbora i zajedničkim glasovanjem, pod uvjetom da: | 1.   Kada u skladu s člankom 201.
  a
  primi pitanje koje se tiče nadležnosti, Konferencija predsjednika može odlučiti da se primjenjuje postupak sa zajedničkim sjednicama odbora i zajedničkim glasovanjem, pod uvjetom da: |
| — | prema Prilogu VI. pitanje je neodvojivo u nadležnosti nekoliko odbora; i |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 55.

Članak 55.

Postupak
  sa zajedničkim sjednicama odbora

Postupak
  u zajedničkom odboru

1.   Kada u skladu s člankom 201.
  stavkom 2.
  primi pitanje koje se tiče nadležnosti, Konferencija predsjednika može odlučiti da se primjenjuje postupak sa zajedničkim sjednicama odbora i zajedničkim glasovanjem, pod uvjetom da:

1.   Kada u skladu s člankom 201.
  a
  primi pitanje koje se tiče nadležnosti, Konferencija predsjednika može odlučiti da se primjenjuje postupak sa zajedničkim sjednicama odbora i zajedničkim glasovanjem, pod uvjetom da:

—

prema Prilogu VI. pitanje je neodvojivo u nadležnosti nekoliko odbora; i

| — | prema Prilogu VI. pitanje je neodvojivo u nadležnosti nekoliko odbora; i |
| --- | --- |

—

prema Prilogu VI. pitanje je neodvojivo u nadležnosti nekoliko odbora; i

| — | smatra kako se radi o pitanju od velike važnosti. |
| --- | --- |

—

smatra kako se radi o pitanju od velike važnosti.

| — | smatra kako se radi o pitanju od velike važnosti. |
| --- | --- |

—

smatra kako se radi o pitanju od velike važnosti.

2.   U tom slučaju dotični izvjestitelji sastavljaju jedinstveni nacrt izvješća koje dotični odbori razmatraju i o kojemu glasuju na zajedničkim sjednicama koje se održavaju pod zajedničkim predsjedanjem predsjednika tih odbora.

2.   U tom slučaju dotični izvjestitelji sastavljaju jedinstveni nacrt izvješća koje dotični odbori razmatraju i o kojemu glasuju na zajedničkim sjednicama koje se održavaju pod zajedničkim predsjedanjem predsjednika tih odbora.

U svim dijelovima postupka dotični odbori mogu izvršavati prava koja proizlaze iz statusa nadležnog odbora samo kada nastupaju zajednički. Takvi odbori mogu osnovati međuodborne radne skupine u cilju pripremanja zajedničkih sjednica i glasovanja.

U svim dijelovima postupka dotični odbori mogu izvršavati prava koja proizlaze iz statusa nadležnog odbora samo kada nastupaju zajednički. Takvi odbori mogu osnovati međuodborne radne skupine u cilju pripremanja zajedničkih sjednica i glasovanja.

3.   U drugom čitanju u redovnom zakonodavnom postupku, stajalište Vijeća razmatra se na zajedničkoj sjednici dotičnih odbora, koja se, ako njihovi predsjednici ne postignu dogovor, održava u srijedu prvog tjedna u kojem je predviđeno održavanje sjednica parlamentarnih tijela nakon što Vijeće Parlamentu objavi svoje stajalište. Ako se niti nakon dodatne sjednice ne postigne rješenje, daljnje sazivanje takvih sjednica preuzima predsjednik Konferencije predsjednika odbora. O preporuci za drugo čitanje glasuje se na zajedničkoj sjednici na temelju zajedničkog teksta koji izrađuju izvjestitelji dotičnih odbora, ili u nedostatku zajedničkog teksta, na temelju amandmana predloženih u tim odborima.

3.   U drugom čitanju u redovnom zakonodavnom postupku, stajalište Vijeća razmatra se na zajedničkoj sjednici dotičnih odbora, koja se, ako njihovi predsjednici ne postignu dogovor, održava u srijedu prvog tjedna u kojem je predviđeno održavanje sjednica parlamentarnih tijela nakon što Vijeće Parlamentu objavi svoje stajalište. Ako se niti nakon dodatne sjednice ne postigne rješenje, daljnje sazivanje takvih sjednica preuzima predsjednik Konferencije predsjednika odbora. O preporuci za drugo čitanje glasuje se na zajedničkoj sjednici na temelju zajedničkog teksta koji izrađuju izvjestitelji dotičnih odbora, ili u nedostatku zajedničkog teksta, na temelju amandmana predloženih u tim odborima.

Predsjednici i izvjestitelji dotičnih odbora su tijekom trećeg čitanja redovnog zakonodavnog postupka po službenoj dužnosti članovi izaslanstva u Odboru za mirenje.

Predsjednici i izvjestitelji dotičnih odbora su tijekom trećeg čitanja redovnog zakonodavnog postupka po službenoj dužnosti članovi izaslanstva u Odboru za mirenje.

Ovaj članak može se primijeniti na postupak koji dovodi do preporuke za odobrenje ili odbijanje sklapanja međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 108. stavkom 5. i člankom 99. stavkom 1. ako su ispunjeni u njemu navedeni uvjeti.

Amandman 53

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 56.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak
  56
  . | Članak
  52
  .
  a |
| Izrada izvješća | Izrada izvješća |
| | -1.
     
  Izvjestitelj je odgovoran za pripremu izvješća odbora i za njegovo predstavljanje Parlamentu u ime odbora. |
| 1.   Za obrazloženje je nadležan izvjestitelj i o njemu se ne glasuje. Ono ipak mora biti suglasno s tekstom usvojenog prijedloga rezolucije i svim amandmanima koje odbor predlaže. U protivnom, predsjednik odbora može izbrisati obrazloženje. | 1.   Za obrazloženje je nadležan izvjestitelj i o njemu se ne glasuje. Ono ipak mora biti suglasno s tekstom usvojenog prijedloga rezolucije i svim amandmanima koje odbor predlaže. U protivnom, predsjednik odbora može izbrisati obrazloženje. |
| 2.   U izvješću se navodi rezultat glasovanja o izvješću u cijelosti.
  Osim toga, u izvješću se navodi
  kako je svaki član glasovao
  ako tako prilikom glasovanja zatraži najmanje jedna trećina nazočnih članova
  . | 2.   U izvješću se navodi rezultat glasovanja o izvješću u cijelosti
  i u skladu s člankom 208
  .
  stavkom 3. navodi se
  kako je svaki član glasovao. |
| 3.   
  Ako mišljenje odbora nije jednoglasno, u izvješću se također navodi sažetak
  mišljenja manjine
  . Mišljenja manjine,
  iznesena prilikom glasovanja o tekstu u cijelosti, na zahtjev svojih autora mogu biti predmet pisane izjave ne dulje od 200 riječi, koja se prilaže obrazloženju. | 3.   Mišljenja manjine
  mogu biti
  iznesena prilikom glasovanja o tekstu u cijelosti, na zahtjev svojih autora mogu biti predmet pisane izjave ne dulje od 200 riječi, koja se prilaže obrazloženju. |
| Predsjednik odbora rješava sve sporove koji se mogu pojaviti kao posljedica primjene
  ovih odredbi
  . | Predsjednik odbora rješava sve sporove koji se mogu pojaviti kao posljedica primjene
  ovog stavka
  . |
| 4.   Na prijedlog svojeg
  predsjedništva
  , odbor može odrediti rok u kojem izvjestitelj mora podnijeti nacrt izvješća. Ovaj rok može se produžiti ili se može imenovati novog izvjestitelja. | 4.   Na prijedlog svojeg
  predsjednika
  , odbor može odrediti rok u kojem izvjestitelj mora podnijeti nacrt izvješća. Ovaj rok može se produžiti ili se može imenovati novog izvjestitelja. |
| 5.   Nakon isteka roka odbor može naložiti predsjedniku odbora da zatraži uvrštavanje predmeta koji mu je upućen u dnevni red jedne od sljedećih sjednica Parlamenta. Rasprave se
  potom
  mogu voditi na temelju usmenog izvješća dotičnog odbora. | 5.   Nakon isteka roka odbor može naložiti predsjedniku odbora da zatraži uvrštavanje predmeta koji mu je upućen u dnevni red jedne od sljedećih sjednica Parlamenta. Rasprave
  i glasovanja potom
  se mogu voditi na temelju usmenog izvješća dotičnog odbora. |
| | (Ovaj članak, kako je izmijenjen, premješta se ispred članka 53.) |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak
  56
  .

Članak
  52
  .
  a

Izrada izvješća

Izrada izvješća

-1.
     
  Izvjestitelj je odgovoran za pripremu izvješća odbora i za njegovo predstavljanje Parlamentu u ime odbora.

1.   Za obrazloženje je nadležan izvjestitelj i o njemu se ne glasuje. Ono ipak mora biti suglasno s tekstom usvojenog prijedloga rezolucije i svim amandmanima koje odbor predlaže. U protivnom, predsjednik odbora može izbrisati obrazloženje.

1.   Za obrazloženje je nadležan izvjestitelj i o njemu se ne glasuje. Ono ipak mora biti suglasno s tekstom usvojenog prijedloga rezolucije i svim amandmanima koje odbor predlaže. U protivnom, predsjednik odbora može izbrisati obrazloženje.

2.   U izvješću se navodi rezultat glasovanja o izvješću u cijelosti.
  Osim toga, u izvješću se navodi
  kako je svaki član glasovao
  ako tako prilikom glasovanja zatraži najmanje jedna trećina nazočnih članova
  .

2.   U izvješću se navodi rezultat glasovanja o izvješću u cijelosti
  i u skladu s člankom 208
  .
  stavkom 3. navodi se
  kako je svaki član glasovao.

3.   
  Ako mišljenje odbora nije jednoglasno, u izvješću se također navodi sažetak
  mišljenja manjine
  . Mišljenja manjine,
  iznesena prilikom glasovanja o tekstu u cijelosti, na zahtjev svojih autora mogu biti predmet pisane izjave ne dulje od 200 riječi, koja se prilaže obrazloženju.

3.   Mišljenja manjine
  mogu biti
  iznesena prilikom glasovanja o tekstu u cijelosti, na zahtjev svojih autora mogu biti predmet pisane izjave ne dulje od 200 riječi, koja se prilaže obrazloženju.

Predsjednik odbora rješava sve sporove koji se mogu pojaviti kao posljedica primjene
  ovih odredbi
  .

Predsjednik odbora rješava sve sporove koji se mogu pojaviti kao posljedica primjene
  ovog stavka
  .

4.   Na prijedlog svojeg
  predsjedništva
  , odbor može odrediti rok u kojem izvjestitelj mora podnijeti nacrt izvješća. Ovaj rok može se produžiti ili se može imenovati novog izvjestitelja.

4.   Na prijedlog svojeg
  predsjednika
  , odbor može odrediti rok u kojem izvjestitelj mora podnijeti nacrt izvješća. Ovaj rok može se produžiti ili se može imenovati novog izvjestitelja.

5.   Nakon isteka roka odbor može naložiti predsjedniku odbora da zatraži uvrštavanje predmeta koji mu je upućen u dnevni red jedne od sljedećih sjednica Parlamenta. Rasprave se
  potom
  mogu voditi na temelju usmenog izvješća dotičnog odbora.

5.   Nakon isteka roka odbor može naložiti predsjedniku odbora da zatraži uvrštavanje predmeta koji mu je upućen u dnevni red jedne od sljedećih sjednica Parlamenta. Rasprave
  i glasovanja potom
  se mogu voditi na temelju usmenog izvješća dotičnog odbora.

(Ovaj članak, kako je izmijenjen, premješta se ispred članka 53.)

Amandman 54

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 3. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| POGLAVLJE 3. | POGLAVLJE 3. |
| PRVO ČITANJE | REDOVNI ZAKONODAVNI POSTUPAK |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE 3.

POGLAVLJE 3.

PRVO ČITANJE

REDOVNI ZAKONODAVNI POSTUPAK

Amandman 55

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 3. – odjeljak 1. (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | ODJELJAK 1. |
| | PRVO ČITANJE |

Tekst na snazi

Izmjena

ODJELJAK 1.

PRVO ČITANJE

Amandman 56

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 3. – podnaslov 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Razmatranje u odboru | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

Razmatranje u odboru

Briše se.

Amandman 57

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 57.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 57
  . | Briše se
  . |
| Promjena prijedloga zakonodavnog akta | |
| 1.   
  Ako Komisija obavijesti Parlament da namjerava promijeniti svoj prijedlog ili nadležni odbor to sazna na drugi način, nadležni odbor odgađa razmatranje predmeta sve dok ne zaprimi novi prijedlog ili izmjene prijedloga Komisije. | |
| 2.   
  Ako Vijeće bitno mijenja prijedlog zakonodavnog akta, primjenjuju se odredbe članka 63. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 57
  .

Briše se
  .

Promjena prijedloga zakonodavnog akta

1.   
  Ako Komisija obavijesti Parlament da namjerava promijeniti svoj prijedlog ili nadležni odbor to sazna na drugi način, nadležni odbor odgađa razmatranje predmeta sve dok ne zaprimi novi prijedlog ili izmjene prijedloga Komisije.

2.   
  Ako Vijeće bitno mijenja prijedlog zakonodavnog akta, primjenjuju se odredbe članka 63.

Amandman 58

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 58.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 58
  . | Briše se
  . |
| Stajalište Komisije i Vijeća o amandmanima | |
| 1.   
  Prije nego što prijeđe na konačno glasovanje o prijedlogu zakonodavnog akta, nadležni odbor traži od Komisije da iznese svoje stajalište o svim amandmanima na prijedlog koje je odbor prihvatio te traži od Vijeća da iznese svoje primjedbe. | |
| 2.   
  Ako Komisija nije u mogućnosti iznijeti svoje stajalište ili izjavi da nije spremna prihvatiti sve amandmane koje je odbor prihvatio, odbor može odgoditi konačno glasovanje. | |
| 3.   
  Stajalište Komisije se po potrebi uključuje u izvješće. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 58
  .

Briše se
  .

Stajalište Komisije i Vijeća o amandmanima

1.   
  Prije nego što prijeđe na konačno glasovanje o prijedlogu zakonodavnog akta, nadležni odbor traži od Komisije da iznese svoje stajalište o svim amandmanima na prijedlog koje je odbor prihvatio te traži od Vijeća da iznese svoje primjedbe.

2.   
  Ako Komisija nije u mogućnosti iznijeti svoje stajalište ili izjavi da nije spremna prihvatiti sve amandmane koje je odbor prihvatio, odbor može odgoditi konačno glasovanje.

3.   
  Stajalište Komisije se po potrebi uključuje u izvješće.

Amandman 59

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 3. – podnaslov 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Plenarna sjednica | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

Plenarna sjednica

Briše se.

Amandman 60

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 59.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 59. | Članak 59. |
| Zaključenje prvog čitanja | Glasovanje u Parlamentu – prvo čitanje |
| | -1.
     
  Parlament može odobriti, izmijeniti ili odbiti nacrt zakonodavnog akta. |
| 1.   Parlament
  razmatra prijedlog
  zakonodavnog akta
  na temelju izvješća
  koje je
  sastavio
  nadležni odbor
  u skladu s člankom 49
  . | 1.   Parlament
  prvo glasuje o svim prijedlozima za trenutačno odbacivanje nacrta
  zakonodavnog akta koje je
  u pisanom obliku podnio
  nadležni odbor
  , klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika
  . |
| | Ako se prijedlog za odbijanje prihvati, predsjednik traži da institucija iz koje prijedlog potječe povuče nacrt zakonodavnog akta. |
| | Ako institucija iz koje prijedlog potječe to učini, predsjednik postupak proglašava zaključenim. |
| | Ako institucija iz koje prijedlog potječe ne povuče nacrt zakonodavnog akta, predsjednik objavljuje da je prvo čitanje u Parlamentu zaključeno, osim ako na prijedlog predsjednika ili izvjestitelja nadležnog odbora ili kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika Parlament ne odluči vratiti predmet nadležnom odboru na ponovno razmatranje. |
| | Ako se taj prijedlog za odbijanje ne prihvati, Parlament zatim postupa u skladu sa stavcima od 1.a do 1.c. |
| | 1a.
     
  Pri glasovanju se daje prioritet svim privremenim sporazumima koje je podnio nadležni odbor na temelju članka 73.d stavka 4. i o njima se glasuje jedinstvenim glasovanjem, osim ako Parlament na zahtjev kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odluči umjesto toga prijeći na glasovanje o amandmanima u skladu sa stavkom 1.b. U tom slučaju Parlament također odlučuje o tome glasuje li se odmah o amandmanima. Ako to nije slučaj, Parlament određuje novi rok za amandmane i glasovanje se održava na jednoj od sljedećih dnevnih sjednica. |
| | Ako se privremeni sporazum prihvati jedinstvenim glasovanjem, predsjednik objavljuje da je prvo čitanje u Parlamentu zaključeno. |
| | Ako sporazum ne uspije osigurati većinu glasova u jedinstvenom glasovanju, predsjednik određuje novi rok za amandmane na nacrt zakonodavnog akta. O tim se amandmanima zatim glasuje na jednoj od sljedećih dnevnih sjednica kako bi Parlament zaključio svoje prvo čitanje. |
| | 1b.
     
  Osim u slučajevima kada se prihvati prijedlog odbijanja u skladu sa stavkom 1. ili privremeni sporazum u skladu sa stavkom 1.a, svi amandmani na nacrt zakonodavnog akta stavljaju se na glasovanje, uključujući, ovisno o slučaju, pojedinačne dijelove privremenog sporazuma ako su podneseni zahtjevi za glasovanje po dijelovima ili odvojeno glasovanje ili suprotni amandmani. |
| | Prije glasovanja o amandmanima predsjednik može pozvati Komisiju da iznese svoje stajalište te pozvati Vijeće da iznese primjedbe. |
| | Nakon glasovanja o tim amandmanima Parlament glasuje o nacrtu zakonodavnog akta u cijelosti, bilo da je izmijenjen ili nije. |
| | Usvoji li se nacrt zakonodavnog akta u cijelosti, bilo da je izmijenjen ili nije, predsjednik objavljuje da je prvo čitanje zaključeno, osim ako Parlament na prijedlog predsjednika ili izvjestitelja nadležnog odbora ili kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odluči vratiti predmet nadležnom odboru na međuinstitucionalne pregovore u skladu s člancima 59.a, 73.a i 73.d. |
| | Ako cijeli nacrt zakonodavnog akta, izmijenjen ili ne, ne dobije većinu danih glasova, predsjednik objavljuje da je prvo čitanje zaključeno, osim ako Parlament na prijedlog predsjednika ili izvjestitelja nadležnog odbora ili kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odluči vratiti predmet nadležnom odboru na ponovno razmatranje. |
| | 1c.
     
  Nakon glasovanja iz stavaka od 1. do 1.b te glasovanja koja su uslijedila nakon toga o izmjenama nacrta zakonodavne rezolucije u vezi s postupovnim zahtjevima, ako ih je bilo, smatra se da je zakonodavna rezolucija donesena. Zakonodavna se rezolucija izmjenjuje ako je potrebno u skladu s člankom 193. stavkom 2. kako bi odražavala ishod glasovanja iz stavaka od 1. do 1.b. |
| | Tekst zakonodavne rezolucije i stajališta Parlamenta predsjednik prosljeđuje Vijeću i Komisiji te, ako nacrt zakonodavnog akta potječe od njih, skupini država članica, Sudu Europske unije ili Europskoj središnjoj banci. |
| 2.   
  Parlament najprije glasuje o izmjenama prijedloga o kojem je riječ u izvješću nadležnog odbora, zatim o samom prijedlogu s mogućim izmjenama, zatim o izmjenama nacrta zakonodavne rezolucije, zatim o nacrtu zakonodavne rezolucije u cijelosti, koja sadržava samo izjavu o tome prihvaća li Parlament prijedlog zakonodavnog akta, odbija li ga ili predlaže izmjene te moguće postupovne zahtjeve. | |
| Prvo je čitanje zaključeno ako se usvoji nacrt zakonodavne rezolucije. Ako Parlament ne donese zakonodavnu rezoluciju, prijedlog se vraća nadležnom odboru. | |
| Sva izvješća podnesena u okviru zakonodavnog postupka trebaju biti usklađena s člancima 39., 47. i 49. Svaki nezakonodavni prijedlog rezolucije koji podnosi odbor mora biti u skladu s postupcima upućivanja predviđenima člancima 52. ili 201. | |
| 3.   
  Predsjednik kao stajalište Parlamenta šalje Vijeću i Komisiji tekst prijedloga koji je Parlament odobrio zajedno s priloženom rezolucijom. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 59.

Članak 59.

Zaključenje prvog čitanja

Glasovanje u Parlamentu – prvo čitanje

-1.
     
  Parlament može odobriti, izmijeniti ili odbiti nacrt zakonodavnog akta.

1.   Parlament
  razmatra prijedlog
  zakonodavnog akta
  na temelju izvješća
  koje je
  sastavio
  nadležni odbor
  u skladu s člankom 49
  .

1.   Parlament
  prvo glasuje o svim prijedlozima za trenutačno odbacivanje nacrta
  zakonodavnog akta koje je
  u pisanom obliku podnio
  nadležni odbor
  , klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika
  .

Ako se prijedlog za odbijanje prihvati, predsjednik traži da institucija iz koje prijedlog potječe povuče nacrt zakonodavnog akta.

Ako institucija iz koje prijedlog potječe to učini, predsjednik postupak proglašava zaključenim.

Ako institucija iz koje prijedlog potječe ne povuče nacrt zakonodavnog akta, predsjednik objavljuje da je prvo čitanje u Parlamentu zaključeno, osim ako na prijedlog predsjednika ili izvjestitelja nadležnog odbora ili kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika Parlament ne odluči vratiti predmet nadležnom odboru na ponovno razmatranje.

Ako se taj prijedlog za odbijanje ne prihvati, Parlament zatim postupa u skladu sa stavcima od 1.a do 1.c.

1a.
     
  Pri glasovanju se daje prioritet svim privremenim sporazumima koje je podnio nadležni odbor na temelju članka 73.d stavka 4. i o njima se glasuje jedinstvenim glasovanjem, osim ako Parlament na zahtjev kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odluči umjesto toga prijeći na glasovanje o amandmanima u skladu sa stavkom 1.b. U tom slučaju Parlament također odlučuje o tome glasuje li se odmah o amandmanima. Ako to nije slučaj, Parlament određuje novi rok za amandmane i glasovanje se održava na jednoj od sljedećih dnevnih sjednica.

Ako se privremeni sporazum prihvati jedinstvenim glasovanjem, predsjednik objavljuje da je prvo čitanje u Parlamentu zaključeno.

Ako sporazum ne uspije osigurati većinu glasova u jedinstvenom glasovanju, predsjednik određuje novi rok za amandmane na nacrt zakonodavnog akta. O tim se amandmanima zatim glasuje na jednoj od sljedećih dnevnih sjednica kako bi Parlament zaključio svoje prvo čitanje.

1b.
     
  Osim u slučajevima kada se prihvati prijedlog odbijanja u skladu sa stavkom 1. ili privremeni sporazum u skladu sa stavkom 1.a, svi amandmani na nacrt zakonodavnog akta stavljaju se na glasovanje, uključujući, ovisno o slučaju, pojedinačne dijelove privremenog sporazuma ako su podneseni zahtjevi za glasovanje po dijelovima ili odvojeno glasovanje ili suprotni amandmani.

Prije glasovanja o amandmanima predsjednik može pozvati Komisiju da iznese svoje stajalište te pozvati Vijeće da iznese primjedbe.

Nakon glasovanja o tim amandmanima Parlament glasuje o nacrtu zakonodavnog akta u cijelosti, bilo da je izmijenjen ili nije.

Usvoji li se nacrt zakonodavnog akta u cijelosti, bilo da je izmijenjen ili nije, predsjednik objavljuje da je prvo čitanje zaključeno, osim ako Parlament na prijedlog predsjednika ili izvjestitelja nadležnog odbora ili kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odluči vratiti predmet nadležnom odboru na međuinstitucionalne pregovore u skladu s člancima 59.a, 73.a i 73.d.

Ako cijeli nacrt zakonodavnog akta, izmijenjen ili ne, ne dobije većinu danih glasova, predsjednik objavljuje da je prvo čitanje zaključeno, osim ako Parlament na prijedlog predsjednika ili izvjestitelja nadležnog odbora ili kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odluči vratiti predmet nadležnom odboru na ponovno razmatranje.

1c.
     
  Nakon glasovanja iz stavaka od 1. do 1.b te glasovanja koja su uslijedila nakon toga o izmjenama nacrta zakonodavne rezolucije u vezi s postupovnim zahtjevima, ako ih je bilo, smatra se da je zakonodavna rezolucija donesena. Zakonodavna se rezolucija izmjenjuje ako je potrebno u skladu s člankom 193. stavkom 2. kako bi odražavala ishod glasovanja iz stavaka od 1. do 1.b.

Tekst zakonodavne rezolucije i stajališta Parlamenta predsjednik prosljeđuje Vijeću i Komisiji te, ako nacrt zakonodavnog akta potječe od njih, skupini država članica, Sudu Europske unije ili Europskoj središnjoj banci.

2.   
  Parlament najprije glasuje o izmjenama prijedloga o kojem je riječ u izvješću nadležnog odbora, zatim o samom prijedlogu s mogućim izmjenama, zatim o izmjenama nacrta zakonodavne rezolucije, zatim o nacrtu zakonodavne rezolucije u cijelosti, koja sadržava samo izjavu o tome prihvaća li Parlament prijedlog zakonodavnog akta, odbija li ga ili predlaže izmjene te moguće postupovne zahtjeve.

Prvo je čitanje zaključeno ako se usvoji nacrt zakonodavne rezolucije. Ako Parlament ne donese zakonodavnu rezoluciju, prijedlog se vraća nadležnom odboru.

Sva izvješća podnesena u okviru zakonodavnog postupka trebaju biti usklađena s člancima 39., 47. i 49. Svaki nezakonodavni prijedlog rezolucije koji podnosi odbor mora biti u skladu s postupcima upućivanja predviđenima člancima 52. ili 201.

3.   
  Predsjednik kao stajalište Parlamenta šalje Vijeću i Komisiji tekst prijedloga koji je Parlament odobrio zajedno s priloženom rezolucijom.

Amandman 61

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 59.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 59.a |
| | Vraćanje nadležnom odboru |
| | Ako se u skladu s člankom 59. predmet vraća nadležnom odboru na ponovno razmatranje ili na međuinstitucionalne pregovore u skladu s člancima 73.a i 73.d, nadležni odbor usmeno ili pismeno izvještava Parlament u razdoblju od četiri mjeseca, koje Konferencija predsjednika može produžiti. |
| | Nakon vraćanja predmeta odboru vodeći odbor mora, kao što je utvrđeno člankom 54., prije donošenja odluke o primjeni određenog postupka dopustiti pridruženom odboru da izabere amandmane koji su u njegovoj isključivoj nadležnosti, a posebno da izabere koji će se amandmani ponovno podnijeti na plenarnoj sjednici. |
| | Nijedna odredba Poslovnika ne sprečava Parlament da nakon izvješća nadležnog odbora kojem je predmet vraćen odluči po potrebi održati završnu raspravu. |
| | (Zadnja dva stavka umeću se kao tumačenja.) |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 59.a

Vraćanje nadležnom odboru

Ako se u skladu s člankom 59. predmet vraća nadležnom odboru na ponovno razmatranje ili na međuinstitucionalne pregovore u skladu s člancima 73.a i 73.d, nadležni odbor usmeno ili pismeno izvještava Parlament u razdoblju od četiri mjeseca, koje Konferencija predsjednika može produžiti.

Nakon vraćanja predmeta odboru vodeći odbor mora, kao što je utvrđeno člankom 54., prije donošenja odluke o primjeni određenog postupka dopustiti pridruženom odboru da izabere amandmane koji su u njegovoj isključivoj nadležnosti, a posebno da izabere koji će se amandmani ponovno podnijeti na plenarnoj sjednici.

Nijedna odredba Poslovnika ne sprečava Parlament da nakon izvješća nadležnog odbora kojem je predmet vraćen odluči po potrebi održati završnu raspravu.

(Zadnja dva stavka umeću se kao tumačenja.)

Amandman 62

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 60.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 60
  . | Briše se
  . |
| Odbijanje prijedloga Komisije | |
| 1.   
  Ako prijedlog Komisije ne dobije većinu glasova ili ako se prihvati prijedlog za odbijanje koji može podnijeti nadležni odbor ili najmanje 40 zastupnika, predsjednik prije glasovanja Parlamenta o zakonodavnoj rezoluciji traži od Komisije da povuče prijedlog. | |
| 2.   
  Ako Komisija to učini, predsjednik zaključuje postupak i o tome obavještava Vijeće. | |
| 3.   
  Ako Komisija ne povuče svoj prijedlog, Parlament vraća predmet nadležnom odboru bez glasovanja o nacrtu zakonodavne rezolucije, osim ako Parlament, na prijedlog predsjednika ili izvjestitelja nadležnog odbora, ili kluba zastupnika, ili najmanje 40 zastupnika, ne prijeđe na glasovanje o nacrtu zakonodavne rezolucije. | |
| U slučaju vraćanja predmeta nadležni odbor odlučuje o primjeni određenog postupka te pisanim putem ili usmeno izvještava Parlament u roku koji određuje Parlament, a koji ne može biti duži od dva mjeseca. | |
| Nakon vraćanja predmeta odboru u skladu s člankom 3., vodeći odbor mora, kao što je predviđeno člankom 54., prije donošenja odluke o primjeni određenog postupka dopustiti pridruženom odboru da izvrši odabir u vezi s amandmanima koji su u njegovoj isključivoj nadležnosti, a posebno da izabere koji će se amandmani ponovno podnijeti na plenarnoj sjednici. | |
| Rok utvrđen drugim podstavkom stavka 3. primjenjuje se na podnošenje pisanim putem ili usmeno predstavljanje izvješća nadležnog odbora. On se ne primjenjuje na odluke Parlamenta o odgovarajućem trenutku za nastavak razmatranja dotičnog postupka. | |
| 4.   
  Ako nadležni odbor nije u mogućnosti pridržavati se roka, zahtijeva vraćanje predmeta odboru u skladu s člankom 188. stavkom 1. Parlament može po potrebi odrediti novi rok u skladu s člankom 188. stavkom 5. Ako se zahtjev odbora ne prihvati, Parlament prelazi na glasovanje o nacrtu zakonodavne rezolucije. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 60
  .

Briše se
  .

Odbijanje prijedloga Komisije

1.   
  Ako prijedlog Komisije ne dobije većinu glasova ili ako se prihvati prijedlog za odbijanje koji može podnijeti nadležni odbor ili najmanje 40 zastupnika, predsjednik prije glasovanja Parlamenta o zakonodavnoj rezoluciji traži od Komisije da povuče prijedlog.

2.   
  Ako Komisija to učini, predsjednik zaključuje postupak i o tome obavještava Vijeće.

3.   
  Ako Komisija ne povuče svoj prijedlog, Parlament vraća predmet nadležnom odboru bez glasovanja o nacrtu zakonodavne rezolucije, osim ako Parlament, na prijedlog predsjednika ili izvjestitelja nadležnog odbora, ili kluba zastupnika, ili najmanje 40 zastupnika, ne prijeđe na glasovanje o nacrtu zakonodavne rezolucije.

U slučaju vraćanja predmeta nadležni odbor odlučuje o primjeni određenog postupka te pisanim putem ili usmeno izvještava Parlament u roku koji određuje Parlament, a koji ne može biti duži od dva mjeseca.

Nakon vraćanja predmeta odboru u skladu s člankom 3., vodeći odbor mora, kao što je predviđeno člankom 54., prije donošenja odluke o primjeni određenog postupka dopustiti pridruženom odboru da izvrši odabir u vezi s amandmanima koji su u njegovoj isključivoj nadležnosti, a posebno da izabere koji će se amandmani ponovno podnijeti na plenarnoj sjednici.

Rok utvrđen drugim podstavkom stavka 3. primjenjuje se na podnošenje pisanim putem ili usmeno predstavljanje izvješća nadležnog odbora. On se ne primjenjuje na odluke Parlamenta o odgovarajućem trenutku za nastavak razmatranja dotičnog postupka.

4.   
  Ako nadležni odbor nije u mogućnosti pridržavati se roka, zahtijeva vraćanje predmeta odboru u skladu s člankom 188. stavkom 1. Parlament može po potrebi odrediti novi rok u skladu s člankom 188. stavkom 5. Ako se zahtjev odbora ne prihvati, Parlament prelazi na glasovanje o nacrtu zakonodavne rezolucije.

Amandman 63

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 61.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 61
  . | Briše se
  . |
| Usvajanje amandmana na prijedlog Komisije | |
| 1.   
  Ako se prijedlog Komisije odobri u cijelosti, ali na temelju amandmana koji su također prihvaćeni, glasovanje o nacrtu zakonodavne rezolucije odgađa se sve dok Komisija ne iznese svoje stajalište o svakom amandmanu Parlamenta. | |
| Ako Komisija na kraju glasovanja Parlamenta o njezinom prijedlogu nije u mogućnosti iznijeti takvo stajalište, obavještava Parlament ili nadležni odbor o tome kad će to biti u mogućnosti učiniti. Prijedlog se tada uvrštava u prijedlog dnevnog reda prve sljedeće sjednice. | |
| 2.   
  Ako Komisija objavi da ne namjerava prihvatiti sve amandmane Parlamenta, izvjestitelj ili predsjednik nadležnog odbora daje službeni prijedlog Parlamentu o tome treba li prijeći na glasovanje o nacrtu zakonodavne rezolucije. Prije podnošenja tog prijedloga izvjestitelj ili predsjednik nadležnog odbora mogu zatražiti od predsjednika da prekine razmatranje te točke. | |
| Ako Parlament odluči odgoditi glasovanje, prijedlog se smatra vraćenim nadležnom odboru na ponovno razmatranje. | |
| U tom slučaju nadležni odbor usmeno ili pisanim putem izvještava Parlament u roku koji odredi Parlament, a koji ne može biti duži od dva mjeseca. | |
| Ako nadležni odbor nije u mogućnosti pridržavati se roka, primjenjuje se postupak predviđen člankom 60. stavkom 4. | |
| U ovoj fazi dopušteni su samo amandmani koje podnosi nadležni odbor i kojima se nastoji postići kompromis s Komisijom. | |
| Nijedna odredba Poslovnika ne sprečava Parlament da odluči održati, po potrebi, završnu raspravu, nakon izvješća nadležnog odbora kojem je predmet vraćen. | |
| 3.   
  Primjena stavka 2. ne isključuje zahtjev za upućivanje koji podnose drugi zastupnici u skladu s člankom 188. | |
| Od odbora kojem je vraćen predmet na temelju stavka 2. u načelu se traži da sukladno uvjetima tog vraćanja izvijesti u roku koji mu je određen te da po potrebi podnese amandmane kojima se nastoji postići kompromis s Komisijom, ali se ne traži da ponovno razmotri sve odredbe koje je Parlament odobrio. | |
| Međutim, s obzirom na odgodni učinak vraćanja, odbor uživa veći stupanj slobode te može, u okviru ovih općih uvjeta te ako je to potrebno u svrhu postizanja kompromisa, predložiti ponovno razmatranje odredbi koje su izglasane u Parlamentu. | |
| U takvim slučajevima, s obzirom na činjenicu da je isključivo dopušteno podnošenje onih amandmana odbora kojima se nastoji postići kompromis te u cilju očuvanja suvereniteta Parlamenta, u izvještaju navedenom u stavku 2. mora se jasno navesti koje bi prethodno prihvaćene odredbe prestale važiti ako se usvoje predložene izmjene. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 61
  .

Briše se
  .

Usvajanje amandmana na prijedlog Komisije

1.   
  Ako se prijedlog Komisije odobri u cijelosti, ali na temelju amandmana koji su također prihvaćeni, glasovanje o nacrtu zakonodavne rezolucije odgađa se sve dok Komisija ne iznese svoje stajalište o svakom amandmanu Parlamenta.

Ako Komisija na kraju glasovanja Parlamenta o njezinom prijedlogu nije u mogućnosti iznijeti takvo stajalište, obavještava Parlament ili nadležni odbor o tome kad će to biti u mogućnosti učiniti. Prijedlog se tada uvrštava u prijedlog dnevnog reda prve sljedeće sjednice.

2.   
  Ako Komisija objavi da ne namjerava prihvatiti sve amandmane Parlamenta, izvjestitelj ili predsjednik nadležnog odbora daje službeni prijedlog Parlamentu o tome treba li prijeći na glasovanje o nacrtu zakonodavne rezolucije. Prije podnošenja tog prijedloga izvjestitelj ili predsjednik nadležnog odbora mogu zatražiti od predsjednika da prekine razmatranje te točke.

Ako Parlament odluči odgoditi glasovanje, prijedlog se smatra vraćenim nadležnom odboru na ponovno razmatranje.

U tom slučaju nadležni odbor usmeno ili pisanim putem izvještava Parlament u roku koji odredi Parlament, a koji ne može biti duži od dva mjeseca.

Ako nadležni odbor nije u mogućnosti pridržavati se roka, primjenjuje se postupak predviđen člankom 60. stavkom 4.

U ovoj fazi dopušteni su samo amandmani koje podnosi nadležni odbor i kojima se nastoji postići kompromis s Komisijom.

Nijedna odredba Poslovnika ne sprečava Parlament da odluči održati, po potrebi, završnu raspravu, nakon izvješća nadležnog odbora kojem je predmet vraćen.

3.   
  Primjena stavka 2. ne isključuje zahtjev za upućivanje koji podnose drugi zastupnici u skladu s člankom 188.

Od odbora kojem je vraćen predmet na temelju stavka 2. u načelu se traži da sukladno uvjetima tog vraćanja izvijesti u roku koji mu je određen te da po potrebi podnese amandmane kojima se nastoji postići kompromis s Komisijom, ali se ne traži da ponovno razmotri sve odredbe koje je Parlament odobrio.

Međutim, s obzirom na odgodni učinak vraćanja, odbor uživa veći stupanj slobode te može, u okviru ovih općih uvjeta te ako je to potrebno u svrhu postizanja kompromisa, predložiti ponovno razmatranje odredbi koje su izglasane u Parlamentu.

U takvim slučajevima, s obzirom na činjenicu da je isključivo dopušteno podnošenje onih amandmana odbora kojima se nastoji postići kompromis te u cilju očuvanja suvereniteta Parlamenta, u izvještaju navedenom u stavku 2. mora se jasno navesti koje bi prethodno prihvaćene odredbe prestale važiti ako se usvoje predložene izmjene.

Amandman 64

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 3. – podnaslov 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Daljnji postupak | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

Daljnji postupak

Briše se.

Amandman 65

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 62.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 62
  . | Briše se
  . |
| Daljnji postupak nakon usvajanja stajališta Parlamenta | |
| 1.   
  U razdoblju nakon usvajanja stajališta Parlamenta o prijedlogu Komisije predsjednik i izvjestitelj nadležnog odbora prate daljnje postupanje s prijedlogom sve dok ga Vijeće ne prihvati, posebno kako bi se osiguralo da se na odgovarajući način poštuju obveze koje su Vijeće i Komisija preuzeli prema Parlamentu. | |
| 2.   
  Nadležni odbor može pozvati Komisiju i Vijeće da s njime raspravljaju o predmetu. | |
| 3.   
  U svakoj fazi daljnjeg postupka nadležni odbor može, ako to smatra potrebnim, podnijeti prijedlog rezolucije na temelju ovog članka preporučujući Parlamentu da: | |
| — | pozove Komisiju da povuče svoj prijedlog, ili |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 62
  .

Briše se
  .

Daljnji postupak nakon usvajanja stajališta Parlamenta

1.   
  U razdoblju nakon usvajanja stajališta Parlamenta o prijedlogu Komisije predsjednik i izvjestitelj nadležnog odbora prate daljnje postupanje s prijedlogom sve dok ga Vijeće ne prihvati, posebno kako bi se osiguralo da se na odgovarajući način poštuju obveze koje su Vijeće i Komisija preuzeli prema Parlamentu.

2.   
  Nadležni odbor može pozvati Komisiju i Vijeće da s njime raspravljaju o predmetu.

3.   
  U svakoj fazi daljnjeg postupka nadležni odbor može, ako to smatra potrebnim, podnijeti prijedlog rezolucije na temelju ovog članka preporučujući Parlamentu da:

—

pozove Komisiju da povuče svoj prijedlog, ili

| — | pozove Komisiju ili Vijeće da ponovno upute predmet Parlamentu u skladu s člankom 63. ili pozove Komisiju da podnese novi prijedlog, ili |
| --- | --- |

—

pozove Komisiju ili Vijeće da ponovno upute predmet Parlamentu u skladu s člankom 63. ili pozove Komisiju da podnese novi prijedlog, ili

| — | poduzme neku drugu radnju koju smatra prikladnom. |
| --- | --- |

—

poduzme neku drugu radnju koju smatra prikladnom.

Ovaj prijedlog uvrštava se u prijedlog dnevnog reda prve sljedeće sjednice nakon donošenja odluke odbora.

Amandman 66

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 63.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 63. | Članak 63. |
| Ponovno upućivanje Parlamentu | Ponovno upućivanje Parlamentu |
| Redovni zakonodavni postupak | |
| 1.   Na zahtjev nadležnog odbora predsjednik traži od Komisije da prijedlog ponovno uputi Parlamentu ako: | 1.   Na zahtjev nadležnog odbora predsjednik traži od Komisije da prijedlog ponovno uputi Parlamentu ako: |
| — | Komisija, nakon što je Parlament usvojio svoje stajalište, povuče svoj prvotni prijedlog kako bi ga zamijenila drugim tekstom, osim u slučaju kad se to čini radi uzimanja u obzir stajališta Parlamenta; ili |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 63.

Članak 63.

Ponovno upućivanje Parlamentu

Ponovno upućivanje Parlamentu

Redovni zakonodavni postupak

1.   Na zahtjev nadležnog odbora predsjednik traži od Komisije da prijedlog ponovno uputi Parlamentu ako:

1.   Na zahtjev nadležnog odbora predsjednik traži od Komisije da prijedlog ponovno uputi Parlamentu ako:

—

Komisija, nakon što je Parlament usvojio svoje stajalište, povuče svoj prvotni prijedlog kako bi ga zamijenila drugim tekstom, osim u slučaju kad se to čini radi uzimanja u obzir stajališta Parlamenta; ili

| — | Komisija bitno
  izmjenjuje
  ili namjerava izmijeniti svoj prvotni prijedlog, osim u slučaju kad se to čini radi uzimanja u obzir stajališta Parlamenta;
  ili |
| --- | --- |

—

Komisija bitno
  izmjenjuje
  ili namjerava izmijeniti svoj prvotni prijedlog, osim u slučaju kad se to čini radi uzimanja u obzir stajališta Parlamenta;
  ili

| — | Komisija
  zamijeni,
  bitno
  izmijeni
  ili namjerava
  bitno
  izmijeniti svoj prvotni prijedlog
  nakon što je Parlament donio svoje stajalište
  , osim u slučaju kad se to čini radi uzimanja u obzir stajališta Parlamenta; |
| --- | --- |

—

Komisija
  zamijeni,
  bitno
  izmijeni
  ili namjerava
  bitno
  izmijeniti svoj prvotni prijedlog
  nakon što je Parlament donio svoje stajalište
  , osim u slučaju kad se to čini radi uzimanja u obzir stajališta Parlamenta;

| — | se s protekom vremena ili zbog izmijenjenih okolnosti
  priroda problema o kojem je riječ u prijedlogu bitno promijenila; ili |
| --- | --- |

—

se s protekom vremena ili zbog izmijenjenih okolnosti
  priroda problema o kojem je riječ u prijedlogu bitno promijenila; ili

| — | priroda problema o kojem je riječ u prijedlogu bitno
  se
  promijenila
  zbog proteka vremena ili izmijenjenih okolnosti
  ; ili |
| --- | --- |

—

priroda problema o kojem je riječ u prijedlogu bitno
  se
  promijenila
  zbog proteka vremena ili izmijenjenih okolnosti
  ; ili

| — | su se u međuvremenu
  nakon usvajanja stajališta održali novi izbori za Parlament
  te ako
  Konferencija predsjednika to smatra poželjnim. |
| --- | --- |

—

su se u međuvremenu
  nakon usvajanja stajališta održali novi izbori za Parlament
  te ako
  Konferencija predsjednika to smatra poželjnim.

| — | nakon usvajanja stajališta održali
  su se
  novi izbori za Parlament
  i
  Konferencija predsjednika to smatra poželjnim. |
| --- | --- |

—

nakon usvajanja stajališta održali
  su se
  novi izbori za Parlament
  i
  Konferencija predsjednika to smatra poželjnim.

1a.
     
  Ako se predviđa promjena pravne osnove prijedloga, prema kojoj se redovni zakonodavni postupak više ne bi primjenjivao na taj prijedlog, Parlament, Vijeće i Komisija u skladu sa stavkom 25. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva razmjenjuju stajališta o tome preko svojih predsjednika ili njihovih predstavnika.

2.   Na zahtjev nadležnog odbora
  Parlament
  traži od Vijeća da ponovno uputi Parlamentu
  prijedlog koji je podnijela
  Komisija
  u skladu s člankom 294. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ako
  Vijeće
  namjerava
  promijeniti pravnu osnovu
  prijedloga
  tako da se redovni zakonodavni postupak više
  neće primjenjivati
  .

2.   
  Nakon razmjene stajališta iz stavka 1.a predsjednik
  na zahtjev nadležnog odbora traži od Vijeća da
  nacrt pravno obvezujućeg akta
  ponovno uputi Parlamentu
  ako
  Komisija
  ili
  Vijeće
  namjeravaju
  promijeniti pravnu osnovu
  iz stajališta Parlamenta u prvom čitanju
  tako da se redovni zakonodavni postupak više
  ne bi primjenjivao
  .

Drugi postupci

3.   
  Na zahtjev nadležnog odbora predsjednik poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom pod istim okolnostima i istim uvjetima poput onih navedenih u stavku 1. te u slučaju da Vijeće bitno izmijeni ili namjerava izmijeniti prijedlog o kojem je Parlament već iznio svoje mišljenje, osim ako se to radi u svrhu uključivanja izmjena Parlamenta.

4.   
  Predsjednik također zahtijeva da se prijedlog akta ponovno uputi Parlamentu pod okolnostima određenim ovim člankom ako Parlament tako odluči na prijedlog kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika.

Amandman 67

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 4. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| POGLAVLJE 4
  . | ODJELJAK 2
  . |
| DRUGO ČITANJE | DRUGO ČITANJE |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE 4
  .

ODJELJAK 2
  .

DRUGO ČITANJE

DRUGO ČITANJE

Amandman 68

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 4. – podnaslov 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Razmatranje u odboru | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

Razmatranje u odboru

Briše se.

Amandman 69

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 64.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 64. | Članak 64. |
| Priopćavanje stajališta Vijeća | Priopćavanje stajališta Vijeća |
| 1.   Priopćavanje stajališta Vijeća u skladu s člankom 294. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odvija se u trenutku kad ga u Parlamentu objavi predsjednik. Predsjednik objavljuje stajalište nakon što je zaprimio dokumente koji sadržavaju stajalište, sve izjave uvedene u zapisnik Vijeća prilikom usvajanja stajališta, razloge zbog kojih je Vijeće usvojilo to stajalište, te stajalište Komisije, propisno prevedene na sve službene jezike Europske unije. Predsjednik objavljuje stajalište tijekom prve sjednice nakon zaprimanja navedenih dokumenata. | 1.   Priopćavanje stajališta Vijeća u skladu s člankom 294. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odvija se u trenutku kad ga u Parlamentu objavi predsjednik. Predsjednik objavljuje stajalište nakon što je zaprimio dokumente koji sadržavaju stajalište, sve izjave uvedene u zapisnik Vijeća prilikom usvajanja stajališta, razloge zbog kojih je Vijeće usvojilo to stajalište, te stajalište Komisije, propisno prevedene na sve službene jezike Europske unije. Predsjednik objavljuje stajalište tijekom prve sjednice nakon zaprimanja navedenih dokumenata. |
| Prije objave predsjednik ustanovljuje, nakon savjetovanja s predsjednikom nadležnog odbora i/ili izvjestiteljem, da je zaprimljeni tekst doista stajalište Vijeća u prvom čitanju te da se ne primjenjuju okolnosti opisane u članku 63. U suprotnom, predsjednik zajedno s nadležnim odborom i po mogućnosti u dogovoru s Vijećem traži odgovarajuće rješenje. | Prije objave predsjednik ustanovljuje, nakon savjetovanja s predsjednikom nadležnog odbora i/ili izvjestiteljem, da je zaprimljeni tekst doista stajalište Vijeća u prvom čitanju te da se ne primjenjuju okolnosti opisane u članku 63. U suprotnom, predsjednik zajedno s nadležnim odborom i po mogućnosti u dogovoru s Vijećem traži odgovarajuće rješenje. |
| | 1a.
     
  Smatra se da je stajalište Vijeća automatski upućeno nadležnom odboru u prvom čitanju na dan njegova priopćavanja Parlamentu. |
| 2.   Popis navedenih priopćenja objavljuje se u zapisniku sa sjednice zajedno s nazivom nadležnog odbora. | 2.   Popis navedenih priopćenja objavljuje se u zapisniku sa sjednice zajedno s nazivom nadležnog odbora. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 64.

Članak 64.

Priopćavanje stajališta Vijeća

Priopćavanje stajališta Vijeća

1.   Priopćavanje stajališta Vijeća u skladu s člankom 294. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odvija se u trenutku kad ga u Parlamentu objavi predsjednik. Predsjednik objavljuje stajalište nakon što je zaprimio dokumente koji sadržavaju stajalište, sve izjave uvedene u zapisnik Vijeća prilikom usvajanja stajališta, razloge zbog kojih je Vijeće usvojilo to stajalište, te stajalište Komisije, propisno prevedene na sve službene jezike Europske unije. Predsjednik objavljuje stajalište tijekom prve sjednice nakon zaprimanja navedenih dokumenata.

1.   Priopćavanje stajališta Vijeća u skladu s člankom 294. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odvija se u trenutku kad ga u Parlamentu objavi predsjednik. Predsjednik objavljuje stajalište nakon što je zaprimio dokumente koji sadržavaju stajalište, sve izjave uvedene u zapisnik Vijeća prilikom usvajanja stajališta, razloge zbog kojih je Vijeće usvojilo to stajalište, te stajalište Komisije, propisno prevedene na sve službene jezike Europske unije. Predsjednik objavljuje stajalište tijekom prve sjednice nakon zaprimanja navedenih dokumenata.

Prije objave predsjednik ustanovljuje, nakon savjetovanja s predsjednikom nadležnog odbora i/ili izvjestiteljem, da je zaprimljeni tekst doista stajalište Vijeća u prvom čitanju te da se ne primjenjuju okolnosti opisane u članku 63. U suprotnom, predsjednik zajedno s nadležnim odborom i po mogućnosti u dogovoru s Vijećem traži odgovarajuće rješenje.

Prije objave predsjednik ustanovljuje, nakon savjetovanja s predsjednikom nadležnog odbora i/ili izvjestiteljem, da je zaprimljeni tekst doista stajalište Vijeća u prvom čitanju te da se ne primjenjuju okolnosti opisane u članku 63. U suprotnom, predsjednik zajedno s nadležnim odborom i po mogućnosti u dogovoru s Vijećem traži odgovarajuće rješenje.

1a.
     
  Smatra se da je stajalište Vijeća automatski upućeno nadležnom odboru u prvom čitanju na dan njegova priopćavanja Parlamentu.

2.   Popis navedenih priopćenja objavljuje se u zapisniku sa sjednice zajedno s nazivom nadležnog odbora.

2.   Popis navedenih priopćenja objavljuje se u zapisniku sa sjednice zajedno s nazivom nadležnog odbora.

Amandman 70

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 65.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 65. | Članak 65. |
| Produženje rokova | Produženje rokova |
| 1.   Na zahtjev predsjednika nadležnog odbora
  u slučaju rokova
  za drugo čitanje
  ili na zahtjev parlamentarnog izaslanstva
  u 
  Odboru za mirenje u slučaju rokova za mirenje, predsjednik produžuje dotične rokove u
  skladu s člankom 294. stavkom 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. | 1.   Na zahtjev predsjednika nadležnog odbora
  , predsjednik produžuje rokove
  za drugo čitanje u skladu s člankom 294. stavkom 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| 2.   Predsjednik obavještava Parlament o svakom produženju rokova na inicijativu Parlamenta ili Vijeća na temelju članka 294. stavka 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. | 2.   Predsjednik obavještava Parlament o svakom produženju rokova na inicijativu Parlamenta ili Vijeća na temelju članka 294. stavka 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 65.

Članak 65.

Produženje rokova

Produženje rokova

1.   Na zahtjev predsjednika nadležnog odbora
  u slučaju rokova
  za drugo čitanje
  ili na zahtjev parlamentarnog izaslanstva
  u 
  Odboru za mirenje u slučaju rokova za mirenje, predsjednik produžuje dotične rokove u
  skladu s člankom 294. stavkom 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

1.   Na zahtjev predsjednika nadležnog odbora
  , predsjednik produžuje rokove
  za drugo čitanje u skladu s člankom 294. stavkom 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

2.   Predsjednik obavještava Parlament o svakom produženju rokova na inicijativu Parlamenta ili Vijeća na temelju članka 294. stavka 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

2.   Predsjednik obavještava Parlament o svakom produženju rokova na inicijativu Parlamenta ili Vijeća na temelju članka 294. stavka 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Amandman 71

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 66.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 66. | Članak 66. |
| Upućivanje u nadležni odbor i
  postupak u nadležnom odboru | Postupak u nadležnom odboru |
| 1.   
  Stajalište Vijeća smatra se automatski upućeno nadležnom odboru i odborima čije se mišljenje traži na dan njegova priopćavanja Parlamentu u skladu s člankom 64. stavkom 1. | |
| 2.   Stajalište Vijeća uvrštava se kao
  prva
  točka dnevnog reda prve sljedeće sjednice nadležnog odbora nakon njegova priopćavanja. Vijeće može biti pozvano da predstavi svoje stajalište. | 2.   Stajalište Vijeća uvrštava se kao
  prioritetna
  točka dnevnog reda prve sljedeće sjednice nadležnog odbora nakon njegova priopćavanja. Vijeće može biti pozvano da predstavi svoje stajalište. |
| 3.   Ako nije drukčije odlučeno, izvjestitelj u drugom čitanju isti je kao u prvom čitanju. | 3.   Ako nije drukčije odlučeno, izvjestitelj u drugom čitanju isti je kao u prvom čitanju. |
| 4.   Odredbe
  za drugo čitanje navedene u članku 69
  .
  stavcima 2., 3.
  i 
  5
  . primjenjuju se na postupke u nadležnom odboru. Isključivo članovi ili stalni zamjenici u tom odboru imaju pravo podnositi prijedloge za odbijanje i amandmane. Odbor odlučuje većinom glasova. | 4.   Odredbe
  o dopuštenosti amandmana na stajalište Vijeća iz članka 69
  .
  stavaka 2.
  i 
  3
  . primjenjuju se na postupke u nadležnom odboru. Isključivo članovi ili stalni zamjenici u tom odboru imaju pravo podnositi prijedloge za odbijanje i amandmane. Odbor odlučuje većinom glasova. |
| 5.   
  Prije glasovanja odbor može zahtijevati od predsjednika odbora i izvjestitelja da raspravljaju o amandmanima koji su podneseni u odboru uz nazočnost predsjednika Vijeća ili njegovog predstavnika te nadležnog povjerenika Komisije. Izvjestitelj nakon takve rasprave može podnijeti kompromisne amandmane. | |
| 6.   Nadležni odbor podnosi preporuku za drugo čitanje u kojoj predlaže odobrenje, izmjenu ili odbijanje stajališta Vijeća. Preporuka uključuje kratko obrazloženje predložene odluke. | 6.   Nadležni odbor podnosi preporuku za drugo čitanje u kojoj predlaže odobrenje, izmjenu ili odbijanje stajališta Vijeća. Preporuka uključuje kratko obrazloženje predložene odluke. |
| | 6a.
     
  Članci 49., 50., 53. i 188. ne primjenjuju se tijekom drugog čitanja. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 66.

Članak 66.

Upućivanje u nadležni odbor i
  postupak u nadležnom odboru

Postupak u nadležnom odboru

1.   
  Stajalište Vijeća smatra se automatski upućeno nadležnom odboru i odborima čije se mišljenje traži na dan njegova priopćavanja Parlamentu u skladu s člankom 64. stavkom 1.

2.   Stajalište Vijeća uvrštava se kao
  prva
  točka dnevnog reda prve sljedeće sjednice nadležnog odbora nakon njegova priopćavanja. Vijeće može biti pozvano da predstavi svoje stajalište.

2.   Stajalište Vijeća uvrštava se kao
  prioritetna
  točka dnevnog reda prve sljedeće sjednice nadležnog odbora nakon njegova priopćavanja. Vijeće može biti pozvano da predstavi svoje stajalište.

3.   Ako nije drukčije odlučeno, izvjestitelj u drugom čitanju isti je kao u prvom čitanju.

3.   Ako nije drukčije odlučeno, izvjestitelj u drugom čitanju isti je kao u prvom čitanju.

4.   Odredbe
  za drugo čitanje navedene u članku 69
  .
  stavcima 2., 3.
  i 
  5
  . primjenjuju se na postupke u nadležnom odboru. Isključivo članovi ili stalni zamjenici u tom odboru imaju pravo podnositi prijedloge za odbijanje i amandmane. Odbor odlučuje većinom glasova.

4.   Odredbe
  o dopuštenosti amandmana na stajalište Vijeća iz članka 69
  .
  stavaka 2.
  i 
  3
  . primjenjuju se na postupke u nadležnom odboru. Isključivo članovi ili stalni zamjenici u tom odboru imaju pravo podnositi prijedloge za odbijanje i amandmane. Odbor odlučuje većinom glasova.

5.   
  Prije glasovanja odbor može zahtijevati od predsjednika odbora i izvjestitelja da raspravljaju o amandmanima koji su podneseni u odboru uz nazočnost predsjednika Vijeća ili njegovog predstavnika te nadležnog povjerenika Komisije. Izvjestitelj nakon takve rasprave može podnijeti kompromisne amandmane.

6.   Nadležni odbor podnosi preporuku za drugo čitanje u kojoj predlaže odobrenje, izmjenu ili odbijanje stajališta Vijeća. Preporuka uključuje kratko obrazloženje predložene odluke.

6.   Nadležni odbor podnosi preporuku za drugo čitanje u kojoj predlaže odobrenje, izmjenu ili odbijanje stajališta Vijeća. Preporuka uključuje kratko obrazloženje predložene odluke.

6a.
     
  Članci 49., 50., 53. i 188. ne primjenjuju se tijekom drugog čitanja.

Amandman 72

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 4. – podnaslov 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Plenarna sjednica | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

Plenarna sjednica

Briše se.

Amandman 73

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 67.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 67. | Članak 67. |
| Zaključenje drugog čitanja | Podnošenje Parlamentu |
| 1.   Stajalište Vijeća i, ako je dostupna, preporuka nadležnog odbora za drugo čitanje automatski se uvrštavaju u prijedlog dnevnog reda one sjednice u kojoj srijeda dolazi prije dana isteka razdoblja od tri mjeseca te je tom danu najbliža, ili prije isteka razdoblja od četiri mjeseca ako je rok produžen u skladu s člankom 65., osim ako predmet nije prethodno razmatran na ranijoj sjednici. | Stajalište Vijeća i, ako je dostupna, preporuka nadležnog odbora za drugo čitanje automatski se uvrštavaju u prijedlog dnevnog reda one sjednice u kojoj srijeda dolazi prije dana isteka razdoblja od tri mjeseca te je tom danu najbliža, ili prije isteka razdoblja od četiri mjeseca ako je rok produžen u skladu s člankom 65., osim ako predmet nije prethodno razmatran na ranijoj sjednici. |
| Preporuke za drugo čitanje koje podnose parlamentarni odbori jednakovrijedne su obrazloženju kojim odbor obrazlaže svoje stajalište u odnosu na stajalište Vijeća. O tim se tekstovima ne glasuje. | |
| 2.   
  Drugo čitanje zaključuje se kad Parlament odobri, odbije ili izmijeni stajalište Vijeća u roku i u skladu s uvjetima utvrđenima člankom 294. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 67.

Članak 67.

Zaključenje drugog čitanja

Podnošenje Parlamentu

1.   Stajalište Vijeća i, ako je dostupna, preporuka nadležnog odbora za drugo čitanje automatski se uvrštavaju u prijedlog dnevnog reda one sjednice u kojoj srijeda dolazi prije dana isteka razdoblja od tri mjeseca te je tom danu najbliža, ili prije isteka razdoblja od četiri mjeseca ako je rok produžen u skladu s člankom 65., osim ako predmet nije prethodno razmatran na ranijoj sjednici.

Stajalište Vijeća i, ako je dostupna, preporuka nadležnog odbora za drugo čitanje automatski se uvrštavaju u prijedlog dnevnog reda one sjednice u kojoj srijeda dolazi prije dana isteka razdoblja od tri mjeseca te je tom danu najbliža, ili prije isteka razdoblja od četiri mjeseca ako je rok produžen u skladu s člankom 65., osim ako predmet nije prethodno razmatran na ranijoj sjednici.

Preporuke za drugo čitanje koje podnose parlamentarni odbori jednakovrijedne su obrazloženju kojim odbor obrazlaže svoje stajalište u odnosu na stajalište Vijeća. O tim se tekstovima ne glasuje.

2.   
  Drugo čitanje zaključuje se kad Parlament odobri, odbije ili izmijeni stajalište Vijeća u roku i u skladu s uvjetima utvrđenima člankom 294. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Amandman 74

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 67.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 67.a |
| | Glasovanje u Parlamentu – drugo čitanje |
| | 1.   
  Parlament prvo glasuje o svim prijedlozima za trenutačno odbijanje stajališta Vijeća koje je u pisanom obliku podnio nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. Da bi se takav prijedlog prihvatio, potrebna je većina glasova zastupnika u Parlamentu. |
| | Ako se prijedlog za odbijanje prihvati, što znači da je stajalište Vijeća odbijeno, predsjednik u Parlamentu objavljuje da je zakonodavni postupak zaključen. |
| | Ako se taj prijedlog za odbijanje ne prihvati, Parlament zatim postupa u skladu sa stavcima od 2. do 5. |
| | 2.   
  Pri glasovanju se daje prioritet svim privremenim sporazumima koje je podnio nadležni odbor na temelju članka 73.d stavka 4. i o njima se glasuje jedinstvenim glasovanjem, osim ako Parlament na zahtjev kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odluči odmah prijeći na glasovanje o amandmanima u skladu sa stavkom 3. |
| | Ako jedinstvenim glasovanjem privremeni sporazum dobije glasove većine zastupnika u Parlamentu, predsjednik objavljuje da je drugo čitanje Parlamenta zaključeno. |
| | Ako jedinstvenim glasovanjem privremeni sporazum ne dobije glasove većine zastupnika u Parlamentu, Parlament zatim postupa u skladu sa stavcima od 3. do 5. |
| | 3.   
  Osim ako je prijedlog za odbijanje prihvaćen u skladu sa stavkom 1. ili ako je privremeni sporazum usvojen u skladu sa stavkom 2., provodi se glasovanje o svim izmjenama stajališta Vijeća, uključujući one sadržane u privremenom sporazumu koji je podnio nadležni odbor na temelju članka 73.d stavka 4. Izmjene stajališta Vijeća usvajaju se samo ako dobiju apsolutnu većinu glasova zastupnika u Parlamentu. |
| | Prije glasovanja o amandmanima predsjednik može pozvati Komisiju da iznese svoje stajalište te pozvati Vijeće da iznese primjedbe. |
| | 4.   
  Neovisno o glasovanju Parlamenta protiv prvotnog prijedloga za odbijanje stajališta Vijeća na osnovi stavka 1., Parlament može na prijedlog predsjednika ili izvjestitelja nadležnog odbora ili kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika razmotriti daljnji prijedlog za odbijanje nakon glasovanja o izmjenama iz stavaka 2. ili 3. Da bi se takav prijedlog prihvatio, potrebna je većina glasova zastupnika u Parlamentu. |
| | Ako se stajalište Vijeća odbije, predsjednik u Parlamentu objavljuje da je zakonodavni postupak zaključen. |
| | 5.   
  Nakon glasovanja iz stavaka od 1. do 4. te svih glasovanja koja su uslijedila nakon toga o izmjenama nacrta zakonodavne rezolucije u vezi s postupovnim zahtjevima predsjednik objavljuje da je drugo čitanje Parlamenta zaključeno i smatra se da je zakonodavna rezolucija donesena. Zakonodavna se rezolucija izmjenjuje ako je potrebno u skladu s člankom 193. stavkom 2. kako bi odražavala ishod glasovanja iz stavaka 1. do 4. ili primjenu članka 76. |
| | Tekst zakonodavne rezolucije i stajališta Parlamenta, ako postoji, predsjednik prosljeđuje Vijeću i Komisiji. |
| | Ako nije podnesen prijedlog za odbijanje ili izmjenu stajališta Vijeća, smatra ga se odobrenim. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 67.a

Glasovanje u Parlamentu – drugo čitanje

1.   
  Parlament prvo glasuje o svim prijedlozima za trenutačno odbijanje stajališta Vijeća koje je u pisanom obliku podnio nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. Da bi se takav prijedlog prihvatio, potrebna je većina glasova zastupnika u Parlamentu.

Ako se prijedlog za odbijanje prihvati, što znači da je stajalište Vijeća odbijeno, predsjednik u Parlamentu objavljuje da je zakonodavni postupak zaključen.

Ako se taj prijedlog za odbijanje ne prihvati, Parlament zatim postupa u skladu sa stavcima od 2. do 5.

2.   
  Pri glasovanju se daje prioritet svim privremenim sporazumima koje je podnio nadležni odbor na temelju članka 73.d stavka 4. i o njima se glasuje jedinstvenim glasovanjem, osim ako Parlament na zahtjev kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odluči odmah prijeći na glasovanje o amandmanima u skladu sa stavkom 3.

Ako jedinstvenim glasovanjem privremeni sporazum dobije glasove većine zastupnika u Parlamentu, predsjednik objavljuje da je drugo čitanje Parlamenta zaključeno.

Ako jedinstvenim glasovanjem privremeni sporazum ne dobije glasove većine zastupnika u Parlamentu, Parlament zatim postupa u skladu sa stavcima od 3. do 5.

3.   
  Osim ako je prijedlog za odbijanje prihvaćen u skladu sa stavkom 1. ili ako je privremeni sporazum usvojen u skladu sa stavkom 2., provodi se glasovanje o svim izmjenama stajališta Vijeća, uključujući one sadržane u privremenom sporazumu koji je podnio nadležni odbor na temelju članka 73.d stavka 4. Izmjene stajališta Vijeća usvajaju se samo ako dobiju apsolutnu većinu glasova zastupnika u Parlamentu.

Prije glasovanja o amandmanima predsjednik može pozvati Komisiju da iznese svoje stajalište te pozvati Vijeće da iznese primjedbe.

4.   
  Neovisno o glasovanju Parlamenta protiv prvotnog prijedloga za odbijanje stajališta Vijeća na osnovi stavka 1., Parlament može na prijedlog predsjednika ili izvjestitelja nadležnog odbora ili kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika razmotriti daljnji prijedlog za odbijanje nakon glasovanja o izmjenama iz stavaka 2. ili 3. Da bi se takav prijedlog prihvatio, potrebna je većina glasova zastupnika u Parlamentu.

Ako se stajalište Vijeća odbije, predsjednik u Parlamentu objavljuje da je zakonodavni postupak zaključen.

5.   
  Nakon glasovanja iz stavaka od 1. do 4. te svih glasovanja koja su uslijedila nakon toga o izmjenama nacrta zakonodavne rezolucije u vezi s postupovnim zahtjevima predsjednik objavljuje da je drugo čitanje Parlamenta zaključeno i smatra se da je zakonodavna rezolucija donesena. Zakonodavna se rezolucija izmjenjuje ako je potrebno u skladu s člankom 193. stavkom 2. kako bi odražavala ishod glasovanja iz stavaka 1. do 4. ili primjenu članka 76.

Tekst zakonodavne rezolucije i stajališta Parlamenta, ako postoji, predsjednik prosljeđuje Vijeću i Komisiji.

Ako nije podnesen prijedlog za odbijanje ili izmjenu stajališta Vijeća, smatra ga se odobrenim.

Amandman 75

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 68.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 68
  . | Briše se
  . |
| Odbijanje stajališta Vijeća | |
| 1.   
  Nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu pisanim putem prije roka koji odredi predsjednik podnijeti prijedlog odbijanja stajališta Vijeća. Da bi se takav prijedlog prihvatio, potrebna je većina glasova zastupnika u Parlamentu. O prijedlogu za odbijanje stajališta Vijeća glasuje se prije glasovanja o mogućim amandmanima. | |
| 2.   
  Neovisno o glasovanju Parlamenta protiv prvotnog prijedloga za odbijanje stajališta Vijeća, Parlament može na preporuku izvjestitelja razmotriti daljnji prijedlog za odbijanje nakon glasovanja o izmjenama te nakon izjašnjavanja Komisije u skladu s člankom 69. stavkom 5. | |
| 3.   
  Ako se stajalište Vijeća odbije, predsjednik u Parlamentu objavljuje da je zakonodavni postupak zaključen. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 68
  .

Briše se
  .

Odbijanje stajališta Vijeća

1.   
  Nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu pisanim putem prije roka koji odredi predsjednik podnijeti prijedlog odbijanja stajališta Vijeća. Da bi se takav prijedlog prihvatio, potrebna je većina glasova zastupnika u Parlamentu. O prijedlogu za odbijanje stajališta Vijeća glasuje se prije glasovanja o mogućim amandmanima.

2.   
  Neovisno o glasovanju Parlamenta protiv prvotnog prijedloga za odbijanje stajališta Vijeća, Parlament može na preporuku izvjestitelja razmotriti daljnji prijedlog za odbijanje nakon glasovanja o izmjenama te nakon izjašnjavanja Komisije u skladu s člankom 69. stavkom 5.

3.   
  Ako se stajalište Vijeća odbije, predsjednik u Parlamentu objavljuje da je zakonodavni postupak zaključen.

Amandman 76

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 69.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 69. | Članak 69. |
| Amandmani
  na stajalište Vijeća | Dopuštenost amandmana
  na stajalište Vijeća |
| 1.   Nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnositi amandmane na stajalište Vijeća na razmatranje u Parlamentu. | 1.   Nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnositi amandmane na stajalište Vijeća na razmatranje u Parlamentu. |
| 2.   Amandman na stajalište Vijeća dopušten je samo ako je sukladan člancima 169. i 170. te ako se njime nastoji: | 2.   Amandman na stajalište Vijeća dopušten je samo ako je sukladan člancima 169. i 170. te ako se njime nastoji: |
| (a) | potpuno ili djelomično ponovno zauzeti stajalište koje je Parlament usvojio u prvom čitanju; ili |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 69.

Članak 69.

Amandmani
  na stajalište Vijeća

Dopuštenost amandmana
  na stajalište Vijeća

1.   Nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnositi amandmane na stajalište Vijeća na razmatranje u Parlamentu.

1.   Nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnositi amandmane na stajalište Vijeća na razmatranje u Parlamentu.

2.   Amandman na stajalište Vijeća dopušten je samo ako je sukladan člancima 169. i 170. te ako se njime nastoji:

2.   Amandman na stajalište Vijeća dopušten je samo ako je sukladan člancima 169. i 170. te ako se njime nastoji:

(a)

potpuno ili djelomično ponovno zauzeti stajalište koje je Parlament usvojio u prvom čitanju; ili

| (a) | potpuno ili djelomično ponovno zauzeti stajalište koje je Parlament usvojio u prvom čitanju; ili |
| --- | --- |

(a)

potpuno ili djelomično ponovno zauzeti stajalište koje je Parlament usvojio u prvom čitanju; ili

| (b) | postići kompromis između Vijeća i Parlamenta; ili |
| --- | --- |

(b)

postići kompromis između Vijeća i Parlamenta; ili

| (b) | postići kompromis između Vijeća i Parlamenta; ili |
| --- | --- |

(b)

postići kompromis između Vijeća i Parlamenta; ili

| (c) | izmijeniti dio teksta stajališta Vijeća koji nije bio uključen u prijedlog podnesen u prvom čitanju ili se od njega sadržajno razlikuje
  te koji ne dovodi do bitnih promjena u smislu članka 63.
  ; ili |
| --- | --- |

(c)

izmijeniti dio teksta stajališta Vijeća koji nije bio uključen u prijedlog podnesen u prvom čitanju ili se od njega sadržajno razlikuje
  te koji ne dovodi do bitnih promjena u smislu članka 63.
  ; ili

| (c) | izmijeniti dio teksta stajališta Vijeća koji nije bio uključen u prijedlog podnesen u prvom čitanju ili se od njega sadržajno razlikuje; ili |
| --- | --- |

(c)

izmijeniti dio teksta stajališta Vijeća koji nije bio uključen u prijedlog podnesen u prvom čitanju ili se od njega sadržajno razlikuje; ili

| (d) | uzeti u obzir novu činjenicu ili pravnu situaciju koja se pojavila nakon
  prvog čitanja
  . |
| --- | --- |

(d)

uzeti u obzir novu činjenicu ili pravnu situaciju koja se pojavila nakon
  prvog čitanja
  .

| (d) | uzeti u obzir novu činjenicu ili pravnu situaciju koja se pojavila nakon
  usvajanja stajališta Parlamenta u prvom čitanju
  . |
| --- | --- |

(d)

uzeti u obzir novu činjenicu ili pravnu situaciju koja se pojavila nakon
  usvajanja stajališta Parlamenta u prvom čitanju
  .

Odluka predsjednika o tome da amandman proglasi dopuštenim ili nedopuštenim ne može se dovoditi u pitanje.

Odluka predsjednika o tome da amandman proglasi dopuštenim ili nedopuštenim ne može se dovoditi u pitanje.

3.   Ako su se nakon prvog čitanja održali izbori, ali nije došlo do pozivanja na članak 63., predsjednik može ukinuti ograničenja o dopuštenosti utvrđena u stavku 2.

3.   Ako su se nakon prvog čitanja održali izbori, ali nije došlo do pozivanja na članak 63., predsjednik može ukinuti ograničenja o dopuštenosti utvrđena u stavku 2.

4.   
  Da bi se takav amandman prihvatio, potrebna je apsolutna većina glasova zastupnika u Parlamentu.

5.   
  Prije glasovanja o amandmanima predsjednik može pozvati Komisiju da iznese svoje stajalište te pozvati Vijeće da iznese primjedbe.

Amandman 77

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 5. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| POGLAVLJE 5
  . | ODJELJAK 4
  . |
| TREĆE ČITANJE | MIRENJE I
  TREĆE ČITANJE |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE 5
  .

ODJELJAK 4
  .

TREĆE ČITANJE

MIRENJE I
  TREĆE ČITANJE

Amandman 78

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 5. – podnaslov 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Mirenje | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

Mirenje

Briše se.

Amandman 79

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 69.b (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 69.b |
| | Produženje rokova |
| | 1.   
  Na zahtjev izaslanstva Parlamenta u Odboru za mirenje predsjednik produžuje rokove za treće čitanje u skladu s člankom 294. stavkom 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| | 2.   
  Predsjednik obavještava Parlament o svakom produženju rokova na temelju članka 294. stavka 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, bilo na inicijativu Parlamenta bilo Vijeća. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 69.b

Produženje rokova

1.   
  Na zahtjev izaslanstva Parlamenta u Odboru za mirenje predsjednik produžuje rokove za treće čitanje u skladu s člankom 294. stavkom 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

2.   
  Predsjednik obavještava Parlament o svakom produženju rokova na temelju članka 294. stavka 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, bilo na inicijativu Parlamenta bilo Vijeća.

Amandman 80

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 71.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 71. | Članak 71. |
| Izaslanstvo u Odboru za mirenje | Izaslanstvo u Odboru za mirenje |
| 1.   Izaslanstvo Parlamenta u Odboru za mirenje sastoji se od istog broja članova kao izaslanstvo Vijeća. | 1.   Izaslanstvo Parlamenta u Odboru za mirenje sastoji se od istog broja članova kao izaslanstvo Vijeća. |
| 2.   Politički sastav izaslanstva odgovara sastavu Parlamenta po klubovima zastupnika. Konferencija predsjednika određuje točan broj zastupnika iz svakog kluba. | 2.   Politički sastav izaslanstva odgovara sastavu Parlamenta po klubovima zastupnika. Konferencija predsjednika određuje točan broj zastupnika iz svakog kluba. |
| 3.   Klubovi zastupnika imenuju članove izaslanstva za svaki postupak mirenja, po mogućnosti između članova
  odgovarajućih
  odbora, s izuzetkom tri člana koji se imenuju stalnim članovima sljedećih izaslanstava za razdoblje od 12 mjeseci. Klubovi zastupnika imenuju tri stalna predstavnika između potpredsjednika Parlamenta, koji moraju predstavljati najmanje dva različita kluba. Predsjednik i izvjestitelj nadležnog odbora članovi su izaslanstva u svakome slučaju. | 3.   Klubovi zastupnika imenuju članove izaslanstva za svaki postupak mirenja, po mogućnosti između članova
  nadležnih
  odbora, s izuzetkom tri člana koji se imenuju stalnim članovima sljedećih izaslanstava za razdoblje od 12 mjeseci. Klubovi zastupnika imenuju tri stalna predstavnika između potpredsjednika Parlamenta, koji moraju predstavljati najmanje dva različita kluba. Predsjednik i izvjestitelj nadležnog odbora
  u drugom čitanju te izvjestitelji svih pridruženih odbora
  članovi su izaslanstva u svakome slučaju. |
| 4.   Klubovi zastupnika koji imaju predstavnike u izaslanstvu imenuju i njihove zamjenike. | 4.   Klubovi zastupnika koji imaju predstavnike u izaslanstvu imenuju i njihove zamjenike. |
| 5.   Klubovi zastupnika
  i nezavisni zastupnici
  koji nemaju predstavnike u izaslanstvu mogu poslati po jednog predstavnika na svaku internu pripremnu sjednicu izaslanstva. | 5.   Klubovi zastupnika koji nemaju predstavnike u izaslanstvu mogu poslati po jednog predstavnika na svaku internu pripremnu sjednicu izaslanstva.
  Ako u izaslanstvu nema ni jednog nezavisnog zastupnika, jedan nezavisni zastupnik može prisustvovati svim internim pripremnim sjednicama izaslanstva. |
| 6.   Izaslanstvo vodi predsjednik Parlamenta ili jedan od tri stalna člana. | 6.   Izaslanstvo vodi predsjednik Parlamenta ili jedan od tri stalna člana. |
| 7.   Izaslanstvo odlučuje većinom glasova svojih članova. Njegove rasprave nisu javne. | 7.   Izaslanstvo odlučuje većinom glasova svojih članova. Njegove rasprave nisu javne. |
| Konferencija predsjednika utvrđuje daljnje postupovne smjernice za rad izaslanstva u Odboru za mirenje. | Konferencija predsjednika utvrđuje daljnje postupovne smjernice za rad izaslanstva u Odboru za mirenje. |
| 8.   Izaslanstvo izvještava Parlament o rezultatima mirenja. | 8.   Izaslanstvo izvještava Parlament o rezultatima mirenja. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 71.

Članak 71.

Izaslanstvo u Odboru za mirenje

Izaslanstvo u Odboru za mirenje

1.   Izaslanstvo Parlamenta u Odboru za mirenje sastoji se od istog broja članova kao izaslanstvo Vijeća.

1.   Izaslanstvo Parlamenta u Odboru za mirenje sastoji se od istog broja članova kao izaslanstvo Vijeća.

2.   Politički sastav izaslanstva odgovara sastavu Parlamenta po klubovima zastupnika. Konferencija predsjednika određuje točan broj zastupnika iz svakog kluba.

2.   Politički sastav izaslanstva odgovara sastavu Parlamenta po klubovima zastupnika. Konferencija predsjednika određuje točan broj zastupnika iz svakog kluba.

3.   Klubovi zastupnika imenuju članove izaslanstva za svaki postupak mirenja, po mogućnosti između članova
  odgovarajućih
  odbora, s izuzetkom tri člana koji se imenuju stalnim članovima sljedećih izaslanstava za razdoblje od 12 mjeseci. Klubovi zastupnika imenuju tri stalna predstavnika između potpredsjednika Parlamenta, koji moraju predstavljati najmanje dva različita kluba. Predsjednik i izvjestitelj nadležnog odbora članovi su izaslanstva u svakome slučaju.

3.   Klubovi zastupnika imenuju članove izaslanstva za svaki postupak mirenja, po mogućnosti između članova
  nadležnih
  odbora, s izuzetkom tri člana koji se imenuju stalnim članovima sljedećih izaslanstava za razdoblje od 12 mjeseci. Klubovi zastupnika imenuju tri stalna predstavnika između potpredsjednika Parlamenta, koji moraju predstavljati najmanje dva različita kluba. Predsjednik i izvjestitelj nadležnog odbora
  u drugom čitanju te izvjestitelji svih pridruženih odbora
  članovi su izaslanstva u svakome slučaju.

4.   Klubovi zastupnika koji imaju predstavnike u izaslanstvu imenuju i njihove zamjenike.

4.   Klubovi zastupnika koji imaju predstavnike u izaslanstvu imenuju i njihove zamjenike.

5.   Klubovi zastupnika
  i nezavisni zastupnici
  koji nemaju predstavnike u izaslanstvu mogu poslati po jednog predstavnika na svaku internu pripremnu sjednicu izaslanstva.

5.   Klubovi zastupnika koji nemaju predstavnike u izaslanstvu mogu poslati po jednog predstavnika na svaku internu pripremnu sjednicu izaslanstva.
  Ako u izaslanstvu nema ni jednog nezavisnog zastupnika, jedan nezavisni zastupnik može prisustvovati svim internim pripremnim sjednicama izaslanstva.

6.   Izaslanstvo vodi predsjednik Parlamenta ili jedan od tri stalna člana.

6.   Izaslanstvo vodi predsjednik Parlamenta ili jedan od tri stalna člana.

7.   Izaslanstvo odlučuje većinom glasova svojih članova. Njegove rasprave nisu javne.

7.   Izaslanstvo odlučuje većinom glasova svojih članova. Njegove rasprave nisu javne.

Konferencija predsjednika utvrđuje daljnje postupovne smjernice za rad izaslanstva u Odboru za mirenje.

Konferencija predsjednika utvrđuje daljnje postupovne smjernice za rad izaslanstva u Odboru za mirenje.

8.   Izaslanstvo izvještava Parlament o rezultatima mirenja.

8.   Izaslanstvo izvještava Parlament o rezultatima mirenja.

Amandman 81

Poslovnik Europskog parlamenta

Naslov II: – poglavlje 5. – podnaslov 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Plenarna sjednica | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

Plenarna sjednica

Briše se.

Amandman 82

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 72.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 72. | Članak 72. |
| Zajednički tekst | Zajednički tekst |
| 1.   Ako se u Odboru za mirenje postigne dogovor o zajedničkom tekstu, predmet se uvrštava u dnevni red dnevne sjednice Parlamenta koja se održava šest tjedana ili, ako je rok produžen, osam tjedana od dana odobrenja zajedničkog teksta u Odboru za mirenje. | 1.   Ako se u Odboru za mirenje postigne dogovor o zajedničkom tekstu, predmet se uvrštava u dnevni red dnevne sjednice Parlamenta koja se održava šest tjedana ili, ako je rok produžen, osam tjedana od dana odobrenja zajedničkog teksta u Odboru za mirenje. |
| 2.   Predsjednik ili drugi imenovani član izaslanstva Parlamenta u Odboru za mirenje daje izjavu o zajedničkom tekstu kojoj se prilaže izvješće. | 2.   Predsjednik ili drugi imenovani član izaslanstva Parlamenta u Odboru za mirenje daje izjavu o zajedničkom tekstu kojoj se prilaže izvješće. |
| 3.   Na zajednički tekst nije moguće podnositi amandmane. | 3.   Na zajednički tekst nije moguće podnositi amandmane. |
| 4.   O zajedničkom tekstu kao cjelini održava se jedinstveno glasovanje. Zajednički se tekst odobrava ako dobije većinu glasova. | 4.   O zajedničkom tekstu kao cjelini održava se jedinstveno glasovanje. Zajednički se tekst odobrava ako dobije većinu glasova. |
| 5.   Ako u Odboru za mirenje nije postignut dogovor o zajedničkom tekstu, predsjednik ili drugi imenovani član izaslanstva Parlamenta u Odboru za mirenje daje izjavu. Nakon izjave slijedi rasprava. | 5.   Ako u Odboru za mirenje nije postignut dogovor o zajedničkom tekstu, predsjednik ili drugi imenovani član izaslanstva Parlamenta u Odboru za mirenje daje izjavu. Nakon izjave slijedi rasprava. |
| | 5a.
     
  Tijekom postupka mirenja između Parlamenta i Vijeća nakon drugog čitanja prijedlog se ne vraća odboru. |
| | 5b.
     
  Članci 49., 50. i 53. ne primjenjuju se tijekom trećeg čitanja. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 72.

Članak 72.

Zajednički tekst

Zajednički tekst

1.   Ako se u Odboru za mirenje postigne dogovor o zajedničkom tekstu, predmet se uvrštava u dnevni red dnevne sjednice Parlamenta koja se održava šest tjedana ili, ako je rok produžen, osam tjedana od dana odobrenja zajedničkog teksta u Odboru za mirenje.

1.   Ako se u Odboru za mirenje postigne dogovor o zajedničkom tekstu, predmet se uvrštava u dnevni red dnevne sjednice Parlamenta koja se održava šest tjedana ili, ako je rok produžen, osam tjedana od dana odobrenja zajedničkog teksta u Odboru za mirenje.

2.   Predsjednik ili drugi imenovani član izaslanstva Parlamenta u Odboru za mirenje daje izjavu o zajedničkom tekstu kojoj se prilaže izvješće.

2.   Predsjednik ili drugi imenovani član izaslanstva Parlamenta u Odboru za mirenje daje izjavu o zajedničkom tekstu kojoj se prilaže izvješće.

3.   Na zajednički tekst nije moguće podnositi amandmane.

3.   Na zajednički tekst nije moguće podnositi amandmane.

4.   O zajedničkom tekstu kao cjelini održava se jedinstveno glasovanje. Zajednički se tekst odobrava ako dobije većinu glasova.

4.   O zajedničkom tekstu kao cjelini održava se jedinstveno glasovanje. Zajednički se tekst odobrava ako dobije većinu glasova.

5.   Ako u Odboru za mirenje nije postignut dogovor o zajedničkom tekstu, predsjednik ili drugi imenovani član izaslanstva Parlamenta u Odboru za mirenje daje izjavu. Nakon izjave slijedi rasprava.

5.   Ako u Odboru za mirenje nije postignut dogovor o zajedničkom tekstu, predsjednik ili drugi imenovani član izaslanstva Parlamenta u Odboru za mirenje daje izjavu. Nakon izjave slijedi rasprava.

5a.
     
  Tijekom postupka mirenja između Parlamenta i Vijeća nakon drugog čitanja prijedlog se ne vraća odboru.

5b.
     
  Članci 49., 50. i 53. ne primjenjuju se tijekom trećeg čitanja.

Amandman 83

Poslovnik Europskog parlamenta

Naslov II: – poglavlje 6. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| POGLAVLJE 6
  . | ODJELJAK 5
  . |
| ZAKLJUČENJE
  ZAKONODAVNOG
  POSTUPKA | ZAKLJUČENJE POSTUPKA |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE 6
  .

ODJELJAK 5
  .

ZAKLJUČENJE
  ZAKONODAVNOG
  POSTUPKA

ZAKLJUČENJE POSTUPKA

Amandman 84

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 3. – odjeljak 3. (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | ODJELJAK 3. |
| | MEĐUINSTITUCIONALNI PREGOVORI TIJEKOM REDOVNOG ZAKONODAVNOG POSTUPKA |
| | (Odjeljak 3. umeće se ispred odjeljka 4. „Mirenje i treće čitanje” te sadrži članak 73., kako je izmijenjen, i članke od 73.a do 73.d). |

Tekst na snazi

Izmjena

ODJELJAK 3.

MEĐUINSTITUCIONALNI PREGOVORI TIJEKOM REDOVNOG ZAKONODAVNOG POSTUPKA

(Odjeljak 3. umeće se ispred odjeljka 4. „Mirenje i treće čitanje” te sadrži članak 73., kako je izmijenjen, i članke od 73.a do 73.d).

Amandman 85

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 73.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 73. | Članak 73. |
| Međuinstitucionalni pregovori u zakonodavnim postupcima | Opće odredbe |
| 1.   
  Pregovori
  s drugim institucijama u cilju postizanja dogovora tijekom zakonodavnog postupka odvijaju se uzimajući u obzir Kodeks ponašanja koji je utvrdila Konferencija predsjednika (10). | U pregovore
  s drugim institucijama u cilju postizanja dogovora tijekom zakonodavnog postupka
  može se stupiti samo nakon donošenja odluke u skladu s člancima 73.a do 73.c ili nakon odluke Parlamenta o vraćanju u međuinstitucionalne pregovore. Takvi pregovori
  odvijaju se uzimajući u obzir Kodeks ponašanja koji je utvrdila Konferencija predsjednika (10). |
| 2.   
  Takvim se pregovorima ne pristupa prije nego što nadležni odbor za svaki zakonodavni postupak posebno i većinom glasova svojih članova ne usvoji odluku o otvaranju pregovora. Tom se odlukom određuje mandat i sastav pregovaračkog tima. Takve se odluke priopćavaju predsjedniku koji redovito izvješćuje Konferenciju predsjednika. | |
| Mandat čini izvješće koje usvaja odbor i koje se podnosi Parlamentu za kasnije razmatranje. Ako nadležni odbor smatra opravdanim da se pregovorima pristupi prije usvajanja izvješća u odboru, mandat iznimno može činiti niz amandmana ili niz jasno utvrđenih ciljeva, prioriteta ili smjernica. | |
| 3.   
  Pregovarački tim vodi izvjestitelj i njime predsjeda predsjednik nadležnog odbora ili potpredsjednik kojeg odredi predsjednik. Sastoji se barem od izvjestitelja iz sjene iz svakog kluba zastupnika. | |
| 4.   
  Svi dokumenti o kojima će se raspravljati na sastanku s Vijećem i Komisijom („trijalozi”) u obliku su dokumenta u kojem se navode stajališta uključenih institucija i daju se pregovaračkom timu najmanje 48 sati odnosno u hitnim slučajevima najmanje 24 sata prije trijaloga u pitanju. | |
| Nakon svakog trijaloga pregovarački tim daje povratno izvješće na sljedećem sastanku nadležnog odbora. Dokumenti koji sadrže rezultate posljednjeg trijaloga stavljaju se na raspolaganje odboru. | |
| Ako sjednicu odbora nije moguće pravovremeno sazvati, pregovarački tim daje povratno izvješće izvjestiteljima iz sjene i po potrebi koordinatorima odbora. | |
| Nadležni odbor može ažurirati mandat ovisno o napretku pregovora. | |
| 5.   
  Ako se pregovorima postigne kompromis, odmah se obavještava nadležni odbor Usuglašeni tekst podnosi se nadležnom odboru na razmatranje. Ako bude prihvaćen glasovanjem u odboru, usuglašeni tekst podnosi se na razmatranje Parlamentu u odgovarajućem obliku, uključujući i kompromisne amandmane. Može se predati kao konsolidirani tekst pod uvjetom da su u njemu jasno navedene promjene prijedloga zakonodavnog akta koji se razmatra. | |
| 6.   
  Ako postupak uključuje sjednice pridruženih ili zajedničkih odbora, na odluku o otvaranju pregovora i vođenju takvih pregovora primjenjuju se članci 54. i 55. | |
| U slučaju neslaganja uključenih odbora, načine otvaranja pregovora i vođenja takvih pregovora određuje predsjednik Konferencije predsjednika odbora u skladu s načelima utvrđenim tim člancima. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 73.

Članak 73.

Međuinstitucionalni pregovori u zakonodavnim postupcima

Opće odredbe

1.   
  Pregovori
  s drugim institucijama u cilju postizanja dogovora tijekom zakonodavnog postupka odvijaju se uzimajući u obzir Kodeks ponašanja koji je utvrdila Konferencija predsjednika (10).

U pregovore
  s drugim institucijama u cilju postizanja dogovora tijekom zakonodavnog postupka
  može se stupiti samo nakon donošenja odluke u skladu s člancima 73.a do 73.c ili nakon odluke Parlamenta o vraćanju u međuinstitucionalne pregovore. Takvi pregovori
  odvijaju se uzimajući u obzir Kodeks ponašanja koji je utvrdila Konferencija predsjednika (10).

2.   
  Takvim se pregovorima ne pristupa prije nego što nadležni odbor za svaki zakonodavni postupak posebno i većinom glasova svojih članova ne usvoji odluku o otvaranju pregovora. Tom se odlukom određuje mandat i sastav pregovaračkog tima. Takve se odluke priopćavaju predsjedniku koji redovito izvješćuje Konferenciju predsjednika.

Mandat čini izvješće koje usvaja odbor i koje se podnosi Parlamentu za kasnije razmatranje. Ako nadležni odbor smatra opravdanim da se pregovorima pristupi prije usvajanja izvješća u odboru, mandat iznimno može činiti niz amandmana ili niz jasno utvrđenih ciljeva, prioriteta ili smjernica.

3.   
  Pregovarački tim vodi izvjestitelj i njime predsjeda predsjednik nadležnog odbora ili potpredsjednik kojeg odredi predsjednik. Sastoji se barem od izvjestitelja iz sjene iz svakog kluba zastupnika.

4.   
  Svi dokumenti o kojima će se raspravljati na sastanku s Vijećem i Komisijom („trijalozi”) u obliku su dokumenta u kojem se navode stajališta uključenih institucija i daju se pregovaračkom timu najmanje 48 sati odnosno u hitnim slučajevima najmanje 24 sata prije trijaloga u pitanju.

Nakon svakog trijaloga pregovarački tim daje povratno izvješće na sljedećem sastanku nadležnog odbora. Dokumenti koji sadrže rezultate posljednjeg trijaloga stavljaju se na raspolaganje odboru.

Ako sjednicu odbora nije moguće pravovremeno sazvati, pregovarački tim daje povratno izvješće izvjestiteljima iz sjene i po potrebi koordinatorima odbora.

Nadležni odbor može ažurirati mandat ovisno o napretku pregovora.

5.   
  Ako se pregovorima postigne kompromis, odmah se obavještava nadležni odbor Usuglašeni tekst podnosi se nadležnom odboru na razmatranje. Ako bude prihvaćen glasovanjem u odboru, usuglašeni tekst podnosi se na razmatranje Parlamentu u odgovarajućem obliku, uključujući i kompromisne amandmane. Može se predati kao konsolidirani tekst pod uvjetom da su u njemu jasno navedene promjene prijedloga zakonodavnog akta koji se razmatra.

6.   
  Ako postupak uključuje sjednice pridruženih ili zajedničkih odbora, na odluku o otvaranju pregovora i vođenju takvih pregovora primjenjuju se članci 54. i 55.

U slučaju neslaganja uključenih odbora, načine otvaranja pregovora i vođenja takvih pregovora određuje predsjednik Konferencije predsjednika odbora u skladu s načelima utvrđenim tim člancima.

Amandman 86

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 73.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 73.a |
| | Pregovori prije prvog čitanja u Parlamentu |
| | 1.   
  Ako je odbor usvojio zakonodavno izvješće u skladu s člankom 49., na temelju tog izvješća može većinom glasova svojih članova odlučiti da stupi u pregovore. |
| | 2.   
  Odluke o stupanju u pregovore objavljuju se na počeku sjednice koja se održava nakon usvajanja u odboru. Do kraja dana koji slijedi nakon dana objavljivanja odluke u Parlamentu klubovi zastupnika ili pojedini zastupnici koji zajedno čine najmanje jednu desetinu zastupnika u Parlamentu mogu u pisanom obliku zatražiti da se glasuje o odluci odbora o stupanju u pregovore. Parlament o tim zahtjevima glasuje tijekom iste sjednice. |
| | Ako se zahtjev ne zaprimi do roka navedenog u podstavku 1., predsjednik o tome obavještava Parlament. Ako je zahtjev podnesen, predsjednik može, neposredno prije glasovanja, dati riječ jednom govorniku koji podržava zahtjev i jednome koji je protiv. Svaki govornik može dati izjavu u trajanju od najdulje dvije minute. |
| | 3.   
  Ako Parlament odbije odluku odbora o stupanju u pregovore, nacrt zakonodavnog akta i izvješće nadležnog odbora uvrštavaju se na dnevni red sljedeće sjednice, a predsjednik utvrđuje rok za amandmane. Primjenjuje se članak 59. stavak 1.b. |
| | 4.   
  Pregovori mogu započeti bilo kada nakon isteka roka iz stavka 2. prvog podstavka i ako nije podnesen zahtjev da se o odluci o stupanju u pregovore glasuje u Parlamentu. Ako je zahtjev podnesen, pregovori mogu započeti bilo kada nakon što se u Parlamentu odobri odluka odbora o stupanju u pregovore. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 73.a

Pregovori prije prvog čitanja u Parlamentu

1.   
  Ako je odbor usvojio zakonodavno izvješće u skladu s člankom 49., na temelju tog izvješća može većinom glasova svojih članova odlučiti da stupi u pregovore.

2.   
  Odluke o stupanju u pregovore objavljuju se na počeku sjednice koja se održava nakon usvajanja u odboru. Do kraja dana koji slijedi nakon dana objavljivanja odluke u Parlamentu klubovi zastupnika ili pojedini zastupnici koji zajedno čine najmanje jednu desetinu zastupnika u Parlamentu mogu u pisanom obliku zatražiti da se glasuje o odluci odbora o stupanju u pregovore. Parlament o tim zahtjevima glasuje tijekom iste sjednice.

Ako se zahtjev ne zaprimi do roka navedenog u podstavku 1., predsjednik o tome obavještava Parlament. Ako je zahtjev podnesen, predsjednik može, neposredno prije glasovanja, dati riječ jednom govorniku koji podržava zahtjev i jednome koji je protiv. Svaki govornik može dati izjavu u trajanju od najdulje dvije minute.

3.   
  Ako Parlament odbije odluku odbora o stupanju u pregovore, nacrt zakonodavnog akta i izvješće nadležnog odbora uvrštavaju se na dnevni red sljedeće sjednice, a predsjednik utvrđuje rok za amandmane. Primjenjuje se članak 59. stavak 1.b.

4.   
  Pregovori mogu započeti bilo kada nakon isteka roka iz stavka 2. prvog podstavka i ako nije podnesen zahtjev da se o odluci o stupanju u pregovore glasuje u Parlamentu. Ako je zahtjev podnesen, pregovori mogu započeti bilo kada nakon što se u Parlamentu odobri odluka odbora o stupanju u pregovore.

Amandman 87

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 73.b (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 73.b |
| | Pregovori prije prvog čitanja u Vijeću |
| | Ako je Parlament usvojio stajalište u prvom čitanju, ono predstavlja mandat za pregovore s drugim institucijama. U bilo kojem trenutku nakon toga nadležni odbor većinom glasova svojih članova može odlučiti stupiti u pregovore. Te se odluke objavljuju u Parlamentu tijekom sjednice nakon glasovanja u odboru i unose se u zapisnik. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 73.b

Pregovori prije prvog čitanja u Vijeću

Ako je Parlament usvojio stajalište u prvom čitanju, ono predstavlja mandat za pregovore s drugim institucijama. U bilo kojem trenutku nakon toga nadležni odbor većinom glasova svojih članova može odlučiti stupiti u pregovore. Te se odluke objavljuju u Parlamentu tijekom sjednice nakon glasovanja u odboru i unose se u zapisnik.

Amandman 88

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 73.c (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 73.c |
| | Pregovori prije drugog čitanja u Parlamentu |
| | Ako je stajalište Vijeća u prvom čitanju upućeno nadležnom odboru, stajalište Parlamenta u prvom čitanju u skladu s odredbama članka 69. predstavlja mandat za sve pregovore s drugim institucijama. U bilo kojem trenutku nakon toga nadležni odbor može odlučiti stupiti u pregovore. |
| | Ako stajalište Vijeća sadrži elemente koji nisu obuhvaćeni nacrtom zakonodavnog akta ili stajalištem Parlamenta u prvom čitanju, odbor može donijeti smjernice za pregovarački tim, među ostalim u obliku amandmana na stajalište Vijeća. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 73.c

Pregovori prije drugog čitanja u Parlamentu

Ako je stajalište Vijeća u prvom čitanju upućeno nadležnom odboru, stajalište Parlamenta u prvom čitanju u skladu s odredbama članka 69. predstavlja mandat za sve pregovore s drugim institucijama. U bilo kojem trenutku nakon toga nadležni odbor može odlučiti stupiti u pregovore.

Ako stajalište Vijeća sadrži elemente koji nisu obuhvaćeni nacrtom zakonodavnog akta ili stajalištem Parlamenta u prvom čitanju, odbor može donijeti smjernice za pregovarački tim, među ostalim u obliku amandmana na stajalište Vijeća.

Amandman 305

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 73.d (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 73.d |
| | Vođenje pregovora |
| | 1.   
  Pregovarački tim Parlamenta vodi izvjestitelj, a njime predsjeda predsjednik nadležnog odbora ili potpredsjednik kojeg odredi predsjednik. Sastoji se barem od izvjestitelja iz sjene iz svakog kluba zastupnika koji želi sudjelovati. |
| | 2.   
  Svi dokumenti o kojima će se raspravljati na sastanku s Vijećem i Komisijom („trijalozi”) dostavljaju se pregovaračkom timu najmanje 48 sati odnosno u hitnim slučajevima najmanje 24 sata prije tog trijaloga. |
| | 3.   
  Nakon svakog trijaloga predsjednik pregovaračkog tima i izvjestitelj na sljedećoj sjednici nadležnog odbora iznose povratno izvješće u ime pregovaračkog tima. |
| | Ako sjednicu odbora nije moguće pravovremeno sazvati, predsjednik pregovaračkog tima i izvjestitelj iznose povratno izvješće u ime pregovaračkog tima na sastanku koordinatora odbora. |
| | 4.   
  Ako se pregovorima postigne privremeni sporazum, odmah se obavještava nadležni odbor. Dokumenti koji sadrže rezultate zaključnog trijaloga stavljaju se na raspolaganje odboru i objavljuju se. Privremeni sporazum podnosi se nadležnom odboru, koji jedinstvenim glasovanjem donosi odluku većinom danih glasova. Ako se odobri, podnosi se na razmatranje Parlamentu uz jasno navođenje svih promjena nacrta zakonodavnog akta. |
| | 5.   
  U slučaju neslaganja uključenih odbora iz članaka 54. i 55., detaljna pravila otvaranja i vođenja pregovora određuje predsjednik Konferencije predsjednika odbora u skladu s načelima utvrđenim tim člancima. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 73.d

Vođenje pregovora

1.   
  Pregovarački tim Parlamenta vodi izvjestitelj, a njime predsjeda predsjednik nadležnog odbora ili potpredsjednik kojeg odredi predsjednik. Sastoji se barem od izvjestitelja iz sjene iz svakog kluba zastupnika koji želi sudjelovati.

2.   
  Svi dokumenti o kojima će se raspravljati na sastanku s Vijećem i Komisijom („trijalozi”) dostavljaju se pregovaračkom timu najmanje 48 sati odnosno u hitnim slučajevima najmanje 24 sata prije tog trijaloga.

3.   
  Nakon svakog trijaloga predsjednik pregovaračkog tima i izvjestitelj na sljedećoj sjednici nadležnog odbora iznose povratno izvješće u ime pregovaračkog tima.

Ako sjednicu odbora nije moguće pravovremeno sazvati, predsjednik pregovaračkog tima i izvjestitelj iznose povratno izvješće u ime pregovaračkog tima na sastanku koordinatora odbora.

4.   
  Ako se pregovorima postigne privremeni sporazum, odmah se obavještava nadležni odbor. Dokumenti koji sadrže rezultate zaključnog trijaloga stavljaju se na raspolaganje odboru i objavljuju se. Privremeni sporazum podnosi se nadležnom odboru, koji jedinstvenim glasovanjem donosi odluku većinom danih glasova. Ako se odobri, podnosi se na razmatranje Parlamentu uz jasno navođenje svih promjena nacrta zakonodavnog akta.

5.   
  U slučaju neslaganja uključenih odbora iz članaka 54. i 55., detaljna pravila otvaranja i vođenja pregovora određuje predsjednik Konferencije predsjednika odbora u skladu s načelima utvrđenim tim člancima.

Amandman 90

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 74.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 74
  . | Briše se
  . |
| Prihvaćanje odluke o otvaranju međuinstitucionalnih pregovora prije usvajanja izvješća u odboru | |
| 1.   
  Sve odluke odbora o otvaranju pregovora prije usvajanja izvješća u odboru prevode se na sve službene jezike, dijele svim zastupnicima u Parlamentu i podnose Konferenciji predsjednika. | |
| Na zahtjev kluba zastupnika, Konferencija predsjednika može odlučiti uvrstiti točku u prijedlog dnevnog reda sjednice koja se održava nakon što se odluke podijele, u kojem slučaju predsjednik utvrđuje rok za podnošenje amandmana. | |
| Ako Konferencija predsjednika ne donese odluku o uvrštenju točke u prijedlog dnevnog reda te sjednice, odluku o otvaranju pregovora objavljuje predsjednik prilikom otvaranja dotične sjednice. | |
| 2.   
  Točka se nakon objave uvrštava u prijedlog dnevnog reda sjednice za razmatranje s raspravom i glasovanjem, a predsjednik utvrđuje rok za podnošenje amandmana ako to unutar 48 sati nakon objave zatraži klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. | |
| Odluka o otvaranju pregovora u suprotnom se smatra prihvaćenom. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 74
  .

Briše se
  .

Prihvaćanje odluke o otvaranju međuinstitucionalnih pregovora prije usvajanja izvješća u odboru

1.   
  Sve odluke odbora o otvaranju pregovora prije usvajanja izvješća u odboru prevode se na sve službene jezike, dijele svim zastupnicima u Parlamentu i podnose Konferenciji predsjednika.

Na zahtjev kluba zastupnika, Konferencija predsjednika može odlučiti uvrstiti točku u prijedlog dnevnog reda sjednice koja se održava nakon što se odluke podijele, u kojem slučaju predsjednik utvrđuje rok za podnošenje amandmana.

Ako Konferencija predsjednika ne donese odluku o uvrštenju točke u prijedlog dnevnog reda te sjednice, odluku o otvaranju pregovora objavljuje predsjednik prilikom otvaranja dotične sjednice.

2.   
  Točka se nakon objave uvrštava u prijedlog dnevnog reda sjednice za razmatranje s raspravom i glasovanjem, a predsjednik utvrđuje rok za podnošenje amandmana ako to unutar 48 sati nakon objave zatraži klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika.

Odluka o otvaranju pregovora u suprotnom se smatra prihvaćenom.

Amandman 91

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 75.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak
  75 | Članak
  63.a |
| Sporazum u prvom čitanju | Sporazum u prvom čitanju |
| Ako u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Vijeće obavijesti Parlament da je odobrilo stajalište Parlamenta, predsjednik nakon finalizacije u skladu s člankom 193. objavljuje u Parlamentu da je
  prijedlog
  prihvaćen u verziji koja odgovara stajalištu Parlamenta. | Ako u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Vijeće obavijesti Parlament da je odobrilo stajalište Parlamenta, predsjednik nakon finalizacije u skladu s člankom 193. objavljuje u Parlamentu da je
  zakonodavni akt
  prihvaćen u verziji koja odgovara stajalištu Parlamenta. |
| | (Ovaj članak premješta se na kraj odjeljka 1. o prvom čitanju.) |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak
  75

Članak
  63.a

Sporazum u prvom čitanju

Sporazum u prvom čitanju

Ako u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Vijeće obavijesti Parlament da je odobrilo stajalište Parlamenta, predsjednik nakon finalizacije u skladu s člankom 193. objavljuje u Parlamentu da je
  prijedlog
  prihvaćen u verziji koja odgovara stajalištu Parlamenta.

Ako u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Vijeće obavijesti Parlament da je odobrilo stajalište Parlamenta, predsjednik nakon finalizacije u skladu s člankom 193. objavljuje u Parlamentu da je
  zakonodavni akt
  prihvaćen u verziji koja odgovara stajalištu Parlamenta.

(Ovaj članak premješta se na kraj odjeljka 1. o prvom čitanju.)

Amandman 92

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 76.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak
  76
  . | Članak
  69
  .
  a |
| Sporazum u drugom čitanju | Sporazum u drugom čitanju |
| Ako se u roku određenom za podnošenje amandmana i glasovanje o amandmanima i prijedlozima za odbijanje
  amandmana ne prihvati
  nijedan prijedlog za odbijanje stajališta Vijeća
  kao ni izmjena tog stajališta
  na temelju članaka
  68
  . i 69., predsjednik u Parlamentu objavljuje da je predloženi akt donesen.
  Predsjednik Parlamenta zajedno s predsjednikom Vijeća potpisuje predloženi akt i daje ga na objavu u Službenom listu Europske unije u skladu s člankom 78. | Ako se u roku određenom za podnošenje amandmana i glasovanje o amandmanima i prijedlozima za odbijanje
  ne podnese
  nijedan prijedlog za odbijanje stajališta Vijeća
  te nijedan amandman
  na
  to stajalište na
  temelju članaka
  67
  .
  a
  i 69., predsjednik u Parlamentu objavljuje da je predloženi akt donesen. |
| | (Ovaj članak premješta se na kraj odjeljka 2. o drugom čitanju.) |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak
  76
  .

Članak
  69
  .
  a

Sporazum u drugom čitanju

Sporazum u drugom čitanju

Ako se u roku određenom za podnošenje amandmana i glasovanje o amandmanima i prijedlozima za odbijanje
  amandmana ne prihvati
  nijedan prijedlog za odbijanje stajališta Vijeća
  kao ni izmjena tog stajališta
  na temelju članaka
  68
  . i 69., predsjednik u Parlamentu objavljuje da je predloženi akt donesen.
  Predsjednik Parlamenta zajedno s predsjednikom Vijeća potpisuje predloženi akt i daje ga na objavu u Službenom listu Europske unije u skladu s člankom 78.

Ako se u roku određenom za podnošenje amandmana i glasovanje o amandmanima i prijedlozima za odbijanje
  ne podnese
  nijedan prijedlog za odbijanje stajališta Vijeća
  te nijedan amandman
  na
  to stajalište na
  temelju članaka
  67
  .
  a
  i 69., predsjednik u Parlamentu objavljuje da je predloženi akt donesen.

(Ovaj članak premješta se na kraj odjeljka 2. o drugom čitanju.)

Amandman 93

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 77.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 77
  . | Briše se
  . |
| Uvjeti za pripremu zakonodavnih akata | |
| 1.   
  U aktima koje zajedno donose Parlament i Vijeće u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom navode se priroda akta, serijski broj, datum njegova donošenja te predmet akta. | |
| 2.   
  Akti koje zajedno donose Parlament i Vijeće sadržavaju sljedeće: | |
| (a) | ''Europski Parlament i Vijeće Europske unije''; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 77
  .

Briše se
  .

Uvjeti za pripremu zakonodavnih akata

1.   
  U aktima koje zajedno donose Parlament i Vijeće u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom navode se priroda akta, serijski broj, datum njegova donošenja te predmet akta.

2.   
  Akti koje zajedno donose Parlament i Vijeće sadržavaju sljedeće:

(a)

''Europski Parlament i Vijeće Europske unije'';

| (b) | uputu na odredbe na temelju kojih je akt donesen, ispred koje piše ''uzimajući u obzir''; |
| --- | --- |

(b)

uputu na odredbe na temelju kojih je akt donesen, ispred koje piše ''uzimajući u obzir'';

| (c) | pozivanje koji sadržava uputu na podnesene prijedloge, dobivena mišljenja i održana savjetovanja; |
| --- | --- |

(c)

pozivanje koji sadržava uputu na podnesene prijedloge, dobivena mišljenja i održana savjetovanja;

| (d) | izjavu o razlozima zbog kojih se akt donosi, na početku koje stoji izraz ''budući da''; |
| --- | --- |

(d)

izjavu o razlozima zbog kojih se akt donosi, na početku koje stoji izraz ''budući da'';

| (e) | izraze ''donijeli su ovu Uredbu'' ili ''donijeli su ovu Direktivu'' ili ''donijeli su ovu Odluku'' ili ''odlučili su sljedeće'', nakon čega slijedi tekst akta. |
| --- | --- |

(e)

izraze ''donijeli su ovu Uredbu'' ili ''donijeli su ovu Direktivu'' ili ''donijeli su ovu Odluku'' ili ''odlučili su sljedeće'', nakon čega slijedi tekst akta.

3.   
  Akt se dijeli na članke, po potrebi udružene u poglavlja i odjeljke.

4.   
  U posljednjem članku određuje se datum stupanja na snagu ako je taj datum prije ili poslije dvadesetog dana od dana objave.

5.   
  Nakon posljednjeg članka navodi se sljedeće:

| — | odgovarajuća formulacija o primjeni akta u skladu s odgovarajućim odredbama Ugovora; |
| --- | --- |

—

odgovarajuća formulacija o primjeni akta u skladu s odgovarajućim odredbama Ugovora;

| — | „Sastavljeno u...”, nakon čega slijedi datum kad je akt donesen; |
| --- | --- |

—

„Sastavljeno u...”, nakon čega slijedi datum kad je akt donesen;

| — | „Za Europski parlament predsjednik”, „Za Vijeće predsjednik”, nakon čega se pišu imena predsjednika Parlamenta i predsjednika Vijeća u vrijeme donošenja akta. |
| --- | --- |

—

„Za Europski parlament predsjednik”, „Za Vijeće predsjednik”, nakon čega se pišu imena predsjednika Parlamenta i predsjednika Vijeća u vrijeme donošenja akta.

Amandman 94

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 78.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 78. | Članak 78. |
| Potpisivanje donesenih akata | Potpisivanje
  i objavljivanje
  donesenih akata |
| Nakon finalizacije usvojenog teksta u skladu s člankom 193. i nakon što je provjereno jesu li svi postupci propisno zaključeni predsjednik i glavni tajnik potpisuju akte koji su doneseni u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom
  te ih
  glavni tajnici Parlamenta i Vijeća
  objavljuju
  u Službenom listu Europske unije. | Nakon finalizacije usvojenog teksta u skladu s člankom 193. i 
  Prilogom XVI.a i
  nakon što je provjereno jesu li svi postupci propisno zaključeni predsjednik i glavni tajnik potpisuju akte koji su doneseni u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. |
| | Glavni tajnici Parlamenta i Vijeća
  potom se dogovaraju o objavljivanju akta
  u Službenom listu Europske unije. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 78.

Članak 78.

Potpisivanje donesenih akata

Potpisivanje
  i objavljivanje
  donesenih akata

Nakon finalizacije usvojenog teksta u skladu s člankom 193. i nakon što je provjereno jesu li svi postupci propisno zaključeni predsjednik i glavni tajnik potpisuju akte koji su doneseni u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom
  te ih
  glavni tajnici Parlamenta i Vijeća
  objavljuju
  u Službenom listu Europske unije.

Nakon finalizacije usvojenog teksta u skladu s člankom 193. i 
  Prilogom XVI.a i
  nakon što je provjereno jesu li svi postupci propisno zaključeni predsjednik i glavni tajnik potpisuju akte koji su doneseni u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom.

Glavni tajnici Parlamenta i Vijeća
  potom se dogovaraju o objavljivanju akta
  u Službenom listu Europske unije.

Amandman 95

Poslovnik Europskog parlamenta

Naslov II. – poglavlje 4. (novo)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | POGLAVLJE 4. |
| | POSEBNE ODREDBE ZA POSTUPAK SAVJETOVANJA |
| | (Umeće se nakon članka 78.) |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE 4.

POSEBNE ODREDBE ZA POSTUPAK SAVJETOVANJA

(Umeće se nakon članka 78.)

Amandman 96

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 78.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 78.a |
| | Izmijenjeni prijedlog pravno obvezujućeg akta |
| | Ako Komisija namjerava zamijeniti ili promijeniti svoj prijedlog pravno obvezujućeg akta, nadležni odbor može odgoditi razmatranje predmeta sve dok ne zaprimi novi prijedlog ili izmjene prijedloga Komisije. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 78.a

Izmijenjeni prijedlog pravno obvezujućeg akta

Ako Komisija namjerava zamijeniti ili promijeniti svoj prijedlog pravno obvezujućeg akta, nadležni odbor može odgoditi razmatranje predmeta sve dok ne zaprimi novi prijedlog ili izmjene prijedloga Komisije.

Amandman 97

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 78.b (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 78.b |
| | Stajalište Komisije o amandmanima |
| | Prije nego što prijeđe na konačno glasovanje o prijedlogu pravno obvezujućeg akta, nadležni odbor može tražiti od Komisije da iznese svoje stajalište o svim amandmanima na prijedlog koje je odbor prihvatio. |
| | To se stajalište po potrebi uvrštava u izvješće. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 78.b

Stajalište Komisije o amandmanima

Prije nego što prijeđe na konačno glasovanje o prijedlogu pravno obvezujućeg akta, nadležni odbor može tražiti od Komisije da iznese svoje stajalište o svim amandmanima na prijedlog koje je odbor prihvatio.

To se stajalište po potrebi uvrštava u izvješće.

Amandman 98

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 78.c (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 78.c |
| | Glasovanje u Parlamentu |
| | Članak 59. stavci - 1., 1., 1.b i 1.c primjenjuju se mutatis mutandis. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 78.c

Glasovanje u Parlamentu

Članak 59. stavci - 1., 1., 1.b i 1.c primjenjuju se mutatis mutandis.

Amandman 99

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 78.d (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 78.d |
| | Daljnji postupak nakon usvajanja stajališta Parlamenta |
| | 1.   
  Nakon što Parlament usvoji svoje stajalište o nacrtu pravno obvezujućeg akta, predsjednik i izvjestitelj nadležnog odbora prate daljnji razvoj tog nacrta akta tijekom cijelog trajanja postupka sve dok ga ne usvoji Vijeće, prije svega kako bi se zajamčilo da se Vijeće ili Komisija na odgovarajući način pridržavaju obveza koje su dali Parlamentu u pogledu njegova stajališta. O tome redovito izvješćuju nadležni odbor. |
| | 2.   
  Nadležni odbor može pozvati Komisiju i Vijeće da s njime rasprave o tom predmetu. |
| | 3.   
  U svakoj fazi daljnjeg postupka nadležni odbor može, ako smatra da je to potrebno, podnijeti prijedlog rezolucije kojim preporučuje Parlamentu da: |
| | — | pozove Komisiju da povuče svoj prijedlog, |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 78.d

Daljnji postupak nakon usvajanja stajališta Parlamenta

1.   
  Nakon što Parlament usvoji svoje stajalište o nacrtu pravno obvezujućeg akta, predsjednik i izvjestitelj nadležnog odbora prate daljnji razvoj tog nacrta akta tijekom cijelog trajanja postupka sve dok ga ne usvoji Vijeće, prije svega kako bi se zajamčilo da se Vijeće ili Komisija na odgovarajući način pridržavaju obveza koje su dali Parlamentu u pogledu njegova stajališta. O tome redovito izvješćuju nadležni odbor.

2.   
  Nadležni odbor može pozvati Komisiju i Vijeće da s njime rasprave o tom predmetu.

3.   
  U svakoj fazi daljnjeg postupka nadležni odbor može, ako smatra da je to potrebno, podnijeti prijedlog rezolucije kojim preporučuje Parlamentu da:

—

pozove Komisiju da povuče svoj prijedlog,

| — | pozove Komisiju ili Vijeće da ponovno upute predmet Parlamentu u skladu s člankom 78.e ili pozove Komisiju da podnese novi prijedlog ili |
| --- | --- |

—

pozove Komisiju ili Vijeće da ponovno upute predmet Parlamentu u skladu s člankom 78.e ili pozove Komisiju da podnese novi prijedlog ili

| — | poduzme bilo koju drugu radnju za koju smatra da je prikladna. |
| --- | --- |

—

poduzme bilo koju drugu radnju za koju smatra da je prikladna.

Taj prijedlog rezolucije uvrštava se u prijedlog dnevnog reda prve sljedeće sjednice nakon usvajanja prijedloga odbora.

Amandman 100

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 78.e (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 78.e |
| | Ponovno upućivanje Parlamentu |
| | 1.   
  Na zahtjev nadležnog odbora predsjednik poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom pod jednakim okolnostima i u jednakim uvjetima kao što su oni navedeni u članku 63. stavku 1. te ako Vijeće bitno izmijeni ili namjerava izmijeniti pravno obvezujući akt o kojem je Parlament već iznio svoje stajalište, osim ako se to čini radi uvrštavanja izmjena Parlamenta. |
| | 2.   
  Predsjednik također zahtijeva da se nacrt pravno obvezujućeg akta ponovno uputi Parlamentu pod okolnostima utvrđenima ovim člankom ako Parlament tako odluči na prijedlog kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 78.e

Ponovno upućivanje Parlamentu

1.   
  Na zahtjev nadležnog odbora predsjednik poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom pod jednakim okolnostima i u jednakim uvjetima kao što su oni navedeni u članku 63. stavku 1. te ako Vijeće bitno izmijeni ili namjerava izmijeniti pravno obvezujući akt o kojem je Parlament već iznio svoje stajalište, osim ako se to čini radi uvrštavanja izmjena Parlamenta.

2.   
  Predsjednik također zahtijeva da se nacrt pravno obvezujućeg akta ponovno uputi Parlamentu pod okolnostima utvrđenima ovim člankom ako Parlament tako odluči na prijedlog kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika.

Amandman 101

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 7. – numeriranje

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| POGLAVLJE
  7
  . | POGLAVLJE
  5
  . |
| USTAVNA PITANJA | USTAVNA PITANJA |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE
  7
  .

POGLAVLJE
  5
  .

USTAVNA PITANJA

USTAVNA PITANJA

Amandman 102

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 81.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 81. | Članak 81. |
| Ugovori o pristupanju | Ugovori o pristupanju |
| 1.   Svaki zahtjev europske države da postane članicom Europske unije upućuje se na razmatranje nadležnom odboru. | 1.   Svaki zahtjev europske države da postane članicom Europske unije
  u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji
  upućuje se na razmatranje nadležnom odboru. |
| 2.   Na prijedlog nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika Parlament može zahtijevati od Komisije i Vijeća sudjelovanje u raspravi prije nego započnu pregovori s državom podnositeljicom zahtjeva. | 2.   Na prijedlog nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika Parlament može zahtijevati od Komisije i Vijeća sudjelovanje u raspravi prije nego započnu pregovori s državom podnositeljicom zahtjeva. |
| 3.   
  Tijekom pregovora Komisija i Vijeće redovito i potpuno obavještavaju
  nadležni odbor o napretku pregovora, po potrebi povjerljivo. | 3.   Nadležni odbor
  od Komisije i Vijeća traži da mu pružaju potpune i redovite informacije
  o napretku pregovora, po potrebi povjerljivo. |
| 4.   U svakoj fazi pregovora Parlament može, na temelju izvješća nadležnog odbora, usvojiti preporuke i zahtijevati da se one uzmu u obzir prije zaključivanja ugovora o pristupanju države Europskoj uniji. | 4.   U svakoj fazi pregovora Parlament može, na temelju izvješća nadležnog odbora, usvojiti preporuke i zahtijevati da se one uzmu u obzir prije zaključivanja ugovora o pristupanju države Europskoj uniji. |
| 5.   Po zaključku pregovora, ali prije potpisivanja ugovora, Parlamentu se podnosi nacrt ugovora i od njega traži suglasnost u skladu s člankom 99. | 5.   Po zaključku pregovora, ali prije potpisivanja ugovora, Parlamentu se podnosi nacrt ugovora i od njega traži suglasnost u skladu s člankom 99.
  U skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji za suglasnost Parlamenta potrebna je većina glasova njegovih zastupnika. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 81.

Članak 81.

Ugovori o pristupanju

Ugovori o pristupanju

1.   Svaki zahtjev europske države da postane članicom Europske unije upućuje se na razmatranje nadležnom odboru.

1.   Svaki zahtjev europske države da postane članicom Europske unije
  u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji
  upućuje se na razmatranje nadležnom odboru.

2.   Na prijedlog nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika Parlament može zahtijevati od Komisije i Vijeća sudjelovanje u raspravi prije nego započnu pregovori s državom podnositeljicom zahtjeva.

2.   Na prijedlog nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika Parlament može zahtijevati od Komisije i Vijeća sudjelovanje u raspravi prije nego započnu pregovori s državom podnositeljicom zahtjeva.

3.   
  Tijekom pregovora Komisija i Vijeće redovito i potpuno obavještavaju
  nadležni odbor o napretku pregovora, po potrebi povjerljivo.

3.   Nadležni odbor
  od Komisije i Vijeća traži da mu pružaju potpune i redovite informacije
  o napretku pregovora, po potrebi povjerljivo.

4.   U svakoj fazi pregovora Parlament može, na temelju izvješća nadležnog odbora, usvojiti preporuke i zahtijevati da se one uzmu u obzir prije zaključivanja ugovora o pristupanju države Europskoj uniji.

4.   U svakoj fazi pregovora Parlament može, na temelju izvješća nadležnog odbora, usvojiti preporuke i zahtijevati da se one uzmu u obzir prije zaključivanja ugovora o pristupanju države Europskoj uniji.

5.   Po zaključku pregovora, ali prije potpisivanja ugovora, Parlamentu se podnosi nacrt ugovora i od njega traži suglasnost u skladu s člankom 99.

5.   Po zaključku pregovora, ali prije potpisivanja ugovora, Parlamentu se podnosi nacrt ugovora i od njega traži suglasnost u skladu s člankom 99.
  U skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji za suglasnost Parlamenta potrebna je većina glasova njegovih zastupnika.

Amandman 103

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 83.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 83. | Članak 83. |
| Kršenje temeljnih načela od strane države članice | Kršenje temeljnih načela
  i vrijednosti
  od strane države članice |
| 1.   Parlament može na temelju posebnog izvješća nadležnog odbora sastavljenog u skladu s člancima 45. i 52. učiniti sljedeće: | 1.   Parlament može na temelju posebnog izvješća nadležnog odbora sastavljenog u skladu s člancima 45. i 52. učiniti sljedeće: |
| (a) | glasovati o obrazloženom prijedlogu kojim se poziva Vijeće da djeluje u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 83.

Članak 83.

Kršenje temeljnih načela od strane države članice

Kršenje temeljnih načela
  i vrijednosti
  od strane države članice

1.   Parlament može na temelju posebnog izvješća nadležnog odbora sastavljenog u skladu s člancima 45. i 52. učiniti sljedeće:

1.   Parlament može na temelju posebnog izvješća nadležnog odbora sastavljenog u skladu s člancima 45. i 52. učiniti sljedeće:

(a)

glasovati o obrazloženom prijedlogu kojim se poziva Vijeće da djeluje u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji;

| (a) | glasovati o obrazloženom prijedlogu kojim se poziva Vijeće da djeluje u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

(a)

glasovati o obrazloženom prijedlogu kojim se poziva Vijeće da djeluje u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji;

| (b) | glasovati o prijedlogu kojim se poziva Komisija ili države članice da podnesu prijedlog u skladu s člankom 7. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

(b)

glasovati o prijedlogu kojim se poziva Komisija ili države članice da podnesu prijedlog u skladu s člankom 7. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji;

| (b) | glasovati o prijedlogu kojim se poziva Komisija ili države članice da podnesu prijedlog u skladu s člankom 7. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

(b)

glasovati o prijedlogu kojim se poziva Komisija ili države članice da podnesu prijedlog u skladu s člankom 7. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji;

| (c) | glasovati o prijedlogu kojim se poziva Vijeće da djeluje u skladu s člankom 7. stavkom 3. ili naknadno, s člankom 7. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji. |
| --- | --- |

(c)

glasovati o prijedlogu kojim se poziva Vijeće da djeluje u skladu s člankom 7. stavkom 3. ili naknadno, s člankom 7. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji.

| (c) | glasovati o prijedlogu kojim se poziva Vijeće da djeluje u skladu s člankom 7. stavkom 3. ili naknadno, s člankom 7. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji. |
| --- | --- |

(c)

glasovati o prijedlogu kojim se poziva Vijeće da djeluje u skladu s člankom 7. stavkom 3. ili naknadno, s člankom 7. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji.

2.   Svaki zahtjev Vijeća za suglasnost u vezi s prijedlogom podnesenim u skladu s člankom 7. stavcima 1. i 2. Ugovora o Europskoj uniji zajedno s primjedbama koje podnosi dotična država članica objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru u skladu s člankom 99. Osim u hitnim i opravdanim okolnostima Parlament donosi svoju odluku prema prijedlogu nadležnog odbora.

2.   Svaki zahtjev Vijeća za suglasnost u vezi s prijedlogom podnesenim u skladu s člankom 7. stavcima 1. i 2. Ugovora o Europskoj uniji zajedno s primjedbama koje podnosi dotična država članica objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru u skladu s člankom 99. Osim u hitnim i opravdanim okolnostima Parlament donosi svoju odluku prema prijedlogu nadležnog odbora.

3.   Za odluke navedene u stavcima 1. i 2. potrebna je dvotrećinska većina danih glasova koja predstavlja većinu zastupnika u Parlamentu.

3.   
  U skladu s člankom 354. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  za odluke navedene u stavcima 1. i 2. potrebna je dvotrećinska većina danih glasova koja predstavlja većinu zastupnika u Parlamentu.

4.   Ako to odobri Konferencija predsjednika, nadležni odbor može podnijeti priloženi prijedlog rezolucije. U ovom prijedlogu rezolucije iznose se stajališta Parlamenta o ozbiljnom kršenju koje je počinila država članica, o odgovarajućim
  sankcijama
  te o njihovoj
  promjeni
  ili opozivu.

4.   Ako to odobri Konferencija predsjednika, nadležni odbor može podnijeti priloženi prijedlog rezolucije. U ovom prijedlogu rezolucije iznose se stajališta Parlamenta o ozbiljnom kršenju koje je počinila država članica, o odgovarajućim
  mjerama koje treba poduzeti
  te o njihovoj
  izmjeni
  ili opozivu.

5.   Nadležni odbor osigurava da je Parlament u potpunosti obaviješten i da se po potrebi traži stajalište Parlamenta o svim daljnjim mjerama nakon njegove suglasnosti dane u skladu sa stavkom 3. Vijeće se poziva da po potrebi ukratko izloži razvoj događaja. Na prijedlog nadležnog odbora sastavljenog uz odobrenje Konferencije predsjednika Parlament može usvojiti preporuke za Vijeće.

5.   Nadležni odbor osigurava da je Parlament u potpunosti obaviješten i da se po potrebi traži stajalište Parlamenta o svim daljnjim mjerama nakon njegove suglasnosti dane u skladu sa stavkom 3. Vijeće se poziva da po potrebi ukratko izloži razvoj događaja. Na prijedlog nadležnog odbora sastavljenog uz odobrenje Konferencije predsjednika Parlament može usvojiti preporuke za Vijeće.

Amandman 104

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 84.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 84. | Članak 84. |
| Sastav Parlamenta | Sastav Parlamenta |
| Parlament može pravodobno prije kraja svog saziva, na temelju izvješća koje sastavlja nadležni odbor u skladu s 
  člankom
  45., pripremiti prijedlog o promjeni svog sastava. Nacrt odluke Europskog vijeća kojom se ustanovljuje sastav Parlamenta razmatra se u skladu s člankom 99. | Parlament može pravodobno prije kraja svog saziva, na temelju izvješća koje sastavlja nadležni odbor u skladu s 
  člankom 14. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji i člancima
  45.
  i 52. Poslovnika
  , pripremiti prijedlog o promjeni svog sastava. Nacrt odluke Europskog vijeća kojom se ustanovljuje sastav Parlamenta razmatra se u skladu s člankom 99. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 84.

Članak 84.

Sastav Parlamenta

Sastav Parlamenta

Parlament može pravodobno prije kraja svog saziva, na temelju izvješća koje sastavlja nadležni odbor u skladu s 
  člankom
  45., pripremiti prijedlog o promjeni svog sastava. Nacrt odluke Europskog vijeća kojom se ustanovljuje sastav Parlamenta razmatra se u skladu s člankom 99.

Parlament može pravodobno prije kraja svog saziva, na temelju izvješća koje sastavlja nadležni odbor u skladu s 
  člankom 14. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji i člancima
  45.
  i 52. Poslovnika
  , pripremiti prijedlog o promjeni svog sastava. Nacrt odluke Europskog vijeća kojom se ustanovljuje sastav Parlamenta razmatra se u skladu s člankom 99.

Amandman 105

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 85.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 85. | Članak 85. |
| Pojačana suradnja između država članica | Pojačana suradnja između država članica |
| 1.   Predsjednik upućuje nadležnom odboru na razmatranje zahtjeve za uspostavu pojačane suradnje između država članica u skladu s člankom 20. Ugovora o Europskoj uniji.
  Po potrebi se primjenjuju članci 39., 41., 43., 47., članci 57. do 63. te
  članak 99. | 1.   Predsjednik upućuje nadležnom odboru na razmatranje zahtjeve za uspostavu pojačane suradnje između država članica u skladu s člankom 20. Ugovora o Europskoj uniji.
  Primjenjuje se
  članak 99. |
| 2.   Nadležni odbor provjerava usklađenost s člankom 20. Ugovora o Europskoj uniji i člancima 326. do 334. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. | 2.   Nadležni odbor provjerava usklađenost s člankom 20. Ugovora o Europskoj uniji i člancima 326. do 334. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| 3.   Akti koji se predlažu na temelju pojačane suradnje nakon njezine uspostave razmatraju se u Parlamentu prema istim postupcima kao kad se pojačana suradnja ne primjenjuje. Primjenjuje se članak 47. | 3.   Akti koji se predlažu na temelju pojačane suradnje nakon njezine uspostave razmatraju se u Parlamentu prema istim postupcima kao kad se pojačana suradnja ne primjenjuje. Primjenjuje se članak 47. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 85.

Članak 85.

Pojačana suradnja između država članica

Pojačana suradnja između država članica

1.   Predsjednik upućuje nadležnom odboru na razmatranje zahtjeve za uspostavu pojačane suradnje između država članica u skladu s člankom 20. Ugovora o Europskoj uniji.
  Po potrebi se primjenjuju članci 39., 41., 43., 47., članci 57. do 63. te
  članak 99.

1.   Predsjednik upućuje nadležnom odboru na razmatranje zahtjeve za uspostavu pojačane suradnje između država članica u skladu s člankom 20. Ugovora o Europskoj uniji.
  Primjenjuje se
  članak 99.

2.   Nadležni odbor provjerava usklađenost s člankom 20. Ugovora o Europskoj uniji i člancima 326. do 334. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

2.   Nadležni odbor provjerava usklađenost s člankom 20. Ugovora o Europskoj uniji i člancima 326. do 334. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

3.   Akti koji se predlažu na temelju pojačane suradnje nakon njezine uspostave razmatraju se u Parlamentu prema istim postupcima kao kad se pojačana suradnja ne primjenjuje. Primjenjuje se članak 47.

3.   Akti koji se predlažu na temelju pojačane suradnje nakon njezine uspostave razmatraju se u Parlamentu prema istim postupcima kao kad se pojačana suradnja ne primjenjuje. Primjenjuje se članak 47.

Amandman 106

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 8. – numeriranje

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| POGLAVLJE
  8
  . | POGLAVLJE
  6
  . |
| PRORAČUNSKI POSTUPCI | PRORAČUNSKI POSTUPCI |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE
  8
  .

POGLAVLJE
  6
  .

PRORAČUNSKI POSTUPCI

PRORAČUNSKI POSTUPCI

Amandman 107

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 86

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 86. | Članak 86. |
| Višegodišnji financijski okvir | Višegodišnji financijski okvir |
| Ako Vijeće zahtijeva suglasnost Parlamenta u vezi s prijedlogom uredbe kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir, predmet se
  upućuje nadležnom odboru
  u skladu s 
  postupkom utvrđenim u članku
  99. Za suglasnost Parlamenta potrebna je većina glasova zastupnika. | Ako Vijeće zahtijeva suglasnost Parlamenta u vezi s prijedlogom uredbe kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir, predmet se
  rješava
  u skladu s 
  člankom
  99.
  U skladu s člankom 312. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  za suglasnost Parlamenta potrebna je većina glasova zastupnika. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 86.

Članak 86.

Višegodišnji financijski okvir

Višegodišnji financijski okvir

Ako Vijeće zahtijeva suglasnost Parlamenta u vezi s prijedlogom uredbe kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir, predmet se
  upućuje nadležnom odboru
  u skladu s 
  postupkom utvrđenim u članku
  99. Za suglasnost Parlamenta potrebna je većina glasova zastupnika.

Ako Vijeće zahtijeva suglasnost Parlamenta u vezi s prijedlogom uredbe kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir, predmet se
  rješava
  u skladu s 
  člankom
  99.
  U skladu s člankom 312. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  za suglasnost Parlamenta potrebna je većina glasova zastupnika.

Amandman 108

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 86.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 86.a |
| | Godišnji proračunski postupak |
| | Nadležni odbor može odlučiti izraditi bilo koje izvješće koje se smatra prikladnim za proračun, uzimajući u obzir Prilog Međuinstitucionalnom sporazumu od 2. prosinca 2013. o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju

   (1a)

  . |
| | Svi ostali odbori mogu iznijeti mišljenje u roku koji odredi nadležni odbor. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 86.a

Godišnji proračunski postupak

Nadležni odbor može odlučiti izraditi bilo koje izvješće koje se smatra prikladnim za proračun, uzimajući u obzir Prilog Međuinstitucionalnom sporazumu od 2. prosinca 2013. o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju

   (1a)

  .

Svi ostali odbori mogu iznijeti mišljenje u roku koji odredi nadležni odbor.

Amandman 109

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 87.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 87
  . | Briše se
  . |
| Radni dokumenti | |
| 1.   
  Sljedeći su dokumenti dostupni zastupnicima: | |
| (a) | nacrt proračuna koji predstavlja Komisija; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 87
  .

Briše se
  .

Radni dokumenti

1.   
  Sljedeći su dokumenti dostupni zastupnicima:

(a)

nacrt proračuna koji predstavlja Komisija;

| (b) | sažetak rasprava Vijeća o nacrtu proračuna; |
| --- | --- |

(b)

sažetak rasprava Vijeća o nacrtu proračuna;

| (c) | stajalište Vijeća o prijedlogu proračuna sastavljeno u skladu s člankom 314. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

(c)

stajalište Vijeća o prijedlogu proračuna sastavljeno u skladu s člankom 314. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| (d) | svaki nacrt odluke o privremenim dvanaestinama u skladu s člankom 315. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(d)

svaki nacrt odluke o privremenim dvanaestinama u skladu s člankom 315. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

2.   
  Ti se dokumenti upućuju nadležnom odboru. Svaki nadležni odbor može dati mišljenje.

3.   
  Ako drugi odbori žele iznijeti svoja mišljenja, predsjednik određuje rok u kojem se ta mišljenja moraju priopćiti nadležnom odboru.

Amandman 110

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 88.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 88. | Članak 88. |
| Razmatranje nacrta
  proračuna
  – prva faza | Stajalište Parlamenta o nacrtu
  proračuna |
| 1.   U
  skladu s niže navedenim uvjetima svaki zastupnik ima pravo podnositi i zagovarati nacrte amandmana na nacrt proračuna
  . | 1.   
  Amandmane na stajalište Vijeća o nacrtu proračuna
  u 
  nadležnom odboru mogu podnijeti pojedini zastupnici
  . |
| | Amandmane na stajalište Vijeća u Parlamentu može podnijeti najmanje 40 zastupnika ili se to može učiniti u ime odbora ili kluba zastupnika. |
| 2.   
  Nacrti amandmana dopušteni su samo ako su podneseni
  u pisanom obliku,
  ako ih je potpisalo najmanje 40 zastupnika ili su podneseni u ime kluba zastupnika ili odbora, ako navode proračunsku stavku
  na koju se odnose
  i ako osiguravaju održavanje ravnoteže prihoda i rashoda. Nacrti amandmana uključuju sve bitne informacije o opaskama u vezi s dotičnom proračunskom stavkom. | 2.   
  Amandmani se podnose i obrazlažu
  u pisanom obliku,
  autori ih moraju potpisati i u njima mora biti navedeno
  na koju se
  proračunsku liniju
  odnose. |
| Svi nacrti amandmana na nacrt proračuna moraju se pisano obrazložiti. | |
| 3.   Predsjednik određuje rok za podnošenje
  nacrta
  amandmana. | 3.   Predsjednik određuje rok za podnošenje amandmana. |
| 4.   Nadležni odbor
  iznosi svoje mišljenje o podnesenim tekstovima
  prije nego što se o njima raspravlja u Parlamentu. | 4.   Nadležni odbor
  glasuje o amandmanima
  prije nego što se o njima raspravlja u Parlamentu. |
| Nacrti amandmana
  koji su odbijeni u nadležnom odboru
  ne stavljaju
  se na glasovanje
  u Parlamentu osim
  ako to pisanim putem prije isteka roka koji je odredio predsjednik Parlamenta
  ne
  zatraži odbor ili najmanje 40 zastupnika. Taj rok ni u kojem slučaju ne smije biti kraći od 24 sata prije početka glasovanja. | 4a.
     
  Amandmani podneseni u Parlamentu
  koji su odbijeni u nadležnom odboru
  mogu
  se
  staviti
  na glasovanje
  samo
  ako to pisanim putem prije isteka roka koji je odredio predsjednik Parlamenta zatraži odbor ili najmanje 40 zastupnika. Taj rok ni u kojem slučaju ne smije biti kraći od 24 sata prije početka glasovanja. |
| 5.   O
  nacrtima amandmana
  na projekciju proračuna Parlamenta koji su slični onima koje je Parlament prethodno odbio prilikom sastavljanja projekcije proračuna raspravlja se samo kad nadležni odbor iznese pozitivno mišljenje. | 5.   O
  amandmanima
  na projekciju proračuna Parlamenta koji su slični onima koje je Parlament prethodno odbio prilikom sastavljanja projekcije proračuna raspravlja se samo kad nadležni odbor iznese pozitivno mišljenje. |
| 6.   
  Neovisno o članku 59. stavku 2.
  Parlament održava
  odvojena i
  uzastopna glasovanja o: | 6.   Parlament održava uzastopna glasovanja o: |
| — | svakom
  nacrtu
  amandmana
  , |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 88.

Članak 88.

Razmatranje nacrta
  proračuna
  – prva faza

Stajalište Parlamenta o nacrtu
  proračuna

1.   U
  skladu s niže navedenim uvjetima svaki zastupnik ima pravo podnositi i zagovarati nacrte amandmana na nacrt proračuna
  .

1.   
  Amandmane na stajalište Vijeća o nacrtu proračuna
  u 
  nadležnom odboru mogu podnijeti pojedini zastupnici
  .

Amandmane na stajalište Vijeća u Parlamentu može podnijeti najmanje 40 zastupnika ili se to može učiniti u ime odbora ili kluba zastupnika.

2.   
  Nacrti amandmana dopušteni su samo ako su podneseni
  u pisanom obliku,
  ako ih je potpisalo najmanje 40 zastupnika ili su podneseni u ime kluba zastupnika ili odbora, ako navode proračunsku stavku
  na koju se odnose
  i ako osiguravaju održavanje ravnoteže prihoda i rashoda. Nacrti amandmana uključuju sve bitne informacije o opaskama u vezi s dotičnom proračunskom stavkom.

2.   
  Amandmani se podnose i obrazlažu
  u pisanom obliku,
  autori ih moraju potpisati i u njima mora biti navedeno
  na koju se
  proračunsku liniju
  odnose.

Svi nacrti amandmana na nacrt proračuna moraju se pisano obrazložiti.

3.   Predsjednik određuje rok za podnošenje
  nacrta
  amandmana.

3.   Predsjednik određuje rok za podnošenje amandmana.

4.   Nadležni odbor
  iznosi svoje mišljenje o podnesenim tekstovima
  prije nego što se o njima raspravlja u Parlamentu.

4.   Nadležni odbor
  glasuje o amandmanima
  prije nego što se o njima raspravlja u Parlamentu.

Nacrti amandmana
  koji su odbijeni u nadležnom odboru
  ne stavljaju
  se na glasovanje
  u Parlamentu osim
  ako to pisanim putem prije isteka roka koji je odredio predsjednik Parlamenta
  ne
  zatraži odbor ili najmanje 40 zastupnika. Taj rok ni u kojem slučaju ne smije biti kraći od 24 sata prije početka glasovanja.

4a.
     
  Amandmani podneseni u Parlamentu
  koji su odbijeni u nadležnom odboru
  mogu
  se
  staviti
  na glasovanje
  samo
  ako to pisanim putem prije isteka roka koji je odredio predsjednik Parlamenta zatraži odbor ili najmanje 40 zastupnika. Taj rok ni u kojem slučaju ne smije biti kraći od 24 sata prije početka glasovanja.

5.   O
  nacrtima amandmana
  na projekciju proračuna Parlamenta koji su slični onima koje je Parlament prethodno odbio prilikom sastavljanja projekcije proračuna raspravlja se samo kad nadležni odbor iznese pozitivno mišljenje.

5.   O
  amandmanima
  na projekciju proračuna Parlamenta koji su slični onima koje je Parlament prethodno odbio prilikom sastavljanja projekcije proračuna raspravlja se samo kad nadležni odbor iznese pozitivno mišljenje.

6.   
  Neovisno o članku 59. stavku 2.
  Parlament održava
  odvojena i
  uzastopna glasovanja o:

6.   Parlament održava uzastopna glasovanja o:

—

svakom
  nacrtu
  amandmana
  ,

| — | amandmanima na stajalište Vijeća o
  nacrtu
  proračuna
  ,
  po odjeljcima, |
| --- | --- |

—

amandmanima na stajalište Vijeća o
  nacrtu
  proračuna
  ,
  po odjeljcima,

| — | svakom odjeljku nacrta proračuna, |
| --- | --- |

—

svakom odjeljku nacrta proračuna,

| — | prijedlogu rezolucije o nacrtu proračuna. |
| --- | --- |

—

prijedlogu rezolucije o nacrtu proračuna.

| — | prijedlogu rezolucije o nacrtu proračuna. |
| --- | --- |

—

prijedlogu rezolucije o nacrtu proračuna.

Primjenjuje se međutim članak 174. stavci 4. do 8.

Primjenjuje se međutim članak 174. stavci 4. do 8.
  a.

7.   Članci, poglavlja, glave i odjeljci nacrta proračuna na koje nije podnesen nijedan amandman smatraju se prihvaćenima.

7.   Članci, poglavlja, glave i odjeljci nacrta proračuna na koje nije podnesen nijedan amandman smatraju se prihvaćenima.

8.   Da bi se
  nacrti amandmana
  usvojili, potrebna je većina glasova zastupnika Parlamenta.

8.   
  U skladu s člankom 314. stavkom 4. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  da bi se
  amandmani
  usvojili, potrebna je većina glasova zastupnika Parlamenta.

9.   Ako Parlament izmijeni
  nacrt
  proračuna, tako
  izmijenjeni nacrt
  šalje se Vijeću i Komisiji zajedno s obrazloženjima.

9.   Ako Parlament izmijeni
  stajalište Vijeća o nacrtu
  proračuna, tako
  izmijenjeno stajalište
  šalje se Vijeću i Komisiji zajedno s obrazloženjima
  i zapisnikom s dnevne sjednice na kojoj su amandmani usvojeni
  .

10.   
  Zapisnik sa sjednice na kojoj je Parlament iznio svoje mišljenje o nacrtu proračuna šalje se Vijeću i Komisiji.

Amandman 111

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 89.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak
  89
  . | Članak
  95
  .
  a |
| Financijski trijalog | Međuinstitucijska suradnja |
| Predsjednik sudjeluje na redovitim sastancima između predsjednika Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije sazvanima na inicijativu Komisije na temelju proračunskih postupaka koji se navode u glavi II. šestog dijela Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Predsjednik poduzima sve potrebne korake kako bi promicao savjetovanje i pomirenje stajališta institucija u svrhu olakšavanja provedbe gore navedenih postupaka. | U skladu s člankom 324. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  predsjednik sudjeluje na redovitim sastancima između predsjednika Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije sazvanima na inicijativu Komisije na temelju proračunskih postupaka koji se navode u glavi II. šestog dijela Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Predsjednik poduzima sve potrebne korake kako bi promicao savjetovanje i pomirenje stajališta institucija u svrhu olakšavanja provedbe gore navedenih postupaka. |
| Predsjednik Parlamenta može ovaj zadatak delegirati potpredsjedniku koji ima iskustvo u pitanjima proračuna ili predsjedniku odbora nadležnog za ta pitanja. | Predsjednik Parlamenta može ovaj zadatak delegirati potpredsjedniku koji ima iskustvo u pitanjima proračuna ili predsjedniku odbora nadležnog za ta pitanja. |
| | (Ovaj se članak, kako je izmijenjen, premješta na kraj poglavlja 8., nakon članka 95.) |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak
  89
  .

Članak
  95
  .
  a

Financijski trijalog

Međuinstitucijska suradnja

Predsjednik sudjeluje na redovitim sastancima između predsjednika Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije sazvanima na inicijativu Komisije na temelju proračunskih postupaka koji se navode u glavi II. šestog dijela Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Predsjednik poduzima sve potrebne korake kako bi promicao savjetovanje i pomirenje stajališta institucija u svrhu olakšavanja provedbe gore navedenih postupaka.

U skladu s člankom 324. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  predsjednik sudjeluje na redovitim sastancima između predsjednika Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije sazvanima na inicijativu Komisije na temelju proračunskih postupaka koji se navode u glavi II. šestog dijela Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Predsjednik poduzima sve potrebne korake kako bi promicao savjetovanje i pomirenje stajališta institucija u svrhu olakšavanja provedbe gore navedenih postupaka.

Predsjednik Parlamenta može ovaj zadatak delegirati potpredsjedniku koji ima iskustvo u pitanjima proračuna ili predsjedniku odbora nadležnog za ta pitanja.

Predsjednik Parlamenta može ovaj zadatak delegirati potpredsjedniku koji ima iskustvo u pitanjima proračuna ili predsjedniku odbora nadležnog za ta pitanja.

(Ovaj se članak, kako je izmijenjen, premješta na kraj poglavlja 8., nakon članka 95.)

Amandman 112

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 91.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 91. | Članak 91. |
| Konačno donošenje proračuna | Konačno donošenje proračuna |
| Ako predsjednik smatra da je proračun donesen u skladu s odredbama članka 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u Parlamentu objavljuje njegovo konačno donošenje. Predsjednik ga daje na objavu u Službenom listu Europske unije. | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 91.

Članak 91.

Konačno donošenje proračuna

Konačno donošenje proračuna

Ako predsjednik smatra da je proračun donesen u skladu s odredbama članka 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u Parlamentu objavljuje njegovo konačno donošenje. Predsjednik ga daje na objavu u Službenom listu Europske unije.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 113

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 93.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 93. | Članak 93. |
| Davanje razrješnice Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna | Davanje razrješnice Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna |
| Odredbe o postupcima
  provedbe odluke o davanju
  razrješnice Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna u skladu s financijskim odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Financijske uredbe priložene su ovom Poslovniku (11).
  Ovaj prilog donosi se u skladu s člankom 227. stavkom 2. | Odredbe o postupcima
  davanja
  razrješnice Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna u skladu s financijskim odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Financijske uredbe priložene su ovom Poslovniku (11). |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 93.

Članak 93.

Davanje razrješnice Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna

Davanje razrješnice Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna

Odredbe o postupcima
  provedbe odluke o davanju
  razrješnice Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna u skladu s financijskim odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Financijske uredbe priložene su ovom Poslovniku (11).
  Ovaj prilog donosi se u skladu s člankom 227. stavkom 2.

Odredbe o postupcima
  davanja
  razrješnice Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna u skladu s financijskim odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Financijske uredbe priložene su ovom Poslovniku (11).

Amandman 114

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 94.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 94. | Članak 94. |
| Drugi postupci davanja razrješnice | Drugi postupci davanja razrješnice |
| Odredbe o postupku davanja razrješnice Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna isto tako se primjenjuju na postupak davanja razrješnice: | Odredbe o postupku davanja razrješnice Komisiji u 
  skladu s člankom 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u
  vezi s izvršenjem proračuna isto tako se primjenjuju na postupak davanja razrješnice: |
| — | predsjedniku Parlamenta u izvršenju proračuna Europskog parlamenta; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 94.

Članak 94.

Drugi postupci davanja razrješnice

Drugi postupci davanja razrješnice

Odredbe o postupku davanja razrješnice Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna isto tako se primjenjuju na postupak davanja razrješnice:

Odredbe o postupku davanja razrješnice Komisiji u 
  skladu s člankom 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u
  vezi s izvršenjem proračuna isto tako se primjenjuju na postupak davanja razrješnice:

—

predsjedniku Parlamenta u izvršenju proračuna Europskog parlamenta;

| — | predsjedniku Parlamenta u izvršenju proračuna Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

—

predsjedniku Parlamenta u izvršenju proračuna Europskog parlamenta;

| — | osobama nadležnima za izvršenje proračuna drugih institucija i tijela Europske unije poput Vijeća
  (u okviru njegove izvršne funkcije)
  , Suda Europske unije, Revizorskog suda, Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i Odbora regija; |
| --- | --- |

—

osobama nadležnima za izvršenje proračuna drugih institucija i tijela Europske unije poput Vijeća
  (u okviru njegove izvršne funkcije)
  , Suda Europske unije, Revizorskog suda, Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i Odbora regija;

| — | osobama nadležnima za izvršenje proračuna drugih institucija i tijela Europske unije poput Vijeća, Suda Europske unije, Revizorskog suda, Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i Odbora regija; |
| --- | --- |

—

osobama nadležnima za izvršenje proračuna drugih institucija i tijela Europske unije poput Vijeća, Suda Europske unije, Revizorskog suda, Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i Odbora regija;

| — | Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna Europskog fonda za razvoj; |
| --- | --- |

—

Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna Europskog fonda za razvoj;

| — | Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna Europskog fonda za razvoj; |
| --- | --- |

—

Komisiji u vezi s izvršenjem proračuna Europskog fonda za razvoj;

| — | tijelima nadležnima za upravljanje proračunom pravno nezavisnih tijela koja obavljaju zadaće Unije u mjeri u kojoj njihove aktivnosti podliježu pravnim odredbama za koje je potrebna razrješnica Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

—

tijelima nadležnima za upravljanje proračunom pravno nezavisnih tijela koja obavljaju zadaće Unije u mjeri u kojoj njihove aktivnosti podliježu pravnim odredbama za koje je potrebna razrješnica Europskog parlamenta.

| — | tijelima nadležnima za upravljanje proračunom pravno nezavisnih tijela koja obavljaju zadaće Unije u mjeri u kojoj njihove aktivnosti podliježu pravnim odredbama za koje je potrebna razrješnica Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

—

tijelima nadležnima za upravljanje proračunom pravno nezavisnih tijela koja obavljaju zadaće Unije u mjeri u kojoj njihove aktivnosti podliježu pravnim odredbama za koje je potrebna razrješnica Europskog parlamenta.

Amandman 115

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 95.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak
  95
  . | Članak
  92
  .
  a |
| Parlamentarni nadzor izvršenja
  proračuna | Izvršenje
  proračuna |
| 1.   Parlament nadzire izvršenje proračuna za tekuću godinu. Taj zadatak povjerava odboru nadležnom za proračun i proračunski nadzor i drugim mjerodavnim odborima. | 1.   Parlament nadzire izvršenje proračuna za tekuću godinu. Taj zadatak povjerava odboru nadležnom za proračun i proračunski nadzor i drugim mjerodavnim odborima. |
| 2.   Parlament svake godine prije
  prvog
  čitanja nacrta proračuna za sljedeću financijsku godinu razmatra probleme pri izvršenju tekućeg proračuna, po potrebi na temelju prijedloga rezolucije koji podnese nadležni odbor. | 2.   Parlament svake godine prije čitanja nacrta proračuna za sljedeću financijsku godinu razmatra probleme pri izvršenju tekućeg proračuna, po potrebi na temelju prijedloga rezolucije koji podnese nadležni odbor. |
| | (Ovaj članak, kako je izmijenjen, premješta se ispred članka 93.) |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak
  95
  .

Članak
  92
  .
  a

Parlamentarni nadzor izvršenja
  proračuna

Izvršenje
  proračuna

1.   Parlament nadzire izvršenje proračuna za tekuću godinu. Taj zadatak povjerava odboru nadležnom za proračun i proračunski nadzor i drugim mjerodavnim odborima.

1.   Parlament nadzire izvršenje proračuna za tekuću godinu. Taj zadatak povjerava odboru nadležnom za proračun i proračunski nadzor i drugim mjerodavnim odborima.

2.   Parlament svake godine prije
  prvog
  čitanja nacrta proračuna za sljedeću financijsku godinu razmatra probleme pri izvršenju tekućeg proračuna, po potrebi na temelju prijedloga rezolucije koji podnese nadležni odbor.

2.   Parlament svake godine prije čitanja nacrta proračuna za sljedeću financijsku godinu razmatra probleme pri izvršenju tekućeg proračuna, po potrebi na temelju prijedloga rezolucije koji podnese nadležni odbor.

(Ovaj članak, kako je izmijenjen, premješta se ispred članka 93.)

Amandman 116

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 9. – numeriranje

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| POGLAVLJE
  9
  . | POGLAVLJE
  7
  . |
| UNUTARNJI PRORAČUNSKI POSTUPCI | UNUTARNJI PRORAČUNSKI POSTUPCI |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE
  9
  .

POGLAVLJE
  7
  .

UNUTARNJI PRORAČUNSKI POSTUPCI

UNUTARNJI PRORAČUNSKI POSTUPCI

Amandman 117

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 98.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 98. | Članak 98. |
| Ovlast preuzimanja obveza i podmirivanja rashoda | Ovlast preuzimanja obveza i podmirivanja rashoda
  , odobravanja financijskih izvještaja i davanja razrješnice |
| 1.   Predsjednik preuzima obveze i podmiruje rashode koji su pokriveni unutarnjim financijskim propisima koje donosi Predsjedništvo nakon savjetovanja s odgovarajućim odborom ili nalaže njihovo preuzimanje i podmirivanje. | 1.   Predsjednik preuzima obveze i podmiruje rashode koji su pokriveni unutarnjim financijskim propisima koje donosi Predsjedništvo nakon savjetovanja s odgovarajućim odborom ili nalaže njihovo preuzimanje i podmirivanje. |
| 2.   Predsjednik šalje nacrt godišnjih financijskih izvještaja nadležnom odboru. | 2.   Predsjednik šalje nacrt godišnjih financijskih izvještaja nadležnom odboru. |
| 3.   Na temelju izvješća nadležnog odbora Parlament odobrava godišnje financijske izvještaje i odlučuje o davanju razrješnice. | 3.   Na temelju izvješća nadležnog odbora Parlament odobrava godišnje financijske izvještaje i odlučuje o davanju razrješnice. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 98.

Članak 98.

Ovlast preuzimanja obveza i podmirivanja rashoda

Ovlast preuzimanja obveza i podmirivanja rashoda
  , odobravanja financijskih izvještaja i davanja razrješnice

1.   Predsjednik preuzima obveze i podmiruje rashode koji su pokriveni unutarnjim financijskim propisima koje donosi Predsjedništvo nakon savjetovanja s odgovarajućim odborom ili nalaže njihovo preuzimanje i podmirivanje.

1.   Predsjednik preuzima obveze i podmiruje rashode koji su pokriveni unutarnjim financijskim propisima koje donosi Predsjedništvo nakon savjetovanja s odgovarajućim odborom ili nalaže njihovo preuzimanje i podmirivanje.

2.   Predsjednik šalje nacrt godišnjih financijskih izvještaja nadležnom odboru.

2.   Predsjednik šalje nacrt godišnjih financijskih izvještaja nadležnom odboru.

3.   Na temelju izvješća nadležnog odbora Parlament odobrava godišnje financijske izvještaje i odlučuje o davanju razrješnice.

3.   Na temelju izvješća nadležnog odbora Parlament odobrava godišnje financijske izvještaje i odlučuje o davanju razrješnice.

Amandman 118

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 10. – numeriranje

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| POGLAVLJE
  10
  . | POGLAVLJE
  8
  . |
| POSTUPAK SUGLASNOSTI | POSTUPAK SUGLASNOSTI |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE
  10
  .

POGLAVLJE
  8
  .

POSTUPAK SUGLASNOSTI

POSTUPAK SUGLASNOSTI

Amandman 119

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 99.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 99. | Članak 99. |
| Postupak suglasnosti | Postupak suglasnosti |
| 1.   Kad se od Parlamenta traži suglasnost za
  predloženi
  akt,
  odluka
  o prihvaćanju ili odbijanju akta
  donosi se uzimajući u obzir preporuku nadležnog odbora.
  Preporuka sadrži citate, ali ne i uvodne izjave
  . Može sadržavati i kratko obrazloženje
  koje je u nadležnosti izvjestitelja i o kojem se ne glasuje. Na odgovarajući se način primjenjuje članak 56. stavak 1.
  Amandmani podneseni u odboru dopušteni su samo ako im je cilj poništiti preporuku koju je predložio izvjestitelj. | 1.   Kad se od Parlamenta traži suglasnost za
  pravno obvezujući
  akt,
  nadležni odbor podnosi Parlamentu preporuku
  o prihvaćanju ili odbijanju
  predloženog
  akta. |
| | Preporuka sadrži citate, ali ne i uvodne izjave
  . Amandmani u odboru dopušteni su samo ako im je cilj poništiti preporuku koju je predložio izvjestitelj. |
| | Preporuka može biti popraćena kratkim obrazloženjem,
  koje je u nadležnosti izvjestitelja i o kojem se ne glasuje. Na odgovarajući se način primjenjuje članak 56. stavak 1. |
| Nadležni odbor može podnijeti prijedlog nezakonodavne rezolucije.
  Ostali odbori mogu biti uključeni u sastavljanje rezolucije u skladu s člankom 201. stavkom 3. i u vezi s člancima 53., 54. ili 55. | 1a.
     
  Ako je potrebno,
  nadležni odbor
  također
  može podnijeti
  izvješće, uključujući
  prijedlog nezakonodavne rezolucije
  , u kojemu se navode razlozi zašto bi Parlament trebao dati ili odbiti svoju suglasnost te se po potrebi daju preporuke za provedbu predloženog akta
  . |
| | 1b.
     
  Nadležni odbor razmatra zahtjev za suglasnost bez nepotrebna odgađanja. Ako nadležni odbor nije usvojio preporuku u roku od šest mjeseci nakon što mu je upućen zahtjev za suglasnost, Konferencija predsjednika može staviti to pitanje na dnevni red jedne od sljedećih sjednica u cilju razmatranja ili, u opravdanim slučajevima, produžiti rok od šest mjeseci. |
| Parlament o aktu
  za koji se prema Ugovoru o Europskoj uniji ili Ugovoru o funkcioniranju Europske unije traži njegova suglasnost
  odlučuje jedinstvenim glasovanjem o suglasnosti, bez obzira na to preporučuje li nadležni odbor da se akt prihvati ili odbije, bez mogućnosti podnošenja amandmana.
  Za davanje suglasnosti potrebna je većina navedena u članku Ugovora o Europskoj uniji ili Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji čini pravnu osnovu predloženog akta ili većina danih glasova
  ako
  u spomenutom članku nije navedena većina. Ako
  potrebna većina nije ostvarena, smatra se da je predloženi akt odbijen. | 1c.
     Parlament o 
  predloženom
  aktu odlučuje jedinstvenim glasovanjem o suglasnosti, bez obzira na to preporučuje li nadležni odbor da se akt prihvati ili odbije, bez mogućnosti podnošenja amandmana. Ako potrebna većina nije ostvarena, smatra se da je predloženi akt odbijen. |
| 2.   
  Osim toga, za međunarodne ugovore o pristupanju, utvrđivanje teškog i trajnog kršenja temeljnih načela od strane države članice, , određivanje sastava Parlamenta, uspostavu pojačane suradnje između država članica ili za donošenje višegodišnjeg financijskog okvira primjenjuju se članci 108., 81., 83., 84, 85. i 86. | |
| 3.   Ako se od Parlamenta traži suglasnost
  za predloženi zakonodavni akt ili predviđeni međunarodni sporazum
  , nadležni odbor može podnijeti Parlamentu privremeno izvješće o prijedlogu zajedno s prijedlogom rezolucije koji sadrži preporuke za promjenu ili provedbu predloženog
  zakonodavnog
  akta
  ili predviđenog međunarodnog sporazuma
  . | 3.   Ako se od Parlamenta traži suglasnost, nadležni odbor
  u bilo kojem trenutku
  može podnijeti Parlamentu privremeno izvješće o prijedlogu zajedno s prijedlogom rezolucije koji sadrži preporuke za promjenu ili provedbu predloženog akta. |
| 4.   
  Nadležni odbor razmatra zahtjev za suglasnost bez nepotrebna odgađanja. Ako nadležni odbor nije usvojio preporuku u roku od šest mjeseci nakon što mu je upućen zahtjev za suglasnost, Konferencija predsjednika može staviti to pitanje na dnevni red sljedeće sjednice u cilju razmatranja ili, u opravdanom slučaju, produžiti rok od šest mjeseci. | |
| Ako se od Parlamenta traži suglasnost za predviđeni međunarodni sporazum, Parlament u svjetlu preporuke nadležnog odbora može odlučiti prekinuti postupak suglasnosti na razdoblje od najduže jedne godine. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 99.

Članak 99.

Postupak suglasnosti

Postupak suglasnosti

1.   Kad se od Parlamenta traži suglasnost za
  predloženi
  akt,
  odluka
  o prihvaćanju ili odbijanju akta
  donosi se uzimajući u obzir preporuku nadležnog odbora.
  Preporuka sadrži citate, ali ne i uvodne izjave
  . Može sadržavati i kratko obrazloženje
  koje je u nadležnosti izvjestitelja i o kojem se ne glasuje. Na odgovarajući se način primjenjuje članak 56. stavak 1.
  Amandmani podneseni u odboru dopušteni su samo ako im je cilj poništiti preporuku koju je predložio izvjestitelj.

1.   Kad se od Parlamenta traži suglasnost za
  pravno obvezujući
  akt,
  nadležni odbor podnosi Parlamentu preporuku
  o prihvaćanju ili odbijanju
  predloženog
  akta.

Preporuka sadrži citate, ali ne i uvodne izjave
  . Amandmani u odboru dopušteni su samo ako im je cilj poništiti preporuku koju je predložio izvjestitelj.

Preporuka može biti popraćena kratkim obrazloženjem,
  koje je u nadležnosti izvjestitelja i o kojem se ne glasuje. Na odgovarajući se način primjenjuje članak 56. stavak 1.

Nadležni odbor može podnijeti prijedlog nezakonodavne rezolucije.
  Ostali odbori mogu biti uključeni u sastavljanje rezolucije u skladu s člankom 201. stavkom 3. i u vezi s člancima 53., 54. ili 55.

1a.
     
  Ako je potrebno,
  nadležni odbor
  također
  može podnijeti
  izvješće, uključujući
  prijedlog nezakonodavne rezolucije
  , u kojemu se navode razlozi zašto bi Parlament trebao dati ili odbiti svoju suglasnost te se po potrebi daju preporuke za provedbu predloženog akta
  .

1b.
     
  Nadležni odbor razmatra zahtjev za suglasnost bez nepotrebna odgađanja. Ako nadležni odbor nije usvojio preporuku u roku od šest mjeseci nakon što mu je upućen zahtjev za suglasnost, Konferencija predsjednika može staviti to pitanje na dnevni red jedne od sljedećih sjednica u cilju razmatranja ili, u opravdanim slučajevima, produžiti rok od šest mjeseci.

Parlament o aktu
  za koji se prema Ugovoru o Europskoj uniji ili Ugovoru o funkcioniranju Europske unije traži njegova suglasnost
  odlučuje jedinstvenim glasovanjem o suglasnosti, bez obzira na to preporučuje li nadležni odbor da se akt prihvati ili odbije, bez mogućnosti podnošenja amandmana.
  Za davanje suglasnosti potrebna je većina navedena u članku Ugovora o Europskoj uniji ili Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji čini pravnu osnovu predloženog akta ili većina danih glasova
  ako
  u spomenutom članku nije navedena većina. Ako
  potrebna većina nije ostvarena, smatra se da je predloženi akt odbijen.

1c.
     Parlament o 
  predloženom
  aktu odlučuje jedinstvenim glasovanjem o suglasnosti, bez obzira na to preporučuje li nadležni odbor da se akt prihvati ili odbije, bez mogućnosti podnošenja amandmana. Ako potrebna većina nije ostvarena, smatra se da je predloženi akt odbijen.

2.   
  Osim toga, za međunarodne ugovore o pristupanju, utvrđivanje teškog i trajnog kršenja temeljnih načela od strane države članice, , određivanje sastava Parlamenta, uspostavu pojačane suradnje između država članica ili za donošenje višegodišnjeg financijskog okvira primjenjuju se članci 108., 81., 83., 84, 85. i 86.

3.   Ako se od Parlamenta traži suglasnost
  za predloženi zakonodavni akt ili predviđeni međunarodni sporazum
  , nadležni odbor može podnijeti Parlamentu privremeno izvješće o prijedlogu zajedno s prijedlogom rezolucije koji sadrži preporuke za promjenu ili provedbu predloženog
  zakonodavnog
  akta
  ili predviđenog međunarodnog sporazuma
  .

3.   Ako se od Parlamenta traži suglasnost, nadležni odbor
  u bilo kojem trenutku
  može podnijeti Parlamentu privremeno izvješće o prijedlogu zajedno s prijedlogom rezolucije koji sadrži preporuke za promjenu ili provedbu predloženog akta.

4.   
  Nadležni odbor razmatra zahtjev za suglasnost bez nepotrebna odgađanja. Ako nadležni odbor nije usvojio preporuku u roku od šest mjeseci nakon što mu je upućen zahtjev za suglasnost, Konferencija predsjednika može staviti to pitanje na dnevni red sljedeće sjednice u cilju razmatranja ili, u opravdanom slučaju, produžiti rok od šest mjeseci.

Ako se od Parlamenta traži suglasnost za predviđeni međunarodni sporazum, Parlament u svjetlu preporuke nadležnog odbora može odlučiti prekinuti postupak suglasnosti na razdoblje od najduže jedne godine.

Amandman 120

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 11. – numeriranje

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| POGLAVLJE
  11
  . | POGLAVLJE
  9
  . |
| DRUGI POSTUPCI | DRUGI POSTUPCI |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE
  11
  .

POGLAVLJE
  9
  .

DRUGI POSTUPCI

DRUGI POSTUPCI

Amandman 121

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 100.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 100. | Članak 100. |
| Postupak davanja mišljenja
  u skladu s člankom 140. Ugovora o funkcioniranju Europske unije | Postupak davanja mišljenja
  o odstupanjima od uvođenja eura |
| 1.   Kad je pozvan dati mišljenje
  o preporukama Vijeća
  u skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  a nakon što Vijeće predstavi preporuke na plenarnoj sjednici,
  Parlament raspravlja na osnovi
  prijedloga koji je nadležni parlamentarni
  odbor
  podnio usmeno ili pisanim putem, zalažući se
  za prihvaćanje ili odbijanje
  preporuka koje su predmet savjetovanja s Parlamentom
  . | 1.   Kad je pozvan dati mišljenje u skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Parlament raspravlja na osnovi
  izvješća nadležnog parlamentarnog odbora u kojem se
  odbor
  zalaže
  za prihvaćanje ili odbijanje
  predloženog akta
  . |
| 2.   Parlament potom
  glasuje o preporukama skupno
  , bez mogućnosti podnošenja amandmana. | 2.   Parlament potom
  jedinstvenim glasovanjem odlučuje o predloženom aktu
  , bez mogućnosti podnošenja amandmana. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 100.

Članak 100.

Postupak davanja mišljenja
  u skladu s člankom 140. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Postupak davanja mišljenja
  o odstupanjima od uvođenja eura

1.   Kad je pozvan dati mišljenje
  o preporukama Vijeća
  u skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  a nakon što Vijeće predstavi preporuke na plenarnoj sjednici,
  Parlament raspravlja na osnovi
  prijedloga koji je nadležni parlamentarni
  odbor
  podnio usmeno ili pisanim putem, zalažući se
  za prihvaćanje ili odbijanje
  preporuka koje su predmet savjetovanja s Parlamentom
  .

1.   Kad je pozvan dati mišljenje u skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Parlament raspravlja na osnovi
  izvješća nadležnog parlamentarnog odbora u kojem se
  odbor
  zalaže
  za prihvaćanje ili odbijanje
  predloženog akta
  .

2.   Parlament potom
  glasuje o preporukama skupno
  , bez mogućnosti podnošenja amandmana.

2.   Parlament potom
  jedinstvenim glasovanjem odlučuje o predloženom aktu
  , bez mogućnosti podnošenja amandmana.

Amandman 122

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 102.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 102. | Članak 102 |
| Postupci nadzora dobrovoljnih sporazuma | Postupci nadzora
  predviđenih
  dobrovoljnih sporazuma |
| 1.   Kad Komisija obavijesti Parlament da namjerava ispitati mogućnost primjene dobrovoljnih sporazuma kao alternativu zakonodavstvu, nadležni odbor može sastaviti izvješće o dotičnom suštinskom pitanju u skladu s člankom 52. | 1.   Kad Komisija obavijesti Parlament da namjerava ispitati mogućnost primjene dobrovoljnih sporazuma kao alternativu zakonodavstvu, nadležni odbor može sastaviti izvješće o dotičnom suštinskom pitanju u skladu s člankom 52. |
| 2.   Ako Komisija objavi da namjerava sklopiti dobrovoljni sporazum, nadležni odbor može podnijeti prijedlog rezolucije kojim preporučuje prihvaćanje ili odbijanje prijedloga i navodi uvjete pod kojima se on prihvaća ili odbija. | 2.   Ako Komisija objavi da namjerava sklopiti dobrovoljni sporazum, nadležni odbor može podnijeti prijedlog rezolucije kojim preporučuje prihvaćanje ili odbijanje prijedloga i navodi uvjete pod kojima se on prihvaća ili odbija. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 102.

Članak 102

Postupci nadzora dobrovoljnih sporazuma

Postupci nadzora
  predviđenih
  dobrovoljnih sporazuma

1.   Kad Komisija obavijesti Parlament da namjerava ispitati mogućnost primjene dobrovoljnih sporazuma kao alternativu zakonodavstvu, nadležni odbor može sastaviti izvješće o dotičnom suštinskom pitanju u skladu s člankom 52.

1.   Kad Komisija obavijesti Parlament da namjerava ispitati mogućnost primjene dobrovoljnih sporazuma kao alternativu zakonodavstvu, nadležni odbor može sastaviti izvješće o dotičnom suštinskom pitanju u skladu s člankom 52.

2.   Ako Komisija objavi da namjerava sklopiti dobrovoljni sporazum, nadležni odbor može podnijeti prijedlog rezolucije kojim preporučuje prihvaćanje ili odbijanje prijedloga i navodi uvjete pod kojima se on prihvaća ili odbija.

2.   Ako Komisija objavi da namjerava sklopiti dobrovoljni sporazum, nadležni odbor može podnijeti prijedlog rezolucije kojim preporučuje prihvaćanje ili odbijanje prijedloga i navodi uvjete pod kojima se on prihvaća ili odbija.

Amandman 123

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 103.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 103. | Članak 103. |
| Kodifikacija | Kodifikacija |
| 1.   Kad se Parlamentu podnese prijedlog kodifikacije zakonodavstva Unije, prijedlog se upućuje odboru nadležnom za pravna pitanja. Odbor pregledava prijedlog u skladu s načinima dogovorenima na međuinstitucionalnoj razini (12) kako bi utvrdio da se radi samo o kodifikaciji, bez suštinskih promjena. | 1.   Kad se Parlamentu podnese prijedlog kodifikacije zakonodavstva Unije, prijedlog se upućuje odboru nadležnom za pravna pitanja. Odbor pregledava prijedlog u skladu s načinima dogovorenima na međuinstitucionalnoj razini (12) kako bi utvrdio da se radi samo o kodifikaciji, bez suštinskih promjena. |
| 2.   Od odbora koji je bio nadležan za akte koji su predmet kodifikacije može se, na vlastiti zahtjev ili zahtjev odbora nadležnog za pravna pitanja, tražiti da dostavi mišljenje o poželjnosti kodifikacije. | 2.   Od odbora koji je bio nadležan za akte koji su predmet kodifikacije može se, na vlastiti zahtjev ili zahtjev odbora nadležnog za pravna pitanja, tražiti da dostavi mišljenje o poželjnosti kodifikacije. |
| 3.   Amandmani na tekst prijedloga nisu dopušteni. | 3.   Amandmani na tekst prijedloga nisu dopušteni. |
| Međutim, predsjednik odbora nadležnog za pravna pitanja može na zahtjev izvjestitelja tražiti od tog odbora odobrenje
  amandmana koji se odnose na tehničke prilagodbe
  , pod uvjetom da su te prilagodbe nužne kako bi se osigurala usklađenost prijedloga s pravilima kodifikacije te da ne uključuju suštinske promjene prijedloga. | Međutim, predsjednik odbora nadležnog za pravna pitanja može na zahtjev izvjestitelja tražiti od tog odbora odobrenje
  tehničkih prilagodbi
  , pod uvjetom da su te prilagodbe nužne kako bi se osigurala usklađenost prijedloga s pravilima kodifikacije te da ne uključuju suštinske promjene prijedloga. |
| 4.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja zaključi da prijedlog nema za posljedicu suštinske promjene zakonodavstva Unije, upućuje ga na odobrenje Parlamentu. | 4.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja zaključi da prijedlog nema za posljedicu suštinske promjene zakonodavstva Unije, upućuje ga na odobrenje Parlamentu. |
| Ako odbor zaključi da prijedlog ima za posljedicu suštinsku promjenu, predlaže Parlamentu da odbije prijedlog. | Ako odbor zaključi da prijedlog ima za posljedicu suštinsku promjenu, predlaže Parlamentu da odbije prijedlog. |
| U oba slučaja Parlament donosi odluku jedinstvenim glasovanjem, bez amandmana i rasprave. | U oba slučaja Parlament donosi odluku jedinstvenim glasovanjem, bez amandmana i rasprave. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 103.

Članak 103.

Kodifikacija

Kodifikacija

1.   Kad se Parlamentu podnese prijedlog kodifikacije zakonodavstva Unije, prijedlog se upućuje odboru nadležnom za pravna pitanja. Odbor pregledava prijedlog u skladu s načinima dogovorenima na međuinstitucionalnoj razini (12) kako bi utvrdio da se radi samo o kodifikaciji, bez suštinskih promjena.

1.   Kad se Parlamentu podnese prijedlog kodifikacije zakonodavstva Unije, prijedlog se upućuje odboru nadležnom za pravna pitanja. Odbor pregledava prijedlog u skladu s načinima dogovorenima na međuinstitucionalnoj razini (12) kako bi utvrdio da se radi samo o kodifikaciji, bez suštinskih promjena.

2.   Od odbora koji je bio nadležan za akte koji su predmet kodifikacije može se, na vlastiti zahtjev ili zahtjev odbora nadležnog za pravna pitanja, tražiti da dostavi mišljenje o poželjnosti kodifikacije.

2.   Od odbora koji je bio nadležan za akte koji su predmet kodifikacije može se, na vlastiti zahtjev ili zahtjev odbora nadležnog za pravna pitanja, tražiti da dostavi mišljenje o poželjnosti kodifikacije.

3.   Amandmani na tekst prijedloga nisu dopušteni.

3.   Amandmani na tekst prijedloga nisu dopušteni.

Međutim, predsjednik odbora nadležnog za pravna pitanja može na zahtjev izvjestitelja tražiti od tog odbora odobrenje
  amandmana koji se odnose na tehničke prilagodbe
  , pod uvjetom da su te prilagodbe nužne kako bi se osigurala usklađenost prijedloga s pravilima kodifikacije te da ne uključuju suštinske promjene prijedloga.

Međutim, predsjednik odbora nadležnog za pravna pitanja može na zahtjev izvjestitelja tražiti od tog odbora odobrenje
  tehničkih prilagodbi
  , pod uvjetom da su te prilagodbe nužne kako bi se osigurala usklađenost prijedloga s pravilima kodifikacije te da ne uključuju suštinske promjene prijedloga.

4.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja zaključi da prijedlog nema za posljedicu suštinske promjene zakonodavstva Unije, upućuje ga na odobrenje Parlamentu.

4.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja zaključi da prijedlog nema za posljedicu suštinske promjene zakonodavstva Unije, upućuje ga na odobrenje Parlamentu.

Ako odbor zaključi da prijedlog ima za posljedicu suštinsku promjenu, predlaže Parlamentu da odbije prijedlog.

Ako odbor zaključi da prijedlog ima za posljedicu suštinsku promjenu, predlaže Parlamentu da odbije prijedlog.

U oba slučaja Parlament donosi odluku jedinstvenim glasovanjem, bez amandmana i rasprave.

U oba slučaja Parlament donosi odluku jedinstvenim glasovanjem, bez amandmana i rasprave.

Amandman 124

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 104.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 104. | Članak 104. |
| Preinake | Preinake |
| 1.   Ako se Parlamentu podnese prijedlog preinake zakonodavstva Unije, prijedlog se upućuje odboru nadležnom za pravna pitanja i odboru nadležnom za dotični predmet. | 1.   Ako se Parlamentu podnese prijedlog preinake zakonodavstva Unije, prijedlog se upućuje odboru nadležnom za pravna pitanja i odboru nadležnom za dotični predmet. |
| 2.   Odbor nadležan za pravna pitanja pregledava prijedlog u skladu s načinima dogovorenima na međuinstitucionalnoj razini (13) kako bi utvrdio da prijedlog nema za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao takve u njemu navedene. | 2.   Odbor nadležan za pravna pitanja pregledava prijedlog u skladu s načinima dogovorenima na međuinstitucionalnoj razini (13) kako bi utvrdio da prijedlog nema za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao takve u njemu navedene. |
| U okviru tog pregleda amandmani na tekst prijedloga nisu dopušteni. Međutim, drugi podstavak članka 103. stavka 3. primjenjuje se na odredbe koje ostaju nepromijenjene u prijedlogu preinake. | U okviru tog pregleda amandmani na tekst prijedloga nisu dopušteni. Međutim, drugi podstavak članka 103. stavka 3. primjenjuje se na odredbe koje ostaju nepromijenjene u prijedlogu preinake. |
| 3.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja smatra da prijedlog nema za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao takve u njemu navedene, o tome obavještava nadležni odbor. | 3.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja smatra da prijedlog nema za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao takve u njemu navedene, o tome obavještava nadležni odbor. |
| U tom slučaju, uz uvjete utvrđene člancima 169. i 170., amandmani su dopušteni u odboru nadležnom za dotični predmet samo ako se odnose na dijelove prijedloga koji sadrže promjene. | U tom slučaju, uz uvjete utvrđene člancima 169. i 170., amandmani su dopušteni u odboru nadležnom za dotični predmet samo ako se odnose na dijelove prijedloga koji sadrže promjene. |
| Međutim,
  ako u skladu s točkom 8. Međuinstitucionalnog sporazuma nadležni odbor također namjerava podnijeti
  amandmane na
  kodificirane
  dijelove prijedloga
  , o svojoj namjeri odmah obavještava Vijeće i Komisiju, koja bi prije glasovanja u skladu s člankom 58. trebala obavijestiti odbor o svojem stajalištu o tim amandmanima i o tome namjerava li povući prijedlog preinake. | Međutim,
  predsjednik odbora nadležnog za dotični predmet iznimno i razmatrajući svaki slučaj zasebno može dopustiti
  amandmane na dijelove prijedloga
  koji su ostali nepromijenjeni ako smatra da je to potrebno zbog bitnih razloga koji se odnose na unutarnju logiku teksta ili zbog toga što su amandmani neodvojivo povezani s ostalim dopuštenim amandmanima. Ti razlozi moraju se navesti u pisanom obrazloženju amandmana. |
| 4.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja smatra da prijedlog ima za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao takve u njemu navedene, predlaže Parlamentu da odbije prijedlog i o tome obavještava odbor nadležan za dotični predmet. | 4.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja smatra da prijedlog ima za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao takve u njemu navedene, predlaže Parlamentu da odbije prijedlog i o tome obavještava odbor nadležan za dotični predmet. |
| U tom slučaju predsjednik traži od Komisije da povuče prijedlog. Ako Komisija to učini, predsjednik zaključuje da je postupak bespredmetan i o tome obavještava Vijeće. Ako Komisija ne povuče svoj prijedlog, Parlament vraća predmet odboru nadležnom za dotični predmet, koji ga razmatra u skladu s redovnim postupkom. | U tom slučaju predsjednik traži od Komisije da povuče prijedlog. Ako Komisija to učini, predsjednik zaključuje da je postupak bespredmetan i o tome obavještava Vijeće. Ako Komisija ne povuče svoj prijedlog, Parlament vraća predmet odboru nadležnom za dotični predmet, koji ga razmatra u skladu s redovnim postupkom. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 104.

Članak 104.

Preinake

Preinake

1.   Ako se Parlamentu podnese prijedlog preinake zakonodavstva Unije, prijedlog se upućuje odboru nadležnom za pravna pitanja i odboru nadležnom za dotični predmet.

1.   Ako se Parlamentu podnese prijedlog preinake zakonodavstva Unije, prijedlog se upućuje odboru nadležnom za pravna pitanja i odboru nadležnom za dotični predmet.

2.   Odbor nadležan za pravna pitanja pregledava prijedlog u skladu s načinima dogovorenima na međuinstitucionalnoj razini (13) kako bi utvrdio da prijedlog nema za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao takve u njemu navedene.

2.   Odbor nadležan za pravna pitanja pregledava prijedlog u skladu s načinima dogovorenima na međuinstitucionalnoj razini (13) kako bi utvrdio da prijedlog nema za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao takve u njemu navedene.

U okviru tog pregleda amandmani na tekst prijedloga nisu dopušteni. Međutim, drugi podstavak članka 103. stavka 3. primjenjuje se na odredbe koje ostaju nepromijenjene u prijedlogu preinake.

U okviru tog pregleda amandmani na tekst prijedloga nisu dopušteni. Međutim, drugi podstavak članka 103. stavka 3. primjenjuje se na odredbe koje ostaju nepromijenjene u prijedlogu preinake.

3.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja smatra da prijedlog nema za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao takve u njemu navedene, o tome obavještava nadležni odbor.

3.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja smatra da prijedlog nema za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao takve u njemu navedene, o tome obavještava nadležni odbor.

U tom slučaju, uz uvjete utvrđene člancima 169. i 170., amandmani su dopušteni u odboru nadležnom za dotični predmet samo ako se odnose na dijelove prijedloga koji sadrže promjene.

U tom slučaju, uz uvjete utvrđene člancima 169. i 170., amandmani su dopušteni u odboru nadležnom za dotični predmet samo ako se odnose na dijelove prijedloga koji sadrže promjene.

Međutim,
  ako u skladu s točkom 8. Međuinstitucionalnog sporazuma nadležni odbor također namjerava podnijeti
  amandmane na
  kodificirane
  dijelove prijedloga
  , o svojoj namjeri odmah obavještava Vijeće i Komisiju, koja bi prije glasovanja u skladu s člankom 58. trebala obavijestiti odbor o svojem stajalištu o tim amandmanima i o tome namjerava li povući prijedlog preinake.

Međutim,
  predsjednik odbora nadležnog za dotični predmet iznimno i razmatrajući svaki slučaj zasebno može dopustiti
  amandmane na dijelove prijedloga
  koji su ostali nepromijenjeni ako smatra da je to potrebno zbog bitnih razloga koji se odnose na unutarnju logiku teksta ili zbog toga što su amandmani neodvojivo povezani s ostalim dopuštenim amandmanima. Ti razlozi moraju se navesti u pisanom obrazloženju amandmana.

4.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja smatra da prijedlog ima za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao takve u njemu navedene, predlaže Parlamentu da odbije prijedlog i o tome obavještava odbor nadležan za dotični predmet.

4.   Ako odbor nadležan za pravna pitanja smatra da prijedlog ima za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao takve u njemu navedene, predlaže Parlamentu da odbije prijedlog i o tome obavještava odbor nadležan za dotični predmet.

U tom slučaju predsjednik traži od Komisije da povuče prijedlog. Ako Komisija to učini, predsjednik zaključuje da je postupak bespredmetan i o tome obavještava Vijeće. Ako Komisija ne povuče svoj prijedlog, Parlament vraća predmet odboru nadležnom za dotični predmet, koji ga razmatra u skladu s redovnim postupkom.

U tom slučaju predsjednik traži od Komisije da povuče prijedlog. Ako Komisija to učini, predsjednik zaključuje da je postupak bespredmetan i o tome obavještava Vijeće. Ako Komisija ne povuče svoj prijedlog, Parlament vraća predmet odboru nadležnom za dotični predmet, koji ga razmatra u skladu s redovnim postupkom.

Amandman 125

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava II. – poglavlje 9.a (novo)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | POGLAVLJE 9.A |
| | DELEGIRANI I PROVEDBENI AKTI |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE 9.A

DELEGIRANI I PROVEDBENI AKTI

Amandman 126

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 105.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 105. | Članak 105. |
| Delegirani akti | Delegirani akti |
| 1.   Kad Komisija Europskom parlamentu proslijedi delegirani akt, predsjednik ga upućuje odboru nadležnom za temeljni zakonodavni akt, koji može odlučiti
  imenovati izvjestitelja
  za razmatranje jednog ili više delegiranih akata. | 1.   Kad Komisija Europskom parlamentu proslijedi delegirani akt, predsjednik ga upućuje odboru nadležnom za temeljni zakonodavni akt, koji može odlučiti
  odrediti jednoga od svojih članova
  za razmatranje jednog ili više delegiranih akata. |
| 2.   Predsjednik Parlamentu priopćava datum primitka
  delegiranog akta
  na svim službenim jezicima te rok do kojeg je moguće uložiti prigovore. Taj rok počinje teći
  na spomenuti datum
  . | 2.   
  Tijekom sjednice koja slijedi nakon primitka delegiranog akta
  predsjednik Parlamentu priopćava datum
  njegova
  primitka na svim službenim jezicima te rok do kojeg je moguće uložiti prigovore. Taj rok počinje teći
  od datuma primitka
  . |
| Priopćenje se objavljuje u zapisniku sa sjednice zajedno s nazivom nadležnog odbora. | Priopćenje se objavljuje u zapisniku sa sjednice zajedno s nazivom nadležnog odbora. |
| 3.   U skladu s odredbama temeljnog zakonodavnog akta i ako to smatra primjerenim, nadležni odbor može nakon savjetovanja sa svim relevantnim odborima Parlamentu podnijeti obrazloženi prijedlog rezolucije.
  Spomenuti
  prijedlog rezolucije
  navodi razloge za prigovor, a može sadržavati i zahtjev Komisiji da podnese novi delegirani akt u kojemu uzima u obzir preporuke Parlamenta
  . | 3.   U skladu s odredbama temeljnog zakonodavnog akta i ako to smatra primjerenim, nadležni odbor može nakon savjetovanja sa svim relevantnim odborima Parlamentu podnijeti obrazloženi prijedlog rezolucije
  kojim se ulaže prigovor na delegirani akt
  .
  Ako u razdoblju od deset radnih dana prije početka sjednice tijekom koje srijeda pada prije datuma isteka roka iz stavka 5. i najbliža mu je nadležni odbor ne podnese
  prijedlog rezolucije
  , klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije o predmetu koji treba uvrstiti u dnevni red navedene sjednice
  . |
| 4.   
  Ako unutar razdoblja od deset radnih dana prije početka sjednice tijekom koje srijeda pada prije datuma isteka roka iz stavka 5 i najbliža mu je nadležni odbor ne podnese prijedlog rezolucije, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije o predmetu koji treba uvrstiti u dnevni red gore navedene sjednice. | |
| | 4a.
     
  U svakom prijedlogu rezolucije podnesenom u skladu sa stavkom 3. navode se razlozi za prigovore Parlamenta, a on može sadržavati i zahtjev kojim se Komisija poziva na podnošenje novog delegiranog akta u kojemu se u obzir uzimaju preporuke Parlamenta. |
| 5.   Parlament
  donosi odluku o svim podnesenim prijedlozima rezolucije
  u roku utvrđenom u temeljnom zakonodavnom aktu i većinom
  predviđenom u članku 290
  . Ugovora o funkcioniranju Europske unije. | 5.   Parlament
  odobrava taj prijedlog
  u roku utvrđenom u temeljnom zakonodavnom aktu i većinom
  glasova svojih zastupnika u skladu s člankom 290
  .
  stavkom 2.
  Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| Ako nadležni odbor smatra da u skladu s 
  temeljnim zakonodavnim aktom
  treba produžiti rok za ulaganje prigovora na delegirani akt, predsjednik nadležnog odbora u ime Parlamenta obavještava Vijeće i Komisiju o tom produženju. | Ako nadležni odbor smatra da u skladu s 
  odredbama temeljnog zakonodavnog akta
  treba produžiti rok za ulaganje prigovora na delegirani akt, predsjednik nadležnog odbora u ime Parlamenta obavještava Vijeće i Komisiju o tom produženju. |
| 6.   Ako je preporuka nadležnog odbora da prije isteka roka utvrđenog u temeljnom zakonodavnom aktu Parlament izjavi da nema prigovor na delegirani akt: | 6.   Ako je preporuka nadležnog odbora da prije isteka roka utvrđenog u temeljnom zakonodavnom aktu Parlament izjavi da nema prigovor na delegirani akt: |
| — | o tome u obrazloženom pismu obavještava predsjednika Konferencije predsjednika odbora i u tom smislu podnosi preporuku; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 105.

Članak 105.

Delegirani akti

Delegirani akti

1.   Kad Komisija Europskom parlamentu proslijedi delegirani akt, predsjednik ga upućuje odboru nadležnom za temeljni zakonodavni akt, koji može odlučiti
  imenovati izvjestitelja
  za razmatranje jednog ili više delegiranih akata.

1.   Kad Komisija Europskom parlamentu proslijedi delegirani akt, predsjednik ga upućuje odboru nadležnom za temeljni zakonodavni akt, koji može odlučiti
  odrediti jednoga od svojih članova
  za razmatranje jednog ili više delegiranih akata.

2.   Predsjednik Parlamentu priopćava datum primitka
  delegiranog akta
  na svim službenim jezicima te rok do kojeg je moguće uložiti prigovore. Taj rok počinje teći
  na spomenuti datum
  .

2.   
  Tijekom sjednice koja slijedi nakon primitka delegiranog akta
  predsjednik Parlamentu priopćava datum
  njegova
  primitka na svim službenim jezicima te rok do kojeg je moguće uložiti prigovore. Taj rok počinje teći
  od datuma primitka
  .

Priopćenje se objavljuje u zapisniku sa sjednice zajedno s nazivom nadležnog odbora.

Priopćenje se objavljuje u zapisniku sa sjednice zajedno s nazivom nadležnog odbora.

3.   U skladu s odredbama temeljnog zakonodavnog akta i ako to smatra primjerenim, nadležni odbor može nakon savjetovanja sa svim relevantnim odborima Parlamentu podnijeti obrazloženi prijedlog rezolucije.
  Spomenuti
  prijedlog rezolucije
  navodi razloge za prigovor, a može sadržavati i zahtjev Komisiji da podnese novi delegirani akt u kojemu uzima u obzir preporuke Parlamenta
  .

3.   U skladu s odredbama temeljnog zakonodavnog akta i ako to smatra primjerenim, nadležni odbor može nakon savjetovanja sa svim relevantnim odborima Parlamentu podnijeti obrazloženi prijedlog rezolucije
  kojim se ulaže prigovor na delegirani akt
  .
  Ako u razdoblju od deset radnih dana prije početka sjednice tijekom koje srijeda pada prije datuma isteka roka iz stavka 5. i najbliža mu je nadležni odbor ne podnese
  prijedlog rezolucije
  , klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije o predmetu koji treba uvrstiti u dnevni red navedene sjednice
  .

4.   
  Ako unutar razdoblja od deset radnih dana prije početka sjednice tijekom koje srijeda pada prije datuma isteka roka iz stavka 5 i najbliža mu je nadležni odbor ne podnese prijedlog rezolucije, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije o predmetu koji treba uvrstiti u dnevni red gore navedene sjednice.

4a.
     
  U svakom prijedlogu rezolucije podnesenom u skladu sa stavkom 3. navode se razlozi za prigovore Parlamenta, a on može sadržavati i zahtjev kojim se Komisija poziva na podnošenje novog delegiranog akta u kojemu se u obzir uzimaju preporuke Parlamenta.

5.   Parlament
  donosi odluku o svim podnesenim prijedlozima rezolucije
  u roku utvrđenom u temeljnom zakonodavnom aktu i većinom
  predviđenom u članku 290
  . Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

5.   Parlament
  odobrava taj prijedlog
  u roku utvrđenom u temeljnom zakonodavnom aktu i većinom
  glasova svojih zastupnika u skladu s člankom 290
  .
  stavkom 2.
  Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Ako nadležni odbor smatra da u skladu s 
  temeljnim zakonodavnim aktom
  treba produžiti rok za ulaganje prigovora na delegirani akt, predsjednik nadležnog odbora u ime Parlamenta obavještava Vijeće i Komisiju o tom produženju.

Ako nadležni odbor smatra da u skladu s 
  odredbama temeljnog zakonodavnog akta
  treba produžiti rok za ulaganje prigovora na delegirani akt, predsjednik nadležnog odbora u ime Parlamenta obavještava Vijeće i Komisiju o tom produženju.

6.   Ako je preporuka nadležnog odbora da prije isteka roka utvrđenog u temeljnom zakonodavnom aktu Parlament izjavi da nema prigovor na delegirani akt:

6.   Ako je preporuka nadležnog odbora da prije isteka roka utvrđenog u temeljnom zakonodavnom aktu Parlament izjavi da nema prigovor na delegirani akt:

—

o tome u obrazloženom pismu obavještava predsjednika Konferencije predsjednika odbora i u tom smislu podnosi preporuku;

| — | o tome u obrazloženom pismu obavještava predsjednika Konferencije predsjednika odbora i u tom smislu podnosi preporuku; |
| --- | --- |

—

o tome u obrazloženom pismu obavještava predsjednika Konferencije predsjednika odbora i u tom smislu podnosi preporuku;

| — | ako se na sljedećoj sjednici Konferencije predsjednika odbora ili u hitnom slučaju pisanim postupkom ne uloži prigovor, njezin predsjednik o tome obavještava predsjednika Parlamenta koji u najkraćem mogućem roku o tome obavještava zastupnike na plenarnoj sjednici; |
| --- | --- |

—

ako se na sljedećoj sjednici Konferencije predsjednika odbora ili u hitnom slučaju pisanim postupkom ne uloži prigovor, njezin predsjednik o tome obavještava predsjednika Parlamenta koji u najkraćem mogućem roku o tome obavještava zastupnike na plenarnoj sjednici;

| — | ako se na sljedećoj sjednici Konferencije predsjednika odbora ili u hitnom slučaju pisanim postupkom ne uloži prigovor, njezin predsjednik o tome obavještava predsjednika Parlamenta koji u najkraćem mogućem roku o tome obavještava zastupnike na plenarnoj sjednici; |
| --- | --- |

—

ako se na sljedećoj sjednici Konferencije predsjednika odbora ili u hitnom slučaju pisanim postupkom ne uloži prigovor, njezin predsjednik o tome obavještava predsjednika Parlamenta koji u najkraćem mogućem roku o tome obavještava zastupnike na plenarnoj sjednici;

| — | ako u roku od 24 sata nakon objave na plenarnoj sjednici klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ulože prigovor na preporuku, ona se stavlja na glasovanje; |
| --- | --- |

—

ako u roku od 24 sata nakon objave na plenarnoj sjednici klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ulože prigovor na preporuku, ona se stavlja na glasovanje;

| — | ako u roku od 24 sata nakon objave na plenarnoj sjednici klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ulože prigovor na preporuku, ona se stavlja na glasovanje; |
| --- | --- |

—

ako u roku od 24 sata nakon objave na plenarnoj sjednici klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ulože prigovor na preporuku, ona se stavlja na glasovanje;

| — | ako u istom roku nema prigovora, predložena preporuka smatra se prihvaćenom; |
| --- | --- |

—

ako u istom roku nema prigovora, predložena preporuka smatra se prihvaćenom;

| — | ako u istom roku nema prigovora, predložena preporuka smatra se prihvaćenom; |
| --- | --- |

—

ako u istom roku nema prigovora, predložena preporuka smatra se prihvaćenom;

| — | nakon što se takva preporuka usvoji, nisu dopušteni daljnji prijedlozi prigovora na delegirani akt. |
| --- | --- |

—

nakon što se takva preporuka usvoji, nisu dopušteni daljnji prijedlozi prigovora na delegirani akt.

| — | nakon što se takva preporuka usvoji, nisu dopušteni daljnji prijedlozi prigovora na delegirani akt. |
| --- | --- |

—

nakon što se takva preporuka usvoji, nisu dopušteni daljnji prijedlozi prigovora na delegirani akt.

7.   Nadležni odbor može, u skladu s odredbama temeljnog zakonodavnog akta, samoinicijativno Parlamentu podnijeti
  obrazloženi
  prijedlog rezolucije u kojemu u cijelosti ili djelomično povlači delegaciju ovlasti
  predviđenu
  tim aktom.
  Parlament donosi odluku većinom predviđenom u članku 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

7.   Nadležni odbor može, u skladu s odredbama temeljnog zakonodavnog akta, samoinicijativno Parlamentu podnijeti prijedlog rezolucije u kojemu u cijelosti ili djelomično povlači delegaciju ovlasti
  ili se protivi prešutnom produženju delegacije ovlasti predviđene
  tim aktom.

U skladu s člankom 290. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, za odluku o povlačenju delegacije ovlasti potrebni su glasovi većine zastupnika u Parlamentu.

8.   Predsjednik obavještava Vijeće i Komisiju o stajalištima koja su usvojena u skladu s ovim člankom.

8.   Predsjednik obavještava Vijeće i Komisiju o stajalištima koja su usvojena u skladu s ovim člankom.

Amandman 127

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 106.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 106. | Članak 106. |
| Provedbeni akti i mjere | Provedbeni akti i mjere |
| 1.   Kad Komisija Parlamentu pošalje nacrt provedbenog akta ili mjere, predsjednik ga upućuje odboru nadležnom za temeljni zakonodavni akt koji može odlučiti
  imenovati izvjestitelja
  za razmatranje jednog ili više nacrta provedbenih akata ili mjera. | 1.   Kad Komisija Parlamentu pošalje nacrt provedbenog akta ili mjere, predsjednik ga upućuje odboru nadležnom za temeljni zakonodavni akt, koji može odlučiti
  odrediti jednoga od svojih članova
  za razmatranje jednog ili više nacrta provedbenih akata ili mjera. |
| 2.   Nadležni odbor može podnijeti Parlamentu obrazloženi prijedlog rezolucije u kojem navodi da nacrt provedbenog akta ili mjera premašuje provedbene ovlasti predviđene temeljnim zakonodavnim aktom ili da iz drugih razloga nije u skladu s pravom Unije. | 2.   Nadležni odbor može podnijeti Parlamentu obrazloženi prijedlog rezolucije u kojem navodi da nacrt provedbenog akta ili mjera premašuje provedbene ovlasti predviđene temeljnim zakonodavnim aktom ili da iz drugih razloga nije u skladu s pravom Unije. |
| 3.   Prijedlog rezolucije može sadržavati zahtjev Komisiji da povuče
  akt, mjeru ili
  nacrt akta ili mjere, da ih izmijeni u skladu s prigovorima Parlamenta ili da podnese novi zakonodavni prijedlog. Predsjednik obavještava Vijeće i Komisiju o stajalištu koje je usvojeno. | 3.   Prijedlog rezolucije može sadržavati zahtjev Komisiji da povuče nacrt
  provedbenog
  akta ili mjere, da ih izmijeni u skladu s prigovorima Parlamenta ili da podnese novi zakonodavni prijedlog. Predsjednik obavještava Vijeće i Komisiju o stajalištu koje je usvojeno. |
| 4.   Ako su provedbene mjere koje predvidi Komisija obuhvaćene regulatornim postupkom s kontrolom predviđenim Odlukom Vijeća 1999/468/EZ kojom se propisuju postupci za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji, primjenjuju se sljedeće dodatne odredbe: | 4.   Ako su provedbene mjere koje predvidi Komisija obuhvaćene regulatornim postupkom s kontrolom predviđenim Odlukom Vijeća 1999/468/EZ kojom se propisuju postupci za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji, primjenjuju se sljedeće dodatne odredbe: |
| (a) | vrijeme za nadzor počinje teći od trenutka kad je nacrt
  mjera
  podnesen Parlamentu na svim službenim jezicima. Kad se primjenjuju skraćeni rokovi kao što je predviđeno člankom 5.a stavkom 5. točkom (b) Odluke 1999/468/EZ EZ i u hitnim slučajevima predviđenima člankom 5.a stavkom 6. Odluke 1999/468/EZ), vrijeme za nadzor, osim ako predsjednik nadležnog odbora ne uloži prigovor, počinje teći od dana kad je Parlament primio konačni nacrt
  provedbenih mjera
  u jezičnim verzijama koje su podnesene članovima odbora osnovanog u skladu s Odlukom 1999/468/EZ. Članak 158.
  u tom se slučaju
  ne primjenjuje; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 106.

Članak 106.

Provedbeni akti i mjere

Provedbeni akti i mjere

1.   Kad Komisija Parlamentu pošalje nacrt provedbenog akta ili mjere, predsjednik ga upućuje odboru nadležnom za temeljni zakonodavni akt koji može odlučiti
  imenovati izvjestitelja
  za razmatranje jednog ili više nacrta provedbenih akata ili mjera.

1.   Kad Komisija Parlamentu pošalje nacrt provedbenog akta ili mjere, predsjednik ga upućuje odboru nadležnom za temeljni zakonodavni akt, koji može odlučiti
  odrediti jednoga od svojih članova
  za razmatranje jednog ili više nacrta provedbenih akata ili mjera.

2.   Nadležni odbor može podnijeti Parlamentu obrazloženi prijedlog rezolucije u kojem navodi da nacrt provedbenog akta ili mjera premašuje provedbene ovlasti predviđene temeljnim zakonodavnim aktom ili da iz drugih razloga nije u skladu s pravom Unije.

2.   Nadležni odbor može podnijeti Parlamentu obrazloženi prijedlog rezolucije u kojem navodi da nacrt provedbenog akta ili mjera premašuje provedbene ovlasti predviđene temeljnim zakonodavnim aktom ili da iz drugih razloga nije u skladu s pravom Unije.

3.   Prijedlog rezolucije može sadržavati zahtjev Komisiji da povuče
  akt, mjeru ili
  nacrt akta ili mjere, da ih izmijeni u skladu s prigovorima Parlamenta ili da podnese novi zakonodavni prijedlog. Predsjednik obavještava Vijeće i Komisiju o stajalištu koje je usvojeno.

3.   Prijedlog rezolucije može sadržavati zahtjev Komisiji da povuče nacrt
  provedbenog
  akta ili mjere, da ih izmijeni u skladu s prigovorima Parlamenta ili da podnese novi zakonodavni prijedlog. Predsjednik obavještava Vijeće i Komisiju o stajalištu koje je usvojeno.

4.   Ako su provedbene mjere koje predvidi Komisija obuhvaćene regulatornim postupkom s kontrolom predviđenim Odlukom Vijeća 1999/468/EZ kojom se propisuju postupci za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji, primjenjuju se sljedeće dodatne odredbe:

4.   Ako su provedbene mjere koje predvidi Komisija obuhvaćene regulatornim postupkom s kontrolom predviđenim Odlukom Vijeća 1999/468/EZ kojom se propisuju postupci za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji, primjenjuju se sljedeće dodatne odredbe:

(a)

vrijeme za nadzor počinje teći od trenutka kad je nacrt
  mjera
  podnesen Parlamentu na svim službenim jezicima. Kad se primjenjuju skraćeni rokovi kao što je predviđeno člankom 5.a stavkom 5. točkom (b) Odluke 1999/468/EZ EZ i u hitnim slučajevima predviđenima člankom 5.a stavkom 6. Odluke 1999/468/EZ), vrijeme za nadzor, osim ako predsjednik nadležnog odbora ne uloži prigovor, počinje teći od dana kad je Parlament primio konačni nacrt
  provedbenih mjera
  u jezičnim verzijama koje su podnesene članovima odbora osnovanog u skladu s Odlukom 1999/468/EZ. Članak 158.
  u tom se slučaju
  ne primjenjuje;

| (a) | vrijeme za nadzor počinje teći od trenutka kad je nacrt
  provedbene mjere
  podnesen Parlamentu na svim službenim jezicima. Kad se primjenjuju skraćeni rokovi kao što je predviđeno člankom 5.a stavkom 5. točkom (b) Odluke 1999/468/EZ EZ i u hitnim slučajevima predviđenima člankom 5.a stavkom 6. Odluke 1999/468/EZ), vrijeme za nadzor, osim ako predsjednik nadležnog odbora ne uloži prigovor, počinje teći od dana kad je Parlament primio konačni nacrt
  provedbene mjere
  u jezičnim verzijama koje su podnesene članovima odbora osnovanog u skladu s Odlukom 1999/468/EZ. Članak 158. ne primjenjuje
  se u dva slučaja navedena u prethodnoj rečenici
  ; |
| --- | --- |

(a)

vrijeme za nadzor počinje teći od trenutka kad je nacrt
  provedbene mjere
  podnesen Parlamentu na svim službenim jezicima. Kad se primjenjuju skraćeni rokovi kao što je predviđeno člankom 5.a stavkom 5. točkom (b) Odluke 1999/468/EZ EZ i u hitnim slučajevima predviđenima člankom 5.a stavkom 6. Odluke 1999/468/EZ), vrijeme za nadzor, osim ako predsjednik nadležnog odbora ne uloži prigovor, počinje teći od dana kad je Parlament primio konačni nacrt
  provedbene mjere
  u jezičnim verzijama koje su podnesene članovima odbora osnovanog u skladu s Odlukom 1999/468/EZ. Članak 158. ne primjenjuje
  se u dva slučaja navedena u prethodnoj rečenici
  ;

| (b) | ako se nacrt provedbenih mjera temelji na stavcima 5. ili 6. članka 5.a Odluke 1999/468/EZ kojima se predviđaju skraćeni rokovi za protivljenje Europskog parlamenta, predsjednik nadležnog odbora može podnijeti prijedlog rezolucije u kojem se izražava protivljenje usvajanju nacrta mjera u slučaju da se odbor nije mogao sastati u utvrđenom roku. |
| --- | --- |

(b)

ako se nacrt provedbenih mjera temelji na stavcima 5. ili 6. članka 5.a Odluke 1999/468/EZ kojima se predviđaju skraćeni rokovi za protivljenje Europskog parlamenta, predsjednik nadležnog odbora može podnijeti prijedlog rezolucije u kojem se izražava protivljenje usvajanju nacrta mjera u slučaju da se odbor nije mogao sastati u utvrđenom roku.

| (b) | ako se nacrt provedbenih mjera temelji na stavcima 5. ili 6. članka 5.a Odluke 1999/468/EZ kojima se predviđaju skraćeni rokovi za protivljenje Europskog parlamenta, predsjednik nadležnog odbora može podnijeti prijedlog rezolucije u kojem se izražava protivljenje usvajanju nacrta mjera u slučaju da se odbor nije mogao sastati u utvrđenom roku; |
| --- | --- |

(b)

ako se nacrt provedbenih mjera temelji na stavcima 5. ili 6. članka 5.a Odluke 1999/468/EZ kojima se predviđaju skraćeni rokovi za protivljenje Europskog parlamenta, predsjednik nadležnog odbora može podnijeti prijedlog rezolucije u kojem se izražava protivljenje usvajanju nacrta mjera u slučaju da se odbor nije mogao sastati u utvrđenom roku;

| (c) | Parlament
  se
  odlukom većine svojih zastupnika može
  izjasniti protiv usvajanja
  nacrta provedbene mjere
  navodeći da nacrt
  mjera
  prekoračuje
  provedbene ovlasti predviđene temeljnim aktom, da nije usklađen s ciljem ili sadržajem temeljnog akta ili da ne
  poštuje
  načela supsidijarnosti ili proporcionalnosti; |
| --- | --- |

(c)

Parlament
  se
  odlukom većine svojih zastupnika može
  izjasniti protiv usvajanja
  nacrta provedbene mjere
  navodeći da nacrt
  mjera
  prekoračuje
  provedbene ovlasti predviđene temeljnim aktom, da nije usklađen s ciljem ili sadržajem temeljnog akta ili da ne
  poštuje
  načela supsidijarnosti ili proporcionalnosti;

| (c) | Parlament odlukom većine svojih zastupnika može
  donijeti rezoluciju u kojoj se izražava protivljenje usvajanju
  nacrta provedbene mjere
  i u kojoj se navodi da se nacrtom
  mjera
  prekoračuju
  provedbene ovlasti predviđene temeljnim aktom, da nije usklađen s ciljem ili sadržajem temeljnog akta ili da
  se njime
  ne
  poštuju
  načela supsidijarnosti ili proporcionalnosti; |
| --- | --- |

(c)

Parlament odlukom većine svojih zastupnika može
  donijeti rezoluciju u kojoj se izražava protivljenje usvajanju
  nacrta provedbene mjere
  i u kojoj se navodi da se nacrtom
  mjera
  prekoračuju
  provedbene ovlasti predviđene temeljnim aktom, da nije usklađen s ciljem ili sadržajem temeljnog akta ili da
  se njime
  ne
  poštuju
  načela supsidijarnosti ili proporcionalnosti;

Ako u razdoblju od deset radnih dana prije početka sjednice tijekom koje srijeda pada prije datuma isteka roka za protivljenje usvajanju nacrta provedbene mjere i najbliža mu je nadležni odbor ne podnese prijedlog rezolucije, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije o predmetu koji treba uvrstiti u dnevni red gore navedene sjednice.

| (d) | ako nadležni odbor
  u odgovoru na obrazloženi zahtjev Komisije
  obrazloženim pismom preporuči predsjedniku Konferencije predsjednika odbora da Parlament izjavi da nema prigovora na predloženu mjeru prije isteka redovnog roka predviđenog člankom 5.a stavkom 3. točkom (c) i/ili člankom 5.a stavkom 4. točkom (e) Odluke 1999/468/EZ, primjenjuje se postupak utvrđen člankom 105. stavkom 6. |
| --- | --- |

(d)

ako nadležni odbor
  u odgovoru na obrazloženi zahtjev Komisije
  obrazloženim pismom preporuči predsjedniku Konferencije predsjednika odbora da Parlament izjavi da nema prigovora na predloženu mjeru prije isteka redovnog roka predviđenog člankom 5.a stavkom 3. točkom (c) i/ili člankom 5.a stavkom 4. točkom (e) Odluke 1999/468/EZ, primjenjuje se postupak utvrđen člankom 105. stavkom 6.

| (d) | ako nadležni odbor obrazloženim pismom preporuči predsjedniku Konferencije predsjednika odbora da Parlament izjavi da nema prigovora na predloženu mjeru prije isteka redovnog roka predviđenog člankom 5.a stavkom 3. točkom (c) i/ili člankom 5.a stavkom 4. točkom (e) Odluke 1999/468/EZ, primjenjuje se postupak utvrđen člankom 105. stavkom 6. |
| --- | --- |

(d)

ako nadležni odbor obrazloženim pismom preporuči predsjedniku Konferencije predsjednika odbora da Parlament izjavi da nema prigovora na predloženu mjeru prije isteka redovnog roka predviđenog člankom 5.a stavkom 3. točkom (c) i/ili člankom 5.a stavkom 4. točkom (e) Odluke 1999/468/EZ, primjenjuje se postupak utvrđen člankom 105. stavkom 6.

Amandman 128

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 108.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 108. | Članak 108. |
| Međunarodni sporazumi | Međunarodni sporazumi |
| 1.   Kad se namjeravaju započeti pregovori o sklapanju, obnovi ili izmjeni međunarodnog sporazuma, nadležni odbor može sastaviti izvješće ili na drugi način nadgledati
  postupak te
  o toj odluci obavještava Konferenciju predsjednika odbora.
  Po potrebi mišljenje se može tražiti od drugih odbora u skladu s člankom 53. stavkom 1. Članci 201. stavak 2., 54. ili 55. primjenjuju se po potrebi. | 1.   Kad se namjeravaju započeti pregovori o sklapanju, obnovi ili izmjeni međunarodnog sporazuma, nadležni odbor može sastaviti izvješće ili na drugi način nadgledati
  tu pripremnu fazu. Nadležni odbor
  o toj odluci obavještava Konferenciju predsjednika odbora. |
| Predsjednici i izvjestitelji nadležnog odbora i pridruženih odbora zajednički poduzimaju odgovarajuće radnje kako bi osigurali da se Parlamentu podnose neposredne, redovite i potpune informacije, ako je potrebno kao povjerljive, u svim fazama pregovora i sklapanja međunarodnih sporazuma, uključujući nacrt i usvojeni tekst pregovaračkih smjernica, zajedno s informacijama navedenima u stavku 3., | |
| — | od strane Komisije, u skladu s njezinim obvezama prema Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i obvezama prema Okvirnom sporazumu o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, i |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 108.

Članak 108.

Međunarodni sporazumi

Međunarodni sporazumi

1.   Kad se namjeravaju započeti pregovori o sklapanju, obnovi ili izmjeni međunarodnog sporazuma, nadležni odbor može sastaviti izvješće ili na drugi način nadgledati
  postupak te
  o toj odluci obavještava Konferenciju predsjednika odbora.
  Po potrebi mišljenje se može tražiti od drugih odbora u skladu s člankom 53. stavkom 1. Članci 201. stavak 2., 54. ili 55. primjenjuju se po potrebi.

1.   Kad se namjeravaju započeti pregovori o sklapanju, obnovi ili izmjeni međunarodnog sporazuma, nadležni odbor može sastaviti izvješće ili na drugi način nadgledati
  tu pripremnu fazu. Nadležni odbor
  o toj odluci obavještava Konferenciju predsjednika odbora.

Predsjednici i izvjestitelji nadležnog odbora i pridruženih odbora zajednički poduzimaju odgovarajuće radnje kako bi osigurali da se Parlamentu podnose neposredne, redovite i potpune informacije, ako je potrebno kao povjerljive, u svim fazama pregovora i sklapanja međunarodnih sporazuma, uključujući nacrt i usvojeni tekst pregovaračkih smjernica, zajedno s informacijama navedenima u stavku 3.,

—

od strane Komisije, u skladu s njezinim obvezama prema Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i obvezama prema Okvirnom sporazumu o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, i

| — | od strane Vijeća, u skladu s njegovim obvezama prema Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

—

od strane Vijeća, u skladu s njegovim obvezama prema Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.

1a.
     
  Nadležni odbor u najkraćem mogućem roku doznaje od Komisije pravnu osnovu odabranu za sklapanje međunarodnih sporazuma iz stavka 1. Nadležni odbor provjerava odabranu pravnu osnovu u skladu s člankom 39.

2.   Parlament može na prijedlog nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika tražiti od Vijeća da ne odobri početak pregovora sve dok Parlament ne zauzme stajalište o predloženom pregovaračkom mandatu na temelju izvješća nadležnog odbora.

2.   Parlament može na prijedlog nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika tražiti od Vijeća da ne odobri početak pregovora sve dok Parlament ne zauzme stajalište o predloženom pregovaračkom mandatu na temelju izvješća nadležnog odbora.

3.   
  Nadležni odbor u trenutku planiranog početka pregovora od Komisije doznaje pravnu osnovu odabranu za sklapanje međunarodnih sporazuma iz stavka 1. Odbor provjerava odabranu pravnu osnovu u skladu s člankom 39. Članak 39. primjenjuje se ako Komisija ne odredi pravnu osnovu ili ako postoji sumnja u njezinu primjerenost.

4.   U svakoj fazi pregovora te od zaključivanja pregovora do sklapanja međunarodnog sporazuma Parlament može, na temelju izvješća nadležnog odbora
  i
  nakon razmatranja mogućih relevantnih prijedloga
  podnesenih u skladu s člankom 134.
  , prihvatiti preporuke i zahtijevati da se one uzmu u obzir prije sklapanja tog međunarodnog sporazuma.

4.   U svakoj fazi pregovora te od zaključivanja pregovora do sklapanja međunarodnog sporazuma Parlament može, na temelju izvješća nadležnog odbora
  , sastavljenog o vlastitoj inicijativi, ili
  nakon razmatranja mogućih relevantnih prijedloga
  koje su podnijeli klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika
  , prihvatiti preporuke
  za Vijeće, Komisiju ili potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove
  i 
  sigurnosnu politiku te
  zahtijevati da se one uzmu u obzir prije sklapanja tog međunarodnog sporazuma.

5.   Zahtjevi koje Vijeće podnese Parlamentu u svrhu dobivanja njegove suglasnosti ili njegova mišljenja predsjednik upućuje nadležnom odboru na razmatranje u skladu s člankom 99. ili člankom 47. stavkom 1.

5.   Zahtjevi koje Vijeće podnese Parlamentu u svrhu dobivanja njegove suglasnosti ili njegova mišljenja predsjednik upućuje nadležnom odboru na razmatranje u skladu s člankom 99. ili člankom 47. stavkom 1.

6.   Prije
  glasovanja
  nadležni odbor
  , klub zastupnika
  ili najmanje jedna desetina zastupnika mogu predložiti da Parlament traži mišljenje Suda o usklađenosti međunarodnog sporazuma s Ugovorima. Ako Parlament prihvati
  takav
  prijedlog, glasovanje
  se
  odgađa dok Sud ne dostavi svoje mišljenje (14)

  .

6.   
  U bilo kojem trenutku
  prije
  nego što Parlament glasuje o zahtjevu za suglasnost ili mišljenje,
  nadležni odbor ili najmanje jedna desetina zastupnika
  u Parlamentu
  mogu predložiti da Parlament traži mišljenje Suda o usklađenosti međunarodnog sporazuma s Ugovorima.

Prije nego što Parlament glasuje o tom prijedlogu, predsjednik može zatražiti mišljenje odbora nadležnog za pravna pitanja, koji obavještava Parlament o svojim zaključcima.

Ako Parlament prihvati prijedlog
  da se traži mišljenje Suda,
  glasovanje
  o zahtjevu za suglasnost ili mišljenje
  odgađa
  se
  dok Sud ne dostavi svoje mišljenje.

7.   
  Parlament daje svoje mišljenje ili
  suglasnost za sklapanje, obnovu ili izmjenu međunarodnog sporazuma
  ili financijskog protokola koje je zaključila Europska unija
  jedinstvenim glasovanjem
  i većinom danih glasova. Amandmani na tekst sporazuma ili protokola nisu dopušteni.

7.   
  Kad se od Parlamenta zahtijeva
  suglasnost za sklapanje, obnovu ili izmjenu međunarodnog sporazuma
  , on odlučuje
  jedinstvenim glasovanjem
  u skladu s člankom 99.

Ako Parlament odbije dati svoju suglasnost, predsjednik obavještava Vijeće da se predmetni sporazum ne može sklopiti, obnoviti ili izmijeniti.

Ne dovodeći u pitanje članak 99. stavak 1.b, Parlament na temelju preporuke nadležnog odbora može odlučiti odgoditi svoju odluku o postupku suglasnosti na razdoblje od najduže jedne godine.

8.   Ako je mišljenje koje Parlament donese negativno, predsjednik traži od Vijeća da ne sklopi dotični sporazum.

8.   
  Kad se od Parlamenta traži mišljenje o sklapanju, obnavljanju ili izmjeni međunarodnog sporazuma, amandmani na tekst sporazuma nisu dopušteni. Ne dovodeći u pitanje članak 170. stavak 1., dopušteni su amandmani na nacrt odluke
  Vijeća.

Ako je mišljenje koje Parlament donese negativno, predsjednik traži od Vijeća da ne sklopi dotični sporazum.

9.   
  Ako Parlament odbije dati svoju suglasnost na međunarodni sporazum, predsjednik obavještava Vijeće da sporazum ne može biti sklopljen.

9a.
     
  Predsjednici i izvjestitelji nadležnog odbora i pridruženih odbora, ako ih ima, zajednički provjeravaju da u skladu s člankom 218. stavkom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Vijeće, Komisija i potpredsjednik Komisije/Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u svim fazama priprema za pregovore, pregovora i sklapanja međunarodnih sporazuma, podnose Parlamentu neposredne, redovite i potpune informacije, ako je potrebno uz jamstvo povjerljivosti, uključujući informacije o nacrtu i konačnom usvojenom tekstu pregovaračkih smjernica te informacije o provedbi tih sporazuma.

Amandman 129

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 109.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 109. | Članak 109. |
| Postupci koji se temelje na članku 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u slučaju
  privremene primjene ili odgode primjene međunarodnih sporazuma ili utvrđivanja stajališta Unije u tijelu osnovanom međunarodnim sporazumom | Privremene primjene ili odgode primjene međunarodnih sporazuma ili utvrđivanja stajališta Unije u tijelu osnovanom međunarodnim sporazumom |
| Ako Komisija
  u skladu sa svojim obvezama prema Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Okvirnom sporazumu o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije
  obavijesti Parlament i Vijeće o svojoj namjeri da predloži privremenu primjenu ili odgodu primjene međunarodnog sporazuma,
  na plenarnoj sjednici Parlamenta daje se izjava
  nakon koje slijedi rasprava. Parlament može izdati preporuke u skladu s 
  člancima 108
  .
  ili 113. | Ako Komisija
  ili potpredsjednik/Visoki predstavnik
  obavijesti Parlament i Vijeće o svojoj namjeri da predloži privremenu primjenu ili odgodu primjene međunarodnog sporazuma,
  Parlament može pozvati Vijeće, Komisiju ili potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da daju izjavu
  nakon koje slijedi rasprava. Parlament može izdati preporuke
  na temelju izvješća nadležnog odbora ili
  u skladu s 
  člankom 113
  .
  , koje prije svega mogu obuhvaćati zahtjev Vijeću da se sporazum privremeno ne primjenjuje dok Parlamenta ne da svoju suglasnost. |
| Isti se postupak primjenjuje kad Komisija
  obavijesti Parlament o prijedlogu vezanom uz
  stajališta koja će se u ime Unije zauzeti u tijelu osnovanom međunarodnim sporazumom. | Isti se postupak primjenjuje kad Komisija
  ili potpredsjednik/Visoki predstavnik predloži
  stajališta koja će se u ime Unije zauzeti u tijelu osnovanom međunarodnim sporazumom. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 109.

Članak 109.

Postupci koji se temelje na članku 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u slučaju
  privremene primjene ili odgode primjene međunarodnih sporazuma ili utvrđivanja stajališta Unije u tijelu osnovanom međunarodnim sporazumom

Privremene primjene ili odgode primjene međunarodnih sporazuma ili utvrđivanja stajališta Unije u tijelu osnovanom međunarodnim sporazumom

Ako Komisija
  u skladu sa svojim obvezama prema Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Okvirnom sporazumu o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije
  obavijesti Parlament i Vijeće o svojoj namjeri da predloži privremenu primjenu ili odgodu primjene međunarodnog sporazuma,
  na plenarnoj sjednici Parlamenta daje se izjava
  nakon koje slijedi rasprava. Parlament može izdati preporuke u skladu s 
  člancima 108
  .
  ili 113.

Ako Komisija
  ili potpredsjednik/Visoki predstavnik
  obavijesti Parlament i Vijeće o svojoj namjeri da predloži privremenu primjenu ili odgodu primjene međunarodnog sporazuma,
  Parlament može pozvati Vijeće, Komisiju ili potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da daju izjavu
  nakon koje slijedi rasprava. Parlament može izdati preporuke
  na temelju izvješća nadležnog odbora ili
  u skladu s 
  člankom 113
  .
  , koje prije svega mogu obuhvaćati zahtjev Vijeću da se sporazum privremeno ne primjenjuje dok Parlamenta ne da svoju suglasnost.

Isti se postupak primjenjuje kad Komisija
  obavijesti Parlament o prijedlogu vezanom uz
  stajališta koja će se u ime Unije zauzeti u tijelu osnovanom međunarodnim sporazumom.

Isti se postupak primjenjuje kad Komisija
  ili potpredsjednik/Visoki predstavnik predloži
  stajališta koja će se u ime Unije zauzeti u tijelu osnovanom međunarodnim sporazumom.

Amandman 130

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 110.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 110. | Članak 110. |
| Posebni predstavnici | Posebni predstavnici |
| 1.   Ako Vijeće namjerava imenovati posebnog predstavnika na temelju članka 33. Ugovora o Europskoj uniji, predsjednik na zahtjev nadležnog odbora poziva Vijeće na davanje izjave i odgovaranje na pitanja koja se odnose na mandat, ciljeve i druga bitna pitanja vezana uz zadaće i ulogu posebnog predstavnika. | 1.   Ako Vijeće namjerava imenovati posebnog predstavnika na temelju članka 33. Ugovora o Europskoj uniji, predsjednik na zahtjev nadležnog odbora poziva Vijeće na davanje izjave i odgovaranje na pitanja koja se odnose na mandat, ciljeve i druga bitna pitanja vezana uz zadaće i ulogu posebnog predstavnika. |
| 2.   Nakon imenovanja, ali prije preuzimanja dužnosti, posebni predstavnik može biti pozvan dati izjavu i odgovoriti na pitanja pred nadležnim odborom. | 2.   Nakon imenovanja, ali prije preuzimanja dužnosti, posebni predstavnik može biti pozvan dati izjavu i odgovoriti na pitanja pred nadležnim odborom. |
| 3.   U roku od
  tri
  mjeseca nakon tog saslušanja odbor može
  u skladu s člankom 134. predložiti preporuku koja
  se izravno
  odnosi na izjavu i odgovore
  . | 3.   U roku od
  dva
  mjeseca nakon tog saslušanja
  nadležni
  odbor može
  izdati preporuke za Vijeće, Komisiju ili potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku koje
  se izravno
  odnose na imenovanje
  . |
| 4.   Posebni predstavnik poziva se da u potpunosti i redovito izvještava Parlament o praktičnoj provedbi svojeg mandata. | 4.   Posebni predstavnik poziva se da u potpunosti i redovito izvještava Parlament o praktičnoj provedbi svojeg mandata. |
| 5.   
  Posebni predstavnik kojega je imenovalo Vijeće i dalo mu mandat vezan uz posebna politička pitanja može biti pozvan, na vlastitu inicijativu ili inicijativu Parlamenta, dati izjavu pred nadležnim odborom. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 110.

Članak 110.

Posebni predstavnici

Posebni predstavnici

1.   Ako Vijeće namjerava imenovati posebnog predstavnika na temelju članka 33. Ugovora o Europskoj uniji, predsjednik na zahtjev nadležnog odbora poziva Vijeće na davanje izjave i odgovaranje na pitanja koja se odnose na mandat, ciljeve i druga bitna pitanja vezana uz zadaće i ulogu posebnog predstavnika.

1.   Ako Vijeće namjerava imenovati posebnog predstavnika na temelju članka 33. Ugovora o Europskoj uniji, predsjednik na zahtjev nadležnog odbora poziva Vijeće na davanje izjave i odgovaranje na pitanja koja se odnose na mandat, ciljeve i druga bitna pitanja vezana uz zadaće i ulogu posebnog predstavnika.

2.   Nakon imenovanja, ali prije preuzimanja dužnosti, posebni predstavnik može biti pozvan dati izjavu i odgovoriti na pitanja pred nadležnim odborom.

2.   Nakon imenovanja, ali prije preuzimanja dužnosti, posebni predstavnik može biti pozvan dati izjavu i odgovoriti na pitanja pred nadležnim odborom.

3.   U roku od
  tri
  mjeseca nakon tog saslušanja odbor može
  u skladu s člankom 134. predložiti preporuku koja
  se izravno
  odnosi na izjavu i odgovore
  .

3.   U roku od
  dva
  mjeseca nakon tog saslušanja
  nadležni
  odbor može
  izdati preporuke za Vijeće, Komisiju ili potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku koje
  se izravno
  odnose na imenovanje
  .

4.   Posebni predstavnik poziva se da u potpunosti i redovito izvještava Parlament o praktičnoj provedbi svojeg mandata.

4.   Posebni predstavnik poziva se da u potpunosti i redovito izvještava Parlament o praktičnoj provedbi svojeg mandata.

5.   
  Posebni predstavnik kojega je imenovalo Vijeće i dalo mu mandat vezan uz posebna politička pitanja može biti pozvan, na vlastitu inicijativu ili inicijativu Parlamenta, dati izjavu pred nadležnim odborom.

Amandman 131

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 111.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 111. | Članak 111. |
| Međunarodno zastupanje | Međunarodno zastupanje |
| 1.   Prilikom imenovanja voditelja delegacije Unije kandidat može biti pozvan dati izjavu i odgovoriti na pitanja pred
  odgovarajućim tijelom Parlamenta
  . | 1.   Prilikom imenovanja voditelja delegacije Unije kandidat može biti pozvan dati izjavu i odgovoriti na pitanja pred
  nadležnim odborom
  . |
| 2.   U roku od
  tri
  mjeseca nakon saslušanja predviđenog stavkom 1. nadležni odbor može po potrebi donijeti rezoluciju ili dati preporuku koja se izravno odnosi na
  izjavu i odgovore
  . | 2.   U roku od
  dva
  mjeseca nakon saslušanja predviđenog stavkom 1. nadležni odbor može po potrebi donijeti rezoluciju ili dati preporuku koja se izravno odnosi na
  imenovanje
  . |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 111.

Članak 111.

Međunarodno zastupanje

Međunarodno zastupanje

1.   Prilikom imenovanja voditelja delegacije Unije kandidat može biti pozvan dati izjavu i odgovoriti na pitanja pred
  odgovarajućim tijelom Parlamenta
  .

1.   Prilikom imenovanja voditelja delegacije Unije kandidat može biti pozvan dati izjavu i odgovoriti na pitanja pred
  nadležnim odborom
  .

2.   U roku od
  tri
  mjeseca nakon saslušanja predviđenog stavkom 1. nadležni odbor može po potrebi donijeti rezoluciju ili dati preporuku koja se izravno odnosi na
  izjavu i odgovore
  .

2.   U roku od
  dva
  mjeseca nakon saslušanja predviđenog stavkom 1. nadležni odbor može po potrebi donijeti rezoluciju ili dati preporuku koja se izravno odnosi na
  imenovanje
  .

Amandman 132

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 112.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak
  112
  . | Članak
  113
  .
  a |
| Savjetovanje s Parlamentom i izvještavanje Parlamenta u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike | Savjetovanje s Parlamentom i izvještavanje Parlamenta u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike |
| 1.   Ako se od Parlamenta traži mišljenje u skladu s člankom 36. Ugovora o Europskoj uniji, predmet se upućuje nadležnom odboru, koji može
  dati preporuke
  u skladu s člankom 113. | 1.   Ako se od Parlamenta traži mišljenje u skladu s člankom 36. Ugovora o Europskoj uniji, predmet se upućuje nadležnom odboru, koji može
  sastaviti nacrt preporuka
  u skladu s člankom 113. |
| 2.   Odgovarajući odbori nastoje osigurati da ih potpredsjednik Komisije/Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku redovito i pravodobno izvještava o razvoju i provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike Unije, o predviđenim troškovima kad god se u okviru te politike donese odluka za koju su potrebni izdaci, te o svim drugim financijskim pitanjima vezanima uz provedbu mjera iz područja te politike. Iznimno, na zahtjev potpredsjednika/Visokog predstavnika odbor može održati sjednicu zatvorenu za javnost. | 2.   Odgovarajući odbori nastoje osigurati da ih potpredsjednik Komisije/Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku redovito i pravodobno izvještava o razvoju i provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike Unije, o predviđenim troškovima kad god se u okviru te politike donese odluka za koju su potrebni izdaci, te o svim drugim financijskim pitanjima vezanima uz provedbu mjera iz područja te politike. Iznimno, na zahtjev potpredsjednika/Visokog predstavnika odbor može održati sjednicu zatvorenu za javnost. |
| 3.   Dvaput godišnje održava se rasprava o savjetodavnom dokumentu koji sastavlja potpredsjednik/Visoki predstavnik o glavnim aspektima i temeljnim smjernicama zajedničke vanjske i sigurnosne politike, uključujući zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku i financijske posljedice na proračun Unije. Primjenjuju se postupci utvrđeni člankom 123. | 3.   Dvaput godišnje održava se rasprava o savjetodavnom dokumentu koji sastavlja potpredsjednik/Visoki predstavnik o glavnim aspektima i temeljnim smjernicama zajedničke vanjske i sigurnosne politike, uključujući zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku i financijske posljedice na proračun Unije. Primjenjuju se postupci utvrđeni člankom 123. |
| (Vidi također tumačenje u članku 134.) | |
| 4.   Potpredsjednik/Visoki predstavnik poziva se na svaku plenarnu raspravu koja uključuje vanjsku, sigurnosnu ili obrambenu politiku. | 4.   Potpredsjednik/Visoki predstavnik poziva se na svaku plenarnu raspravu koja uključuje vanjsku, sigurnosnu ili obrambenu politiku. |
| | (Ovaj se članak, kako je izmijenjen, premješta nakon članka 113. te se time uvrštava u novo poglavlje 2.a.) |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak
  112
  .

Članak
  113
  .
  a

Savjetovanje s Parlamentom i izvještavanje Parlamenta u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike

Savjetovanje s Parlamentom i izvještavanje Parlamenta u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike

1.   Ako se od Parlamenta traži mišljenje u skladu s člankom 36. Ugovora o Europskoj uniji, predmet se upućuje nadležnom odboru, koji može
  dati preporuke
  u skladu s člankom 113.

1.   Ako se od Parlamenta traži mišljenje u skladu s člankom 36. Ugovora o Europskoj uniji, predmet se upućuje nadležnom odboru, koji može
  sastaviti nacrt preporuka
  u skladu s člankom 113.

2.   Odgovarajući odbori nastoje osigurati da ih potpredsjednik Komisije/Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku redovito i pravodobno izvještava o razvoju i provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike Unije, o predviđenim troškovima kad god se u okviru te politike donese odluka za koju su potrebni izdaci, te o svim drugim financijskim pitanjima vezanima uz provedbu mjera iz područja te politike. Iznimno, na zahtjev potpredsjednika/Visokog predstavnika odbor može održati sjednicu zatvorenu za javnost.

2.   Odgovarajući odbori nastoje osigurati da ih potpredsjednik Komisije/Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku redovito i pravodobno izvještava o razvoju i provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike Unije, o predviđenim troškovima kad god se u okviru te politike donese odluka za koju su potrebni izdaci, te o svim drugim financijskim pitanjima vezanima uz provedbu mjera iz područja te politike. Iznimno, na zahtjev potpredsjednika/Visokog predstavnika odbor može održati sjednicu zatvorenu za javnost.

3.   Dvaput godišnje održava se rasprava o savjetodavnom dokumentu koji sastavlja potpredsjednik/Visoki predstavnik o glavnim aspektima i temeljnim smjernicama zajedničke vanjske i sigurnosne politike, uključujući zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku i financijske posljedice na proračun Unije. Primjenjuju se postupci utvrđeni člankom 123.

3.   Dvaput godišnje održava se rasprava o savjetodavnom dokumentu koji sastavlja potpredsjednik/Visoki predstavnik o glavnim aspektima i temeljnim smjernicama zajedničke vanjske i sigurnosne politike, uključujući zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku i financijske posljedice na proračun Unije. Primjenjuju se postupci utvrđeni člankom 123.

(Vidi također tumačenje u članku 134.)

4.   Potpredsjednik/Visoki predstavnik poziva se na svaku plenarnu raspravu koja uključuje vanjsku, sigurnosnu ili obrambenu politiku.

4.   Potpredsjednik/Visoki predstavnik poziva se na svaku plenarnu raspravu koja uključuje vanjsku, sigurnosnu ili obrambenu politiku.

(Ovaj se članak, kako je izmijenjen, premješta nakon članka 113. te se time uvrštava u novo poglavlje 2.a.)

Amandman 133

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava III. – poglavlje 2.a – naslov (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | POGLAVLJE 2.A |
| | PREPORUKE O VANJSKOM DJELOVANJU UNIJE |
| | (Umeće se ispred članka 113.) |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE 2.A

PREPORUKE O VANJSKOM DJELOVANJU UNIJE

(Umeće se ispred članka 113.)

Amandman 134

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 113.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 113. | Članak 113. |
| Preporuke
  u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike | Preporuke
  o vanjskim politikama Europske unije |
| 1.   Odbor
  nadležan za zajedničku vanjsku
  i sigurnosnu politiku
  može sastaviti preporuke Vijeću
  u 
  područjima iz svoje nadležnosti nakon dobivanja odobrenja od Konferencije predsjednika ili na prijedlog u
  skladu s 
  člankom 134
  . | 1.   
  Nadležni
  odbor
  može izraditi nacrt preporuka za Vijeće, Komisiju ili potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove
  i sigurnosnu politiku
  o temama iz glave V. Ugovora o Europskoj uniji (Vanjsko djelovanje Unije) ili
  u 
  slučajevima kad međunarodni sporazum obuhvaćen područjem primjene članka 108. nije upućen Parlamentu ili Parlament nije obaviješten o tome u
  skladu s 
  člankom 109
  . |
| 2.   U hitnim slučajevima
  odobrenje iz stavka 1. može dati
  predsjednik Parlamenta
  , koji isto tako
  može odobriti hitni sastanak dotičnog odbora. | 2.   U hitnim slučajevima predsjednik Parlamenta može odobriti hitni sastanak dotičnog odbora. |
| 3.   Tijekom postupka prihvaćanja tih preporuka
  , koje se u obliku pisanog teksta stavljaju
  na glasovanje
  , ne primjenjuje se članak 158. te se dopuštaju usmeni amandmani. | 3.   Tijekom postupka prihvaćanja tih
  nacrta
  preporuka
  u fazi razmatranja u odboru nužno je pisani tekst staviti
  na glasovanje. |
| Neprimjenjivanje članka 158. moguće je samo u odboru i samo u hitnim slučajevima. Nisu moguća odstupanja od odredbi članka 158. na sjednicama odbora koje nisu proglašene hitnima niti na plenarnoj sjednici. | |
| Odredba kojom se dopuštaju usmeni amandmani podrazumijeva da zastupnici ne smiju uložiti prigovor na glasovanje o usmenim amandmanima u odboru. | |
| | 3a.
     
  U hitnim slučajevima iz stavka 2. članak 158. ne primjenjuje se u fazi razmatranja u odboru i dopuštaju se usmeni amandmani. Zastupnici ne smiju ulagati prigovor na usmene amandmane o kojima se glasuje u odboru. |
| 4.   
  Tako sastavljene preporuke uvrštavaju
  se u dnevni red sljedeće sjednice. U hitnim slučajevima, o kojima odlučuje predsjednik, preporuke se mogu uvrstiti u dnevni red aktualne sjednice.
  Preporuke se smatraju prihvaćenima osim ako prije početka sjednice najmanje 40 zastupnika ne podnese pisani prigovor; u tom slučaju preporuke odbora uvrštavaju se u dnevni red iste sjednice za raspravu i glasovanje. Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti amandmane. | 4.   
  Nacrt preporuka koje je sastavio odbor uvrštava
  se u dnevni red sljedeće sjednice. U hitnim slučajevima, o kojima odlučuje predsjednik, preporuke se mogu uvrstiti u dnevni red aktualne sjednice. |
| | 4a.
     
  Preporuke se smatraju usvojenima, osim ako prije početka sjednice najmanje 40 zastupnika ne uloži pisani prigovor. Ako se uloži takav prigovor, nacrt preporuka koji je sastavio odbor uvrštava se na dnevni red iste sjednice. O tim se preporukama raspravlja te se glasuje o svim amandmanima koje su podnijeli klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 113.

Članak 113.

Preporuke
  u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike

Preporuke
  o vanjskim politikama Europske unije

1.   Odbor
  nadležan za zajedničku vanjsku
  i sigurnosnu politiku
  može sastaviti preporuke Vijeću
  u 
  područjima iz svoje nadležnosti nakon dobivanja odobrenja od Konferencije predsjednika ili na prijedlog u
  skladu s 
  člankom 134
  .

1.   
  Nadležni
  odbor
  može izraditi nacrt preporuka za Vijeće, Komisiju ili potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove
  i sigurnosnu politiku
  o temama iz glave V. Ugovora o Europskoj uniji (Vanjsko djelovanje Unije) ili
  u 
  slučajevima kad međunarodni sporazum obuhvaćen područjem primjene članka 108. nije upućen Parlamentu ili Parlament nije obaviješten o tome u
  skladu s 
  člankom 109
  .

2.   U hitnim slučajevima
  odobrenje iz stavka 1. može dati
  predsjednik Parlamenta
  , koji isto tako
  može odobriti hitni sastanak dotičnog odbora.

2.   U hitnim slučajevima predsjednik Parlamenta može odobriti hitni sastanak dotičnog odbora.

3.   Tijekom postupka prihvaćanja tih preporuka
  , koje se u obliku pisanog teksta stavljaju
  na glasovanje
  , ne primjenjuje se članak 158. te se dopuštaju usmeni amandmani.

3.   Tijekom postupka prihvaćanja tih
  nacrta
  preporuka
  u fazi razmatranja u odboru nužno je pisani tekst staviti
  na glasovanje.

Neprimjenjivanje članka 158. moguće je samo u odboru i samo u hitnim slučajevima. Nisu moguća odstupanja od odredbi članka 158. na sjednicama odbora koje nisu proglašene hitnima niti na plenarnoj sjednici.

Odredba kojom se dopuštaju usmeni amandmani podrazumijeva da zastupnici ne smiju uložiti prigovor na glasovanje o usmenim amandmanima u odboru.

3a.
     
  U hitnim slučajevima iz stavka 2. članak 158. ne primjenjuje se u fazi razmatranja u odboru i dopuštaju se usmeni amandmani. Zastupnici ne smiju ulagati prigovor na usmene amandmane o kojima se glasuje u odboru.

4.   
  Tako sastavljene preporuke uvrštavaju
  se u dnevni red sljedeće sjednice. U hitnim slučajevima, o kojima odlučuje predsjednik, preporuke se mogu uvrstiti u dnevni red aktualne sjednice.
  Preporuke se smatraju prihvaćenima osim ako prije početka sjednice najmanje 40 zastupnika ne podnese pisani prigovor; u tom slučaju preporuke odbora uvrštavaju se u dnevni red iste sjednice za raspravu i glasovanje. Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti amandmane.

4.   
  Nacrt preporuka koje je sastavio odbor uvrštava
  se u dnevni red sljedeće sjednice. U hitnim slučajevima, o kojima odlučuje predsjednik, preporuke se mogu uvrstiti u dnevni red aktualne sjednice.

4a.
     
  Preporuke se smatraju usvojenima, osim ako prije početka sjednice najmanje 40 zastupnika ne uloži pisani prigovor. Ako se uloži takav prigovor, nacrt preporuka koji je sastavio odbor uvrštava se na dnevni red iste sjednice. O tim se preporukama raspravlja te se glasuje o svim amandmanima koje su podnijeli klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika.

Amandman 135

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 114.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 114. | Članak 114. |
| Kršenje ljudskih prava | Kršenje ljudskih prava |
| Na svakoj sjednici svaki od nadležnih odbora može, bez traženja odobrenja, podnijeti prijedlog rezolucije vezan uz slučajeve kršenja ljudskih prava na temelju postupka utvrđenog člankom 113.
  stavkom
  4. | Na svakoj sjednici svaki od nadležnih odbora može, bez traženja odobrenja, podnijeti prijedlog rezolucije vezan uz slučajeve kršenja ljudskih prava na temelju postupka utvrđenog člankom 113.
  stavcima
  4.
  i 4.a. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 114.

Članak 114.

Kršenje ljudskih prava

Kršenje ljudskih prava

Na svakoj sjednici svaki od nadležnih odbora može, bez traženja odobrenja, podnijeti prijedlog rezolucije vezan uz slučajeve kršenja ljudskih prava na temelju postupka utvrđenog člankom 113.
  stavkom
  4.

Na svakoj sjednici svaki od nadležnih odbora može, bez traženja odobrenja, podnijeti prijedlog rezolucije vezan uz slučajeve kršenja ljudskih prava na temelju postupka utvrđenog člankom 113.
  stavcima
  4.
  i 4.a.

Amandman 136

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 115.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 115. | Članak 115. |
| Transparentnost aktivnosti Parlamenta | Transparentnost aktivnosti Parlamenta |
| 1.   Parlament osigurava maksimalnu transparentnost u obavljanju svojih aktivnosti u skladu s drugim stavkom članka 1. Ugovora o Europskoj uniji, člankom 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 42. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. | 1.   Parlament osigurava maksimalnu transparentnost u obavljanju svojih aktivnosti u skladu s drugim stavkom članka 1. Ugovora o Europskoj uniji, člankom 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 42. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. |
| 2.   Rasprave u Parlamentu su javne. | 2.   Rasprave u Parlamentu su javne. |
| 3.   Sjednice odbora u pravilu su otvorene za javnost. Međutim, odbori mogu odlučiti, najkasnije prilikom usvajanja dnevnog reda sjednice, podijeliti dnevni red na točke koje su otvorene i točke koje su zatvorene za javnost. No ako je sjednica zatvorena za javnost, odbor može
  , sukladno članku 4. stavcima 1. do 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća,
  omogućiti javni pristup dokumentima
  i zapisniku
  sa sjednice.
  Članak 166. primjenjuje se u slučaju kršenja pravila o povjerljivosti. | 3.   Sjednice odbora u pravilu su otvorene za javnost. Međutim, odbori mogu odlučiti, najkasnije prilikom usvajanja dnevnog reda sjednice, podijeliti dnevni red na točke koje su otvorene i točke koje su zatvorene za javnost. No ako je sjednica zatvorena za javnost, odbor može
  odlučiti
  omogućiti javni pristup dokumentima sa sjednice. |
| 4.   
  Nadležni odbor zahtjeve koji se odnose na postupke vezane uz imunitet uvijek, u skladu s člankom 9., razmatra na sjednici zatvorenoj za javnost. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 115.

Članak 115.

Transparentnost aktivnosti Parlamenta

Transparentnost aktivnosti Parlamenta

1.   Parlament osigurava maksimalnu transparentnost u obavljanju svojih aktivnosti u skladu s drugim stavkom članka 1. Ugovora o Europskoj uniji, člankom 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 42. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

1.   Parlament osigurava maksimalnu transparentnost u obavljanju svojih aktivnosti u skladu s drugim stavkom članka 1. Ugovora o Europskoj uniji, člankom 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 42. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

2.   Rasprave u Parlamentu su javne.

2.   Rasprave u Parlamentu su javne.

3.   Sjednice odbora u pravilu su otvorene za javnost. Međutim, odbori mogu odlučiti, najkasnije prilikom usvajanja dnevnog reda sjednice, podijeliti dnevni red na točke koje su otvorene i točke koje su zatvorene za javnost. No ako je sjednica zatvorena za javnost, odbor može
  , sukladno članku 4. stavcima 1. do 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća,
  omogućiti javni pristup dokumentima
  i zapisniku
  sa sjednice.
  Članak 166. primjenjuje se u slučaju kršenja pravila o povjerljivosti.

3.   Sjednice odbora u pravilu su otvorene za javnost. Međutim, odbori mogu odlučiti, najkasnije prilikom usvajanja dnevnog reda sjednice, podijeliti dnevni red na točke koje su otvorene i točke koje su zatvorene za javnost. No ako je sjednica zatvorena za javnost, odbor može
  odlučiti
  omogućiti javni pristup dokumentima sa sjednice.

4.   
  Nadležni odbor zahtjeve koji se odnose na postupke vezane uz imunitet uvijek, u skladu s člankom 9., razmatra na sjednici zatvorenoj za javnost.

Amandman 137

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 116.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 116. | Članak 116. |
| Javni pristup dokumentima | Javni pristup dokumentima |
| 1.   Svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba koja boravi ili ima sjedište u jednoj od država članica imaju pravo pristupa dokumentima Parlamenta u skladu s člankom 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, sukladno načelima, uvjetima i ograničenjima utvrđenima Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća
  i u skladu s posebnim odredbama ovog Poslovnika
  . | 1.   Svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba koja boravi ili ima sjedište u jednoj od država članica imaju pravo pristupa dokumentima Parlamenta u skladu s člankom 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, sukladno načelima, uvjetima i ograničenjima utvrđenima Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća. |
| Pristup dokumentima Parlamenta na isti je način u najvećoj mogućoj mjeri omogućen drugim fizičkim ili pravnim osobama. | Pristup dokumentima Parlamenta na isti je način u najvećoj mogućoj mjeri omogućen drugim fizičkim ili pravnim osobama. |
| Uredba (EZ) br. 1049/2001 objavljuje se radi obavijesti zajedno s Poslovnikom

   (15)

  . | |
| 2.   U svrhu pristupa dokumentima, izraz „dokumenti Parlamenta” znači svaki sadržaj u smislu članka 3. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1049/2001 koji su sastavili ili primili obnašatelji dužnosti u Parlamentu u smislu glave I. poglavlja 2. ovog Poslovnika, tijela Parlamenta, odbori, ili međuparlamentarna izaslanstva ili Glavno tajništvo Parlamenta. | 2.   U svrhu pristupa dokumentima, izraz „dokumenti Parlamenta” znači svaki sadržaj u smislu članka 3. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1049/2001 koji su sastavili ili primili obnašatelji dužnosti u Parlamentu u smislu glave I. poglavlja 2. ovog Poslovnika, tijela Parlamenta, odbori, ili međuparlamentarna izaslanstva ili Glavno tajništvo Parlamenta. |
| U svrhu pristupa dokumentima, dokumenti koje su sastavili pojedini zastupnici ili klubovi zastupnika dokumenti su Parlamenta ako su podneseni u skladu s 
  ovim
  Poslovnikom. | U
  skladu s člankom 4. Statuta zastupnika u Europskom parlamentu, u
  svrhu pristupa dokumentima, dokumenti koje su sastavili pojedini zastupnici ili klubovi zastupnika dokumenti su Parlamenta
  samo
  ako su podneseni u skladu s Poslovnikom. |
| Predsjedništvo utvrđuje pravila kojima osigurava da se svi dokumenti Parlamenta unesu u registar. | Predsjedništvo utvrđuje pravila kojima osigurava da se svi dokumenti Parlamenta unesu u registar. |
| 3.   Parlament
  osniva registar
  svojih dokumenata. Zakonodavni dokumenti i neke druge kategorije dokumenata izravno su, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001, dostupni
  putem
  registra. Upute na druge dokumente Parlamenta u najvećoj se mogućoj mjeri uključuju
  u registar
  . | 3.   Parlament
  uspostavlja internetsku stranicu javnog registra
  svojih dokumenata. Zakonodavni dokumenti i neke druge kategorije dokumenata izravno su, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001, dostupni
  preko internetske stranice javnog
  registra
  Parlamenta
  . Upute na druge dokumente Parlamenta u najvećoj se mogućoj mjeri uključuju
  na internetsku stranicu javnog registra
  . |
| Kategorije izravno
  dostupnih dokumenata
  navode se u popisu koji usvaja Predsjedništvo i koji se objavljuje na internetskoj stranici Parlamenta. Popis ne ograničava pravo pristupa dokumentima koji nisu obuhvaćeni navedenim kategorijama; ti dokumenti dostupni
  su
  na pisani zahtjev. | Kategorije
  dokumenata koji su
  izravno
  dostupni preko internetske stranice javnog registra Parlamenta
  navode se u popisu koji usvaja Predsjedništvo i koji se objavljuje na internetskoj stranici
  javnog registra
  Parlamenta. Popis ne ograničava pravo pristupa dokumentima koji nisu obuhvaćeni navedenim kategorijama; ti dokumenti
  mogu biti
  dostupni na pisani zahtjev
  u skladu s Uredbom (EZ) br
  . 
  1049/2001. |
| Predsjedništvo
  može,
  u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001,
  donijeti pravila kojima se utvrđuju načini pristupa i
  koja se objavljuju u Službenom listu Europske unije. | Predsjedništvo
  donosi pravila o pristupu dokumentima
  u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001, koja se objavljuju u Službenom listu Europske unije. |
| 4.   Predsjedništvo imenuje tijela nadležna za obradu prvotnih zahtjeva (članak 7. Uredbe (EZ) br. 1049/2001) te
  usvaja
  odluke o potvrdnim zahtjevima (članak 8. Uredbe) i zahtjevima za pristup dokumentima osjetljive prirode (članak 9. Uredbe). | 4.   Predsjedništvo imenuje tijela nadležna za obradu prvotnih zahtjeva (članak 7. Uredbe (EZ) br. 1049/2001) te
  za donošenje
  odluke o potvrdnim zahtjevima (članak 8. Uredbe) i 
  o
  zahtjevima za pristup dokumentima osjetljive prirode (članak 9. Uredbe). |
| 5.   
  Konferencija predsjednika imenuje predstavnike Parlamenta u međuinstitucionalnom odboru osnovanom u skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1049/2001. | |
| 6.   Jedan od potpredsjednika nadležan je za nadziranje obrade zahtjeva za pristup dokumentima. | 6.   Jedan od potpredsjednika nadležan je za nadziranje obrade zahtjeva za pristup dokumentima. |
| | 6a.
     
  Predsjedništvo donosi godišnje izvješće iz članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1049/2001. |
| 7.   Nadležni odbor Parlamenta
  na temelju informacija koje dobije od Predsjedništva
  i 
  iz drugih izvora priprema godišnje izvješće na koje se odnosi članak 17. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i
  podnosi
  ga
  na plenarnoj sjednici. | 7.   Nadležni odbor Parlamenta
  redovito ispituje transparentnost aktivnosti Parlamenta
  i podnosi
  izvješće sa svojim zaključcima i preporukama
  na plenarnoj sjednici. |
| Nadležni odbor također
  pregledava i ocjenjuje
  izvješća koja donesu druge institucije i agencije u skladu s člankom 17. Uredbe. | Nadležni odbor također
  može pregledavati i ocjenjivati
  izvješća koja donesu druge institucije i agencije u skladu s člankom 17. Uredbe
  (EZ) br. 1049/2001
  . |
| | 7a.
     
  Konferencija predsjednika imenuje predstavnike Parlamenta u međuinstitucionalnom odboru osnovanom u skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1049/2001. |
| |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 116.

Članak 116.

Javni pristup dokumentima

Javni pristup dokumentima

1.   Svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba koja boravi ili ima sjedište u jednoj od država članica imaju pravo pristupa dokumentima Parlamenta u skladu s člankom 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, sukladno načelima, uvjetima i ograničenjima utvrđenima Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća
  i u skladu s posebnim odredbama ovog Poslovnika
  .

1.   Svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba koja boravi ili ima sjedište u jednoj od država članica imaju pravo pristupa dokumentima Parlamenta u skladu s člankom 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, sukladno načelima, uvjetima i ograničenjima utvrđenima Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća.

Pristup dokumentima Parlamenta na isti je način u najvećoj mogućoj mjeri omogućen drugim fizičkim ili pravnim osobama.

Pristup dokumentima Parlamenta na isti je način u najvećoj mogućoj mjeri omogućen drugim fizičkim ili pravnim osobama.

Uredba (EZ) br. 1049/2001 objavljuje se radi obavijesti zajedno s Poslovnikom

   (15)

  .

2.   U svrhu pristupa dokumentima, izraz „dokumenti Parlamenta” znači svaki sadržaj u smislu članka 3. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1049/2001 koji su sastavili ili primili obnašatelji dužnosti u Parlamentu u smislu glave I. poglavlja 2. ovog Poslovnika, tijela Parlamenta, odbori, ili međuparlamentarna izaslanstva ili Glavno tajništvo Parlamenta.

2.   U svrhu pristupa dokumentima, izraz „dokumenti Parlamenta” znači svaki sadržaj u smislu članka 3. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1049/2001 koji su sastavili ili primili obnašatelji dužnosti u Parlamentu u smislu glave I. poglavlja 2. ovog Poslovnika, tijela Parlamenta, odbori, ili međuparlamentarna izaslanstva ili Glavno tajništvo Parlamenta.

U svrhu pristupa dokumentima, dokumenti koje su sastavili pojedini zastupnici ili klubovi zastupnika dokumenti su Parlamenta ako su podneseni u skladu s 
  ovim
  Poslovnikom.

U
  skladu s člankom 4. Statuta zastupnika u Europskom parlamentu, u
  svrhu pristupa dokumentima, dokumenti koje su sastavili pojedini zastupnici ili klubovi zastupnika dokumenti su Parlamenta
  samo
  ako su podneseni u skladu s Poslovnikom.

Predsjedništvo utvrđuje pravila kojima osigurava da se svi dokumenti Parlamenta unesu u registar.

Predsjedništvo utvrđuje pravila kojima osigurava da se svi dokumenti Parlamenta unesu u registar.

3.   Parlament
  osniva registar
  svojih dokumenata. Zakonodavni dokumenti i neke druge kategorije dokumenata izravno su, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001, dostupni
  putem
  registra. Upute na druge dokumente Parlamenta u najvećoj se mogućoj mjeri uključuju
  u registar
  .

3.   Parlament
  uspostavlja internetsku stranicu javnog registra
  svojih dokumenata. Zakonodavni dokumenti i neke druge kategorije dokumenata izravno su, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001, dostupni
  preko internetske stranice javnog
  registra
  Parlamenta
  . Upute na druge dokumente Parlamenta u najvećoj se mogućoj mjeri uključuju
  na internetsku stranicu javnog registra
  .

Kategorije izravno
  dostupnih dokumenata
  navode se u popisu koji usvaja Predsjedništvo i koji se objavljuje na internetskoj stranici Parlamenta. Popis ne ograničava pravo pristupa dokumentima koji nisu obuhvaćeni navedenim kategorijama; ti dokumenti dostupni
  su
  na pisani zahtjev.

Kategorije
  dokumenata koji su
  izravno
  dostupni preko internetske stranice javnog registra Parlamenta
  navode se u popisu koji usvaja Predsjedništvo i koji se objavljuje na internetskoj stranici
  javnog registra
  Parlamenta. Popis ne ograničava pravo pristupa dokumentima koji nisu obuhvaćeni navedenim kategorijama; ti dokumenti
  mogu biti
  dostupni na pisani zahtjev
  u skladu s Uredbom (EZ) br
  . 
  1049/2001.

Predsjedništvo
  može,
  u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001,
  donijeti pravila kojima se utvrđuju načini pristupa i
  koja se objavljuju u Službenom listu Europske unije.

Predsjedništvo
  donosi pravila o pristupu dokumentima
  u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001, koja se objavljuju u Službenom listu Europske unije.

4.   Predsjedništvo imenuje tijela nadležna za obradu prvotnih zahtjeva (članak 7. Uredbe (EZ) br. 1049/2001) te
  usvaja
  odluke o potvrdnim zahtjevima (članak 8. Uredbe) i zahtjevima za pristup dokumentima osjetljive prirode (članak 9. Uredbe).

4.   Predsjedništvo imenuje tijela nadležna za obradu prvotnih zahtjeva (članak 7. Uredbe (EZ) br. 1049/2001) te
  za donošenje
  odluke o potvrdnim zahtjevima (članak 8. Uredbe) i 
  o
  zahtjevima za pristup dokumentima osjetljive prirode (članak 9. Uredbe).

5.   
  Konferencija predsjednika imenuje predstavnike Parlamenta u međuinstitucionalnom odboru osnovanom u skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1049/2001.

6.   Jedan od potpredsjednika nadležan je za nadziranje obrade zahtjeva za pristup dokumentima.

6.   Jedan od potpredsjednika nadležan je za nadziranje obrade zahtjeva za pristup dokumentima.

6a.
     
  Predsjedništvo donosi godišnje izvješće iz članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1049/2001.

7.   Nadležni odbor Parlamenta
  na temelju informacija koje dobije od Predsjedništva
  i 
  iz drugih izvora priprema godišnje izvješće na koje se odnosi članak 17. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i
  podnosi
  ga
  na plenarnoj sjednici.

7.   Nadležni odbor Parlamenta
  redovito ispituje transparentnost aktivnosti Parlamenta
  i podnosi
  izvješće sa svojim zaključcima i preporukama
  na plenarnoj sjednici.

Nadležni odbor također
  pregledava i ocjenjuje
  izvješća koja donesu druge institucije i agencije u skladu s člankom 17. Uredbe.

Nadležni odbor također
  može pregledavati i ocjenjivati
  izvješća koja donesu druge institucije i agencije u skladu s člankom 17. Uredbe
  (EZ) br. 1049/2001
  .

7a.
     
  Konferencija predsjednika imenuje predstavnike Parlamenta u međuinstitucionalnom odboru osnovanom u skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1049/2001.

Amandman 138

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 116.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 116.a |
| | Pristup Parlamentu |
| | 1.   
  Iskaznice za pristup za zastupnike, asistente zastupnika i treće osobe izdaju se na temelju pravila koja donosi Predsjedništvo. Tim se pravilima također uređuje korištenje i oduzimanje iskaznica za pristup. |
| | 2.   
  Iskaznice se ne izdaju osobama u pratnji zastupnika na koje se primjenjuje Sporazum Europskog parlamenta i Europske komisije o registru transparentnosti za organizacije i samozaposlene osobe koje sudjeluju u oblikovanju i provedbi politike EU-a

   (1a)

  . |
| | 3.   
  Subjekti navedeni u registru transparentnosti i njihovi predstavnici kojima su izdane dugoročne iskaznice za pristup Europskom parlamentu moraju poštovati: |
| | — | Kodeks ponašanja za osobe upisane u registar, koji je priložen sporazumu; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 116.a

Pristup Parlamentu

1.   
  Iskaznice za pristup za zastupnike, asistente zastupnika i treće osobe izdaju se na temelju pravila koja donosi Predsjedništvo. Tim se pravilima također uređuje korištenje i oduzimanje iskaznica za pristup.

2.   
  Iskaznice se ne izdaju osobama u pratnji zastupnika na koje se primjenjuje Sporazum Europskog parlamenta i Europske komisije o registru transparentnosti za organizacije i samozaposlene osobe koje sudjeluju u oblikovanju i provedbi politike EU-a

   (1a)

  .

3.   
  Subjekti navedeni u registru transparentnosti i njihovi predstavnici kojima su izdane dugoročne iskaznice za pristup Europskom parlamentu moraju poštovati:

—

Kodeks ponašanja za osobe upisane u registar, koji je priložen sporazumu;

| — | postupke i ostale obveze utvrđene sporazumom i |
| --- | --- |

—

postupke i ostale obveze utvrđene sporazumom i

| — | odredbe kojima se provodi ovaj članak. |
| --- | --- |

—

odredbe kojima se provodi ovaj članak.

Ne dovodeći u pitanje primjenjivost općih pravila kojima se uređuje oduzimanje ili privremena deaktivacija dugoročnih iskaznica za pristup i osim ako ne postoje važni razlozi protiv toga, glavni tajnik uz odobrenje kvestora oduzima ili deaktivira dugoročnu iskaznicu za pristup ako je nositelj ispisan iz registra transparentnosti zbog kršenja Kodeksa ponašanja za osobe upisane u registar ili je kriv za ozbiljno kršenje obveza iz ovog stavka ili je odbio odazvati se službenom pozivu na saslušanje ili sjednicu odbora ili surađivati s istražnim odborom i nije ponudio zadovoljavajuće obrazloženje.

4.   
  Kvestori mogu utvrditi u kojoj se mjeri Kodeks ponašanja iz stavka 2. primjenjuje na osobe na koje se, iako posjeduju dugoročnu iskaznicu za pristup, sporazum ne primjenjuje.

5.   
  Predsjedništvo na prijedlog glavnog tajnika utvrđuje mjere potrebne za provedbu registra transparentnosti, sukladno odredbama sporazuma o osnivanju navedenog registra.

Amandman 139

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 117.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 117. | Članak 117. |
| Izbor predsjednika Komisije | Izbor predsjednika Komisije |
| 1   Kad Europsko vijeće predloži kandidata za predsjednika Komisije, predsjednik poziva kandidata da pred Parlamentom da izjavu i predstavi svoje političke smjernice. Nakon izjave slijedi rasprava. | 1.   Kad Europsko vijeće predloži kandidata za predsjednika Komisije, predsjednik poziva kandidata da pred Parlamentom da izjavu i predstavi svoje političke smjernice. Nakon izjave slijedi rasprava. |
| Europsko Vijeće poziva se da sudjeluje u raspravi. | Europsko Vijeće poziva se da sudjeluje u raspravi. |
| 2.   Parlament bira predsjednika Komisije većinom svih zastupnika. | 2.   
  U skladu s člankom 17. stavkom 7. Ugovora o Europskoj uniji
  Parlament bira predsjednika Komisije većinom svih zastupnika. |
| Glasovanje je tajno
  . | Glasuje se tajno: |
| 3.   Ako je kandidat izabran, predsjednik o tome obavještava Vijeće tražeći od njega i od izabranog predsjednika Komisije da suglasno predlože kandidate za različita mjesta povjerenika. | 3.   Ako je kandidat izabran, predsjednik o tome obavještava Vijeće tražeći od njega i od izabranog predsjednika Komisije da suglasno predlože kandidate za različita mjesta povjerenika. |
| 4.   Ako kandidat ne dobije potrebnu većinu, predsjednik poziva Europsko vijeće da u roku od mjesec dana predloži novog kandidata za izbor u skladu s istim postupkom. | 4.   Ako kandidat ne dobije potrebnu većinu, predsjednik poziva Europsko vijeće da u roku od mjesec dana predloži novog kandidata za izbor u skladu s istim postupkom. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 117.

Članak 117.

Izbor predsjednika Komisije

Izbor predsjednika Komisije

1   Kad Europsko vijeće predloži kandidata za predsjednika Komisije, predsjednik poziva kandidata da pred Parlamentom da izjavu i predstavi svoje političke smjernice. Nakon izjave slijedi rasprava.

1.   Kad Europsko vijeće predloži kandidata za predsjednika Komisije, predsjednik poziva kandidata da pred Parlamentom da izjavu i predstavi svoje političke smjernice. Nakon izjave slijedi rasprava.

Europsko Vijeće poziva se da sudjeluje u raspravi.

Europsko Vijeće poziva se da sudjeluje u raspravi.

2.   Parlament bira predsjednika Komisije većinom svih zastupnika.

2.   
  U skladu s člankom 17. stavkom 7. Ugovora o Europskoj uniji
  Parlament bira predsjednika Komisije većinom svih zastupnika.

Glasovanje je tajno
  .

Glasuje se tajno:

3.   Ako je kandidat izabran, predsjednik o tome obavještava Vijeće tražeći od njega i od izabranog predsjednika Komisije da suglasno predlože kandidate za različita mjesta povjerenika.

3.   Ako je kandidat izabran, predsjednik o tome obavještava Vijeće tražeći od njega i od izabranog predsjednika Komisije da suglasno predlože kandidate za različita mjesta povjerenika.

4.   Ako kandidat ne dobije potrebnu većinu, predsjednik poziva Europsko vijeće da u roku od mjesec dana predloži novog kandidata za izbor u skladu s istim postupkom.

4.   Ako kandidat ne dobije potrebnu većinu, predsjednik poziva Europsko vijeće da u roku od mjesec dana predloži novog kandidata za izbor u skladu s istim postupkom.

Amandman 140

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 118.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 118. | Članak 118. |
| Izbor Komisije | Izbor Komisije |
| | - 1.
     
  Predsjednik poziva izabranog predsjednika Komisije da obavijesti Parlament o raspodjeli resora u predloženom kolegiju povjerenika u skladu s političkim smjernicama izabranog predsjednika. |
| 1.   Nakon savjetovanja s izabranim predsjednikom Komisije predsjednik poziva kandidate koje su izabrani predsjednik Komisije i Vijeće predložili za različita mjesta povjerenika da se predstave pred odgovarajućim odborima, ovisno o njihovim predviđenim područjima nadležnosti.
  Ta su saslušanja otvorena za javnost. | 1.   Nakon savjetovanja s izabranim predsjednikom Komisije predsjednik poziva kandidate koje su izabrani predsjednik Komisije i Vijeće predložili za različita mjesta povjerenika da se predstave pred odgovarajućim odborima
  ili tijelima
  , ovisno o njihovim predviđenim područjima nadležnosti. |
| | 1a.
     
  Saslušanja održavaju odbori. |
| | Saslušanje se iznimno može održati u drukčijem obliku ako kandidat za povjerenika ima odgovornosti koje su primarno horizontalne, pod uvjetom da u tom saslušanju sudjeluju nadležni odbori. Ta su saslušanja otvorena za javnost. |
| 2.   
  Predsjednik može pozvati izabranog predsjednika Komisije da obavijesti Parlament o raspodjeli resora u predloženom kolegiju povjerenika u skladu sa svojim političkim smjernicama. | |
| 3.   Nadležni odbor ili odbori pozivaju kandidata za povjerenika na davanje izjave i odgovaranje na pitanja. Saslušanja su organizirana tako da omoguće kandidatima za povjerenike da Parlamentu iznesu sve bitne informacije. Odredbe koje se odnose na organizaciju saslušanja utvrđene su u prilogu ovom Poslovniku (16). | 3.   Nadležni odbor ili odbori pozivaju kandidata za povjerenika na davanje izjave i odgovaranje na pitanja. Saslušanja su organizirana tako da omoguće kandidatima za povjerenike da Parlamentu iznesu sve bitne informacije. Odredbe koje se odnose na organizaciju saslušanja utvrđene su u prilogu ovom Poslovniku16. |
| 4.   Izabrani predsjednik
  predstavlja
  kolegij povjerenika i njihov program na sjednici Parlamenta na koju su pozvani predsjednik Europskog vijeća i predsjednik Vijeća. Nakon izjave slijedi rasprava. | 4.   Izabrani predsjednik
  poziva se da predstavi
  kolegij povjerenika i njihov program na sjednici Parlamenta na koju su pozvani predsjednik Europskog vijeća i predsjednik Vijeća. Nakon izjave slijedi rasprava. |
| 5.   Kako bi zaključili raspravu, svaki klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije. Primjenjuje se članak 123. stavci 3.
  , 4. i
  5. | 5.   Kako bi zaključili raspravu, svaki klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije. Primjenjuje se članak 123. stavci
  od
  3.
  do
  5.
  b. |
| Nakon glasovanja o prijedlogu rezolucije Parlament izabire ili odbija Komisiju većinom danih glasova. | |
| Glasuje se poimenično. | |
| Parlament može odgoditi glasovanje do sljedeće dnevne sjednice. | |
| | 5a.
     
  Nakon glasovanja o prijedlogu rezolucije Parlament izabire ili odbija Komisiju većinom danih glasova, poimenično. Parlament može odgoditi glasovanje do sljedeće dnevne sjednice. |
| 6.   Predsjednik obavještava Vijeće o izboru ili odbijanju Komisije. | 6.   Predsjednik obavještava Vijeće o izboru ili odbijanju Komisije. |
| 7.   U slučaju
  značajne
  promjene resora tijekom trajanja mandata Komisije
  , popunjavanja slobodnog mjesta ili imenovanja novog povjerenika nakon pristupanja nove države članice,
  dotični povjerenici pozvani su
  predstaviti se pred odborima nadležnima za njihova područja nadležnosti
  u skladu sa
  stavkom 3
  . | 7.   U slučaju
  znatne
  promjene resora
  ili promjene sastava Komisije
  tijekom trajanja mandata Komisije dotični povjerenici
  ili drugi kandidati za povjerenike
  pozvani su
  da sudjeluju
  u 
  saslušanju koje se održava u
  skladu sa
  stavcima 1
  .
  a i 3. |
| | 7a.
     
  U slučaju promjene resora povjerenika ili financijskih interesa povjerenika tijekom njegova mandata Parlament u skladu s Prilogom XVI. pregledava te promjene. |
| | Ako se tijekom mandata povjerenika utvrdi sukob interesa, a predsjednik Komisije pritom ne primijeni preporuke Parlamenta za razrješenje sukoba interesa, Parlament može od predsjednika Komisije zatražiti da uskrati povjerenje tom povjereniku u skladu sa stavkom 5. Okvirnoga sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije te da, po potrebi, poduzme mjere kako bi se dotičnom povjereniku uskratilo pravo na mirovinu ili druge zamjenske povlastice u skladu s člankom 245. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 118.

Članak 118.

Izbor Komisije

Izbor Komisije

- 1.
     
  Predsjednik poziva izabranog predsjednika Komisije da obavijesti Parlament o raspodjeli resora u predloženom kolegiju povjerenika u skladu s političkim smjernicama izabranog predsjednika.

1.   Nakon savjetovanja s izabranim predsjednikom Komisije predsjednik poziva kandidate koje su izabrani predsjednik Komisije i Vijeće predložili za različita mjesta povjerenika da se predstave pred odgovarajućim odborima, ovisno o njihovim predviđenim područjima nadležnosti.
  Ta su saslušanja otvorena za javnost.

1.   Nakon savjetovanja s izabranim predsjednikom Komisije predsjednik poziva kandidate koje su izabrani predsjednik Komisije i Vijeće predložili za različita mjesta povjerenika da se predstave pred odgovarajućim odborima
  ili tijelima
  , ovisno o njihovim predviđenim područjima nadležnosti.

1a.
     
  Saslušanja održavaju odbori.

Saslušanje se iznimno može održati u drukčijem obliku ako kandidat za povjerenika ima odgovornosti koje su primarno horizontalne, pod uvjetom da u tom saslušanju sudjeluju nadležni odbori. Ta su saslušanja otvorena za javnost.

2.   
  Predsjednik može pozvati izabranog predsjednika Komisije da obavijesti Parlament o raspodjeli resora u predloženom kolegiju povjerenika u skladu sa svojim političkim smjernicama.

3.   Nadležni odbor ili odbori pozivaju kandidata za povjerenika na davanje izjave i odgovaranje na pitanja. Saslušanja su organizirana tako da omoguće kandidatima za povjerenike da Parlamentu iznesu sve bitne informacije. Odredbe koje se odnose na organizaciju saslušanja utvrđene su u prilogu ovom Poslovniku (16).

3.   Nadležni odbor ili odbori pozivaju kandidata za povjerenika na davanje izjave i odgovaranje na pitanja. Saslušanja su organizirana tako da omoguće kandidatima za povjerenike da Parlamentu iznesu sve bitne informacije. Odredbe koje se odnose na organizaciju saslušanja utvrđene su u prilogu ovom Poslovniku16.

4.   Izabrani predsjednik
  predstavlja
  kolegij povjerenika i njihov program na sjednici Parlamenta na koju su pozvani predsjednik Europskog vijeća i predsjednik Vijeća. Nakon izjave slijedi rasprava.

4.   Izabrani predsjednik
  poziva se da predstavi
  kolegij povjerenika i njihov program na sjednici Parlamenta na koju su pozvani predsjednik Europskog vijeća i predsjednik Vijeća. Nakon izjave slijedi rasprava.

5.   Kako bi zaključili raspravu, svaki klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije. Primjenjuje se članak 123. stavci 3.
  , 4. i
  5.

5.   Kako bi zaključili raspravu, svaki klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije. Primjenjuje se članak 123. stavci
  od
  3.
  do
  5.
  b.

Nakon glasovanja o prijedlogu rezolucije Parlament izabire ili odbija Komisiju većinom danih glasova.

Glasuje se poimenično.

Parlament može odgoditi glasovanje do sljedeće dnevne sjednice.

5a.
     
  Nakon glasovanja o prijedlogu rezolucije Parlament izabire ili odbija Komisiju većinom danih glasova, poimenično. Parlament može odgoditi glasovanje do sljedeće dnevne sjednice.

6.   Predsjednik obavještava Vijeće o izboru ili odbijanju Komisije.

6.   Predsjednik obavještava Vijeće o izboru ili odbijanju Komisije.

7.   U slučaju
  značajne
  promjene resora tijekom trajanja mandata Komisije
  , popunjavanja slobodnog mjesta ili imenovanja novog povjerenika nakon pristupanja nove države članice,
  dotični povjerenici pozvani su
  predstaviti se pred odborima nadležnima za njihova područja nadležnosti
  u skladu sa
  stavkom 3
  .

7.   U slučaju
  znatne
  promjene resora
  ili promjene sastava Komisije
  tijekom trajanja mandata Komisije dotični povjerenici
  ili drugi kandidati za povjerenike
  pozvani su
  da sudjeluju
  u 
  saslušanju koje se održava u
  skladu sa
  stavcima 1
  .
  a i 3.

7a.
     
  U slučaju promjene resora povjerenika ili financijskih interesa povjerenika tijekom njegova mandata Parlament u skladu s Prilogom XVI. pregledava te promjene.

Ako se tijekom mandata povjerenika utvrdi sukob interesa, a predsjednik Komisije pritom ne primijeni preporuke Parlamenta za razrješenje sukoba interesa, Parlament može od predsjednika Komisije zatražiti da uskrati povjerenje tom povjereniku u skladu sa stavkom 5. Okvirnoga sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije te da, po potrebi, poduzme mjere kako bi se dotičnom povjereniku uskratilo pravo na mirovinu ili druge zamjenske povlastice u skladu s člankom 245. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Amandman 141

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 118.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 118.a |
| | Višegodišnje planiranje programa |
| | Nakon imenovanja nove Komisije, Parlament, Vijeće i Komisija u skladu sa stavkom 5. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva razmjenjuju mišljenja i dogovaraju se o zajedničkim zaključcima o višegodišnjem planiranju programa. |
| | U tu svrhu te prije pregovora s Vijećem i Komisijom o zajedničkim zaključcima o višegodišnjem planiranju programa, predsjednik održava razmjenu mišljenja s Konferencijom predsjednika o glavnim ciljevima i prioritetima politike za novo zakonodavno razdoblje. Tijekom te razmjene mišljenja uzimaju se u obzir, među ostalim, prioriteti koje je predstavio izabrani predsjednik Komisije te odgovori kandidata za povjerenike dani tijekom saslušanja iz članka 118. |
| | Prije potpisivanja zajedničkih zaključaka predsjednik traži odobrenje Konferencije predsjednika. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 118.a

Višegodišnje planiranje programa

Nakon imenovanja nove Komisije, Parlament, Vijeće i Komisija u skladu sa stavkom 5. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva razmjenjuju mišljenja i dogovaraju se o zajedničkim zaključcima o višegodišnjem planiranju programa.

U tu svrhu te prije pregovora s Vijećem i Komisijom o zajedničkim zaključcima o višegodišnjem planiranju programa, predsjednik održava razmjenu mišljenja s Konferencijom predsjednika o glavnim ciljevima i prioritetima politike za novo zakonodavno razdoblje. Tijekom te razmjene mišljenja uzimaju se u obzir, među ostalim, prioriteti koje je predstavio izabrani predsjednik Komisije te odgovori kandidata za povjerenike dani tijekom saslušanja iz članka 118.

Prije potpisivanja zajedničkih zaključaka predsjednik traži odobrenje Konferencije predsjednika.

Amandman 142

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 119.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 119. | Članak 119. |
| Prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Komisiji | Prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Komisiji |
| 1.   Jedna desetina zastupnika u Parlamentu može podnijeti predsjedniku prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Komisiji. | 1.   Jedna desetina zastupnika u Parlamentu može podnijeti predsjedniku prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Komisiji.
  Ako se o prijedlogu za izglasavanje nepovjerenja glasovalo tijekom prethodna dva mjeseca, novi prijedlog može podnijeti najmanje jedna petina zastupnika u Parlamentu. |
| 2.   Prijedlog se treba zvati „prijedlog za izglasavanje nepovjerenja” i 
  biti obrazložen
  . Prosljeđuje ga se Komisiji. | 2.   Prijedlog se treba zvati „prijedlog za izglasavanje nepovjerenja” i 
  u njemu se moraju navesti razlozi
  . Prosljeđuje ga se Komisiji. |
| 3.   Čim ga primi, predsjednik objavljuje zastupnicima da je podnesen prijedlog za izglasavanje nepovjerenja. | 3.   Čim ga primi, predsjednik objavljuje zastupnicima da je podnesen prijedlog za izglasavanje nepovjerenja. |
| 4.   Rasprava o izglasavanju nepovjerenja smije se održati tek nakon proteka 24 sata od objave zastupnicima primitka prijedloga za izglasavanje nepovjerenja. | 4.   Rasprava o izglasavanju nepovjerenja smije se održati tek nakon proteka 24 sata od objave zastupnicima primitka prijedloga za izglasavanje nepovjerenja. |
| 5.   O prijedlogu se glasuje poimenično, najmanje 48 sati nakon početka rasprave. | 5.   O prijedlogu se glasuje poimenično, najmanje 48 sati nakon početka rasprave. |
| 6.   Rasprava i glasovanje odvijaju se najkasnije tijekom prve sljedeće sjednice nakon podnošenja prijedloga. | 6.   
  Ne dovodeći u pitanje stavke 4. i 5.,
  rasprava i glasovanje odvijaju se najkasnije tijekom prve sljedeće sjednice nakon podnošenja prijedloga. |
| 7.   Prijedlog za izglasavanje nepovjerenja prihvaća se ako dobije dvotrećinsku većinu danih glasova, koji ujedno predstavljaju većinu zastupnika u Parlamentu. O rezultatu glasovanja obavještavaju se predsjednik Vijeća i predsjednik Komisije. | 7.   
  U skladu s člankom 234. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  prijedlog za izglasavanje nepovjerenja prihvaća se ako dobije dvotrećinsku većinu danih glasova, koji ujedno predstavljaju većinu zastupnika u Parlamentu. O rezultatu glasovanja obavještavaju se predsjednik Vijeća i predsjednik Komisije. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 119.

Članak 119.

Prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Komisiji

Prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Komisiji

1.   Jedna desetina zastupnika u Parlamentu može podnijeti predsjedniku prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Komisiji.

1.   Jedna desetina zastupnika u Parlamentu može podnijeti predsjedniku prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Komisiji.
  Ako se o prijedlogu za izglasavanje nepovjerenja glasovalo tijekom prethodna dva mjeseca, novi prijedlog može podnijeti najmanje jedna petina zastupnika u Parlamentu.

2.   Prijedlog se treba zvati „prijedlog za izglasavanje nepovjerenja” i 
  biti obrazložen
  . Prosljeđuje ga se Komisiji.

2.   Prijedlog se treba zvati „prijedlog za izglasavanje nepovjerenja” i 
  u njemu se moraju navesti razlozi
  . Prosljeđuje ga se Komisiji.

3.   Čim ga primi, predsjednik objavljuje zastupnicima da je podnesen prijedlog za izglasavanje nepovjerenja.

3.   Čim ga primi, predsjednik objavljuje zastupnicima da je podnesen prijedlog za izglasavanje nepovjerenja.

4.   Rasprava o izglasavanju nepovjerenja smije se održati tek nakon proteka 24 sata od objave zastupnicima primitka prijedloga za izglasavanje nepovjerenja.

4.   Rasprava o izglasavanju nepovjerenja smije se održati tek nakon proteka 24 sata od objave zastupnicima primitka prijedloga za izglasavanje nepovjerenja.

5.   O prijedlogu se glasuje poimenično, najmanje 48 sati nakon početka rasprave.

5.   O prijedlogu se glasuje poimenično, najmanje 48 sati nakon početka rasprave.

6.   Rasprava i glasovanje odvijaju se najkasnije tijekom prve sljedeće sjednice nakon podnošenja prijedloga.

6.   
  Ne dovodeći u pitanje stavke 4. i 5.,
  rasprava i glasovanje odvijaju se najkasnije tijekom prve sljedeće sjednice nakon podnošenja prijedloga.

7.   Prijedlog za izglasavanje nepovjerenja prihvaća se ako dobije dvotrećinsku većinu danih glasova, koji ujedno predstavljaju većinu zastupnika u Parlamentu. O rezultatu glasovanja obavještavaju se predsjednik Vijeća i predsjednik Komisije.

7.   
  U skladu s člankom 234. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  prijedlog za izglasavanje nepovjerenja prihvaća se ako dobije dvotrećinsku većinu danih glasova, koji ujedno predstavljaju većinu zastupnika u Parlamentu. O rezultatu glasovanja obavještavaju se predsjednik Vijeća i predsjednik Komisije.

Amandman 143

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 120.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 120. | Članak 120. |
| Imenovanje sudaca i nezavisnih odvjetnika Suda Europske unije | Imenovanje sudaca i nezavisnih odvjetnika Suda Europske unije |
| Parlament na prijedlog nadležnog odbora imenuje svojeg kandidata u sedmeročlano vijeće čija je zadaća nadgledati podobnost kandidata za obnašanje dužnosti suca ili nezavisnog odvjetnika Suda i Općeg suda. | Parlament na prijedlog nadležnog odbora imenuje svojeg kandidata u sedmeročlano vijeće čija je zadaća nadgledati podobnost kandidata za obnašanje dužnosti suca ili nezavisnog odvjetnika Suda i Općeg suda.
  Kandidata kojeg želi predložiti nadležni odbor odabire glasovanjem običnom većinom. Koordinatori tog odbora u tu će svrhu sastaviti uži popis kandidata. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 120.

Članak 120.

Imenovanje sudaca i nezavisnih odvjetnika Suda Europske unije

Imenovanje sudaca i nezavisnih odvjetnika Suda Europske unije

Parlament na prijedlog nadležnog odbora imenuje svojeg kandidata u sedmeročlano vijeće čija je zadaća nadgledati podobnost kandidata za obnašanje dužnosti suca ili nezavisnog odvjetnika Suda i Općeg suda.

Parlament na prijedlog nadležnog odbora imenuje svojeg kandidata u sedmeročlano vijeće čija je zadaća nadgledati podobnost kandidata za obnašanje dužnosti suca ili nezavisnog odvjetnika Suda i Općeg suda.
  Kandidata kojeg želi predložiti nadležni odbor odabire glasovanjem običnom većinom. Koordinatori tog odbora u tu će svrhu sastaviti uži popis kandidata.

Amandman 144

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 121.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 121. | Članak 121. |
| Imenovanje članova Revizorskog suda | Imenovanje članova Revizorskog suda |
| 1.   Predloženi kandidati za članove Revizorskog suda pozivaju se dati izjavu pred nadležnim odborom i odgovoriti na pitanja njegovih članova. Odbor tajno i odvojeno glasuje o svakoj kandidaturi. | 1.   Predloženi kandidati za članove Revizorskog suda pozivaju se dati izjavu pred nadležnim odborom i odgovoriti na pitanja njegovih članova. Odbor tajno i odvojeno glasuje o svakoj kandidaturi. |
| 2.   Nadležni odbor Parlamentu daje preporuku
  u obliku izvješća koje sadrži zasebni prijedlog odluke o prihvaćanju za svaku
  kandidaturu. | 2.   Nadležni odbor Parlamentu daje preporuku
  o tome treba li
  kandidaturu
  prihvatiti
  . |
| 3.   Na plenarnoj sjednici glasuje se u roku od dva mjeseca od primitka kandidature osim ako Parlament, na zahtjev nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika, ne odluči drukčije. Parlament tajno i odvojeno glasuje o svakoj kandidaturi
  i odluku donosi većinom danih glasova
  . | 3.   Na plenarnoj sjednici glasuje se u roku od dva mjeseca od primitka kandidature osim ako Parlament, na zahtjev nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika, ne odluči drukčije. Parlament tajno i odvojeno glasuje o svakoj kandidaturi. |
| 4.   Ako je mišljenje koje Parlament donese o pojedinoj kandidaturi negativno, predsjednik traži od Vijeća da povuče kandidaturu i Parlamentu podnese novu. | 4.   Ako je mišljenje koje Parlament donese o pojedinoj kandidaturi negativno, predsjednik traži od Vijeća da povuče kandidaturu i Parlamentu podnese novu. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 121.

Članak 121.

Imenovanje članova Revizorskog suda

Imenovanje članova Revizorskog suda

1.   Predloženi kandidati za članove Revizorskog suda pozivaju se dati izjavu pred nadležnim odborom i odgovoriti na pitanja njegovih članova. Odbor tajno i odvojeno glasuje o svakoj kandidaturi.

1.   Predloženi kandidati za članove Revizorskog suda pozivaju se dati izjavu pred nadležnim odborom i odgovoriti na pitanja njegovih članova. Odbor tajno i odvojeno glasuje o svakoj kandidaturi.

2.   Nadležni odbor Parlamentu daje preporuku
  u obliku izvješća koje sadrži zasebni prijedlog odluke o prihvaćanju za svaku
  kandidaturu.

2.   Nadležni odbor Parlamentu daje preporuku
  o tome treba li
  kandidaturu
  prihvatiti
  .

3.   Na plenarnoj sjednici glasuje se u roku od dva mjeseca od primitka kandidature osim ako Parlament, na zahtjev nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika, ne odluči drukčije. Parlament tajno i odvojeno glasuje o svakoj kandidaturi
  i odluku donosi većinom danih glasova
  .

3.   Na plenarnoj sjednici glasuje se u roku od dva mjeseca od primitka kandidature osim ako Parlament, na zahtjev nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika, ne odluči drukčije. Parlament tajno i odvojeno glasuje o svakoj kandidaturi.

4.   Ako je mišljenje koje Parlament donese o pojedinoj kandidaturi negativno, predsjednik traži od Vijeća da povuče kandidaturu i Parlamentu podnese novu.

4.   Ako je mišljenje koje Parlament donese o pojedinoj kandidaturi negativno, predsjednik traži od Vijeća da povuče kandidaturu i Parlamentu podnese novu.

Amandman 145

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 122.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 122. | Članak 122. |
| Imenovanje članova izvršnog odbora Europske središnje banke | Imenovanje članova izvršnog odbora Europske središnje banke |
| 1.   Predloženi kandidat za predsjednika Europske središnje banke poziva se dati izjavu pred nadležnim odborom i odgovoriti na pitanja njegovih članova. | 1.   Predloženi kandidat za predsjednika
  , potpredsjednika ili člana izvršnog odbora
  Europske središnje banke poziva se dati izjavu pred nadležnim odborom i odgovoriti na pitanja njegovih članova. |
| 2.   Nadležni odbor Parlamentu daje preporuku o prihvaćanju ili odbijanju kandidature. | 2.   Nadležni odbor Parlamentu daje preporuku o prihvaćanju ili odbijanju kandidature. |
| 3.   Glasuje se u roku od dva mjeseca od primitka kandidature osim ako Parlament, na zahtjev nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika, ne odluči drukčije. | 3.   Glasuje se u roku od dva mjeseca od primitka kandidature osim ako Parlament, na zahtjev nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika, ne odluči drukčije.
  Parlament tajno i odvojeno glasuje o svakoj kandidaturi. |
| 4.   Ako je mišljenje koje Parlament donese negativno, predsjednik traži
  od Vijeća
  da povuče
  kandidaturu
  i Parlamentu podnese
  novu
  . | 4.   Ako je mišljenje koje Parlament donese
  o pojedinoj kandidaturi
  negativno, predsjednik traži da
  se kandidatura
  povuče i 
  da se
  Parlamentu podnese
  nova
  . |
| 5.   
  Isti postupak primjenjuje se na kandidature za potpredsjednika i druge članove izvršnog odbora Europske središnje banke. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 122.

Članak 122.

Imenovanje članova izvršnog odbora Europske središnje banke

Imenovanje članova izvršnog odbora Europske središnje banke

1.   Predloženi kandidat za predsjednika Europske središnje banke poziva se dati izjavu pred nadležnim odborom i odgovoriti na pitanja njegovih članova.

1.   Predloženi kandidat za predsjednika
  , potpredsjednika ili člana izvršnog odbora
  Europske središnje banke poziva se dati izjavu pred nadležnim odborom i odgovoriti na pitanja njegovih članova.

2.   Nadležni odbor Parlamentu daje preporuku o prihvaćanju ili odbijanju kandidature.

2.   Nadležni odbor Parlamentu daje preporuku o prihvaćanju ili odbijanju kandidature.

3.   Glasuje se u roku od dva mjeseca od primitka kandidature osim ako Parlament, na zahtjev nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika, ne odluči drukčije.

3.   Glasuje se u roku od dva mjeseca od primitka kandidature osim ako Parlament, na zahtjev nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika, ne odluči drukčije.
  Parlament tajno i odvojeno glasuje o svakoj kandidaturi.

4.   Ako je mišljenje koje Parlament donese negativno, predsjednik traži
  od Vijeća
  da povuče
  kandidaturu
  i Parlamentu podnese
  novu
  .

4.   Ako je mišljenje koje Parlament donese
  o pojedinoj kandidaturi
  negativno, predsjednik traži da
  se kandidatura
  povuče i 
  da se
  Parlamentu podnese
  nova
  .

5.   
  Isti postupak primjenjuje se na kandidature za potpredsjednika i druge članove izvršnog odbora Europske središnje banke.

Amandman 146

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 122.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 122.a |
| | Imenovanja u tijela za gospodarsko upravljanje |
| | 1.   
  Ovaj članak primjenjuje se na imenovanje: |
| | — | predsjednika i potpredsjednika Nadzornog odbora Jedinstvenog nadzornog mehanizma; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 122.a

Imenovanja u tijela za gospodarsko upravljanje

1.   
  Ovaj članak primjenjuje se na imenovanje:

—

predsjednika i potpredsjednika Nadzornog odbora Jedinstvenog nadzornog mehanizma;

| — | predsjednika, potpredsjednika i stalne članove Jedinstvenog odbora za sanaciju Jedinstvenog sanacijskog mehanizma; |
| --- | --- |

—

predsjednika, potpredsjednika i stalne članove Jedinstvenog odbora za sanaciju Jedinstvenog sanacijskog mehanizma;

| — | predsjednika i izvršnih direktora europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala, Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i |
| --- | --- |

—

predsjednika i izvršnih direktora europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala, Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i

| — | direktora i zamjenika direktora Europskog fonda za strateška ulaganja. |
| --- | --- |

—

direktora i zamjenika direktora Europskog fonda za strateška ulaganja.

2.   
  Svaki kandidat poziva se da pred nadležnim odborom da izjavu i odgovori na pitanja njegovih članova.

3.   
  Nadležni odbor daje preporuku Parlamentu o svakom prijedlogu za imenovanje.

4.   
  Glasuje se u roku od dva mjeseca od primitka prijedloga za imenovanje, osim ako Parlament na zahtjev nadležnog odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odluči drukčije. Parlament o svakom imenovanju glasuje zasebno tajnim glasovanjem.

5.   
  Ako je odluka koju Parlament donese o pojedinom prijedlogu za imenovanje negativna, predsjednik traži da se prijedlog povuče i Parlamentu podnese novi.

Amandman 147

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 123.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 123. | Članak 123. |
| Izjave Komisije, Vijeća i Europskog vijeća | Izjave Komisije, Vijeća i Europskog vijeća |
| 1.   Članovi Komisije, Vijeća i Europskog vijeća mogu u bilo kojem trenutku tražiti od predsjednika Parlamenta dopuštenje za davanje izjave. Predsjednik Europskog vijeća daje izjavu nakon svakog sastanka tog tijela. Predsjednik Parlamenta odlučuje o tome kad se može dati izjava i hoće li nakon nje slijediti cjelovita rasprava ili razdoblje od 30 minuta za kratka i jezgrovita pitanja zastupnika. | 1.   Članovi Komisije, Vijeća i Europskog vijeća mogu u bilo kojem trenutku tražiti od predsjednika Parlamenta dopuštenje za davanje izjave. Predsjednik Europskog vijeća daje izjavu nakon svakog sastanka tog tijela. Predsjednik Parlamenta odlučuje o tome kad se može dati izjava i hoće li nakon nje slijediti cjelovita rasprava ili razdoblje od 30 minuta za kratka i jezgrovita pitanja zastupnika. |
| 2.   Kad u svoj dnevni red uvrštava izjavu s raspravom, Parlament odlučuje hoće li raspravu zaključiti rezolucijom. To ne čini ako je izvješće o istom predmetu predviđeno za istu ili sljedeću sjednicu osim ako predsjednik, zbog iznimnih razloga, ne predloži drukčije. Ako Parlament odluči zaključiti raspravu rezolucijom, odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije. | 2.   Kad u svoj dnevni red uvrštava izjavu s raspravom, Parlament odlučuje hoće li raspravu zaključiti rezolucijom. To ne čini ako je izvješće o istom predmetu predviđeno za istu ili sljedeću sjednicu osim ako predsjednik, zbog iznimnih razloga, ne predloži drukčije. Ako Parlament odluči zaključiti raspravu rezolucijom, odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije. |
| 3.   O prijedlozima rezolucija glasuje se
  isti dan
  . Predsjednik odlučuje o mogućim iznimkama. Dopuštena su obrazloženja glasovanja. | 3.   O prijedlozima rezolucija glasuje se
  u što je moguće ranije vrijeme glasovanja
  . Predsjednik odlučuje o mogućim iznimkama. Dopuštena su obrazloženja glasovanja. |
| 4.   Zajednički prijedlog rezolucije zamjenjuje prijedloge rezolucija koje su prethodno podnijeli njihovi potpisnici, ali ne i one koje su podnijeli drugi odbori, klubovi zastupnika ili zastupnici. | 4.   Zajednički prijedlog rezolucije zamjenjuje prijedloge rezolucija koje su prethodno podnijeli njihovi potpisnici, ali ne i one koje su podnijeli drugi odbori, klubovi zastupnika ili zastupnici. |
| | 4.a   
  Ako zajednički prijedlog rezolucije podnesu klubovi zastupnika koji čine nedvojbenu većinu, predsjednik može prvo staviti taj prijedlog na glasovanje. |
| 5.   Nakon donošenja rezolucije ne može se glasovati o daljnjim prijedlozima, osim ako predsjednik iznimno ne odluči drukčije. | 5.   Nakon donošenja rezolucije ne može se glasovati o daljnjim prijedlozima, osim ako predsjednik iznimno ne odluči drukčije. |
| | 5.a   
  Autor ili autori prijedloga rezolucije podnesenog na temelju stavka 2. ili članka 135. stavka 2. imaju ga pravo povući prije konačnog glasovanja. |
| | 5.b   
  Klub, odbor ili isti broj zastupnika koji je potreban za podnošenje prijedloga mogu odmah preuzeti povučeni prijedlog rezolucije i ponovno ga podnijeti. Stavak 5.a i ovaj stavak primjenjuju se i na rezolucije podnesene na temelju članaka 105. i 106. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 123.

Članak 123.

Izjave Komisije, Vijeća i Europskog vijeća

Izjave Komisije, Vijeća i Europskog vijeća

1.   Članovi Komisije, Vijeća i Europskog vijeća mogu u bilo kojem trenutku tražiti od predsjednika Parlamenta dopuštenje za davanje izjave. Predsjednik Europskog vijeća daje izjavu nakon svakog sastanka tog tijela. Predsjednik Parlamenta odlučuje o tome kad se može dati izjava i hoće li nakon nje slijediti cjelovita rasprava ili razdoblje od 30 minuta za kratka i jezgrovita pitanja zastupnika.

1.   Članovi Komisije, Vijeća i Europskog vijeća mogu u bilo kojem trenutku tražiti od predsjednika Parlamenta dopuštenje za davanje izjave. Predsjednik Europskog vijeća daje izjavu nakon svakog sastanka tog tijela. Predsjednik Parlamenta odlučuje o tome kad se može dati izjava i hoće li nakon nje slijediti cjelovita rasprava ili razdoblje od 30 minuta za kratka i jezgrovita pitanja zastupnika.

2.   Kad u svoj dnevni red uvrštava izjavu s raspravom, Parlament odlučuje hoće li raspravu zaključiti rezolucijom. To ne čini ako je izvješće o istom predmetu predviđeno za istu ili sljedeću sjednicu osim ako predsjednik, zbog iznimnih razloga, ne predloži drukčije. Ako Parlament odluči zaključiti raspravu rezolucijom, odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije.

2.   Kad u svoj dnevni red uvrštava izjavu s raspravom, Parlament odlučuje hoće li raspravu zaključiti rezolucijom. To ne čini ako je izvješće o istom predmetu predviđeno za istu ili sljedeću sjednicu osim ako predsjednik, zbog iznimnih razloga, ne predloži drukčije. Ako Parlament odluči zaključiti raspravu rezolucijom, odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije.

3.   O prijedlozima rezolucija glasuje se
  isti dan
  . Predsjednik odlučuje o mogućim iznimkama. Dopuštena su obrazloženja glasovanja.

3.   O prijedlozima rezolucija glasuje se
  u što je moguće ranije vrijeme glasovanja
  . Predsjednik odlučuje o mogućim iznimkama. Dopuštena su obrazloženja glasovanja.

4.   Zajednički prijedlog rezolucije zamjenjuje prijedloge rezolucija koje su prethodno podnijeli njihovi potpisnici, ali ne i one koje su podnijeli drugi odbori, klubovi zastupnika ili zastupnici.

4.   Zajednički prijedlog rezolucije zamjenjuje prijedloge rezolucija koje su prethodno podnijeli njihovi potpisnici, ali ne i one koje su podnijeli drugi odbori, klubovi zastupnika ili zastupnici.

4.a   
  Ako zajednički prijedlog rezolucije podnesu klubovi zastupnika koji čine nedvojbenu većinu, predsjednik može prvo staviti taj prijedlog na glasovanje.

5.   Nakon donošenja rezolucije ne može se glasovati o daljnjim prijedlozima, osim ako predsjednik iznimno ne odluči drukčije.

5.   Nakon donošenja rezolucije ne može se glasovati o daljnjim prijedlozima, osim ako predsjednik iznimno ne odluči drukčije.

5.a   
  Autor ili autori prijedloga rezolucije podnesenog na temelju stavka 2. ili članka 135. stavka 2. imaju ga pravo povući prije konačnog glasovanja.

5.b   
  Klub, odbor ili isti broj zastupnika koji je potreban za podnošenje prijedloga mogu odmah preuzeti povučeni prijedlog rezolucije i ponovno ga podnijeti. Stavak 5.a i ovaj stavak primjenjuju se i na rezolucije podnesene na temelju članaka 105. i 106.

Amandman 148

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 124.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 124. | Članak 124. |
| Objašnjenja odluka Komisije | Objašnjenja odluka Komisije |
| Nakon savjetovanja s Konferencijom predsjednika
  predsjednik Parlamenta
  može pozvati
  predsjednika Komisije, povjerenika nadležnog za odnose s Europskim parlamentom ili, prema dogovoru, drugog povjerenika, da nakon svake sjednice Komisije Parlamentu daju izjavu u kojoj objašnjavaju glavne donesene odluke. Nakon izjave slijedi rasprava u trajanju od najmanje 30 minuta tijekom koje zastupnici mogu postavljati kratka i jezgrovita pitanja. | Predsjednik Parlamenta
  poziva
  predsjednika Komisije, povjerenika nadležnog za odnose s Europskim parlamentom ili, prema dogovoru, drugog povjerenika, da nakon svake sjednice Komisije Parlamentu daju izjavu u kojoj objašnjavaju glavne donesene odluke
  , osim ako zbog razloga u vezi s rasporedom ili zbog relativne političke važnosti teme Konferencija predsjednika ne odluči da to nije potrebno
  . Nakon izjave slijedi rasprava u trajanju od najmanje 30 minuta tijekom koje zastupnici mogu postavljati kratka i jezgrovita pitanja. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 124.

Članak 124.

Objašnjenja odluka Komisije

Objašnjenja odluka Komisije

Nakon savjetovanja s Konferencijom predsjednika
  predsjednik Parlamenta
  može pozvati
  predsjednika Komisije, povjerenika nadležnog za odnose s Europskim parlamentom ili, prema dogovoru, drugog povjerenika, da nakon svake sjednice Komisije Parlamentu daju izjavu u kojoj objašnjavaju glavne donesene odluke. Nakon izjave slijedi rasprava u trajanju od najmanje 30 minuta tijekom koje zastupnici mogu postavljati kratka i jezgrovita pitanja.

Predsjednik Parlamenta
  poziva
  predsjednika Komisije, povjerenika nadležnog za odnose s Europskim parlamentom ili, prema dogovoru, drugog povjerenika, da nakon svake sjednice Komisije Parlamentu daju izjavu u kojoj objašnjavaju glavne donesene odluke
  , osim ako zbog razloga u vezi s rasporedom ili zbog relativne političke važnosti teme Konferencija predsjednika ne odluči da to nije potrebno
  . Nakon izjave slijedi rasprava u trajanju od najmanje 30 minuta tijekom koje zastupnici mogu postavljati kratka i jezgrovita pitanja.

Amandman 149

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 125.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 125. | Članak 125. |
| Izjave Revizorskog suda | Izjave Revizorskog suda |
| 1.   U okviru postupka davanja razrješnice ili rada Parlamenta na području proračunskog nadzora, predsjednik Revizorskog suda može biti pozvan
  uzeti riječ
  kako bi predstavio primjedbe sadržane u godišnjem izvješću, posebnim izvješćima ili mišljenjima Suda ili kako bi objasnio program rada Suda. | 1.   U okviru postupka davanja razrješnice ili rada Parlamenta na području proračunskog nadzora, predsjednik Revizorskog suda može biti pozvan
  dati izjavu
  kako bi predstavio primjedbe sadržane u godišnjem izvješću, posebnim izvješćima ili mišljenjima Suda ili kako bi objasnio program rada Suda. |
| 2.   Parlament može održati zasebnu raspravu o bilo kojem pitanju proizašlom iz tih izjava uz sudjelovanje Komisije i Vijeća, posebno u slučaju prijavljenih nepravilnosti u financijskom upravljanju. | 2.   Parlament može održati zasebnu raspravu o bilo kojem pitanju proizašlom iz tih izjava uz sudjelovanje Komisije i Vijeća, posebno u slučaju prijavljenih nepravilnosti u financijskom upravljanju. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 125.

Članak 125.

Izjave Revizorskog suda

Izjave Revizorskog suda

1.   U okviru postupka davanja razrješnice ili rada Parlamenta na području proračunskog nadzora, predsjednik Revizorskog suda može biti pozvan
  uzeti riječ
  kako bi predstavio primjedbe sadržane u godišnjem izvješću, posebnim izvješćima ili mišljenjima Suda ili kako bi objasnio program rada Suda.

1.   U okviru postupka davanja razrješnice ili rada Parlamenta na području proračunskog nadzora, predsjednik Revizorskog suda može biti pozvan
  dati izjavu
  kako bi predstavio primjedbe sadržane u godišnjem izvješću, posebnim izvješćima ili mišljenjima Suda ili kako bi objasnio program rada Suda.

2.   Parlament može održati zasebnu raspravu o bilo kojem pitanju proizašlom iz tih izjava uz sudjelovanje Komisije i Vijeća, posebno u slučaju prijavljenih nepravilnosti u financijskom upravljanju.

2.   Parlament može održati zasebnu raspravu o bilo kojem pitanju proizašlom iz tih izjava uz sudjelovanje Komisije i Vijeća, posebno u slučaju prijavljenih nepravilnosti u financijskom upravljanju.

Amandman 150

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 126.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 126. | Članak 126. |
| Izjave Europske središnje banke | Izjave Europske središnje banke |
| 1.   Predsjednik Europske središnje banke
  predstavlja
  Parlamentu godišnje izvješće Banke o radu Europskog sustava središnjih banaka i o monetarnoj politici u prethodnoj i tekućoj godini. | 1.   Predsjednik Europske središnje banke
  poziva se da predstavi
  Parlamentu godišnje izvješće Banke o radu Europskog sustava središnjih banaka i o monetarnoj politici u prethodnoj i tekućoj godini. |
| 2.   Nakon predstavljanja slijedi opća rasprava. | 2.   Nakon predstavljanja slijedi opća rasprava. |
| 3.   Predsjednik Europske središnje banke poziva se na sjednice nadležnog odbora najmanje četiri puta godišnje radi davanja izjave i odgovaranja na pitanja. | 3.   Predsjednik Europske središnje banke poziva se na sjednice nadležnog odbora najmanje četiri puta godišnje radi davanja izjave i odgovaranja na pitanja. |
| 4.   Na svoj zahtjev ili na zahtjev Parlamenta, predsjednik, potpredsjednik i drugi članovi izvršnog odbora Europske središnje banke pozivaju se na dodatne sjednice. | 4.   Na svoj zahtjev ili na zahtjev Parlamenta, predsjednik, potpredsjednik i drugi članovi izvršnog odbora Europske središnje banke pozivaju se na dodatne sjednice. |
| 5.   Doslovno izvješće o postupcima iz stavaka 3. i 4.
  sastavlja se na službenim jezicima. | 5.   
  Sastavlja se
  doslovno izvješće o postupcima iz stavaka 3. i 4. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 126.

Članak 126.

Izjave Europske središnje banke

Izjave Europske središnje banke

1.   Predsjednik Europske središnje banke
  predstavlja
  Parlamentu godišnje izvješće Banke o radu Europskog sustava središnjih banaka i o monetarnoj politici u prethodnoj i tekućoj godini.

1.   Predsjednik Europske središnje banke
  poziva se da predstavi
  Parlamentu godišnje izvješće Banke o radu Europskog sustava središnjih banaka i o monetarnoj politici u prethodnoj i tekućoj godini.

2.   Nakon predstavljanja slijedi opća rasprava.

2.   Nakon predstavljanja slijedi opća rasprava.

3.   Predsjednik Europske središnje banke poziva se na sjednice nadležnog odbora najmanje četiri puta godišnje radi davanja izjave i odgovaranja na pitanja.

3.   Predsjednik Europske središnje banke poziva se na sjednice nadležnog odbora najmanje četiri puta godišnje radi davanja izjave i odgovaranja na pitanja.

4.   Na svoj zahtjev ili na zahtjev Parlamenta, predsjednik, potpredsjednik i drugi članovi izvršnog odbora Europske središnje banke pozivaju se na dodatne sjednice.

4.   Na svoj zahtjev ili na zahtjev Parlamenta, predsjednik, potpredsjednik i drugi članovi izvršnog odbora Europske središnje banke pozivaju se na dodatne sjednice.

5.   Doslovno izvješće o postupcima iz stavaka 3. i 4.
  sastavlja se na službenim jezicima.

5.   
  Sastavlja se
  doslovno izvješće o postupcima iz stavaka 3. i 4.

Amandman 151

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 127.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 127
  . | Briše se
  . |
| Preporuka o općim smjernicama ekonomske politike | |
| 1.   
  Preporuka Komisije o općim smjernicama ekonomske politike država članica i Unije podnosi se nadležnom odboru, koji podnosi izvješće Parlamentu. | |
| 2.   
  Vijeće se poziva obavijestiti Parlament o sadržaju svoje preporuke i stajalištu Europskog vijeća. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 127
  .

Briše se
  .

Preporuka o općim smjernicama ekonomske politike

1.   
  Preporuka Komisije o općim smjernicama ekonomske politike država članica i Unije podnosi se nadležnom odboru, koji podnosi izvješće Parlamentu.

2.   
  Vijeće se poziva obavijestiti Parlament o sadržaju svoje preporuke i stajalištu Europskog vijeća.

Amandman 152

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 128.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 128. | Članak 128. |
| Pitanja za usmeni odgovor s raspravom | Pitanja za usmeni odgovor s raspravom |
| 1.   Odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu postaviti pitanja Vijeću ili
  Komisiji
  sa zahtjevom da ih se uvrsti u dnevni red Parlamenta. | 1.   Odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu postaviti pitanja Vijeću
  , Komisiji
  ili
  potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku
  sa zahtjevom da ih se uvrsti u dnevni red Parlamenta. |
| Pitanja se podnose u pisanom obliku predsjedniku, koji ih odmah upućuje Konferenciji predsjednika. | Pitanja se podnose u pisanom obliku predsjedniku, koji ih odmah upućuje Konferenciji predsjednika. |
| Konferencija predsjednika odlučuje hoće li
  i kojim redoslijedom
  pitanja biti uvrštena u 
  dnevni red
  . Pitanja koja nisu uvrštena u 
  dnevni red
  Parlamenta u roku od tri mjeseca od podnošenja ne razmatraju se. | Konferencija predsjednika odlučuje hoće li pitanja biti uvrštena u 
  prijedlog dnevnog reda u skladu s postupkom predviđenim u članku 149
  . Pitanja koja nisu uvrštena u 
  prijedlog dnevnog reda
  Parlamenta u roku od tri mjeseca od podnošenja ne razmatraju se. |
| 2.   Pitanja Komisiji moraju biti upućena
  toj instituciji
  najmanje tjedan dana prije sjednice na čijem će se dnevnom redu pojaviti, a pitanja Vijeću najmanje tri tjedna prije tog dana. | 2.   Pitanja Komisiji
  i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku
  moraju biti upućena
  primatelju
  najmanje tjedan dana prije sjednice na čijem će se dnevnom redu pojaviti, a pitanja Vijeću najmanje tri tjedna prije tog dana. |
| 3.   Ako se pitanja odnose na
  predmete iz članka 42. Ugovora o Europskoj uniji, rok predviđen stavkom 2. ovog članka
  se ne
  primjenjuje. Vijeće
  mora
  odgovoriti
  u odgovarajućem roku kako bi Parlament bio pravilno obaviješten. | 3.   Ako se pitanja odnose na
  zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku, rokovi predviđeni stavkom 2.
  se ne
  primjenjuju. Odgovor
  mora
  biti podnesen
  u odgovarajućem roku kako bi Parlament bio pravilno obaviješten. |
| 4.   Jedan od podnositelja
  pitanja ima na raspolaganju pet minuta da izloži
  pitanje. Na pitanje
  odgovara jedan predstavnik dotične institucije
  . | 4.   Jedan od podnositelja
  može izložiti
  pitanje.
  Primatelj odgovara
  na pitanje. |
| Podnositelj pitanja ima pravo iskoristiti cijelo navedeno vrijeme za izlaganje. | |
| 5.   
  Na odgovarajući se način primjenjuje
  članak 123. stavci 2. do 5. | 5.   Članak 123. stavci od 2. do 5.
  b u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se na odgovarajući način. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 128.

Članak 128.

Pitanja za usmeni odgovor s raspravom

Pitanja za usmeni odgovor s raspravom

1.   Odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu postaviti pitanja Vijeću ili
  Komisiji
  sa zahtjevom da ih se uvrsti u dnevni red Parlamenta.

1.   Odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu postaviti pitanja Vijeću
  , Komisiji
  ili
  potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku
  sa zahtjevom da ih se uvrsti u dnevni red Parlamenta.

Pitanja se podnose u pisanom obliku predsjedniku, koji ih odmah upućuje Konferenciji predsjednika.

Pitanja se podnose u pisanom obliku predsjedniku, koji ih odmah upućuje Konferenciji predsjednika.

Konferencija predsjednika odlučuje hoće li
  i kojim redoslijedom
  pitanja biti uvrštena u 
  dnevni red
  . Pitanja koja nisu uvrštena u 
  dnevni red
  Parlamenta u roku od tri mjeseca od podnošenja ne razmatraju se.

Konferencija predsjednika odlučuje hoće li pitanja biti uvrštena u 
  prijedlog dnevnog reda u skladu s postupkom predviđenim u članku 149
  . Pitanja koja nisu uvrštena u 
  prijedlog dnevnog reda
  Parlamenta u roku od tri mjeseca od podnošenja ne razmatraju se.

2.   Pitanja Komisiji moraju biti upućena
  toj instituciji
  najmanje tjedan dana prije sjednice na čijem će se dnevnom redu pojaviti, a pitanja Vijeću najmanje tri tjedna prije tog dana.

2.   Pitanja Komisiji
  i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku
  moraju biti upućena
  primatelju
  najmanje tjedan dana prije sjednice na čijem će se dnevnom redu pojaviti, a pitanja Vijeću najmanje tri tjedna prije tog dana.

3.   Ako se pitanja odnose na
  predmete iz članka 42. Ugovora o Europskoj uniji, rok predviđen stavkom 2. ovog članka
  se ne
  primjenjuje. Vijeće
  mora
  odgovoriti
  u odgovarajućem roku kako bi Parlament bio pravilno obaviješten.

3.   Ako se pitanja odnose na
  zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku, rokovi predviđeni stavkom 2.
  se ne
  primjenjuju. Odgovor
  mora
  biti podnesen
  u odgovarajućem roku kako bi Parlament bio pravilno obaviješten.

4.   Jedan od podnositelja
  pitanja ima na raspolaganju pet minuta da izloži
  pitanje. Na pitanje
  odgovara jedan predstavnik dotične institucije
  .

4.   Jedan od podnositelja
  može izložiti
  pitanje.
  Primatelj odgovara
  na pitanje.

Podnositelj pitanja ima pravo iskoristiti cijelo navedeno vrijeme za izlaganje.

5.   
  Na odgovarajući se način primjenjuje
  članak 123. stavci 2. do 5.

5.   Članak 123. stavci od 2. do 5.
  b u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se na odgovarajući način.

Amandman 153

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 129.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 129. | Članak 129 |
| Vrijeme za pitanja | Vrijeme za pitanja |
| 1.   Na svakoj sjednici
  održava
  se vrijeme za pitanja Komisiji u trajanju
  od
  90 minuta koje se odnosi na jednu posebnu horizontalnu temu ili više njih koje utvrđuje Konferencija predsjednika jedan mjesec prije sjednice. | 1.   Na svakoj sjednici
  može
  se
  održati
  vrijeme za pitanja Komisiji u trajanju
  do
  90 minuta koje se odnosi na jednu posebnu horizontalnu temu ili više njih koje utvrđuje Konferencija predsjednika jedan mjesec prije sjednice. |
| 2.   Povjerenici koje je Konferencija predsjednika pozvala da sudjeluju imaju resore povezane s posebnom horizontalnom temom ili više njih o kojoj im se trebaju postaviti pitanja. Broj povjerenika ograničen je na dva po sjednici s mogućnošću dodavanja trećeg ovisno o posebnoj horizontalnoj temi ili temama odabranima za vrijeme za pitanja. | 2.   Povjerenici koje je Konferencija predsjednika pozvala da sudjeluju imaju resore povezane s posebnom horizontalnom temom ili više njih o kojoj im se trebaju postaviti pitanja. Broj povjerenika ograničen je na dva po sjednici s mogućnošću dodavanja trećeg ovisno o posebnoj horizontalnoj temi ili temama odabranima za vrijeme za pitanja. |
| 3.   
  Vrijeme za pitanja održava se u skladu sa sustavom glasovanja čije su pojedinosti utvrđene u prilogu ovom Poslovniku

   (17)

  . | |
| 4.   U skladu sa smjernicama koje je ustanovila Konferencija predsjednika može se održati posebni aktualni sat s Vijećem, s predsjednikom Komisije, s potpredsjednikom Komisije/Visokim predstavnikom Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i s predsjednikom Eurogrupe. | 4.   U skladu sa smjernicama koje je ustanovila Konferencija predsjednika može se održati posebni aktualni sat s Vijećem, s predsjednikom Komisije, s potpredsjednikom Komisije/Visokim predstavnikom Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i s predsjednikom Eurogrupe. |
| | 4.a   
  Vrijeme za pitanja ne dodjeljuje se posebno unaprijed. Predsjednik osigurava da, koliko je to moguće, naizmjenično mogu postaviti pitanje zastupnici s različitim političkim stajalištima i iz različitih država članica. |
| | 4.b   
  Zastupnik ima na raspolaganju jednu minutu za postavljanje pitanja, a povjerenik dvije minute za davanje odgovora. Taj zastupnik može postaviti dodatno pitanje u trajanju od 30 sekundi, koje se izravno odnosi na glavno pitanje. Povjerenik potom ima na raspolaganju dvije minute za davanje dodatnog odgovora. |
| | Pitanja i dodatna pitanja moraju biti izravno povezana s odabranom posebnom horizontalnom temom iz stavka 1. Predsjednik može odlučiti o njihovoj dopuštenosti. |
| |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 129.

Članak 129

Vrijeme za pitanja

Vrijeme za pitanja

1.   Na svakoj sjednici
  održava
  se vrijeme za pitanja Komisiji u trajanju
  od
  90 minuta koje se odnosi na jednu posebnu horizontalnu temu ili više njih koje utvrđuje Konferencija predsjednika jedan mjesec prije sjednice.

1.   Na svakoj sjednici
  može
  se
  održati
  vrijeme za pitanja Komisiji u trajanju
  do
  90 minuta koje se odnosi na jednu posebnu horizontalnu temu ili više njih koje utvrđuje Konferencija predsjednika jedan mjesec prije sjednice.

2.   Povjerenici koje je Konferencija predsjednika pozvala da sudjeluju imaju resore povezane s posebnom horizontalnom temom ili više njih o kojoj im se trebaju postaviti pitanja. Broj povjerenika ograničen je na dva po sjednici s mogućnošću dodavanja trećeg ovisno o posebnoj horizontalnoj temi ili temama odabranima za vrijeme za pitanja.

2.   Povjerenici koje je Konferencija predsjednika pozvala da sudjeluju imaju resore povezane s posebnom horizontalnom temom ili više njih o kojoj im se trebaju postaviti pitanja. Broj povjerenika ograničen je na dva po sjednici s mogućnošću dodavanja trećeg ovisno o posebnoj horizontalnoj temi ili temama odabranima za vrijeme za pitanja.

3.   
  Vrijeme za pitanja održava se u skladu sa sustavom glasovanja čije su pojedinosti utvrđene u prilogu ovom Poslovniku

   (17)

  .

4.   U skladu sa smjernicama koje je ustanovila Konferencija predsjednika može se održati posebni aktualni sat s Vijećem, s predsjednikom Komisije, s potpredsjednikom Komisije/Visokim predstavnikom Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i s predsjednikom Eurogrupe.

4.   U skladu sa smjernicama koje je ustanovila Konferencija predsjednika može se održati posebni aktualni sat s Vijećem, s predsjednikom Komisije, s potpredsjednikom Komisije/Visokim predstavnikom Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i s predsjednikom Eurogrupe.

4.a   
  Vrijeme za pitanja ne dodjeljuje se posebno unaprijed. Predsjednik osigurava da, koliko je to moguće, naizmjenično mogu postaviti pitanje zastupnici s različitim političkim stajalištima i iz različitih država članica.

4.b   
  Zastupnik ima na raspolaganju jednu minutu za postavljanje pitanja, a povjerenik dvije minute za davanje odgovora. Taj zastupnik može postaviti dodatno pitanje u trajanju od 30 sekundi, koje se izravno odnosi na glavno pitanje. Povjerenik potom ima na raspolaganju dvije minute za davanje dodatnog odgovora.

Pitanja i dodatna pitanja moraju biti izravno povezana s odabranom posebnom horizontalnom temom iz stavka 1. Predsjednik može odlučiti o njihovoj dopuštenosti.

Amandman 154

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 130. | Članak 130. |
| Pitanja za pisani odgovor | Pitanja za pisani odgovor |
| 1.   Svaki zastupnik može postaviti pitanja predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i na njih tražiti pisani odgovor, u skladu s kriterijima utvrđenima u prilogu ovom Poslovniku (18). Za sadržaj pitanja odgovorni su isključivo njihovi podnositelji. | 1.   Svaki zastupnik može postaviti pitanja predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i na njih tražiti pisani odgovor, u skladu s kriterijima utvrđenima u prilogu ovom Poslovniku (18). Za sadržaj pitanja odgovorni su isključivo njihovi podnositelji. |
| 2.   Pitanja se podnose predsjedniku. U slučaju dvojbi oko dopuštenosti pitanja odlučuje predsjednik. Odluka predsjednika ne temelji se isključivo na odredbama iz priloga navedenog u stavku 1. nego općenito na odredbama ovog Poslovnika. Podnositelja pitanja obavještava se o odluci predsjednika. | 2.   Pitanja se podnose predsjedniku. U slučaju dvojbi oko dopuštenosti pitanja odlučuje predsjednik. Odluka predsjednika ne temelji se isključivo na odredbama iz priloga navedenog u stavku 1. nego općenito na odredbama ovog Poslovnika. Podnositelja pitanja obavještava se o 
  obrazloženoj
  odluci predsjednika. |
| 3.   Pitanja se podnose u elektroničkom formatu. Svaki zastupnik može podnijeti najviše
  pet
  pitanja
  mjesečno
  . | 3.   Pitanja se podnose u elektroničkom formatu. Svaki zastupnik može podnijeti najviše
  dvadeset
  pitanja
  u jednom razdoblju od tri mjeseca
  . |
| Dodatna se pitanja mogu iznimno podnijeti u obliku papirnatog dokumenta koji osobno podnosi i potpisuje dotični zastupnik u odgovarajućoj službi Glavnog tajništva Parlamenta. | |
| Nakon razdoblja koje istječe jednu godinu nakon početka osmog parlamentarnog saziva Konferencija predsjednika provodi procjenu sustava dodatnih pitanja. | |
| Izraz „iznimno” treba tumačiti tako da on označava da se dodatno pitanje odnosi na hitnu situaciju i da se s njegovim podnošenjem ne može čekati do sljedećeg mjeseca. Osim toga, broj pitanja podnesenih u skladu s drugim podstavkom stavka 3. mora biti manji od norme od pet pitanja mjesečno. | |
| | 3.a   
  Pitanja mogu podržati drugi zastupnici. Ta će se pitanja pribrojiti samo najvećem dopuštenom broju pitanja podnositelja, a ne i pobornika sukladno stavku 3. |
| 4.   Ako na pitanje
  nije moguće odgovoriti u zadanom
  roku, ono se na zahtjev podnositelja
  uvrštava
  u dnevni red sljedeće sjednice nadležnog odbora.
  Na odgovarajući se način primjenjuje članak 129. | 4.   Ako
  primatelj ne može odgovoriti
  na pitanje
  u
  roku
  od tri tjedna (prioritetno pitanje) ili šest tjedana (neprioritetno pitanje) nakon što mu je ono proslijeđeno
  , ono se na zahtjev podnositelja
  može uvrstiti
  u dnevni red sljedeće sjednice nadležnog odbora. |
| Budući da je u skladu s člankom 206. stavkom 1. ovlašten za sazivanje sjednice odbora, predsjednik parlamentarnog odbora odlučuje o prijedlogu dnevnog reda sjednice koju saziva kako bi osigurao dobru organizaciju rada. Ta ovlast ne dovodi u pitanje obvezu predviđenu člankom 130. stavkom 4. da se pitanje za pisani odgovor na zahtjev podnositelja uvrštava u dnevni red sljedeće sjednice nadležnog odbora. Međutim, vodeći računa o političkim prioritetima, predsjednik ima diskrecijsko pravo predložiti plan rada sjednice i postupke (na primjer, postupak bez rasprave, po mogućnosti s donošenjem odluke o daljnjim koracima, ili po potrebi preporuku da se predmet odgodi na jednu od sljedećih sjednica). | |
| 5.   
  Na pitanja na koja se traži trenutačni odgovor, ali ne i podrobno istraživanje (prioritetna pitanja), odgovara se u roku od tri tjedna od prosljeđivanja primateljima.
  Svaki zastupnik može podnijeti samo jedno prioritetno pitanje svaki mjesec. | 5.   Svaki zastupnik može podnijeti samo jedno prioritetno pitanje svaki mjesec. |
| Na druga pitanja (neprioritetna pitanja) odgovara se u roku od šest tjedana od prosljeđivanja primateljima. | |
| 6.   Pitanja i odgovori objavljuju se na internetskoj stranici Parlamenta. | 6.   Pitanja i odgovori
  , uključujući pripadajuće priloge,
  objavljuju se na internetskoj stranici Parlamenta. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 130.

Članak 130.

Pitanja za pisani odgovor

Pitanja za pisani odgovor

1.   Svaki zastupnik može postaviti pitanja predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i na njih tražiti pisani odgovor, u skladu s kriterijima utvrđenima u prilogu ovom Poslovniku (18). Za sadržaj pitanja odgovorni su isključivo njihovi podnositelji.

1.   Svaki zastupnik može postaviti pitanja predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i na njih tražiti pisani odgovor, u skladu s kriterijima utvrđenima u prilogu ovom Poslovniku (18). Za sadržaj pitanja odgovorni su isključivo njihovi podnositelji.

2.   Pitanja se podnose predsjedniku. U slučaju dvojbi oko dopuštenosti pitanja odlučuje predsjednik. Odluka predsjednika ne temelji se isključivo na odredbama iz priloga navedenog u stavku 1. nego općenito na odredbama ovog Poslovnika. Podnositelja pitanja obavještava se o odluci predsjednika.

2.   Pitanja se podnose predsjedniku. U slučaju dvojbi oko dopuštenosti pitanja odlučuje predsjednik. Odluka predsjednika ne temelji se isključivo na odredbama iz priloga navedenog u stavku 1. nego općenito na odredbama ovog Poslovnika. Podnositelja pitanja obavještava se o 
  obrazloženoj
  odluci predsjednika.

3.   Pitanja se podnose u elektroničkom formatu. Svaki zastupnik može podnijeti najviše
  pet
  pitanja
  mjesečno
  .

3.   Pitanja se podnose u elektroničkom formatu. Svaki zastupnik može podnijeti najviše
  dvadeset
  pitanja
  u jednom razdoblju od tri mjeseca
  .

Dodatna se pitanja mogu iznimno podnijeti u obliku papirnatog dokumenta koji osobno podnosi i potpisuje dotični zastupnik u odgovarajućoj službi Glavnog tajništva Parlamenta.

Nakon razdoblja koje istječe jednu godinu nakon početka osmog parlamentarnog saziva Konferencija predsjednika provodi procjenu sustava dodatnih pitanja.

Izraz „iznimno” treba tumačiti tako da on označava da se dodatno pitanje odnosi na hitnu situaciju i da se s njegovim podnošenjem ne može čekati do sljedećeg mjeseca. Osim toga, broj pitanja podnesenih u skladu s drugim podstavkom stavka 3. mora biti manji od norme od pet pitanja mjesečno.

3.a   
  Pitanja mogu podržati drugi zastupnici. Ta će se pitanja pribrojiti samo najvećem dopuštenom broju pitanja podnositelja, a ne i pobornika sukladno stavku 3.

4.   Ako na pitanje
  nije moguće odgovoriti u zadanom
  roku, ono se na zahtjev podnositelja
  uvrštava
  u dnevni red sljedeće sjednice nadležnog odbora.
  Na odgovarajući se način primjenjuje članak 129.

4.   Ako
  primatelj ne može odgovoriti
  na pitanje
  u
  roku
  od tri tjedna (prioritetno pitanje) ili šest tjedana (neprioritetno pitanje) nakon što mu je ono proslijeđeno
  , ono se na zahtjev podnositelja
  može uvrstiti
  u dnevni red sljedeće sjednice nadležnog odbora.

Budući da je u skladu s člankom 206. stavkom 1. ovlašten za sazivanje sjednice odbora, predsjednik parlamentarnog odbora odlučuje o prijedlogu dnevnog reda sjednice koju saziva kako bi osigurao dobru organizaciju rada. Ta ovlast ne dovodi u pitanje obvezu predviđenu člankom 130. stavkom 4. da se pitanje za pisani odgovor na zahtjev podnositelja uvrštava u dnevni red sljedeće sjednice nadležnog odbora. Međutim, vodeći računa o političkim prioritetima, predsjednik ima diskrecijsko pravo predložiti plan rada sjednice i postupke (na primjer, postupak bez rasprave, po mogućnosti s donošenjem odluke o daljnjim koracima, ili po potrebi preporuku da se predmet odgodi na jednu od sljedećih sjednica).

5.   
  Na pitanja na koja se traži trenutačni odgovor, ali ne i podrobno istraživanje (prioritetna pitanja), odgovara se u roku od tri tjedna od prosljeđivanja primateljima.
  Svaki zastupnik može podnijeti samo jedno prioritetno pitanje svaki mjesec.

5.   Svaki zastupnik može podnijeti samo jedno prioritetno pitanje svaki mjesec.

Na druga pitanja (neprioritetna pitanja) odgovara se u roku od šest tjedana od prosljeđivanja primateljima.

6.   Pitanja i odgovori objavljuju se na internetskoj stranici Parlamenta.

6.   Pitanja i odgovori
  , uključujući pripadajuće priloge,
  objavljuju se na internetskoj stranici Parlamenta.

Amandman 295

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 130.a |
| | Kraća zastupnička pitanja za pisani odgovor |
| | 1.   
  U kraćim pitanjima, koja dolaze u obliku pitanja za pisani odgovor, odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Europskom parlamentu može zatražiti od Vijeća, Komisije ili potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da pruži informacije o točno određenim pitanjima. |
| | Ta se pitanja podnose predsjedniku, koji, ako su pitanja općenito u skladu s Poslovnikom i kriterijima utvrđenim u prilogu Poslovniku

   (1a)

  , od primatelja pitanja traži da odgovori u roku od dva tjedna; predsjednik može produljiti taj rok nakon savjetovanja s autorima pitanja. |
| | 2.   
  Pitanja i odgovori objavljuju se na internetskim stranicama Parlamenta. |
| |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 130.a

Kraća zastupnička pitanja za pisani odgovor

1.   
  U kraćim pitanjima, koja dolaze u obliku pitanja za pisani odgovor, odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Europskom parlamentu može zatražiti od Vijeća, Komisije ili potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da pruži informacije o točno određenim pitanjima.

Ta se pitanja podnose predsjedniku, koji, ako su pitanja općenito u skladu s Poslovnikom i kriterijima utvrđenim u prilogu Poslovniku

   (1a)

  , od primatelja pitanja traži da odgovori u roku od dva tjedna; predsjednik može produljiti taj rok nakon savjetovanja s autorima pitanja.

2.   
  Pitanja i odgovori objavljuju se na internetskim stranicama Parlamenta.

Amandman 296

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130.b (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 130.b |
| | Dulja zastupnička pitanja za pisani odgovor s raspravom |
| | 1.   
  Odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Europskom parlamentu može postaviti dulja zastupnička pitanja, tj. pitanja za pisani odgovor s raspravom, Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku. Pitanja mogu obuhvaćati kratko obrazloženje. |
| | Ta se pitanja u pisanom obliku podnose predsjedniku, koji, ako su pitanja općenito u skladu s Poslovnikom i kriterijima utvrđenim u prilogu Poslovniku

   (1a)

  , smjesta obavještava primatelja pitanja o tome i od njega traži da navede hoće li odgovoriti i kada. |
| | 2.   
  Nakon što se zaprimi pisani odgovor, dulje zastupničko pitanje uvrštava se u prijedlog dnevnog reda Parlamenta u skladu s postupkom predviđenim u članku 149. Rasprava se održava ako to zatraži odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Parlamentu. |
| | 3.   
  Ako primatelj odbije odgovoriti na pitanje ili to ne učini u roku od tri tjedna, pitanje se uvrštava u prijedlog dnevnog reda. Rasprava se održava ako to zatraži odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Parlamentu. Prije rasprave jednom od autora pitanja može se dopustiti da dodatno obrazloži pitanje. |
| | 4.   
  Jedan od podnositelja može izložiti pitanje. Na pitanje odgovara jedan predstavnik dotične institucije. |
| | Članak 123. stavci od 2. do 5. u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se mutatis mutandis. |
| | 5.   
  Pitanja i odgovori objavljuju se na internetskim stranicama Parlamenta. |
| |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 130.b

Dulja zastupnička pitanja za pisani odgovor s raspravom

1.   
  Odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Europskom parlamentu može postaviti dulja zastupnička pitanja, tj. pitanja za pisani odgovor s raspravom, Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku. Pitanja mogu obuhvaćati kratko obrazloženje.

Ta se pitanja u pisanom obliku podnose predsjedniku, koji, ako su pitanja općenito u skladu s Poslovnikom i kriterijima utvrđenim u prilogu Poslovniku

   (1a)

  , smjesta obavještava primatelja pitanja o tome i od njega traži da navede hoće li odgovoriti i kada.

2.   
  Nakon što se zaprimi pisani odgovor, dulje zastupničko pitanje uvrštava se u prijedlog dnevnog reda Parlamenta u skladu s postupkom predviđenim u članku 149. Rasprava se održava ako to zatraži odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Parlamentu.

3.   
  Ako primatelj odbije odgovoriti na pitanje ili to ne učini u roku od tri tjedna, pitanje se uvrštava u prijedlog dnevnog reda. Rasprava se održava ako to zatraži odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Parlamentu. Prije rasprave jednom od autora pitanja može se dopustiti da dodatno obrazloži pitanje.

4.   
  Jedan od podnositelja može izložiti pitanje. Na pitanje odgovara jedan predstavnik dotične institucije.

Članak 123. stavci od 2. do 5. u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se mutatis mutandis.

5.   
  Pitanja i odgovori objavljuju se na internetskim stranicama Parlamenta.

Amandman 155

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 131

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 131. | Članak 131. |
| Pitanja za pisani odgovor upućena Europskoj središnjoj banci | Pitanja za pisani odgovor upućena Europskoj središnjoj banci |
| 1.   Svaki zastupnik može u skladu s kriterijima utvrđenima u prilogu ovom Poslovniku Europskoj središnjoj banci postaviti najviše šest pitanja mjesečno i na njih tražiti pisani odgovor (19). Za sadržaj pitanja odgovorni su isključivo njihovi podnositelji. | 1.   Svaki zastupnik može u skladu s kriterijima utvrđenima u prilogu ovom Poslovniku Europskoj središnjoj banci postaviti najviše šest pitanja mjesečno i na njih tražiti pisani odgovor (19). Za sadržaj pitanja odgovorni su isključivo njihovi podnositelji. |
| 2.   Pitanja se u pisanom obliku podnose predsjedniku nadležnog odbora, koji o njima obavještava Europsku središnju banku. U slučaju dvojbi oko dopuštenosti pitanja odlučuje predsjednik. Podnositelja pitanja obavještava se o odluci predsjednika. | 2.   Pitanja se u pisanom obliku podnose predsjedniku nadležnog odbora, koji o njima obavještava Europsku središnju banku. U slučaju dvojbi oko dopuštenosti pitanja odlučuje predsjednik. Podnositelja pitanja obavještava se o odluci predsjednika. |
| 3.   Pitanja i odgovori objavljuju se na internetskoj stranici Parlamenta. | 3.   Pitanja i odgovori objavljuju se na internetskoj stranici Parlamenta. |
| 4.   Ako na pitanje nije odgovoreno u 
  traženom
  roku, ono se na zahtjev podnositelja
  uvrštava
  u dnevni red sljedećeg sastanka nadležnog odbora i predsjednika Europske središnje banke. | 4.   Ako na pitanje nije odgovoreno u roku
  od šest tjedana
  , ono se na zahtjev podnositelja
  može uvrstiti
  u dnevni red sljedećeg sastanka nadležnog odbora i predsjednika Europske središnje banke. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 131.

Članak 131.

Pitanja za pisani odgovor upućena Europskoj središnjoj banci

Pitanja za pisani odgovor upućena Europskoj središnjoj banci

1.   Svaki zastupnik može u skladu s kriterijima utvrđenima u prilogu ovom Poslovniku Europskoj središnjoj banci postaviti najviše šest pitanja mjesečno i na njih tražiti pisani odgovor (19). Za sadržaj pitanja odgovorni su isključivo njihovi podnositelji.

1.   Svaki zastupnik može u skladu s kriterijima utvrđenima u prilogu ovom Poslovniku Europskoj središnjoj banci postaviti najviše šest pitanja mjesečno i na njih tražiti pisani odgovor (19). Za sadržaj pitanja odgovorni su isključivo njihovi podnositelji.

2.   Pitanja se u pisanom obliku podnose predsjedniku nadležnog odbora, koji o njima obavještava Europsku središnju banku. U slučaju dvojbi oko dopuštenosti pitanja odlučuje predsjednik. Podnositelja pitanja obavještava se o odluci predsjednika.

2.   Pitanja se u pisanom obliku podnose predsjedniku nadležnog odbora, koji o njima obavještava Europsku središnju banku. U slučaju dvojbi oko dopuštenosti pitanja odlučuje predsjednik. Podnositelja pitanja obavještava se o odluci predsjednika.

3.   Pitanja i odgovori objavljuju se na internetskoj stranici Parlamenta.

3.   Pitanja i odgovori objavljuju se na internetskoj stranici Parlamenta.

4.   Ako na pitanje nije odgovoreno u 
  traženom
  roku, ono se na zahtjev podnositelja
  uvrštava
  u dnevni red sljedećeg sastanka nadležnog odbora i predsjednika Europske središnje banke.

4.   Ako na pitanje nije odgovoreno u roku
  od šest tjedana
  , ono se na zahtjev podnositelja
  može uvrstiti
  u dnevni red sljedećeg sastanka nadležnog odbora i predsjednika Europske središnje banke.

Amandman 156

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 131.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 131.a |
| | Pitanja za pisani odgovor u vezi s Jedinstvenim nadzornim mehanizmom i Jedinstvenim sanacijskim mehanizmom |
| | 1.   
  Članak 131. stavci 1., 2. i 3. primjenjuju se mutatis mutandis u pogledu pitanja za pisani odgovor u vezi s Jedinstvenim nadzornim mehanizmom i Jedinstvenim sanacijskim mehanizmom. Broj tih pitanja oduzima se od šest, što je najveći dopušteni broj pitanja kako je predviđeno u članku 131. stavku 1. |
| | 2.   
  Ako na pitanje nije odgovoreno u roku od pet tjedana, ono se na zahtjev podnositelja može uvrstiti na dnevni red sljedećeg sastanka nadležnog odbora i predsjednika odbora primatelja. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 131.a

Pitanja za pisani odgovor u vezi s Jedinstvenim nadzornim mehanizmom i Jedinstvenim sanacijskim mehanizmom

1.   
  Članak 131. stavci 1., 2. i 3. primjenjuju se mutatis mutandis u pogledu pitanja za pisani odgovor u vezi s Jedinstvenim nadzornim mehanizmom i Jedinstvenim sanacijskim mehanizmom. Broj tih pitanja oduzima se od šest, što je najveći dopušteni broj pitanja kako je predviđeno u članku 131. stavku 1.

2.   
  Ako na pitanje nije odgovoreno u roku od pet tjedana, ono se na zahtjev podnositelja može uvrstiti na dnevni red sljedećeg sastanka nadležnog odbora i predsjednika odbora primatelja.

Amandman 157

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava V. – poglavlje 4. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| IZVJEŠĆA DRUGIH INSTITUCIJA | IZVJEŠĆA DRUGIH INSTITUCIJA
  I TIJELA |

Tekst na snazi

Izmjena

IZVJEŠĆA DRUGIH INSTITUCIJA

IZVJEŠĆA DRUGIH INSTITUCIJA
  I TIJELA

Amandman 158

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 132.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 132. | Članak 132. |
| Godišnja i ostala izvješća drugih institucija | Godišnja i ostala izvješća drugih institucija
  ili tijela |
| 1.   Godišnja i ostala izvješća drugih institucija za koje je u Ugovorima predviđeno savjetovanje s Europskim parlamentom ili za koje se u drugim pravnim odredbama traži mišljenje Europskog parlamenta predmet su izvješća koja se podnosi na plenarnoj sjednici. | 1.   Godišnja i ostala izvješća drugih institucija
  ili tijela
  za koje je u Ugovorima predviđeno savjetovanje s Europskim parlamentom ili za koje se u drugim pravnim odredbama traži mišljenje Europskog parlamenta predmet su izvješća koja se podnosi na plenarnoj sjednici. |
| 2.   Godišnja i ostala izvješća drugih institucija koja nisu obuhvaćena stavkom 1. upućuju se nadležnom odboru, koji može predložiti sastavljanje izvješća u skladu s člankom 52. | 2.   Godišnja i ostala izvješća drugih institucija
  ili tijela
  koja nisu obuhvaćena stavkom 1. upućuju se nadležnom odboru, koji
  ih preispituje i koji Parlamentu
  može
  podnijeti kratki prijedlog rezolucije ili
  predložiti sastavljanje izvješća u skladu s člankom 52.
  u slučaju da smatra da bi Parlament trebao zauzeti stajalište o važnom pitanju iz izvješća. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 132.

Članak 132.

Godišnja i ostala izvješća drugih institucija

Godišnja i ostala izvješća drugih institucija
  ili tijela

1.   Godišnja i ostala izvješća drugih institucija za koje je u Ugovorima predviđeno savjetovanje s Europskim parlamentom ili za koje se u drugim pravnim odredbama traži mišljenje Europskog parlamenta predmet su izvješća koja se podnosi na plenarnoj sjednici.

1.   Godišnja i ostala izvješća drugih institucija
  ili tijela
  za koje je u Ugovorima predviđeno savjetovanje s Europskim parlamentom ili za koje se u drugim pravnim odredbama traži mišljenje Europskog parlamenta predmet su izvješća koja se podnosi na plenarnoj sjednici.

2.   Godišnja i ostala izvješća drugih institucija koja nisu obuhvaćena stavkom 1. upućuju se nadležnom odboru, koji može predložiti sastavljanje izvješća u skladu s člankom 52.

2.   Godišnja i ostala izvješća drugih institucija
  ili tijela
  koja nisu obuhvaćena stavkom 1. upućuju se nadležnom odboru, koji
  ih preispituje i koji Parlamentu
  može
  podnijeti kratki prijedlog rezolucije ili
  predložiti sastavljanje izvješća u skladu s člankom 52.
  u slučaju da smatra da bi Parlament trebao zauzeti stajalište o važnom pitanju iz izvješća.

Amandman 159

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 133.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 133. | Članak 133. |
| Prijedlozi rezolucija | Prijedlozi rezolucija |
| 1.   Svaki zastupnik može podnijeti prijedlog rezolucije o predmetu iz područja djelovanja Europske unije. | 1.   Svaki zastupnik može podnijeti prijedlog rezolucije o predmetu iz područja djelovanja Europske unije. |
| Prijedlog ne smije sadržavati više od 200 riječi. | Prijedlog ne smije sadržavati više od 200 riječi. |
| | 1.a   
  Sadržaj takvog prijedloga ne smije: |
| | — | sadržavati odluke o predmetima za koje su u ovom Poslovniku, osobito u članku 46., utvrđeni posebni postupci i nadležnosti ili |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 133.

Članak 133.

Prijedlozi rezolucija

Prijedlozi rezolucija

1.   Svaki zastupnik može podnijeti prijedlog rezolucije o predmetu iz područja djelovanja Europske unije.

1.   Svaki zastupnik može podnijeti prijedlog rezolucije o predmetu iz područja djelovanja Europske unije.

Prijedlog ne smije sadržavati više od 200 riječi.

Prijedlog ne smije sadržavati više od 200 riječi.

1.a   
  Sadržaj takvog prijedloga ne smije:

—

sadržavati odluke o predmetima za koje su u ovom Poslovniku, osobito u članku 46., utvrđeni posebni postupci i nadležnosti ili

| — | odnositi se na predmet kojim se Parlament trenutačno bavi. |
| --- | --- |

—

odnositi se na predmet kojim se Parlament trenutačno bavi.

1.b   
  Svaki zastupnik smije podnijeti najviše jedan takav prijedlog mjesečno.

1.c   
  Prijedlog rezolucije podnosi se predsjedniku koji provjerava ispunjava li on primjenjive kriterije. Ako predsjednik prijedlog proglasi dopuštenim, objavljuje ga na plenarnoj sjednici i upućuje ga nadležnom odboru.

2.   Nadležni odbor odlučuje koji postupak će se primijeniti.

2.   Nadležni odbor odlučuje koji postupak će se primijeniti
  , uključujući spajanje prijedloga rezolucije s drugim prijedlozima rezolucija ili izvješćima, donošenje mišljenja, koje može biti u obliku pisma, ili sastavljanje izvješća u skladu s člankom 52
  .
  Također može odlučiti ne postupati po prijedlogu rezolucije.

Odbor može spojiti prijedlog rezolucije s drugim prijedlozima rezolucija ili izvješćima.

Može donijeti mišljenje, koje može biti u obliku pisma.

Može sastaviti izvješće u skladu s člankom 52.

3.   Autori prijedloga rezolucije obavještavaju se o odlukama odbora i Konferencije predsjednika.

3.   Autori prijedloga rezolucije obavještavaju se o odlukama
  predsjednika,
  odbora i Konferencije predsjednika.

4.   Izvješće sadrži tekst prijedloga rezolucije.

4.   Izvješće sadrži tekst prijedloga rezolucije.

5.   Predsjednik drugim institucijama Europske unije prosljeđuje mišljenja koja su na njih naslovljena u obliku pisma.

5.   Predsjednik drugim institucijama Europske unije prosljeđuje mišljenja koja su na njih naslovljena u obliku pisma.

6.   
  Autor ili autori prijedloga rezolucije podnesenog na temelju članka 123. stavka 2., članka 128. stavka 5. ili članka 135. stavka 2. imaju ga pravo povući prije konačnog glasovanja.

7.   Autor, autori ili prvi potpisnik mogu povući prijedlog rezolucije podnesen u skladu sa stavkom 1. prije nego što nadležni odbor odluči, u skladu sa stavkom 2., o njemu sastaviti izvješće.

7.   Autor, autori ili prvi potpisnik mogu povući prijedlog rezolucije podnesen u skladu sa stavkom 1. prije nego što nadležni odbor odluči, u skladu sa stavkom 2., o njemu sastaviti izvješće.

Nakon što odbor na taj način preuzme prijedlog, jedino je on ovlašten povući prijedlog sve do početka konačnog glasovanja.

Nakon što odbor na taj način preuzme prijedlog, jedino je on ovlašten povući prijedlog sve do početka konačnog glasovanja.

8.   
  Klub, odbor ili isti broj zastupnika koji je potreban za podnošenje prijedloga mogu odmah preuzeti povučeni prijedlog rezolucije i ponovno ga podnijeti.

Odbori su dužni osigurati da se po prijedlozima rezolucija koji su podneseni u skladu s ovim člankom i koji udovoljavaju utvrđenim zahtjevima dalje postupa i da se na njih propisno poziva u dokumentima koji iz njih proizlaze.

Amandman 160

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 134

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 134
  . | Briše se
  . |
| Preporuke Vijeću | |
| 1.   
  Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog preporuke Vijeću o predmetima iz glave V. Ugovora o Europskoj uniji, ili u slučajevima kad od Parlamenta nije tražen savjet o međunarodnom sporazumu obuhvaćenom člankom 108. ili 109. | |
| 2.   
  Ti prijedlozi upućuju se na razmatranje nadležnom odboru. | |
| Po potrebi odbor predmet upućuje Parlamentu u skladu s postupcima utvrđenima u ovom Poslovniku. | |
| 3.   
  Ako nadležni odbor podnese izvješće, u njemu Parlamentu podnosi prijedlog preporuke Vijeću, zajedno s kratkim obrazloženjem i po potrebi mišljenjima odbora čiji se savjet traži. | |
| Za primjenu ovog stavka nije potrebno prethodno odobrenje Konferencije predsjednika. | |
| 4.   
  Primjenjuju se odredbe članka 113. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 134
  .

Briše se
  .

Preporuke Vijeću

1.   
  Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog preporuke Vijeću o predmetima iz glave V. Ugovora o Europskoj uniji, ili u slučajevima kad od Parlamenta nije tražen savjet o međunarodnom sporazumu obuhvaćenom člankom 108. ili 109.

2.   
  Ti prijedlozi upućuju se na razmatranje nadležnom odboru.

Po potrebi odbor predmet upućuje Parlamentu u skladu s postupcima utvrđenima u ovom Poslovniku.

3.   
  Ako nadležni odbor podnese izvješće, u njemu Parlamentu podnosi prijedlog preporuke Vijeću, zajedno s kratkim obrazloženjem i po potrebi mišljenjima odbora čiji se savjet traži.

Za primjenu ovog stavka nije potrebno prethodno odobrenje Konferencije predsjednika.

4.   
  Primjenjuju se odredbe članka 113.

Amandman 161

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 135.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 135. | Članak 135. |
| Rasprave o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava | Rasprave o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava |
| 1.   Odbor, međuparlamentarno izaslanstvo, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu pisanim putem od Predsjednika tražiti održavanje rasprave o hitnom slučaju kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava
  (članak 149. stavak 3.). | 1.   Odbor, međuparlamentarno izaslanstvo, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu pisanim putem od Predsjednika tražiti održavanje rasprave o hitnom slučaju kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava. |
| 2.   Konferencija predsjednika na temelju zahtjeva iz stavka 1. i u skladu s odredbama Priloga IV. sastavlja popis predmeta koji će se uvrstiti u konačni prijedlog dnevnog reda za sljedeću raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava. U dnevni red smiju se uvrstiti najviše tri predmeta, uključujući potpoglavlja. | 2.   Konferencija predsjednika na temelju zahtjeva iz stavka 1. i u skladu s odredbama Priloga IV. sastavlja popis predmeta koji će se uvrstiti u konačni prijedlog dnevnog reda za sljedeću raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava. U dnevni red smiju se uvrstiti najviše tri predmeta, uključujući potpoglavlja. |
| U skladu s člankom 152. Parlament može odustati od teme o kojoj je trebalo raspravljati i zamijeniti je temom koja nije na dnevnom redu.
  Prijedlozi
  rezolucija o odabranim predmetima
  podnose se
  najkasnije do večeri dana usvajanja dnevnog reda. Predsjednik određuje točan rok za podnošenje tih prijedloga rezolucija. | U skladu s člankom 152. Parlament može odustati od teme o kojoj je trebalo raspravljati i zamijeniti je temom koja nije na dnevnom redu.
  Prijedloge
  rezolucija o odabranim predmetima
  može podnijeti odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika
  najkasnije do večeri dana usvajanja dnevnog reda. Predsjednik određuje točan rok za podnošenje tih prijedloga rezolucija. |
| 3.   U okviru vremena za rasprave od najviše 60 minuta po sjednici ukupno vrijeme za izlaganje klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika raspodjeljuje se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 162. stavcima 4. i 5. | 3.   U okviru vremena za rasprave od najviše 60 minuta po sjednici ukupno vrijeme za izlaganje klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika raspodjeljuje se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 162. stavcima 4. i 5. |
| Vrijeme koje preostane nakon vremena potrebnog za predstavljanje prijedloga rezolucija i 
  glasovanje o njima i
  nakon mogućeg vremena za izlaganje dodijeljenog Komisiji i Vijeću raspodjeljuje se među klubovima zastupnika i nezavisnim zastupnicima. | Vrijeme koje preostane nakon vremena potrebnog za predstavljanje prijedloga rezolucija i nakon mogućeg vremena za izlaganje dodijeljenog Komisiji i Vijeću raspodjeljuje se među klubovima zastupnika i nezavisnim zastupnicima. |
| 4.   Na kraju rasprave odmah se glasuje. Članak 183.
  se
  ne primjenjuje. | 4.   Na kraju rasprave odmah se glasuje. Članak 183.
  u vezi s obrazloženjima glasovanja
  ne primjenjuje
  se
  . |
| Glasovanja u skladu s ovim člankom mogu se organizirati skupno u okviru nadležnosti predsjednika i Konferencije predsjednika. | Glasovanja u skladu s ovim člankom mogu se organizirati skupno u okviru nadležnosti predsjednika i Konferencije predsjednika. |
| 5.   Ako su za isti predmet podnesena dva ili više prijedloga rezolucija, primjenjuje se postupak iz članka 123.
  stavka
  4. | 5.   Ako su za isti predmet podnesena dva ili više prijedloga rezolucija, primjenjuje se postupak iz članka 123.
  stavaka
  4.
  i 4.a. |
| 6.   Predsjednik i predsjednici klubova zastupnika mogu odlučiti da se o prijedlogu rezolucije glasuje bez rasprave. Za tu odluku potreban je jednoglasni pristanak predsjednika svih klubova zastupnika. | 6.   Predsjednik i predsjednici klubova zastupnika mogu odlučiti da se o prijedlogu rezolucije glasuje bez rasprave. Za tu odluku potreban je jednoglasni pristanak predsjednika svih klubova zastupnika. |
| Odredbe
  članaka 187
  .
  , 188. i 190.
  ne primjenjuju se na prijedloge rezolucija uvrštene u dnevni red za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava. | Odredbe
  članaka 187.i 188
  . ne primjenjuju se na prijedloge rezolucija uvrštene u dnevni red za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava. |
| Prijedlozi rezolucija podnose se za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava tek nakon usvajanja popisa tema. Prijedlozi rezolucija koje nije moguće obraditi unutar vremena dodijeljenog za raspravu se ne razmatraju. Isto vrijedi za prijedloge rezolucija za koje je ustanovljeno, nakon zahtjeva u skladu s člankom 168. stavkom 3., da nema kvoruma.
  Zastupnici
  imaju pravo ponovno podnijeti te prijedloge bilo na razmatranje u odboru prema članku 133., bilo za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava na sljedećoj sjednici. | Prijedlozi rezolucija podnose se za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava tek nakon usvajanja popisa tema. Prijedlozi rezolucija koje nije moguće obraditi unutar vremena dodijeljenog za raspravu se ne razmatraju. Isto vrijedi za prijedloge rezolucija za koje je ustanovljeno, nakon zahtjeva u skladu s člankom 168. stavkom 3., da nema kvoruma.
  Podnositelji
  imaju pravo ponovno podnijeti te prijedloge bilo na razmatranje u odboru prema članku 133., bilo za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava na sljedećoj sjednici. |
| Predmet nije moguće uvrstiti u dnevni red za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava ako je već na dnevnom redu te sjednice. | Predmet nije moguće uvrstiti u dnevni red za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava ako je već na dnevnom redu te sjednice. |
| U Poslovniku ne postoje odredbe kojima se dopušta zajednička rasprava o prijedlogu rezolucije podnesenom u skladu sa stavkom 2., drugim podstavkom, te o izvješću odbora o istoj temi. | U Poslovniku ne postoje odredbe kojima se dopušta zajednička rasprava o prijedlogu rezolucije podnesenom u skladu sa stavkom 2., drugim podstavkom, te o izvješću odbora o istoj temi. |
| * * * | |
| Kad je u skladu s člankom 168. stavkom 3. podnesen zahtjev za utvrđivanje kvoruma, taj zahtjev važeći je samo za prijedlog rezolucije o kojemu će se glasovati, a ne za prijedloge koji slijede. | Kad je u skladu s člankom 168. stavkom 3. podnesen zahtjev za utvrđivanje kvoruma, taj zahtjev važeći je samo za prijedlog rezolucije o kojemu će se glasovati, a ne za prijedloge koji slijede. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 135.

Članak 135.

Rasprave o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava

Rasprave o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava

1.   Odbor, međuparlamentarno izaslanstvo, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu pisanim putem od Predsjednika tražiti održavanje rasprave o hitnom slučaju kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava
  (članak 149. stavak 3.).

1.   Odbor, međuparlamentarno izaslanstvo, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu pisanim putem od Predsjednika tražiti održavanje rasprave o hitnom slučaju kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava.

2.   Konferencija predsjednika na temelju zahtjeva iz stavka 1. i u skladu s odredbama Priloga IV. sastavlja popis predmeta koji će se uvrstiti u konačni prijedlog dnevnog reda za sljedeću raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava. U dnevni red smiju se uvrstiti najviše tri predmeta, uključujući potpoglavlja.

2.   Konferencija predsjednika na temelju zahtjeva iz stavka 1. i u skladu s odredbama Priloga IV. sastavlja popis predmeta koji će se uvrstiti u konačni prijedlog dnevnog reda za sljedeću raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava. U dnevni red smiju se uvrstiti najviše tri predmeta, uključujući potpoglavlja.

U skladu s člankom 152. Parlament može odustati od teme o kojoj je trebalo raspravljati i zamijeniti je temom koja nije na dnevnom redu.
  Prijedlozi
  rezolucija o odabranim predmetima
  podnose se
  najkasnije do večeri dana usvajanja dnevnog reda. Predsjednik određuje točan rok za podnošenje tih prijedloga rezolucija.

U skladu s člankom 152. Parlament može odustati od teme o kojoj je trebalo raspravljati i zamijeniti je temom koja nije na dnevnom redu.
  Prijedloge
  rezolucija o odabranim predmetima
  može podnijeti odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika
  najkasnije do večeri dana usvajanja dnevnog reda. Predsjednik određuje točan rok za podnošenje tih prijedloga rezolucija.

3.   U okviru vremena za rasprave od najviše 60 minuta po sjednici ukupno vrijeme za izlaganje klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika raspodjeljuje se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 162. stavcima 4. i 5.

3.   U okviru vremena za rasprave od najviše 60 minuta po sjednici ukupno vrijeme za izlaganje klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika raspodjeljuje se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 162. stavcima 4. i 5.

Vrijeme koje preostane nakon vremena potrebnog za predstavljanje prijedloga rezolucija i 
  glasovanje o njima i
  nakon mogućeg vremena za izlaganje dodijeljenog Komisiji i Vijeću raspodjeljuje se među klubovima zastupnika i nezavisnim zastupnicima.

Vrijeme koje preostane nakon vremena potrebnog za predstavljanje prijedloga rezolucija i nakon mogućeg vremena za izlaganje dodijeljenog Komisiji i Vijeću raspodjeljuje se među klubovima zastupnika i nezavisnim zastupnicima.

4.   Na kraju rasprave odmah se glasuje. Članak 183.
  se
  ne primjenjuje.

4.   Na kraju rasprave odmah se glasuje. Članak 183.
  u vezi s obrazloženjima glasovanja
  ne primjenjuje
  se
  .

Glasovanja u skladu s ovim člankom mogu se organizirati skupno u okviru nadležnosti predsjednika i Konferencije predsjednika.

Glasovanja u skladu s ovim člankom mogu se organizirati skupno u okviru nadležnosti predsjednika i Konferencije predsjednika.

5.   Ako su za isti predmet podnesena dva ili više prijedloga rezolucija, primjenjuje se postupak iz članka 123.
  stavka
  4.

5.   Ako su za isti predmet podnesena dva ili više prijedloga rezolucija, primjenjuje se postupak iz članka 123.
  stavaka
  4.
  i 4.a.

6.   Predsjednik i predsjednici klubova zastupnika mogu odlučiti da se o prijedlogu rezolucije glasuje bez rasprave. Za tu odluku potreban je jednoglasni pristanak predsjednika svih klubova zastupnika.

6.   Predsjednik i predsjednici klubova zastupnika mogu odlučiti da se o prijedlogu rezolucije glasuje bez rasprave. Za tu odluku potreban je jednoglasni pristanak predsjednika svih klubova zastupnika.

Odredbe
  članaka 187
  .
  , 188. i 190.
  ne primjenjuju se na prijedloge rezolucija uvrštene u dnevni red za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava.

Odredbe
  članaka 187.i 188
  . ne primjenjuju se na prijedloge rezolucija uvrštene u dnevni red za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava.

Prijedlozi rezolucija podnose se za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava tek nakon usvajanja popisa tema. Prijedlozi rezolucija koje nije moguće obraditi unutar vremena dodijeljenog za raspravu se ne razmatraju. Isto vrijedi za prijedloge rezolucija za koje je ustanovljeno, nakon zahtjeva u skladu s člankom 168. stavkom 3., da nema kvoruma.
  Zastupnici
  imaju pravo ponovno podnijeti te prijedloge bilo na razmatranje u odboru prema članku 133., bilo za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava na sljedećoj sjednici.

Prijedlozi rezolucija podnose se za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava tek nakon usvajanja popisa tema. Prijedlozi rezolucija koje nije moguće obraditi unutar vremena dodijeljenog za raspravu se ne razmatraju. Isto vrijedi za prijedloge rezolucija za koje je ustanovljeno, nakon zahtjeva u skladu s člankom 168. stavkom 3., da nema kvoruma.
  Podnositelji
  imaju pravo ponovno podnijeti te prijedloge bilo na razmatranje u odboru prema članku 133., bilo za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava na sljedećoj sjednici.

Predmet nije moguće uvrstiti u dnevni red za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava ako je već na dnevnom redu te sjednice.

Predmet nije moguće uvrstiti u dnevni red za raspravu o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava ako je već na dnevnom redu te sjednice.

U Poslovniku ne postoje odredbe kojima se dopušta zajednička rasprava o prijedlogu rezolucije podnesenom u skladu sa stavkom 2., drugim podstavkom, te o izvješću odbora o istoj temi.

U Poslovniku ne postoje odredbe kojima se dopušta zajednička rasprava o prijedlogu rezolucije podnesenom u skladu sa stavkom 2., drugim podstavkom, te o izvješću odbora o istoj temi.

- * *

Kad je u skladu s člankom 168. stavkom 3. podnesen zahtjev za utvrđivanje kvoruma, taj zahtjev važeći je samo za prijedlog rezolucije o kojemu će se glasovati, a ne za prijedloge koji slijede.

Kad je u skladu s člankom 168. stavkom 3. podnesen zahtjev za utvrđivanje kvoruma, taj zahtjev važeći je samo za prijedlog rezolucije o kojemu će se glasovati, a ne za prijedloge koji slijede.

Amandman 162

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 136.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 136
  . | Briše se
  . |
| Pisane izjave | |
| 1.   
  Najmanje 10 zastupnika iz najmanje tri kluba zastupnika mogu podnijeti pisanu izjavu od najviše 200 riječi koja se odnosi isključivo na predmet koji ulazi u područje nadležnosti Europske unije. Sadržaj takve izjave ne smije izlaziti izvan okvira forme izjave. Njime se osobito ne smiju zahtijevati nikakve zakonodavne radnje, ne smije sadržavati odluke o predmetima za koje su u ovom Poslovniku utvrđeni posebni postupci i nadležnosti niti se odnositi na predmet kojim se Parlament bavi. | |
| 2.   
  Odobrenje za daljnje postupanje u svakom slučaju daje predsjednik u obrazloženoj odluci u skladu sa stavkom 1. Pisane izjave objavljuju se na službenim jezicima na internetskoj stranici Parlamenta i razdjeljuju elektronički svim zastupnicima. Unose se u elektronički registar zajedno s imenima potpisnika. Registar je javan i dostupan je preko internetske stranice Parlamenta. Predsjednik također čuva tiskane primjerke pisanih izjava s potpisima. | |
| 3.   
  Svaki zastupnik može dodati svoj potpis na izjavu koja je unesena u elektronički registar. Može ga povući u svakom trenutku prije kraja tromjesečnog razdoblja od unošenja izjave u registar. U slučaju da povuče potpis, dotičnom zastupniku neće se dopustiti ponovno potpisivanje izjave. | |
| 4.   
  Kad na kraju tromjesečnog razdoblja od njezinog unošenja u registar izjavu potpiše većina zastupnika u Parlamentu, predsjednik o tome obavještava Parlament. Ne obvezujući Parlament, izjava se objavljuje u zapisniku zajedno s imenima potpisnika. | |
| 5.   
  Postupak se zaključuje na završetku sjednice prosljeđivanjem izjave primateljima, zajedno s imenima potpisnika. | |
| 6.   
  Ako institucije kojima je usvojena izjava upućena ne obavijeste Parlament o planiranim daljnjim koracima u roku od tri mjeseca nakon što je zaprime, predmet se na zahtjev jednog od autora izjave stavlja na dnevni red sljedeće sjednice nadležnog odbora. | |
| 7.   
  Pisana izjava koja u registru ostane dulje od tri mjeseca i ne potpiše je najmanje jedna polovica zastupnika u Parlamentu se ne razmatra, bez mogućnosti produljenja ovog tromjesečnog razdoblja. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 136
  .

Briše se
  .

Pisane izjave

1.   
  Najmanje 10 zastupnika iz najmanje tri kluba zastupnika mogu podnijeti pisanu izjavu od najviše 200 riječi koja se odnosi isključivo na predmet koji ulazi u područje nadležnosti Europske unije. Sadržaj takve izjave ne smije izlaziti izvan okvira forme izjave. Njime se osobito ne smiju zahtijevati nikakve zakonodavne radnje, ne smije sadržavati odluke o predmetima za koje su u ovom Poslovniku utvrđeni posebni postupci i nadležnosti niti se odnositi na predmet kojim se Parlament bavi.

2.   
  Odobrenje za daljnje postupanje u svakom slučaju daje predsjednik u obrazloženoj odluci u skladu sa stavkom 1. Pisane izjave objavljuju se na službenim jezicima na internetskoj stranici Parlamenta i razdjeljuju elektronički svim zastupnicima. Unose se u elektronički registar zajedno s imenima potpisnika. Registar je javan i dostupan je preko internetske stranice Parlamenta. Predsjednik također čuva tiskane primjerke pisanih izjava s potpisima.

3.   
  Svaki zastupnik može dodati svoj potpis na izjavu koja je unesena u elektronički registar. Može ga povući u svakom trenutku prije kraja tromjesečnog razdoblja od unošenja izjave u registar. U slučaju da povuče potpis, dotičnom zastupniku neće se dopustiti ponovno potpisivanje izjave.

4.   
  Kad na kraju tromjesečnog razdoblja od njezinog unošenja u registar izjavu potpiše većina zastupnika u Parlamentu, predsjednik o tome obavještava Parlament. Ne obvezujući Parlament, izjava se objavljuje u zapisniku zajedno s imenima potpisnika.

5.   
  Postupak se zaključuje na završetku sjednice prosljeđivanjem izjave primateljima, zajedno s imenima potpisnika.

6.   
  Ako institucije kojima je usvojena izjava upućena ne obavijeste Parlament o planiranim daljnjim koracima u roku od tri mjeseca nakon što je zaprime, predmet se na zahtjev jednog od autora izjave stavlja na dnevni red sljedeće sjednice nadležnog odbora.

7.   
  Pisana izjava koja u registru ostane dulje od tri mjeseca i ne potpiše je najmanje jedna polovica zastupnika u Parlamentu se ne razmatra, bez mogućnosti produljenja ovog tromjesečnog razdoblja.

Amandman 163

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava V. – poglavlje 5.a (novo)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | POGLAVLJE 5.A |
| | SAVJETOVANJE S DRUGIM INSTITUCIJAMA I TIJELIMA |
| | (Umeće se nakon članka 136.) |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE 5.A

SAVJETOVANJE S DRUGIM INSTITUCIJAMA I TIJELIMA

(Umeće se nakon članka 136.)

Amandman 164

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 137.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 137. | Članak 137. |
| Savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom | Savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom |
| 1.   Ako se Ugovorom o funkcioniranju Europske unije predviđa savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, predsjednik pokreće postupak savjetovanja i o tome obavještava Parlament. | 1.   Ako se Ugovorom o funkcioniranju Europske unije predviđa savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, predsjednik pokreće postupak savjetovanja i o tome obavještava Parlament. |
| 2.   Odbor može zahtijevati savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o predmetima opće prirode ili o posebnim točkama. | 2.   Odbor može zahtijevati savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o predmetima opće prirode ili o posebnim točkama. |
| Odbor navodi rok u kojem Europski gospodarski i socijalni odbor treba dostaviti svoje mišljenje. | Odbor navodi rok u kojem Europski gospodarski i socijalni odbor treba dostaviti svoje mišljenje. |
| Zahtjev za savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom
  Parlament odobrava bez rasprave
  . | Zahtjev za savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom
  Parlamentu objavljuje se na njegovoj sljedećoj sjednici i smatrat će se odobrenim, osim ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika u roku od 24 sata od objave zatraže glasovanje o tom zahtjevu
  . |
| 3.   Mišljenja koja pošalje Europski gospodarski i socijalni odbor upućuju se nadležnom odboru. | 3.   Mišljenja koja pošalje Europski gospodarski i socijalni odbor upućuju se nadležnom odboru. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 137.

Članak 137.

Savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom

Savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom

1.   Ako se Ugovorom o funkcioniranju Europske unije predviđa savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, predsjednik pokreće postupak savjetovanja i o tome obavještava Parlament.

1.   Ako se Ugovorom o funkcioniranju Europske unije predviđa savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, predsjednik pokreće postupak savjetovanja i o tome obavještava Parlament.

2.   Odbor može zahtijevati savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o predmetima opće prirode ili o posebnim točkama.

2.   Odbor može zahtijevati savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o predmetima opće prirode ili o posebnim točkama.

Odbor navodi rok u kojem Europski gospodarski i socijalni odbor treba dostaviti svoje mišljenje.

Odbor navodi rok u kojem Europski gospodarski i socijalni odbor treba dostaviti svoje mišljenje.

Zahtjev za savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom
  Parlament odobrava bez rasprave
  .

Zahtjev za savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom
  Parlamentu objavljuje se na njegovoj sljedećoj sjednici i smatrat će se odobrenim, osim ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika u roku od 24 sata od objave zatraže glasovanje o tom zahtjevu
  .

3.   Mišljenja koja pošalje Europski gospodarski i socijalni odbor upućuju se nadležnom odboru.

3.   Mišljenja koja pošalje Europski gospodarski i socijalni odbor upućuju se nadležnom odboru.

Amandman 165

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 138.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 138. | Članak 138. |
| Savjetovanje s Odborom regija | Savjetovanje s Odborom regija |
| 1.   Ako se Ugovorom o funkcioniranju Europske unije predviđa savjetovanje s Odborom regija, predsjednik pokreće postupak savjetovanja i o tome obavještava Parlament. | 1.   Ako se Ugovorom o funkcioniranju Europske unije predviđa savjetovanje s Odborom regija, predsjednik pokreće postupak savjetovanja i o tome obavještava Parlament. |
| 2.   Odbor može zahtijevati savjetovanje s Odborom regija o predmetima opće prirode ili o posebnim točkama. | 2.   Odbor može zahtijevati savjetovanje s Odborom regija o predmetima opće prirode ili o posebnim točkama. |
| Odbor navodi rok u kojem Odbor regija treba dostaviti svoje mišljenje. | Odbor navodi rok u kojem Odbor regija treba dostaviti svoje mišljenje. |
| Zahtjev za savjetovanje s Odborom regija
  Parlament odobrava bez rasprave
  . | Zahtjev za savjetovanje s Odborom regija
  Parlamentu se objavljuje na njegovoj sljedećoj sjednici i smatrat će se odobrenim, osim ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika u roku od 24 sata od objave zatraže glasovanje o tom zahtjevu
  . |
| 3.   Mišljenja koja pošalje Odbor regija upućuju se nadležnom odboru. | 3.   Mišljenja koja pošalje Odbor regija upućuju se nadležnom odboru. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 138.

Članak 138.

Savjetovanje s Odborom regija

Savjetovanje s Odborom regija

1.   Ako se Ugovorom o funkcioniranju Europske unije predviđa savjetovanje s Odborom regija, predsjednik pokreće postupak savjetovanja i o tome obavještava Parlament.

1.   Ako se Ugovorom o funkcioniranju Europske unije predviđa savjetovanje s Odborom regija, predsjednik pokreće postupak savjetovanja i o tome obavještava Parlament.

2.   Odbor može zahtijevati savjetovanje s Odborom regija o predmetima opće prirode ili o posebnim točkama.

2.   Odbor može zahtijevati savjetovanje s Odborom regija o predmetima opće prirode ili o posebnim točkama.

Odbor navodi rok u kojem Odbor regija treba dostaviti svoje mišljenje.

Odbor navodi rok u kojem Odbor regija treba dostaviti svoje mišljenje.

Zahtjev za savjetovanje s Odborom regija
  Parlament odobrava bez rasprave
  .

Zahtjev za savjetovanje s Odborom regija
  Parlamentu se objavljuje na njegovoj sljedećoj sjednici i smatrat će se odobrenim, osim ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika u roku od 24 sata od objave zatraže glasovanje o tom zahtjevu
  .

3.   Mišljenja koja pošalje Odbor regija upućuju se nadležnom odboru.

3.   Mišljenja koja pošalje Odbor regija upućuju se nadležnom odboru.

Amandman 166

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 140.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 140. | Članak 140. |
| Međuinstitucionalni sporazumi | Međuinstitucionalni sporazumi |
| 1.   Parlament može sklapati sporazume s drugim institucijama u okviru primjene Ugovora ili radi poboljšanja ili pojašnjenja postupaka. | 1.   Parlament može sklapati sporazume s drugim institucijama u okviru primjene Ugovora ili radi poboljšanja ili pojašnjenja postupaka. |
| Ti sporazumi mogu imati oblik zajedničkih izjava, razmjena pisama, kodeksa ponašanja ili druge odgovarajuće oblike. Potpisuje ih predsjednik nakon što ih pregleda odbor nadležan za ustavna pitanja i nakon što ih Parlament odobri.
  Mogu biti priloženi Poslovniku radi obavijesti. | Ti sporazumi mogu imati oblik zajedničkih izjava, razmjena pisama, kodeksa ponašanja ili druge odgovarajuće oblike. Potpisuje ih predsjednik nakon što ih pregleda odbor nadležan za ustavna pitanja i nakon što ih Parlament odobri. |
| 2.   Kad se takvim sporazumima podrazumijevaju promjene postojećih postupovnih prava ili obveza ili ustanovljuju nova postupovna prava ili obveze zastupnika ili tijela Parlamenta ili na drugi način podrazumijevaju izmjena ili tumačenje Poslovnika, prije potpisivanja sporazuma predmet se upućuje odboru nadležnom za njegovo razmatranje u skladu s člankom 226. stavcima 2. do 6. | 2.   Kad se takvim sporazumima podrazumijevaju promjene postojećih postupovnih prava ili obveza ili ustanovljuju nova postupovna prava ili obveze zastupnika ili tijela Parlamenta ili na drugi način podrazumijevaju izmjena ili tumačenje Poslovnika, prije potpisivanja sporazuma predmet se upućuje odboru nadležnom za njegovo razmatranje u skladu s člankom 226. stavcima 2. do 6. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 140.

Članak 140.

Međuinstitucionalni sporazumi

Međuinstitucionalni sporazumi

1.   Parlament može sklapati sporazume s drugim institucijama u okviru primjene Ugovora ili radi poboljšanja ili pojašnjenja postupaka.

1.   Parlament može sklapati sporazume s drugim institucijama u okviru primjene Ugovora ili radi poboljšanja ili pojašnjenja postupaka.

Ti sporazumi mogu imati oblik zajedničkih izjava, razmjena pisama, kodeksa ponašanja ili druge odgovarajuće oblike. Potpisuje ih predsjednik nakon što ih pregleda odbor nadležan za ustavna pitanja i nakon što ih Parlament odobri.
  Mogu biti priloženi Poslovniku radi obavijesti.

Ti sporazumi mogu imati oblik zajedničkih izjava, razmjena pisama, kodeksa ponašanja ili druge odgovarajuće oblike. Potpisuje ih predsjednik nakon što ih pregleda odbor nadležan za ustavna pitanja i nakon što ih Parlament odobri.

2.   Kad se takvim sporazumima podrazumijevaju promjene postojećih postupovnih prava ili obveza ili ustanovljuju nova postupovna prava ili obveze zastupnika ili tijela Parlamenta ili na drugi način podrazumijevaju izmjena ili tumačenje Poslovnika, prije potpisivanja sporazuma predmet se upućuje odboru nadležnom za njegovo razmatranje u skladu s člankom 226. stavcima 2. do 6.

2.   Kad se takvim sporazumima podrazumijevaju promjene postojećih postupovnih prava ili obveza ili ustanovljuju nova postupovna prava ili obveze zastupnika ili tijela Parlamenta ili na drugi način podrazumijevaju izmjena ili tumačenje Poslovnika, prije potpisivanja sporazuma predmet se upućuje odboru nadležnom za njegovo razmatranje u skladu s člankom 226. stavcima 2. do 6.

Amandman 167

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 141.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 141. | Članak 141. |
| Postupak pred Sudom Europske unije | Postupak pred Sudom Europske unije |
| 1.   Parlament u roku određenom u Ugovorima i Statutu Suda Europske unije za tužbe institucija Unije i fizičkih ili pravnih osoba pregledava zakonodavstvo Unije i 
  njegove provedbene mjere
  kako bi utvrdio da su u potpunosti poštovani Ugovori, posebno kad se to odnosi na prava Parlamenta. | 1.   Parlament u roku određenom u Ugovorima i Statutu Suda Europske unije za tužbe institucija Unije i fizičkih ili pravnih osoba pregledava zakonodavstvo Unije i 
  njegovu provedbu
  kako bi utvrdio da su u potpunosti poštovani Ugovori, posebno kad se to odnosi na prava Parlamenta. |
| 2.   
  Nadležni
  odbor izvještava Parlament, po potrebi usmeno, ako sumnja u kršenje prava Unije. | 2.   Odbor
  nadležan za pravna pitanja
  izvještava Parlament, po potrebi usmeno, ako sumnja u kršenje prava Unije.
  Po potrebi može saslušati stajališta odbora nadležnog za dotični predmet. |
| 3.   Predsjednik podnosi tužbu u ime Parlamenta u skladu s preporukom nadležnog
  odbora
  . | 3.   Predsjednik podnosi tužbu u ime Parlamenta u skladu s preporukom
  odbora
  nadležnog
  za pravna pitanja
  . |
| Na početku sljedeće sjednice predsjednik može tražiti donošenje odluke o ostajanju pri tužbi. Ako
  se na sjednici
  većinom danih glasova donese
  odluka
  protiv tužbe, predsjednik je povlači. | Na početku sljedeće sjednice predsjednik može
  od Parlamenta
  tražiti donošenje odluke o ostajanju pri tužbi. Ako
  Parlament
  većinom danih glasova donese
  odluku
  protiv tužbe, predsjednik je povlači. |
| Ako predsjednik podnese tužbu protivno preporuci nadležnog odbora, na početku sljedeće sjednice traži donošenje odluke o ostajanju pri tužbi. | Ako predsjednik podnese tužbu protivno preporuci nadležnog odbora, na početku sljedeće sjednice
  od Parlamenta
  traži donošenje odluke o ostajanju pri tužbi. |
| 4.   Predsjednik nakon savjetovanja s nadležnim
  odborom
  podnosi primjedbe ili sudjeluje u sudskom postupku u ime Parlamenta. | 4.   Predsjednik nakon savjetovanja s 
  odborom
  nadležnim
  za pravna pitanja
  podnosi primjedbe ili sudjeluje u sudskom postupku u ime Parlamenta. |
| Ako predsjednik ne namjerava djelovati u skladu s preporukom nadležnog
  odbora
  , o tome obavještava odbor i predmet upućuje Konferenciji predsjednika navodeći razloge. | Ako predsjednik ne namjerava djelovati u skladu s preporukom
  odbora
  nadležnog
  za pravna pitanja
  , o tome obavještava odbor i predmet upućuje Konferenciji predsjednika navodeći razloge. |
| Ako Konferencija predsjednika smatra da Parlament iznimno ne treba podnijeti primjedbe ili sudjelovati u postupku pred Sudom Europske unije u kojemu se dovodi u pitanje pravna valjanost akta Parlamenta, predmet se bez odlaganja upućuje
  na plenarnu sjednicu
  . | Ako Konferencija predsjednika smatra da Parlament iznimno ne treba podnijeti primjedbe ili sudjelovati u postupku pred Sudom Europske unije u kojemu se dovodi u pitanje pravna valjanost akta Parlamenta, predmet se bez odlaganja upućuje
  Parlamentu
  . |
| U hitnim slučajevima predsjednik može poduzeti mjere predostrožnosti radi pridržavanja rokova koje je propisao dotični sud. U tim slučajevima postupak predviđen ovim stavkom provodi se što je prije moguće. | |
| Nijedna odredba Poslovnika ne sprečava nadležni odbor da odluči o odgovarajućim postupovnim mjerama radi pravovremenog prosljeđivanja svoje preporuke u hitnim slučajevima. | Nijedna odredba Poslovnika ne sprečava nadležni odbor da odluči o odgovarajućim postupovnim mjerama radi pravovremenog prosljeđivanja svoje preporuke u hitnim slučajevima. |
| Člankom 108. stavkom 6. utvrđuje se poseban postupak za odluku Parlamenta koja se odnosi na korištenje prava na traženje mišljenja Suda o usklađenosti međunarodnog sporazuma s Ugovorima, u skladu s člankom 218. stavkom 11. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ova odredba čini „lex specialis” koji ima prednost pred općim pravilom utvrđenim u članku 141. | |
| Ako se radi o korištenju prava Parlamenta pred Sudom Europske unije i ako dotični akt nije obuhvaćen člankom 141., postupak predviđen tim člankom primjenjuje se na odgovarajući način. | Ako se radi o korištenju prava Parlamenta pred Sudom Europske unije i ako dotični akt nije obuhvaćen člankom 141., postupak predviđen tim člankom primjenjuje se na odgovarajući način. |
| | 4.a   
  U hitnim slučajevima, po mogućnosti nakon savjetovanja s predsjednikom i izvjestiteljem odbora nadležnog za pravna pitanja, predsjednik Parlamenta može poduzeti mjere predostrožnosti radi pridržavanja odgovarajućih rokova. U tim se slučajevima postupak predviđen stavcima 3. i 4., prema potrebi, provodi što je prije moguće. |
| | 4.b   
  Odbor nadležan za pravna pitanja utvrđuje načela koja će koristiti pri primjeni ovog članka. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 141.

Članak 141.

Postupak pred Sudom Europske unije

Postupak pred Sudom Europske unije

1.   Parlament u roku određenom u Ugovorima i Statutu Suda Europske unije za tužbe institucija Unije i fizičkih ili pravnih osoba pregledava zakonodavstvo Unije i 
  njegove provedbene mjere
  kako bi utvrdio da su u potpunosti poštovani Ugovori, posebno kad se to odnosi na prava Parlamenta.

1.   Parlament u roku određenom u Ugovorima i Statutu Suda Europske unije za tužbe institucija Unije i fizičkih ili pravnih osoba pregledava zakonodavstvo Unije i 
  njegovu provedbu
  kako bi utvrdio da su u potpunosti poštovani Ugovori, posebno kad se to odnosi na prava Parlamenta.

2.   
  Nadležni
  odbor izvještava Parlament, po potrebi usmeno, ako sumnja u kršenje prava Unije.

2.   Odbor
  nadležan za pravna pitanja
  izvještava Parlament, po potrebi usmeno, ako sumnja u kršenje prava Unije.
  Po potrebi može saslušati stajališta odbora nadležnog za dotični predmet.

3.   Predsjednik podnosi tužbu u ime Parlamenta u skladu s preporukom nadležnog
  odbora
  .

3.   Predsjednik podnosi tužbu u ime Parlamenta u skladu s preporukom
  odbora
  nadležnog
  za pravna pitanja
  .

Na početku sljedeće sjednice predsjednik može tražiti donošenje odluke o ostajanju pri tužbi. Ako
  se na sjednici
  većinom danih glasova donese
  odluka
  protiv tužbe, predsjednik je povlači.

Na početku sljedeće sjednice predsjednik može
  od Parlamenta
  tražiti donošenje odluke o ostajanju pri tužbi. Ako
  Parlament
  većinom danih glasova donese
  odluku
  protiv tužbe, predsjednik je povlači.

Ako predsjednik podnese tužbu protivno preporuci nadležnog odbora, na početku sljedeće sjednice traži donošenje odluke o ostajanju pri tužbi.

Ako predsjednik podnese tužbu protivno preporuci nadležnog odbora, na početku sljedeće sjednice
  od Parlamenta
  traži donošenje odluke o ostajanju pri tužbi.

4.   Predsjednik nakon savjetovanja s nadležnim
  odborom
  podnosi primjedbe ili sudjeluje u sudskom postupku u ime Parlamenta.

4.   Predsjednik nakon savjetovanja s 
  odborom
  nadležnim
  za pravna pitanja
  podnosi primjedbe ili sudjeluje u sudskom postupku u ime Parlamenta.

Ako predsjednik ne namjerava djelovati u skladu s preporukom nadležnog
  odbora
  , o tome obavještava odbor i predmet upućuje Konferenciji predsjednika navodeći razloge.

Ako predsjednik ne namjerava djelovati u skladu s preporukom
  odbora
  nadležnog
  za pravna pitanja
  , o tome obavještava odbor i predmet upućuje Konferenciji predsjednika navodeći razloge.

Ako Konferencija predsjednika smatra da Parlament iznimno ne treba podnijeti primjedbe ili sudjelovati u postupku pred Sudom Europske unije u kojemu se dovodi u pitanje pravna valjanost akta Parlamenta, predmet se bez odlaganja upućuje
  na plenarnu sjednicu
  .

Ako Konferencija predsjednika smatra da Parlament iznimno ne treba podnijeti primjedbe ili sudjelovati u postupku pred Sudom Europske unije u kojemu se dovodi u pitanje pravna valjanost akta Parlamenta, predmet se bez odlaganja upućuje
  Parlamentu
  .

U hitnim slučajevima predsjednik može poduzeti mjere predostrožnosti radi pridržavanja rokova koje je propisao dotični sud. U tim slučajevima postupak predviđen ovim stavkom provodi se što je prije moguće.

Nijedna odredba Poslovnika ne sprečava nadležni odbor da odluči o odgovarajućim postupovnim mjerama radi pravovremenog prosljeđivanja svoje preporuke u hitnim slučajevima.

Nijedna odredba Poslovnika ne sprečava nadležni odbor da odluči o odgovarajućim postupovnim mjerama radi pravovremenog prosljeđivanja svoje preporuke u hitnim slučajevima.

Člankom 108. stavkom 6. utvrđuje se poseban postupak za odluku Parlamenta koja se odnosi na korištenje prava na traženje mišljenja Suda o usklađenosti međunarodnog sporazuma s Ugovorima, u skladu s člankom 218. stavkom 11. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ova odredba čini „lex specialis” koji ima prednost pred općim pravilom utvrđenim u članku 141.

Ako se radi o korištenju prava Parlamenta pred Sudom Europske unije i ako dotični akt nije obuhvaćen člankom 141., postupak predviđen tim člankom primjenjuje se na odgovarajući način.

Ako se radi o korištenju prava Parlamenta pred Sudom Europske unije i ako dotični akt nije obuhvaćen člankom 141., postupak predviđen tim člankom primjenjuje se na odgovarajući način.

4.a   
  U hitnim slučajevima, po mogućnosti nakon savjetovanja s predsjednikom i izvjestiteljem odbora nadležnog za pravna pitanja, predsjednik Parlamenta može poduzeti mjere predostrožnosti radi pridržavanja odgovarajućih rokova. U tim se slučajevima postupak predviđen stavcima 3. i 4., prema potrebi, provodi što je prije moguće.

4.b   
  Odbor nadležan za pravna pitanja utvrđuje načela koja će koristiti pri primjeni ovog članka.

Amandman 168

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 143.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 143. | Članak 143. |
| Konferencija odbora za
  europske
  poslove (COSAC) | Konferencija
  parlamentarnih
  odbora za poslove
  Unije
  (COSAC) |
| 1.   Konferencija predsjednika na prijedlog predsjednika Parlamenta imenuje članove izaslanstva Parlamenta u COSAC-u i može mu dati mandat. Izaslanstvo predvodi potpredsjednik Europskog parlamenta nadležan za odnose s nacionalnim parlamentima i predsjednik odbora nadležnog za
  institucionalna
  pitanja. | 1.   Konferencija predsjednika na prijedlog predsjednika Parlamenta imenuje članove izaslanstva Parlamenta u COSAC-u i može mu dati mandat. Izaslanstvo predvodi potpredsjednik Europskog parlamenta nadležan za odnose s nacionalnim parlamentima i predsjednik odbora nadležnog za
  ustavna
  pitanja. |
| 2.   Drugi članovi izaslanstva biraju se u skladu s predmetima o kojima će se raspravljati na sastanku COSAC-a i uključuju, u što većoj mjeri, predstavnike odbora nadležnih za te predmete.
  Nakon svakog sastanka izaslanstvo podnosi izvješće. | 2.   Drugi članovi izaslanstva biraju se u skladu s predmetima o kojima će se raspravljati na sastanku COSAC-a i uključuju, u što većoj mjeri, predstavnike odbora nadležnih za te predmete. |
| 3.   Vodi se računa o općoj političkoj ravnoteži u Parlamentu. | 3.   Vodi se računa o općoj političkoj ravnoteži u Parlamentu. |
| | 3.a   
  Izaslanstvo podnosi izvješće Konferenciji predsjednika nakon svake sjednice COSAC-a. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 143.

Članak 143.

Konferencija odbora za
  europske
  poslove (COSAC)

Konferencija
  parlamentarnih
  odbora za poslove
  Unije
  (COSAC)

1.   Konferencija predsjednika na prijedlog predsjednika Parlamenta imenuje članove izaslanstva Parlamenta u COSAC-u i može mu dati mandat. Izaslanstvo predvodi potpredsjednik Europskog parlamenta nadležan za odnose s nacionalnim parlamentima i predsjednik odbora nadležnog za
  institucionalna
  pitanja.

1.   Konferencija predsjednika na prijedlog predsjednika Parlamenta imenuje članove izaslanstva Parlamenta u COSAC-u i može mu dati mandat. Izaslanstvo predvodi potpredsjednik Europskog parlamenta nadležan za odnose s nacionalnim parlamentima i predsjednik odbora nadležnog za
  ustavna
  pitanja.

2.   Drugi članovi izaslanstva biraju se u skladu s predmetima o kojima će se raspravljati na sastanku COSAC-a i uključuju, u što većoj mjeri, predstavnike odbora nadležnih za te predmete.
  Nakon svakog sastanka izaslanstvo podnosi izvješće.

2.   Drugi članovi izaslanstva biraju se u skladu s predmetima o kojima će se raspravljati na sastanku COSAC-a i uključuju, u što većoj mjeri, predstavnike odbora nadležnih za te predmete.

3.   Vodi se računa o općoj političkoj ravnoteži u Parlamentu.

3.   Vodi se računa o općoj političkoj ravnoteži u Parlamentu.

3.a   
  Izaslanstvo podnosi izvješće Konferenciji predsjednika nakon svake sjednice COSAC-a.

Amandman 169

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 146.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 146. | Članak 146 |
| Sazivanje Parlamenta | Sazivanje Parlamenta |
| 1.   Parlament se sastaje bez potrebe za sazivanjem drugog utorka u ožujku svake godine
  i
  sam određuje trajanje prekida zasjedanja. | 1.   
  U skladu s prvim stavkom članka 229. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  Parlament se sastaje bez potrebe za sazivanjem drugog utorka u ožujku svake godine. Sam određuje trajanje prekida zasjedanja. |
| 2.   Parlament se također sastaje bez potrebe za sazivanjem prvog utorka nakon isteka razdoblja od mjesec dana po završetku razdoblja iz članka 10. stavka 1. Akta od 20. rujna 1976. | 2.   Parlament se također sastaje bez potrebe za sazivanjem prvog utorka nakon isteka razdoblja od mjesec dana po završetku razdoblja iz članka 10. stavka 1. Akta od 20. rujna 1976. |
| 3.   Konferencija predsjednika može, uz obrazloženje, promijeniti trajanje prekida o kojima je odlučeno u skladu sa stavkom 1. najmanje dva tjedna prije datuma nastavka zasjedanja koji je prethodno odredio Parlament; datum nastavka, međutim, ne smije biti odgođen za dulje od dva tjedna. | 3.   Konferencija predsjednika može, uz obrazloženje, promijeniti trajanje prekida o kojima je odlučeno u skladu sa stavkom 1. najmanje dva tjedna prije datuma nastavka zasjedanja koji je prethodno odredio Parlament; datum nastavka, međutim, ne smije biti odgođen za dulje od dva tjedna. |
| 4.   Iznimno, nakon savjetovanja s Konferencijom predsjednika, predsjednik saziva Parlament na zahtjev većine zastupnika ili na zahtjev Komisije ili Vijeća. | 4.   Iznimno, nakon savjetovanja s Konferencijom predsjednika, predsjednik saziva Parlament na zahtjev većine zastupnika ili na zahtjev Komisije ili Vijeća. |
| Iznimno, uz odobrenje Konferencije predsjednika, predsjednik može sazvati Parlament u hitnim slučajevima. | Iznimno, uz odobrenje Konferencije predsjednika, predsjednik može sazvati Parlament u hitnim slučajevima. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 146.

Članak 146

Sazivanje Parlamenta

Sazivanje Parlamenta

1.   Parlament se sastaje bez potrebe za sazivanjem drugog utorka u ožujku svake godine
  i
  sam određuje trajanje prekida zasjedanja.

1.   
  U skladu s prvim stavkom članka 229. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  Parlament se sastaje bez potrebe za sazivanjem drugog utorka u ožujku svake godine. Sam određuje trajanje prekida zasjedanja.

2.   Parlament se također sastaje bez potrebe za sazivanjem prvog utorka nakon isteka razdoblja od mjesec dana po završetku razdoblja iz članka 10. stavka 1. Akta od 20. rujna 1976.

2.   Parlament se također sastaje bez potrebe za sazivanjem prvog utorka nakon isteka razdoblja od mjesec dana po završetku razdoblja iz članka 10. stavka 1. Akta od 20. rujna 1976.

3.   Konferencija predsjednika može, uz obrazloženje, promijeniti trajanje prekida o kojima je odlučeno u skladu sa stavkom 1. najmanje dva tjedna prije datuma nastavka zasjedanja koji je prethodno odredio Parlament; datum nastavka, međutim, ne smije biti odgođen za dulje od dva tjedna.

3.   Konferencija predsjednika može, uz obrazloženje, promijeniti trajanje prekida o kojima je odlučeno u skladu sa stavkom 1. najmanje dva tjedna prije datuma nastavka zasjedanja koji je prethodno odredio Parlament; datum nastavka, međutim, ne smije biti odgođen za dulje od dva tjedna.

4.   Iznimno, nakon savjetovanja s Konferencijom predsjednika, predsjednik saziva Parlament na zahtjev većine zastupnika ili na zahtjev Komisije ili Vijeća.

4.   Iznimno, nakon savjetovanja s Konferencijom predsjednika, predsjednik saziva Parlament na zahtjev većine zastupnika ili na zahtjev Komisije ili Vijeća.

Iznimno, uz odobrenje Konferencije predsjednika, predsjednik može sazvati Parlament u hitnim slučajevima.

Iznimno, uz odobrenje Konferencije predsjednika, predsjednik može sazvati Parlament u hitnim slučajevima.

Amandman 170

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 148.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 148. | Članak 148. |
| Nazočnost zastupnika na dnevnim sjednicama | Nazočnost zastupnika na dnevnim sjednicama |
| 1.   Zastupnici se na svakoj dnevnoj sjednici potpisuju na popis nazočnih. | 1.   Zastupnici se na svakoj dnevnoj sjednici potpisuju na popis nazočnih. |
| 2.   Imena nazočnih
  zastupnika, upisana u popis nazočnih, unose
  se u 
  zapisnik
  sa svake sjednice s napomenom „nazočan/nazočna”. Imena zastupnika čiju je ispriku prihvatio Predsjednik
  unose
  se u 
  zapisnik
  sa svake sjednice s napomenom „ispričan/ispričana”. | 2.   Imena
  zastupnika čija je nazočnost zabilježena u popisu
  nazočnih
  navode
  se u 
  zapisniku
  sa svake sjednice s napomenom „nazočan/nazočna”. Imena zastupnika čiju je ispriku prihvatio Predsjednik
  navode
  se u 
  zapisniku
  sa svake sjednice s napomenom „ispričan/ispričana”. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 148.

Članak 148.

Nazočnost zastupnika na dnevnim sjednicama

Nazočnost zastupnika na dnevnim sjednicama

1.   Zastupnici se na svakoj dnevnoj sjednici potpisuju na popis nazočnih.

1.   Zastupnici se na svakoj dnevnoj sjednici potpisuju na popis nazočnih.

2.   Imena nazočnih
  zastupnika, upisana u popis nazočnih, unose
  se u 
  zapisnik
  sa svake sjednice s napomenom „nazočan/nazočna”. Imena zastupnika čiju je ispriku prihvatio Predsjednik
  unose
  se u 
  zapisnik
  sa svake sjednice s napomenom „ispričan/ispričana”.

2.   Imena
  zastupnika čija je nazočnost zabilježena u popisu
  nazočnih
  navode
  se u 
  zapisniku
  sa svake sjednice s napomenom „nazočan/nazočna”. Imena zastupnika čiju je ispriku prihvatio Predsjednik
  navode
  se u 
  zapisniku
  sa svake sjednice s napomenom „ispričan/ispričana”.

Amandman 171

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 149.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 149. | Članak 149. |
| Prijedlog dnevnog reda | Prijedlog dnevnog reda |
| 1.   Prije svake sjednice Konferencija predsjednika, na temelju preporuka Konferencije predsjednika odbora, sastavlja prijedlog dnevnog reda
  , uzimajući u obzir dogovoreni program rada Komisije iz članka 37
  . | 1.   Prije svake sjednice Konferencija predsjednika, na temelju preporuka Konferencije predsjednika odbora, sastavlja prijedlog dnevnog reda. |
| Komisija i Vijeće mogu na poziv predsjednika sudjelovati u raspravama Konferencije predsjednika o prijedlogu dnevnog reda. | Komisija i Vijeće mogu na poziv predsjednika sudjelovati u raspravama Konferencije predsjednika o prijedlogu dnevnog reda. |
| 2.   U prijedlogu dnevnog reda mogu biti navedena vremena glasovanja o određenim točkama predviđenima za razmatranje. | 2.   U prijedlogu dnevnog reda mogu biti navedena vremena glasovanja o određenim točkama predviđenima za razmatranje. |
| 3.   
  U prijedlogu dnevnog reda mogu biti predviđena jedno ili dva razdoblja, koja zajedno traju najdulje 60 minuta, za rasprave o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava u skladu s člankom 135. | |
| 4.   Konačni prijedlog dnevnog reda
  dijeli
  se zastupnicima najmanje tri sata prije početka sjednice. | 4.   Konačni prijedlog dnevnog reda
  stavlja
  se
  na raspolaganje
  zastupnicima najmanje tri sata prije početka sjednice. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 149.

Članak 149.

Prijedlog dnevnog reda

Prijedlog dnevnog reda

1.   Prije svake sjednice Konferencija predsjednika, na temelju preporuka Konferencije predsjednika odbora, sastavlja prijedlog dnevnog reda
  , uzimajući u obzir dogovoreni program rada Komisije iz članka 37
  .

1.   Prije svake sjednice Konferencija predsjednika, na temelju preporuka Konferencije predsjednika odbora, sastavlja prijedlog dnevnog reda.

Komisija i Vijeće mogu na poziv predsjednika sudjelovati u raspravama Konferencije predsjednika o prijedlogu dnevnog reda.

Komisija i Vijeće mogu na poziv predsjednika sudjelovati u raspravama Konferencije predsjednika o prijedlogu dnevnog reda.

2.   U prijedlogu dnevnog reda mogu biti navedena vremena glasovanja o određenim točkama predviđenima za razmatranje.

2.   U prijedlogu dnevnog reda mogu biti navedena vremena glasovanja o određenim točkama predviđenima za razmatranje.

3.   
  U prijedlogu dnevnog reda mogu biti predviđena jedno ili dva razdoblja, koja zajedno traju najdulje 60 minuta, za rasprave o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava u skladu s člankom 135.

4.   Konačni prijedlog dnevnog reda
  dijeli
  se zastupnicima najmanje tri sata prije početka sjednice.

4.   Konačni prijedlog dnevnog reda
  stavlja
  se
  na raspolaganje
  zastupnicima najmanje tri sata prije početka sjednice.

Amandman 172

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 150.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 150. | Članak 150. |
| Postupak na plenarnoj sjednici bez amandmana i rasprave | Postupak na plenarnoj sjednici bez amandmana i rasprave |
| 1.   
  Bilo koji prijedlog zakonodavnog akta (prvo čitanje) i bilo koji nezakonodavni prijedlog rezolucije koji je prihvaćen
  u odboru, a da je manje od jedne desetine članova odbora glasovalo protiv, uvrštava
  se
  u prijedlog dnevnog reda Parlamenta za glasovanje bez amandmana. | 1.   
  Ako je izvješće prihvaćeno
  u odboru, a da je manje od jedne desetine članova odbora glasovalo protiv,
  izvješće se
  uvrštava u prijedlog dnevnog reda Parlamenta za glasovanje bez amandmana. |
| O točki se zatim glasuje jedinstvenim glasovanjem osim ako su prije sastavljanja konačnog prijedloga dnevnog reda klubovi zastupnika ili pojedinačni zastupnici koji zajedno čine jednu desetinu zastupnika u Parlamentu pisanim putem zahtijevali da se dopuste amandmani na točku; u tom slučaju predsjednik određuje rok za podnošenje amandmana. | O točki se zatim glasuje jedinstvenim glasovanjem osim ako su prije sastavljanja konačnog prijedloga dnevnog reda klubovi zastupnika ili pojedinačni zastupnici koji zajedno čine jednu desetinu zastupnika u Parlamentu pisanim putem zahtijevali da se dopuste amandmani na točku; u tom slučaju predsjednik određuje rok za podnošenje amandmana. |
| 2.   O točkama uvrštenima u konačni prijedlog dnevnog reda za glasovanje bez amandmana također se ne raspravlja osim ako Parlament prilikom usvajanja dnevnog reda na početku sjednice, na prijedlog Konferencije predsjednika ili na zahtjev kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odluči drukčije. | 2.   O točkama uvrštenima u konačni prijedlog dnevnog reda za glasovanje bez amandmana također se ne raspravlja osim ako Parlament prilikom usvajanja dnevnog reda na početku sjednice, na prijedlog Konferencije predsjednika ili na zahtjev kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odluči drukčije. |
| 3.   Prilikom sastavljanja konačnog prijedloga dnevnog reda sjednice Konferencija predsjednika može predložiti da se druge točke razmatraju bez amandmana ili bez rasprave. Prilikom usvajanja dnevnog reda Parlament ne smije prihvatiti takve prijedloge ako su se klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika pisanim putem izjasnili protiv toga najmanje sat vremena prije početka sjednice. | 3.   Prilikom sastavljanja konačnog prijedloga dnevnog reda sjednice Konferencija predsjednika može predložiti da se druge točke razmatraju bez amandmana ili bez rasprave. Prilikom usvajanja dnevnog reda Parlament ne smije prihvatiti takve prijedloge ako su se klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika pisanim putem izjasnili protiv toga najmanje sat vremena prije početka sjednice. |
| 4.   Kad se točka razmatra bez rasprave, izvjestitelj ili predsjednik nadležnog odbora mogu dati izjavu u trajanju od najdulje dvije minute neposredno prije glasovanja. | 4.   Kad se točka razmatra bez rasprave, izvjestitelj ili predsjednik nadležnog odbora mogu dati izjavu u trajanju od najdulje dvije minute neposredno prije glasovanja. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 150.

Članak 150.

Postupak na plenarnoj sjednici bez amandmana i rasprave

Postupak na plenarnoj sjednici bez amandmana i rasprave

1.   
  Bilo koji prijedlog zakonodavnog akta (prvo čitanje) i bilo koji nezakonodavni prijedlog rezolucije koji je prihvaćen
  u odboru, a da je manje od jedne desetine članova odbora glasovalo protiv, uvrštava
  se
  u prijedlog dnevnog reda Parlamenta za glasovanje bez amandmana.

1.   
  Ako je izvješće prihvaćeno
  u odboru, a da je manje od jedne desetine članova odbora glasovalo protiv,
  izvješće se
  uvrštava u prijedlog dnevnog reda Parlamenta za glasovanje bez amandmana.

O točki se zatim glasuje jedinstvenim glasovanjem osim ako su prije sastavljanja konačnog prijedloga dnevnog reda klubovi zastupnika ili pojedinačni zastupnici koji zajedno čine jednu desetinu zastupnika u Parlamentu pisanim putem zahtijevali da se dopuste amandmani na točku; u tom slučaju predsjednik određuje rok za podnošenje amandmana.

O točki se zatim glasuje jedinstvenim glasovanjem osim ako su prije sastavljanja konačnog prijedloga dnevnog reda klubovi zastupnika ili pojedinačni zastupnici koji zajedno čine jednu desetinu zastupnika u Parlamentu pisanim putem zahtijevali da se dopuste amandmani na točku; u tom slučaju predsjednik određuje rok za podnošenje amandmana.

2.   O točkama uvrštenima u konačni prijedlog dnevnog reda za glasovanje bez amandmana također se ne raspravlja osim ako Parlament prilikom usvajanja dnevnog reda na početku sjednice, na prijedlog Konferencije predsjednika ili na zahtjev kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odluči drukčije.

2.   O točkama uvrštenima u konačni prijedlog dnevnog reda za glasovanje bez amandmana također se ne raspravlja osim ako Parlament prilikom usvajanja dnevnog reda na početku sjednice, na prijedlog Konferencije predsjednika ili na zahtjev kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odluči drukčije.

3.   Prilikom sastavljanja konačnog prijedloga dnevnog reda sjednice Konferencija predsjednika može predložiti da se druge točke razmatraju bez amandmana ili bez rasprave. Prilikom usvajanja dnevnog reda Parlament ne smije prihvatiti takve prijedloge ako su se klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika pisanim putem izjasnili protiv toga najmanje sat vremena prije početka sjednice.

3.   Prilikom sastavljanja konačnog prijedloga dnevnog reda sjednice Konferencija predsjednika može predložiti da se druge točke razmatraju bez amandmana ili bez rasprave. Prilikom usvajanja dnevnog reda Parlament ne smije prihvatiti takve prijedloge ako su se klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika pisanim putem izjasnili protiv toga najmanje sat vremena prije početka sjednice.

4.   Kad se točka razmatra bez rasprave, izvjestitelj ili predsjednik nadležnog odbora mogu dati izjavu u trajanju od najdulje dvije minute neposredno prije glasovanja.

4.   Kad se točka razmatra bez rasprave, izvjestitelj ili predsjednik nadležnog odbora mogu dati izjavu u trajanju od najdulje dvije minute neposredno prije glasovanja.

Amandman 173

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 152.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak
  152
  . | Članak
  149
  .
  a |
| Usvajanje i izmjena dnevnog reda | Usvajanje i izmjena dnevnog reda |
| 1.   Na početku svake sjednice Parlament
  odlučuje o konačnom prijedlogu
  dnevnog reda
  . Amandmane
  mogu predložiti odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. Sve takve prijedloge predsjednik mora primiti najmanje sat vremena prije početka sjednice. Predsjednik može dati riječ podnositelju, jednom govorniku koji je
  za prihvaćanje
  prijedloga
  i jednome koji je protiv
  . Vrijeme za izlaganje ne smije biti dulje od jedne minute. | 1.   Na početku svake sjednice Parlament
  usvaja dnevni red. Amandmane na konačni prijedlog
  dnevnog reda mogu predložiti odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. Sve takve prijedloge predsjednik mora primiti najmanje sat vremena prije početka sjednice. Predsjednik može dati riječ podnositelju
  i
  jednom govorniku koji je
  protiv prihvaćanja
  prijedloga. Vrijeme za izlaganje ne smije biti dulje od jedne minute. |
| 2.   Dnevni red se nakon usvajanja ne može izmijeniti osim u skladu s člankom 154. ili člancima 187. do 191. ili na prijedlog predsjednika. | 2.   Dnevni red se nakon usvajanja ne može izmijeniti osim u skladu s člankom 154. ili člancima 187. do 191. ili na prijedlog predsjednika. |
| Ako je postupovni prijedlog izmjene dnevnog reda odbijen, više ne može biti podnesen tijekom iste sjednice. | Ako je postupovni prijedlog izmjene dnevnog reda odbijen, više ne može biti podnesen tijekom iste sjednice. |
| 3.   Prije završetka dnevne sjednice predsjednik objavljuje datum, vrijeme i dnevni red sljedeće dnevne sjednice. | 3.   Prije završetka dnevne sjednice predsjednik objavljuje datum, vrijeme i dnevni red sljedeće dnevne sjednice. |
| | Ovaj se članak premješta i umeće odmah nakon članka 149. jer se odnosi na prijedlog dnevnog reda. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak
  152
  .

Članak
  149
  .
  a

Usvajanje i izmjena dnevnog reda

Usvajanje i izmjena dnevnog reda

1.   Na početku svake sjednice Parlament
  odlučuje o konačnom prijedlogu
  dnevnog reda
  . Amandmane
  mogu predložiti odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. Sve takve prijedloge predsjednik mora primiti najmanje sat vremena prije početka sjednice. Predsjednik može dati riječ podnositelju, jednom govorniku koji je
  za prihvaćanje
  prijedloga
  i jednome koji je protiv
  . Vrijeme za izlaganje ne smije biti dulje od jedne minute.

1.   Na početku svake sjednice Parlament
  usvaja dnevni red. Amandmane na konačni prijedlog
  dnevnog reda mogu predložiti odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. Sve takve prijedloge predsjednik mora primiti najmanje sat vremena prije početka sjednice. Predsjednik može dati riječ podnositelju
  i
  jednom govorniku koji je
  protiv prihvaćanja
  prijedloga. Vrijeme za izlaganje ne smije biti dulje od jedne minute.

2.   Dnevni red se nakon usvajanja ne može izmijeniti osim u skladu s člankom 154. ili člancima 187. do 191. ili na prijedlog predsjednika.

2.   Dnevni red se nakon usvajanja ne može izmijeniti osim u skladu s člankom 154. ili člancima 187. do 191. ili na prijedlog predsjednika.

Ako je postupovni prijedlog izmjene dnevnog reda odbijen, više ne može biti podnesen tijekom iste sjednice.

Ako je postupovni prijedlog izmjene dnevnog reda odbijen, više ne može biti podnesen tijekom iste sjednice.

3.   Prije završetka dnevne sjednice predsjednik objavljuje datum, vrijeme i dnevni red sljedeće dnevne sjednice.

3.   Prije završetka dnevne sjednice predsjednik objavljuje datum, vrijeme i dnevni red sljedeće dnevne sjednice.

Ovaj se članak premješta i umeće odmah nakon članka 149. jer se odnosi na prijedlog dnevnog reda.

Amandman 174

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 153.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 153.a |
| | Tematska rasprava na zahtjev kluba zastupnika |
| | 1.   
  Na svakoj sjednici u prijedlogu dnevnog reda predviđa se jedno ili dva razdoblja u trajanju od najmanje 60 minuta za rasprave o aktualnoj temi od velikog interesa za politiku Europske unije. |
| | 2.   
  Svaki klub zastupnika ima pravo predložiti aktualnu temu po vlastitom izboru za najmanje jednu takvu raspravu godišnje. Konferencija predsjednika u okviru jedne godine osigurava pravednu raspodjelu korištenja tog prava među klubovima zastupnika. |
| | 3.   
  Prije nego što Konferencija predsjednika sastavi konačan prijedlog dnevnog reda, klubovi zastupnika predsjedniku u pisanom obliku podnose aktualnu temu po vlastitom izboru. U potpunosti se poštuje članak 38. stavak 1. o pravima, slobodama i načelima iz članka 6. Ugovora o Europskoj uniji te vrijednosti ugrađene u njegov članak 2. |
| | 4.   
  Konferencija predsjednika utvrđuje vrijeme održavanja takve rasprave. Može odlučiti, većinom koja predstavlja četiri petine zastupnika u Parlamentu, odbiti temu koju je klub predložio. |
| | 5.   
  Raspravu započinje predstavnik kluba zastupnika koji je predložio aktualnu temu. Vrijeme za izlaganje nakon tog uvoda dodjeljuje se u skladu s člankom 162. stavcima 4. i 5. |
| | 6.   
  Rasprava se zaključuje bez donošenja rezolucije. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 153.a

Tematska rasprava na zahtjev kluba zastupnika

1.   
  Na svakoj sjednici u prijedlogu dnevnog reda predviđa se jedno ili dva razdoblja u trajanju od najmanje 60 minuta za rasprave o aktualnoj temi od velikog interesa za politiku Europske unije.

2.   
  Svaki klub zastupnika ima pravo predložiti aktualnu temu po vlastitom izboru za najmanje jednu takvu raspravu godišnje. Konferencija predsjednika u okviru jedne godine osigurava pravednu raspodjelu korištenja tog prava među klubovima zastupnika.

3.   
  Prije nego što Konferencija predsjednika sastavi konačan prijedlog dnevnog reda, klubovi zastupnika predsjedniku u pisanom obliku podnose aktualnu temu po vlastitom izboru. U potpunosti se poštuje članak 38. stavak 1. o pravima, slobodama i načelima iz članka 6. Ugovora o Europskoj uniji te vrijednosti ugrađene u njegov članak 2.

4.   
  Konferencija predsjednika utvrđuje vrijeme održavanja takve rasprave. Može odlučiti, većinom koja predstavlja četiri petine zastupnika u Parlamentu, odbiti temu koju je klub predložio.

5.   
  Raspravu započinje predstavnik kluba zastupnika koji je predložio aktualnu temu. Vrijeme za izlaganje nakon tog uvoda dodjeljuje se u skladu s člankom 162. stavcima 4. i 5.

6.   
  Rasprava se zaključuje bez donošenja rezolucije.

Amandman 175

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 154.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 154. | Članak 154. |
| Hitni postupak | Hitni postupak |
| 1.   Predsjednik, odbor, klub zastupnika, najmanje 40 zastupnika, Komisija ili Vijeće mogu zahtijevati da se rasprava o prijedlogu u 
  vezi s kojim je od Parlamenta tražen savjet u
  skladu s člankom 47. stavkom 1. provede po hitnom postupku. Zahtjev mora biti podnesen u pisanom obliku i biti obrazložen. | 1.   Predsjednik, odbor, klub zastupnika, najmanje 40 zastupnika, Komisija ili Vijeće mogu zahtijevati da se rasprava o prijedlogu
  podnesenom Parlamentu
  u skladu s člankom 47. stavkom 1. provede po hitnom postupku. Zahtjev mora biti podnesen u pisanom obliku i biti obrazložen. |
| 2.   Čim predsjednik primi zahtjev za hitnu raspravu, o tome obavještava Parlament. O zahtjevu se glasuje na početku prve sljedeće dnevne sjednice nakon one na kojoj je zahtjev objavljen, pod uvjetom da je prijedlog na koji se zahtjev odnosi podijeljen na službenim jezicima. Kad postoji nekoliko zahtjeva za hitnu raspravu o istom predmetu, prihvaćanje ili odbijanje zahtjeva za hitnu raspravu primjenjuje se na sve zahtjeve o istom predmetu. | 2.   Čim predsjednik primi zahtjev za hitnu raspravu, o tome obavještava Parlament. O zahtjevu se glasuje na početku prve sljedeće dnevne sjednice nakon one na kojoj je zahtjev objavljen, pod uvjetom da je prijedlog na koji se zahtjev odnosi podijeljen na službenim jezicima. Kad postoji nekoliko zahtjeva za hitnu raspravu o istom predmetu, prihvaćanje ili odbijanje zahtjeva za hitnu raspravu primjenjuje se na sve zahtjeve o istom predmetu. |
| 3.   Prije glasovanja riječ mogu imati samo podnositelj zahtjeva, jedan govornik koji je
  za usvajanje, jedan koji je
  protiv te predsjednik i/ili izvjestitelj nadležnog odbora, svaki u trajanju od najdulje tri minute. | 3.   Prije glasovanja riječ mogu imati samo podnositelj zahtjeva, jedan govornik koji je protiv
  usvajanja
  te predsjednik i/ili izvjestitelj nadležnog odbora, svaki u trajanju od najdulje tri minute. |
| 4.   Pitanja koja se razmatraju po hitnom postupku imaju prednost pred drugim točkama dnevnog reda. Predsjednik određuje vrijeme rasprave i glasovanja. | 4.   Pitanja koja se razmatraju po hitnom postupku imaju prednost pred drugim točkama dnevnog reda. Predsjednik određuje vrijeme rasprave i glasovanja. |
| 5.   
  Hitna rasprava
  može se održati bez izvješća ili, iznimno, na temelju usmenog izvješća nadležnog odbora. | 5.   
  Hitni postupak
  može se održati bez izvješća ili, iznimno, na temelju usmenog izvješća nadležnog odbora. |
| | Članci 73. i 73.a ne primjenjuju se u slučaju primjene hitnog postupka i vođenja međuinstitucionalnih pregovora. Članak 73.d primjenjuje se mutatis mutandis. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 154.

Članak 154.

Hitni postupak

Hitni postupak

1.   Predsjednik, odbor, klub zastupnika, najmanje 40 zastupnika, Komisija ili Vijeće mogu zahtijevati da se rasprava o prijedlogu u 
  vezi s kojim je od Parlamenta tražen savjet u
  skladu s člankom 47. stavkom 1. provede po hitnom postupku. Zahtjev mora biti podnesen u pisanom obliku i biti obrazložen.

1.   Predsjednik, odbor, klub zastupnika, najmanje 40 zastupnika, Komisija ili Vijeće mogu zahtijevati da se rasprava o prijedlogu
  podnesenom Parlamentu
  u skladu s člankom 47. stavkom 1. provede po hitnom postupku. Zahtjev mora biti podnesen u pisanom obliku i biti obrazložen.

2.   Čim predsjednik primi zahtjev za hitnu raspravu, o tome obavještava Parlament. O zahtjevu se glasuje na početku prve sljedeće dnevne sjednice nakon one na kojoj je zahtjev objavljen, pod uvjetom da je prijedlog na koji se zahtjev odnosi podijeljen na službenim jezicima. Kad postoji nekoliko zahtjeva za hitnu raspravu o istom predmetu, prihvaćanje ili odbijanje zahtjeva za hitnu raspravu primjenjuje se na sve zahtjeve o istom predmetu.

2.   Čim predsjednik primi zahtjev za hitnu raspravu, o tome obavještava Parlament. O zahtjevu se glasuje na početku prve sljedeće dnevne sjednice nakon one na kojoj je zahtjev objavljen, pod uvjetom da je prijedlog na koji se zahtjev odnosi podijeljen na službenim jezicima. Kad postoji nekoliko zahtjeva za hitnu raspravu o istom predmetu, prihvaćanje ili odbijanje zahtjeva za hitnu raspravu primjenjuje se na sve zahtjeve o istom predmetu.

3.   Prije glasovanja riječ mogu imati samo podnositelj zahtjeva, jedan govornik koji je
  za usvajanje, jedan koji je
  protiv te predsjednik i/ili izvjestitelj nadležnog odbora, svaki u trajanju od najdulje tri minute.

3.   Prije glasovanja riječ mogu imati samo podnositelj zahtjeva, jedan govornik koji je protiv
  usvajanja
  te predsjednik i/ili izvjestitelj nadležnog odbora, svaki u trajanju od najdulje tri minute.

4.   Pitanja koja se razmatraju po hitnom postupku imaju prednost pred drugim točkama dnevnog reda. Predsjednik određuje vrijeme rasprave i glasovanja.

4.   Pitanja koja se razmatraju po hitnom postupku imaju prednost pred drugim točkama dnevnog reda. Predsjednik određuje vrijeme rasprave i glasovanja.

5.   
  Hitna rasprava
  može se održati bez izvješća ili, iznimno, na temelju usmenog izvješća nadležnog odbora.

5.   
  Hitni postupak
  može se održati bez izvješća ili, iznimno, na temelju usmenog izvješća nadležnog odbora.

Članci 73. i 73.a ne primjenjuju se u slučaju primjene hitnog postupka i vođenja međuinstitucionalnih pregovora. Članak 73.d primjenjuje se mutatis mutandis.

Amandman 176

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 156.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 156. | Članak 156. |
| Rokovi | Rokovi |
| Osim u hitnim slučajevima na koje se odnose članci 135. i 154., rasprava i glasovanje o tekstu ne smiju započeti ako nije bio
  distribuiran
  najmanje 24 sata ranije. | Osim u hitnim slučajevima na koje se odnose članci 135. i 154., rasprava i glasovanje o tekstu ne smiju započeti ako nije bio
  dostupan
  najmanje 24 sata ranije. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 156.

Članak 156.

Rokovi

Rokovi

Osim u hitnim slučajevima na koje se odnose članci 135. i 154., rasprava i glasovanje o tekstu ne smiju započeti ako nije bio
  distribuiran
  najmanje 24 sata ranije.

Osim u hitnim slučajevima na koje se odnose članci 135. i 154., rasprava i glasovanje o tekstu ne smiju započeti ako nije bio
  dostupan
  najmanje 24 sata ranije.

Amandman 177

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 157.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 157. | Članak 157. |
| Pristup vijećnici | Pristup vijećnici |
| 1.   Pristup vijećnici imaju samo zastupnici u Parlamentu, članovi Komisije ili Vijeća, glavni tajnik Parlamenta, članovi osoblja koji su po prirodi posla dužni biti nazočni te
  stručnjaci ili službenici Europske unije
  . | 1.   Pristup vijećnici imaju samo zastupnici u Parlamentu, članovi Komisije ili Vijeća, glavni tajnik Parlamenta, članovi osoblja koji su po prirodi posla dužni biti nazočni te
  svaka osoba koju pozove predsjednik
  . |
| 2.   Jedino nositelji propusnice koju u tu svrhu propisno izdaju predsjednik ili glavni tajnik Parlamenta imaju pristup galerijama. | 2.   Jedino nositelji propusnice koju u tu svrhu propisno izdaju predsjednik ili glavni tajnik Parlamenta imaju pristup galerijama. |
| 3.   Posjetitelji kojima je dopušten pristup galerijama moraju sjediti u tišini. Parlamentarni podvornici odmah udaljavaju osobe koje izražavaju odobravanje ili negodovanje. | 3.   Posjetitelji kojima je dopušten pristup galerijama moraju sjediti u tišini. Parlamentarni podvornici odmah udaljavaju osobe koje izražavaju odobravanje ili negodovanje. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 157.

Članak 157.

Pristup vijećnici

Pristup vijećnici

1.   Pristup vijećnici imaju samo zastupnici u Parlamentu, članovi Komisije ili Vijeća, glavni tajnik Parlamenta, članovi osoblja koji su po prirodi posla dužni biti nazočni te
  stručnjaci ili službenici Europske unije
  .

1.   Pristup vijećnici imaju samo zastupnici u Parlamentu, članovi Komisije ili Vijeća, glavni tajnik Parlamenta, članovi osoblja koji su po prirodi posla dužni biti nazočni te
  svaka osoba koju pozove predsjednik
  .

2.   Jedino nositelji propusnice koju u tu svrhu propisno izdaju predsjednik ili glavni tajnik Parlamenta imaju pristup galerijama.

2.   Jedino nositelji propusnice koju u tu svrhu propisno izdaju predsjednik ili glavni tajnik Parlamenta imaju pristup galerijama.

3.   Posjetitelji kojima je dopušten pristup galerijama moraju sjediti u tišini. Parlamentarni podvornici odmah udaljavaju osobe koje izražavaju odobravanje ili negodovanje.

3.   Posjetitelji kojima je dopušten pristup galerijama moraju sjediti u tišini. Parlamentarni podvornici odmah udaljavaju osobe koje izražavaju odobravanje ili negodovanje.

Amandman 178

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 158.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 158. | Članak 158. |
| Jezici | Jezici |
| 1.   Svi dokumenti Parlamenta sastavljaju se na službenim jezicima. | 1.   Svi dokumenti Parlamenta sastavljaju se na službenim jezicima. |
| 2.   Svi zastupnici imaju pravo u Parlamentu govoriti na službenom jeziku koji izaberu. Govori održani na jednom od službenih jezika simultano se prevode na druge službene jezike i na svaki drugi jezik za koji Predsjedništvo smatra da je to potrebno. | 2.   Svi zastupnici imaju pravo u Parlamentu govoriti na službenom jeziku koji izaberu. Govori održani na jednom od službenih jezika simultano se prevode na druge službene jezike i na svaki drugi jezik za koji Predsjedništvo smatra da je to potrebno. |
| 3.   Na sjednicama odbora i izaslanstava osigurava se usmeno prevođenje sa službenih jezika i na službene jezike koje članovi i zamjenici članova dotičnog odbora ili izaslanstva upotrebljavaju i traže. | 3.   Na sjednicama odbora i izaslanstava osigurava se usmeno prevođenje sa službenih jezika i na službene jezike koje članovi i zamjenici članova dotičnog odbora ili izaslanstva upotrebljavaju i traže. |
| 4.   Na sjednicama odbora i izaslanstava koje se održavaju izvan uobičajenih mjesta rada osigurava se usmeno prevođenje sa jezika i na jezike članova koji su potvrdili svoju nazočnost na sjednici. U iznimnim slučajevima ovo se pravilo ne mora strogo poštovati
  ako se članovi odbora ili izaslanstva s tim slože. U slučaju neslaganja odlučuje
  Predsjedništvo. | 4.   Na sjednicama odbora i izaslanstava koje se održavaju izvan uobičajenih mjesta rada osigurava se usmeno prevođenje sa jezika i na jezike članova koji su potvrdili svoju nazočnost na sjednici. U iznimnim slučajevima ovo se pravilo ne mora strogo poštovati. Predsjedništvo
  donosi potrebne odredbe
  . |
| Ako se nakon objave rezultata glasovanja ustanove nepodudarnosti između različitih jezičnih verzija, predsjednik odlučuje o valjanosti objavljenog rezultata u skladu s člankom 184. stavkom 5. Ako rezultat proglasi valjanim, mora odlučiti koja će se jezična verzija smatrati usvojenom. Međutim, izvorna verzija ne može se uvijek uzeti kao službeni tekst, budući da je moguć i slučaj u kojemu se svi drugi jezici razlikuju od izvornog teksta. | |
| | 4.a   
  Nakon objave rezultata glasovanja, predsjednik odlučuje o zahtjevima koji se odnose na navodne nepodudarnosti između različitih jezičnih verzija. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 158.

Članak 158.

Jezici

Jezici

1.   Svi dokumenti Parlamenta sastavljaju se na službenim jezicima.

1.   Svi dokumenti Parlamenta sastavljaju se na službenim jezicima.

2.   Svi zastupnici imaju pravo u Parlamentu govoriti na službenom jeziku koji izaberu. Govori održani na jednom od službenih jezika simultano se prevode na druge službene jezike i na svaki drugi jezik za koji Predsjedništvo smatra da je to potrebno.

2.   Svi zastupnici imaju pravo u Parlamentu govoriti na službenom jeziku koji izaberu. Govori održani na jednom od službenih jezika simultano se prevode na druge službene jezike i na svaki drugi jezik za koji Predsjedništvo smatra da je to potrebno.

3.   Na sjednicama odbora i izaslanstava osigurava se usmeno prevođenje sa službenih jezika i na službene jezike koje članovi i zamjenici članova dotičnog odbora ili izaslanstva upotrebljavaju i traže.

3.   Na sjednicama odbora i izaslanstava osigurava se usmeno prevođenje sa službenih jezika i na službene jezike koje članovi i zamjenici članova dotičnog odbora ili izaslanstva upotrebljavaju i traže.

4.   Na sjednicama odbora i izaslanstava koje se održavaju izvan uobičajenih mjesta rada osigurava se usmeno prevođenje sa jezika i na jezike članova koji su potvrdili svoju nazočnost na sjednici. U iznimnim slučajevima ovo se pravilo ne mora strogo poštovati
  ako se članovi odbora ili izaslanstva s tim slože. U slučaju neslaganja odlučuje
  Predsjedništvo.

4.   Na sjednicama odbora i izaslanstava koje se održavaju izvan uobičajenih mjesta rada osigurava se usmeno prevođenje sa jezika i na jezike članova koji su potvrdili svoju nazočnost na sjednici. U iznimnim slučajevima ovo se pravilo ne mora strogo poštovati. Predsjedništvo
  donosi potrebne odredbe
  .

Ako se nakon objave rezultata glasovanja ustanove nepodudarnosti između različitih jezičnih verzija, predsjednik odlučuje o valjanosti objavljenog rezultata u skladu s člankom 184. stavkom 5. Ako rezultat proglasi valjanim, mora odlučiti koja će se jezična verzija smatrati usvojenom. Međutim, izvorna verzija ne može se uvijek uzeti kao službeni tekst, budući da je moguć i slučaj u kojemu se svi drugi jezici razlikuju od izvornog teksta.

4.a   
  Nakon objave rezultata glasovanja, predsjednik odlučuje o zahtjevima koji se odnose na navodne nepodudarnosti između različitih jezičnih verzija.

Amandman 179

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 159.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 159. | Članak 159. |
| Prijelazna odredba | Prijelazna odredba |
| 1.   Tijekom prijelaznog razdoblja koje traje do završetka osmog parlamentarnog saziva (20) dopustiva su odstupanja od članka 158. ako, unatoč poduzimanju odgovarajućih mjera, nije dostupan dovoljan broj usmenih ili pismenih prevoditelja za jedan od službenih jezika. | 1.   Tijekom prijelaznog razdoblja koje traje do završetka osmog parlamentarnog saziva (20) dopustiva su odstupanja od članka 158. ako, unatoč poduzimanju odgovarajućih mjera, nije dostupan dovoljan broj usmenih ili pismenih prevoditelja za jedan od službenih jezika. |
| 2.   Predsjedništvo na prijedlog glavnog tajnika utvrđuje za svaki od dotičnih službenih jezika jesu li ispunjeni uvjeti navedeni u stavku 1. i ponovno razmatra svoju odluku svakih šest mjeseci na temelju izvješća glavnog tajnika o napretku. Predsjedništvo donosi potrebne provedbene mjere. | 2.   Predsjedništvo na prijedlog glavnog tajnika
  i uzimajući u obzir odredbe iz stavka 3.
  utvrđuje za svaki od dotičnih službenih jezika jesu li ispunjeni uvjeti navedeni u stavku 1. i ponovno razmatra svoju odluku svakih šest mjeseci na temelju izvješća glavnog tajnika o napretku. Predsjedništvo donosi potrebne provedbene mjere. |
| 3.   Primjenjuju se posebne privremene odredbe koje je u vezi sa sastavljanjem pravnih akata donijelo Vijeće na temelju Ugovora
  , s iznimkom uredbi koje su zajednički donijeli Europski parlament i Vijeće
  . | 3.   Primjenjuju se posebne privremene odredbe koje je u vezi sa sastavljanjem pravnih akata donijelo Vijeće na temelju Ugovora. |
| 4.   Na temelju obrazložene preporuke Predsjedništva Parlament može u svakom trenutku odlučiti ukinuti ovaj članak ili, na kraju razdoblja navedenog u stavku 1., produžiti vrijeme njegove primjene. | 4.   Na temelju obrazložene preporuke Predsjedništva Parlament može u svakom trenutku odlučiti ukinuti ovaj članak ili, na kraju razdoblja navedenog u stavku 1., produžiti vrijeme njegove primjene. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 159.

Članak 159.

Prijelazna odredba

Prijelazna odredba

1.   Tijekom prijelaznog razdoblja koje traje do završetka osmog parlamentarnog saziva (20) dopustiva su odstupanja od članka 158. ako, unatoč poduzimanju odgovarajućih mjera, nije dostupan dovoljan broj usmenih ili pismenih prevoditelja za jedan od službenih jezika.

1.   Tijekom prijelaznog razdoblja koje traje do završetka osmog parlamentarnog saziva (20) dopustiva su odstupanja od članka 158. ako, unatoč poduzimanju odgovarajućih mjera, nije dostupan dovoljan broj usmenih ili pismenih prevoditelja za jedan od službenih jezika.

2.   Predsjedništvo na prijedlog glavnog tajnika utvrđuje za svaki od dotičnih službenih jezika jesu li ispunjeni uvjeti navedeni u stavku 1. i ponovno razmatra svoju odluku svakih šest mjeseci na temelju izvješća glavnog tajnika o napretku. Predsjedništvo donosi potrebne provedbene mjere.

2.   Predsjedništvo na prijedlog glavnog tajnika
  i uzimajući u obzir odredbe iz stavka 3.
  utvrđuje za svaki od dotičnih službenih jezika jesu li ispunjeni uvjeti navedeni u stavku 1. i ponovno razmatra svoju odluku svakih šest mjeseci na temelju izvješća glavnog tajnika o napretku. Predsjedništvo donosi potrebne provedbene mjere.

3.   Primjenjuju se posebne privremene odredbe koje je u vezi sa sastavljanjem pravnih akata donijelo Vijeće na temelju Ugovora
  , s iznimkom uredbi koje su zajednički donijeli Europski parlament i Vijeće
  .

3.   Primjenjuju se posebne privremene odredbe koje je u vezi sa sastavljanjem pravnih akata donijelo Vijeće na temelju Ugovora.

4.   Na temelju obrazložene preporuke Predsjedništva Parlament može u svakom trenutku odlučiti ukinuti ovaj članak ili, na kraju razdoblja navedenog u stavku 1., produžiti vrijeme njegove primjene.

4.   Na temelju obrazložene preporuke Predsjedništva Parlament može u svakom trenutku odlučiti ukinuti ovaj članak ili, na kraju razdoblja navedenog u stavku 1., produžiti vrijeme njegove primjene.

Amandman 180

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 160.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 160. | Članak 160. |
| Distribucija dokumenata | Distribucija dokumenata |
| Dokumenti koji čine podlogu parlamentarnih rasprava i odluka
  tiskaju se i dijele
  zastupnicima.
  Popis tih dokumenata objavljuje se u zapisniku sa sjednica Parlamenta. | Dokumenti koji čine podlogu parlamentarnih rasprava i odluka
  stavljaju se na raspolaganje
  zastupnicima. |
| Ne dovodeći u pitanje primjenu prvog stavka, zastupnici i klubovi zastupnika imaju izravan pristup unutarnjem računalnom sustavu Europskog parlamenta za uvid u sve pripremne dokumente koji nisu povjerljive naravi (nacrt izvješća, nacrt preporuke, nacrt mišljenja, radni dokument, amandmani podneseni u odboru). | Ne dovodeći u pitanje primjenu prvog stavka, zastupnici i klubovi zastupnika imaju izravan pristup unutarnjem računalnom sustavu Europskog parlamenta za uvid u sve pripremne dokumente koji nisu povjerljive naravi (nacrt izvješća, nacrt preporuke, nacrt mišljenja, radni dokument, amandmani podneseni u odboru). |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 160.

Članak 160.

Distribucija dokumenata

Distribucija dokumenata

Dokumenti koji čine podlogu parlamentarnih rasprava i odluka
  tiskaju se i dijele
  zastupnicima.
  Popis tih dokumenata objavljuje se u zapisniku sa sjednica Parlamenta.

Dokumenti koji čine podlogu parlamentarnih rasprava i odluka
  stavljaju se na raspolaganje
  zastupnicima.

Ne dovodeći u pitanje primjenu prvog stavka, zastupnici i klubovi zastupnika imaju izravan pristup unutarnjem računalnom sustavu Europskog parlamenta za uvid u sve pripremne dokumente koji nisu povjerljive naravi (nacrt izvješća, nacrt preporuke, nacrt mišljenja, radni dokument, amandmani podneseni u odboru).

Ne dovodeći u pitanje primjenu prvog stavka, zastupnici i klubovi zastupnika imaju izravan pristup unutarnjem računalnom sustavu Europskog parlamenta za uvid u sve pripremne dokumente koji nisu povjerljive naravi (nacrt izvješća, nacrt preporuke, nacrt mišljenja, radni dokument, amandmani podneseni u odboru).

Amandman 181

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 162.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 162. | Članak 162. |
| Raspodjela vremena za izlaganje i popis govornika | Raspodjela vremena za izlaganje i popis govornika |
| 1.   Konferencija predsjednika može predložiti Parlamentu da se za određenu raspravu raspodijeli vrijeme za izlaganje. Parlament o tom prijedlogu odlučuje bez rasprave. | 1.   Konferencija predsjednika može predložiti Parlamentu da se za određenu raspravu raspodijeli vrijeme za izlaganje. Parlament o tom prijedlogu odlučuje bez rasprave. |
| 2.   Zastupnici ne smiju govoriti ako im predsjednik ne da riječ. Zastupnici govore sa svojih mjesta i obraćaju se predsjedniku. Ako se govornici udalje od teme, predsjednik ih opominje. | 2.   Zastupnici ne smiju govoriti ako im predsjednik ne da riječ. Zastupnici govore sa svojih mjesta i obraćaju se predsjedniku. Ako se govornici udalje od teme, predsjednik ih opominje. |
| 3.   Predsjednik može za prvi dio određene rasprave sastaviti popis govornika koji uključuje jedan ili više krugova govornika iz svakog kluba zastupnika koji želi uzeti riječ, prema redoslijedu ovisnom o veličini kluba
  , i jednog nezavisnog zastupnika
  . | 3.   Predsjednik može za prvi dio određene rasprave sastaviti popis govornika koji uključuje jedan ili više krugova govornika iz svakog kluba zastupnika koji želi uzeti riječ, prema redoslijedu ovisnom o veličini kluba. |
| 4.   Vrijeme za izlaganje za ovaj dio rasprave raspodjeljuje se u skladu sa sljedećim kriterijima: | 4.   Vrijeme za izlaganje za ovaj dio rasprave raspodjeljuje se u skladu sa sljedećim kriterijima: |
| (a) | prvi dio vremena za izlaganje ravnomjerno se dijeli među svim klubovima zastupnika; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 162.

Članak 162.

Raspodjela vremena za izlaganje i popis govornika

Raspodjela vremena za izlaganje i popis govornika

1.   Konferencija predsjednika može predložiti Parlamentu da se za određenu raspravu raspodijeli vrijeme za izlaganje. Parlament o tom prijedlogu odlučuje bez rasprave.

1.   Konferencija predsjednika može predložiti Parlamentu da se za određenu raspravu raspodijeli vrijeme za izlaganje. Parlament o tom prijedlogu odlučuje bez rasprave.

2.   Zastupnici ne smiju govoriti ako im predsjednik ne da riječ. Zastupnici govore sa svojih mjesta i obraćaju se predsjedniku. Ako se govornici udalje od teme, predsjednik ih opominje.

2.   Zastupnici ne smiju govoriti ako im predsjednik ne da riječ. Zastupnici govore sa svojih mjesta i obraćaju se predsjedniku. Ako se govornici udalje od teme, predsjednik ih opominje.

3.   Predsjednik može za prvi dio određene rasprave sastaviti popis govornika koji uključuje jedan ili više krugova govornika iz svakog kluba zastupnika koji želi uzeti riječ, prema redoslijedu ovisnom o veličini kluba
  , i jednog nezavisnog zastupnika
  .

3.   Predsjednik može za prvi dio određene rasprave sastaviti popis govornika koji uključuje jedan ili više krugova govornika iz svakog kluba zastupnika koji želi uzeti riječ, prema redoslijedu ovisnom o veličini kluba.

4.   Vrijeme za izlaganje za ovaj dio rasprave raspodjeljuje se u skladu sa sljedećim kriterijima:

4.   Vrijeme za izlaganje za ovaj dio rasprave raspodjeljuje se u skladu sa sljedećim kriterijima:

(a)

prvi dio vremena za izlaganje ravnomjerno se dijeli među svim klubovima zastupnika;

| (a) | prvi dio vremena za izlaganje ravnomjerno se dijeli među svim klubovima zastupnika; |
| --- | --- |

(a)

prvi dio vremena za izlaganje ravnomjerno se dijeli među svim klubovima zastupnika;

| (b) | sljedeći dio dijeli se među klubovima zastupnika ovisno o ukupnom broju njihovih članova; |
| --- | --- |

(b)

sljedeći dio dijeli se među klubovima zastupnika ovisno o ukupnom broju njihovih članova;

| (b) | sljedeći dio dijeli se među klubovima zastupnika ovisno o ukupnom broju njihovih članova; |
| --- | --- |

(b)

sljedeći dio dijeli se među klubovima zastupnika ovisno o ukupnom broju njihovih članova;

| (c) | nezavisnim zastupnicima ukupno vrijeme za izlaganje dodjeljuje se ovisno o dijelovima dodijeljenima svakom klubu zastupnika u skladu s točkama (a) i (b). |
| --- | --- |

(c)

nezavisnim zastupnicima ukupno vrijeme za izlaganje dodjeljuje se ovisno o dijelovima dodijeljenima svakom klubu zastupnika u skladu s točkama (a) i (b).

| (c) | nezavisnim zastupnicima ukupno vrijeme za izlaganje dodjeljuje se ovisno o dijelovima dodijeljenima svakom klubu zastupnika u skladu s točkama (a) i (b). |
| --- | --- |

(c)

nezavisnim zastupnicima ukupno vrijeme za izlaganje dodjeljuje se ovisno o dijelovima dodijeljenima svakom klubu zastupnika u skladu s točkama (a) i (b).

| (ca) | raspodjela vremena za izlaganje uzima u obzir činjenicu da će zastupniku s invaliditetom možda trebati više vremena |
| --- | --- |

(ca)

raspodjela vremena za izlaganje uzima u obzir činjenicu da će zastupniku s invaliditetom možda trebati više vremena

5.   Kad je ukupno vrijeme za izlaganje dodijeljeno za više točaka dnevnog reda, klubovi zastupnika obavještavaju predsjednika koliki će dio svog vremena za izlaganje posvetiti svakoj pojedinoj točki. Predsjednik osigurava da se ta vremena za izlaganje poštuju.

5.   Kad je ukupno vrijeme za izlaganje dodijeljeno za više točaka dnevnog reda, klubovi zastupnika obavještavaju predsjednika koliki će dio svog vremena za izlaganje posvetiti svakoj pojedinoj točki. Predsjednik osigurava da se ta vremena za izlaganje poštuju.

6.   Preostali dio vremena za raspravu ne raspodjeljuje se posebno unaprijed. Umjesto toga predsjednik
  poziva
  zastupnike da uzmu riječ, u pravilu u trajanju od najdulje jedne minute. Predsjednik osigurava da, koliko god je to moguće, naizmjenično imaju riječ govornici s različitim političkim stajalištima i iz različitih država članica.

6.   Preostali dio vremena za raspravu ne raspodjeljuje se posebno unaprijed. Umjesto toga predsjednik
  može pozvati
  zastupnike da uzmu riječ, u pravilu u trajanju od najdulje jedne minute. Predsjednik osigurava da, koliko god je to moguće, naizmjenično imaju riječ govornici s različitim političkim stajalištima i iz različitih država članica.

7.   
  Prednost se
  na zahtjev
  može
  dati predsjedniku ili izvjestitelju nadležnog odbora i predsjednicima klubova zastupnika koji žele govoriti u njihovo ime, ili govornicima koji ih zamjenjuju.

7.   
  Predsjednik može
  na zahtjev dati
  prednost
  predsjedniku ili izvjestitelju nadležnog odbora i predsjednicima klubova zastupnika koji žele govoriti u njihovo ime, ili govornicima koji ih zamjenjuju.

8.   Predsjednik može dati riječ zastupnicima koji podizanjem plave kartice pokažu da žele drugom zastupniku tijekom njegovog izlaganja postaviti pitanje u trajanju od najdulje pola minute,
  ako
  se govornik s tim slaže i 
  ako
  predsjednik smatra da to neće omesti tijek rasprave.

8.   Predsjednik može dati riječ zastupnicima koji podizanjem plave kartice pokažu da žele drugom zastupniku tijekom njegovog izlaganja postaviti pitanje u 
  vezi s onim što je taj zastupnik rekao u
  trajanju od najdulje pola minute,
  pod uvjetom da
  se govornik s tim slaže i 
  da
  predsjednik smatra da to neće
  ni
  omesti tijek rasprave
  ni, dodatnim pitanjima podizanjem plavih kartica, stvoriti veću neravnotežu političke pripadnosti zastupnika koji govore
  .

9.   Vrijeme za izlaganje zastupnika ograničeno je na jednu minutu kad se radi o zapisniku sa sjednice, postupovnim prijedlozima ili amandmanima na konačni prijedlog dnevnog reda ili na dnevni red.

9.   Vrijeme za izlaganje zastupnika ograničeno je na jednu minutu kad se radi o zapisniku sa sjednice, postupovnim prijedlozima ili amandmanima na konačni prijedlog dnevnog reda ili na dnevni red.

10.   
  Ne dovodeći u pitanje njegove ostale stegovne ovlasti, predsjednik može tražiti da se iz doslovnih izvješća s rasprava sa sjednica izbrišu govori zastupnika kojima nije dana riječ ili koji nastave govoriti nakon isteka vremena koje im je dodijeljeno.

11.   U raspravi o izvješću Komisija i Vijeće u pravilu imaju riječ odmah nakon što izvjestitelj predstavi izvješće. Komisija, Vijeće i izvjestitelj mogu ponovno dobiti riječ, posebno kako bi odgovorili na izjave zastupnika.

11.   U raspravi o izvješću Komisija i Vijeće u pravilu imaju riječ odmah nakon što izvjestitelj predstavi izvješće. Komisija, Vijeće i izvjestitelj mogu ponovno dobiti riječ, posebno kako bi odgovorili na izjave zastupnika.

12.   Zastupnici koji nisu govorili u raspravi mogu najviše jednom na sjednici predati pisanu izjavu od najviše 200 riječi koja se prilaže doslovnom izvješću s rasprave.

12.   Zastupnici koji nisu govorili u raspravi mogu najviše jednom na sjednici predati pisanu izjavu od najviše 200 riječi koja se prilaže doslovnom izvješću s rasprave.

13.   
  Ne dovodeći u pitanje
  članak 230. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, predsjednik pokušava postići dogovor s Komisijom, Vijećem i predsjednikom Europskog vijeća o odgovarajućoj raspodjeli vremena za njihovo izlaganje.

13.   
  Poštujući
  članak 230. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, predsjednik pokušava postići dogovor s Komisijom, Vijećem i predsjednikom Europskog vijeća o odgovarajućoj raspodjeli vremena za njihovo izlaganje.

Amandman 182

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 164.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 164.a |
| | Sprečavanje ometanja |
| | Predsjednik ima ovlast prekinuti prekomjerno korištenje prijedloga poput pitanja kršenja Poslovnika, postupovnih zahtjeva, obrazloženja glasovanja te zahtjeva za odvojeno glasovanje, glasovanje po dijelovima ili poimenično glasovanje, ako je uvjeren da se navedenim zahtjevima očigledno namjerava prouzročiti dugotrajno i ozbiljno ometanje rada Parlamenta ili prava drugih zastupnika te ako je uvjeren da će ti zahtjevi dovesti do navedenih posljedica. |
| | (u poglavlju 3. „Opća pravila o odvijanju sjednica”) |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 164.a

Sprečavanje ometanja

Predsjednik ima ovlast prekinuti prekomjerno korištenje prijedloga poput pitanja kršenja Poslovnika, postupovnih zahtjeva, obrazloženja glasovanja te zahtjeva za odvojeno glasovanje, glasovanje po dijelovima ili poimenično glasovanje, ako je uvjeren da se navedenim zahtjevima očigledno namjerava prouzročiti dugotrajno i ozbiljno ometanje rada Parlamenta ili prava drugih zastupnika te ako je uvjeren da će ti zahtjevi dovesti do navedenih posljedica.

(u poglavlju 3. „Opća pravila o odvijanju sjednica”)

Amandman 183

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 165.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 165. | Članak 165. |
| Trenutačne mjere | Trenutačne mjere |
| 1.   Predsjednik opominje svakog zastupnika koji naruši neometano odvijanje sjednice ili čije ponašanje nije u skladu s odgovarajućim odredbama članka 11. | 1.   Predsjednik opominje svakog zastupnika koji naruši neometano odvijanje sjednice ili čije ponašanje nije u skladu s odgovarajućim odredbama članka 11. |
| 2.   Ako se prijestup ponovi, predsjednik zastupnika ponovno opominje, što se unosi u zapisnik. | 2.   Ako se prijestup ponovi, predsjednik zastupnika ponovno opominje, što se unosi u zapisnik. |
| 3.   Ako se ometanje nastavi ili je počinjen daljnji prijestup, predsjednik dotičnom zastupniku može oduzeti riječ i udaljiti ga iz vijećnice do kraja dnevne sjednice. Predsjednik ovu mjeru u slučajevima iznimno ozbiljnog narušavanja reda može izreći odmah i bez druge opomene. Glavni tajnik osigurava trenutačno provođenje ovih stegovnih mjera uz pomoć parlamentarnih podvornika i po potrebi Službe sigurnosti Parlamenta. | 3.   Ako se ometanje nastavi ili je počinjen daljnji prijestup, predsjednik dotičnom zastupniku može oduzeti riječ i udaljiti ga iz vijećnice do kraja dnevne sjednice. Predsjednik ovu mjeru u slučajevima iznimno ozbiljnog narušavanja reda može izreći odmah i bez druge opomene. Glavni tajnik osigurava trenutačno provođenje ovih stegovnih mjera uz pomoć parlamentarnih podvornika i po potrebi Službe sigurnosti Parlamenta. |
| 4.   Ako ometanje ugrozi rad Parlamenta, predsjednik zaključuje dnevnu sjednicu ili je odgađa na određeno vrijeme kako bi se ponovno uspostavio red. Ako se pozivi predsjednika ne mogu čuti, on napušta predsjedničko mjesto, čime se dnevna sjednica prekida. Dnevna sjednica se nastavlja na poziv predsjednika. | 4.   Ako ometanje ugrozi rad Parlamenta, predsjednik zaključuje dnevnu sjednicu ili je odgađa na određeno vrijeme kako bi se ponovno uspostavio red. Ako se pozivi predsjednika ne mogu čuti, on napušta predsjedničko mjesto, čime se dnevna sjednica prekida. Dnevna sjednica se nastavlja na poziv predsjednika. |
| | 4.a   
  Predsjednik može odlučiti prekinuti emitiranje sjednice uživo u slučaju klevetničkog, rasističkog ili ksenofobnog govora ili ponašanja zastupnika. |
| | 4.b   
  Predsjednik može odlučiti da iz audiovizualne snimke rasprava izbriše one dijelove govora zastupnika koji sadrže klevetnički, rasistički ili ksenofobni govor. |
| | Ta odluka ima trenutačni učinak. Međutim, odluka podliježe potvrdi Predsjedništva najkasnije četiri tjedna od njezina donošenja ili, ako se Predsjedništvo ne sastane u tom roku, na njegovoj sljedećoj sjednici. |
| 5.   Ovlasti predviđene
  stavcima 1
  .
  do 4.
  na odgovarajući se način dodjeljuju predsjedateljima tijela, odbora i izaslanstava, kako je predviđeno Poslovnikom. | 5.   Ovlasti predviđene
  stavcima od 1
  .
  do 4.b
  na odgovarajući se način dodjeljuju predsjedateljima tijela, odbora i izaslanstava, kako je predviđeno Poslovnikom. |
| 6.   Po potrebi i s obzirom na ozbiljnost kršenja pravila ponašanja zastupnika, predsjedatelj sjednice može od predsjednika tražiti da se primijeni članak 166. najkasnije prije sljedeće plenarne sjednice ili sljedeće sjednice dotičnog tijela, odbora ili izaslanstva. | 6.   Po potrebi i s obzirom na ozbiljnost kršenja pravila ponašanja zastupnika, predsjedatelj sjednice može od predsjednika tražiti da se primijeni članak 166. najkasnije prije sljedeće plenarne sjednice ili sljedeće sjednice dotičnog tijela, odbora ili izaslanstva. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 165.

Članak 165.

Trenutačne mjere

Trenutačne mjere

1.   Predsjednik opominje svakog zastupnika koji naruši neometano odvijanje sjednice ili čije ponašanje nije u skladu s odgovarajućim odredbama članka 11.

1.   Predsjednik opominje svakog zastupnika koji naruši neometano odvijanje sjednice ili čije ponašanje nije u skladu s odgovarajućim odredbama članka 11.

2.   Ako se prijestup ponovi, predsjednik zastupnika ponovno opominje, što se unosi u zapisnik.

2.   Ako se prijestup ponovi, predsjednik zastupnika ponovno opominje, što se unosi u zapisnik.

3.   Ako se ometanje nastavi ili je počinjen daljnji prijestup, predsjednik dotičnom zastupniku može oduzeti riječ i udaljiti ga iz vijećnice do kraja dnevne sjednice. Predsjednik ovu mjeru u slučajevima iznimno ozbiljnog narušavanja reda može izreći odmah i bez druge opomene. Glavni tajnik osigurava trenutačno provođenje ovih stegovnih mjera uz pomoć parlamentarnih podvornika i po potrebi Službe sigurnosti Parlamenta.

3.   Ako se ometanje nastavi ili je počinjen daljnji prijestup, predsjednik dotičnom zastupniku može oduzeti riječ i udaljiti ga iz vijećnice do kraja dnevne sjednice. Predsjednik ovu mjeru u slučajevima iznimno ozbiljnog narušavanja reda može izreći odmah i bez druge opomene. Glavni tajnik osigurava trenutačno provođenje ovih stegovnih mjera uz pomoć parlamentarnih podvornika i po potrebi Službe sigurnosti Parlamenta.

4.   Ako ometanje ugrozi rad Parlamenta, predsjednik zaključuje dnevnu sjednicu ili je odgađa na određeno vrijeme kako bi se ponovno uspostavio red. Ako se pozivi predsjednika ne mogu čuti, on napušta predsjedničko mjesto, čime se dnevna sjednica prekida. Dnevna sjednica se nastavlja na poziv predsjednika.

4.   Ako ometanje ugrozi rad Parlamenta, predsjednik zaključuje dnevnu sjednicu ili je odgađa na određeno vrijeme kako bi se ponovno uspostavio red. Ako se pozivi predsjednika ne mogu čuti, on napušta predsjedničko mjesto, čime se dnevna sjednica prekida. Dnevna sjednica se nastavlja na poziv predsjednika.

4.a   
  Predsjednik može odlučiti prekinuti emitiranje sjednice uživo u slučaju klevetničkog, rasističkog ili ksenofobnog govora ili ponašanja zastupnika.

4.b   
  Predsjednik može odlučiti da iz audiovizualne snimke rasprava izbriše one dijelove govora zastupnika koji sadrže klevetnički, rasistički ili ksenofobni govor.

Ta odluka ima trenutačni učinak. Međutim, odluka podliježe potvrdi Predsjedništva najkasnije četiri tjedna od njezina donošenja ili, ako se Predsjedništvo ne sastane u tom roku, na njegovoj sljedećoj sjednici.

5.   Ovlasti predviđene
  stavcima 1
  .
  do 4.
  na odgovarajući se način dodjeljuju predsjedateljima tijela, odbora i izaslanstava, kako je predviđeno Poslovnikom.

5.   Ovlasti predviđene
  stavcima od 1
  .
  do 4.b
  na odgovarajući se način dodjeljuju predsjedateljima tijela, odbora i izaslanstava, kako je predviđeno Poslovnikom.

6.   Po potrebi i s obzirom na ozbiljnost kršenja pravila ponašanja zastupnika, predsjedatelj sjednice može od predsjednika tražiti da se primijeni članak 166. najkasnije prije sljedeće plenarne sjednice ili sljedeće sjednice dotičnog tijela, odbora ili izaslanstva.

6.   Po potrebi i s obzirom na ozbiljnost kršenja pravila ponašanja zastupnika, predsjedatelj sjednice može od predsjednika tražiti da se primijeni članak 166. najkasnije prije sljedeće plenarne sjednice ili sljedeće sjednice dotičnog tijela, odbora ili izaslanstva.

Amandman 184

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 166

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 166. | Članak 166. |
| Sankcije | Sankcije |
| 1.   U
  iznimno
  ozbiljnim slučajevima narušavanja reda ili ometanja rada Parlamenta, čime se krše načela utvrđena člankom 11., predsjednik
  nakon saslušanja dotičnog zastupnika
  donosi obrazloženu odluku o odgovarajućoj sankciji
  , o kojoj obavještava zastupnika i
  predsjedatelje tijela, odbora i izaslanstava čiji je zastupnik član
  , prije nego što je objavi na plenarnoj sjednici
  . | 1.   U ozbiljnim slučajevima narušavanja reda ili ometanja rada Parlamenta, čime se krše načela utvrđena člankom 11., predsjednik donosi obrazloženu odluku o odgovarajućoj sankciji. |
| | Predsjednik poziva dotičnog zastupnika da prije donošenja odluke podnese pisane primjedbe. U iznimnim slučajevima, predsjednik može sazvati saslušanje dotičnog zastupnika. |
| | Odluka se dotičnom zastupniku dostavlja preporučenim pismom ili mu je, u hitnim slučajevima, dostavljaju podvornici. |
| | Nakon njezine dostave dotičnom zastupniku, predsjednik u Parlamentu priopćava svaku sankciju izrečenu zastupniku te o njoj obavještava
  predsjedatelje tijela, odbora i izaslanstava čiji je zastupnik član. |
| | Nakon što sankcija postane konačna, do kraja se saziva objavljuje na vidljivom mjestu na internetskoj stranici Parlamenta. |
| 2.   Kod procjene opaženog ponašanja u obzir se uzima njegova iznimnost, učestalost ili ustrajnost te stupanj njegove ozbiljnosti
  , na temelju smjernica priloženih ovom Poslovniku

   (21). | 2.   Kod procjene opaženog ponašanja u obzir se uzima njegova iznimnost, učestalost ili ustrajnost te stupanj njegove ozbiljnosti. |
| | Vidljive radnje koje se mogu tolerirati, pod uvjetom da nisu uvredljive, klevetničke, rasističke ili ksenofobne te da ostaju u prihvatljivim granicama, treba razlikovati od onih koje aktivno ometaju parlamentarne aktivnosti. |
| 3.   Sankcija se može sastojati od jedne ili više sljedećih mjera: | 3.   Sankcija se može sastojati od jedne ili više sljedećih mjera: |
| (a) | ukor; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 166.

Članak 166.

Sankcije

Sankcije

1.   U
  iznimno
  ozbiljnim slučajevima narušavanja reda ili ometanja rada Parlamenta, čime se krše načela utvrđena člankom 11., predsjednik
  nakon saslušanja dotičnog zastupnika
  donosi obrazloženu odluku o odgovarajućoj sankciji
  , o kojoj obavještava zastupnika i
  predsjedatelje tijela, odbora i izaslanstava čiji je zastupnik član
  , prije nego što je objavi na plenarnoj sjednici
  .

1.   U ozbiljnim slučajevima narušavanja reda ili ometanja rada Parlamenta, čime se krše načela utvrđena člankom 11., predsjednik donosi obrazloženu odluku o odgovarajućoj sankciji.

Predsjednik poziva dotičnog zastupnika da prije donošenja odluke podnese pisane primjedbe. U iznimnim slučajevima, predsjednik može sazvati saslušanje dotičnog zastupnika.

Odluka se dotičnom zastupniku dostavlja preporučenim pismom ili mu je, u hitnim slučajevima, dostavljaju podvornici.

Nakon njezine dostave dotičnom zastupniku, predsjednik u Parlamentu priopćava svaku sankciju izrečenu zastupniku te o njoj obavještava
  predsjedatelje tijela, odbora i izaslanstava čiji je zastupnik član.

Nakon što sankcija postane konačna, do kraja se saziva objavljuje na vidljivom mjestu na internetskoj stranici Parlamenta.

2.   Kod procjene opaženog ponašanja u obzir se uzima njegova iznimnost, učestalost ili ustrajnost te stupanj njegove ozbiljnosti
  , na temelju smjernica priloženih ovom Poslovniku

   (21).

2.   Kod procjene opaženog ponašanja u obzir se uzima njegova iznimnost, učestalost ili ustrajnost te stupanj njegove ozbiljnosti.

Vidljive radnje koje se mogu tolerirati, pod uvjetom da nisu uvredljive, klevetničke, rasističke ili ksenofobne te da ostaju u prihvatljivim granicama, treba razlikovati od onih koje aktivno ometaju parlamentarne aktivnosti.

3.   Sankcija se može sastojati od jedne ili više sljedećih mjera:

3.   Sankcija se može sastojati od jedne ili više sljedećih mjera:

(a)

ukor;

| (a) | ukor; |
| --- | --- |

(a)

ukor;

| (b) | gubitak prava na dnevnicu za razdoblje od dva do
  deset
  dana; |
| --- | --- |

(b)

gubitak prava na dnevnicu za razdoblje od dva do
  deset
  dana;

| (b) | gubitak prava na dnevnicu za razdoblje od dva do
  trideset
  dana; |
| --- | --- |

(b)

gubitak prava na dnevnicu za razdoblje od dva do
  trideset
  dana;

| (c) | privremeno oduzimanje prava sudjelovanja u svim ili nekim aktivnostima Parlamenta za razdoblje od dva do
  deset uzastopnih
  dana tijekom kojih se sastaje Parlament ili bilo koje njegovo tijelo, odbor ili izaslanstvo, ne dovodeći u pitanje pravo glasa na plenarnoj sjednici i uvjetovano, u ovom slučaju, strogim pridržavanjem pravila ponašanja zastupnika; |
| --- | --- |

(c)

privremeno oduzimanje prava sudjelovanja u svim ili nekim aktivnostima Parlamenta za razdoblje od dva do
  deset uzastopnih
  dana tijekom kojih se sastaje Parlament ili bilo koje njegovo tijelo, odbor ili izaslanstvo, ne dovodeći u pitanje pravo glasa na plenarnoj sjednici i uvjetovano, u ovom slučaju, strogim pridržavanjem pravila ponašanja zastupnika;

| (c) | privremeno oduzimanje prava sudjelovanja u svim ili nekim aktivnostima Parlamenta za razdoblje od dva do
  trideset
  dana tijekom kojih se sastaje Parlament ili bilo koje njegovo tijelo, odbor ili izaslanstvo, ne dovodeći u pitanje pravo glasa na plenarnoj sjednici i uvjetovano, u ovom slučaju, strogim pridržavanjem pravila ponašanja zastupnika; |
| --- | --- |

(c)

privremeno oduzimanje prava sudjelovanja u svim ili nekim aktivnostima Parlamenta za razdoblje od dva do
  trideset
  dana tijekom kojih se sastaje Parlament ili bilo koje njegovo tijelo, odbor ili izaslanstvo, ne dovodeći u pitanje pravo glasa na plenarnoj sjednici i uvjetovano, u ovom slučaju, strogim pridržavanjem pravila ponašanja zastupnika;

| (d) | podnošenje prijedloga Konferenciji predsjednika, u skladu s člankom 21., da se dotičnog zastupnika u Parlamentu privremeno ili trajno razriješi jedne ili više dužnosti koje obnaša. |
| --- | --- |

(d)

podnošenje prijedloga Konferenciji predsjednika, u skladu s člankom 21., da se dotičnog zastupnika u Parlamentu privremeno ili trajno razriješi jedne ili više dužnosti koje obnaša.

| (d a) | zabrana da zastupnik predstavlja Parlament u okviru međuparlamentarnog izaslanstva, međuparlamentarne konferencije ili bilo kojeg međuparlamentarnog foruma, u trajanju do jedne godine. |
| --- | --- |

(d a)

zabrana da zastupnik predstavlja Parlament u okviru međuparlamentarnog izaslanstva, međuparlamentarne konferencije ili bilo kojeg međuparlamentarnog foruma, u trajanju do jedne godine.

| (d b) | u slučaju povrede obveze povjerljivosti, ograničenje prava na pristup povjerljivim ili tajnim informacijama u trajanju do jedne godine. |
| --- | --- |

(d b)

u slučaju povrede obveze povjerljivosti, ograničenje prava na pristup povjerljivim ili tajnim informacijama u trajanju do jedne godine.

3.a   
  Mjere utvrđene u stavku 3. točkama od (b) do (d b) mogu se udvostručiti u slučaju ponovljenih prijestupa ili ako zastupnik odbije poštovati mjeru donesenu u skladu s člankom 165. stavkom 3.

3.b   
  Predsjednik može Konferenciji predsjednika dodatno podnijeti prijedlog da se zastupnika u Parlamentu privremeno ili trajno razriješi jedne ili više dužnosti koje obnaša u skladu s postupkom utvrđenim u članku 21.

Amandman 185

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 167.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 167. | Članak 167. |
| Unutarnji žalbeni postupak | Unutarnji žalbeni postupak |
| Zastupnik može Predsjedništvu podnijeti unutarnju žalbu u roku od dva tjedna od obavijesti o sankciji koju je izrekao predsjednik. Žalba ima za posljedicu prekid primjene sankcije. Predsjedništvo može u roku od najkasnije četiri tjedna od podnošenja žalbe poništiti, potvrditi ili
  smanjiti
  izrečenu sankciju, ne dovodeći u pitanje mogućnost žalbe izvan Parlamenta koju ima dotični zastupnik. Ako Predsjedništvo ne donese odluku u tom roku, sankcija se
  poništava
  . | Zastupnik može Predsjedništvu podnijeti unutarnju žalbu u roku od dva tjedna od obavijesti o sankciji koju je izrekao predsjednik
  na temelju članka 166
  .
  stavaka od 1. do 3.a.
  Žalba ima za posljedicu prekid primjene sankcije. Predsjedništvo može u roku od najkasnije četiri tjedna od podnošenja žalbe
  ili, ako se ne sastane u tom roku, na svojoj sljedećoj sjednici,
  poništiti, potvrditi ili
  izmijeniti
  izrečenu sankciju, ne dovodeći u pitanje mogućnost žalbe izvan Parlamenta koju ima dotični zastupnik. Ako Predsjedništvo ne donese odluku u tom roku, sankcija se
  smatra poništenom
  . |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 167.

Članak 167.

Unutarnji žalbeni postupak

Unutarnji žalbeni postupak

Zastupnik može Predsjedništvu podnijeti unutarnju žalbu u roku od dva tjedna od obavijesti o sankciji koju je izrekao predsjednik. Žalba ima za posljedicu prekid primjene sankcije. Predsjedništvo može u roku od najkasnije četiri tjedna od podnošenja žalbe poništiti, potvrditi ili
  smanjiti
  izrečenu sankciju, ne dovodeći u pitanje mogućnost žalbe izvan Parlamenta koju ima dotični zastupnik. Ako Predsjedništvo ne donese odluku u tom roku, sankcija se
  poništava
  .

Zastupnik može Predsjedništvu podnijeti unutarnju žalbu u roku od dva tjedna od obavijesti o sankciji koju je izrekao predsjednik
  na temelju članka 166
  .
  stavaka od 1. do 3.a.
  Žalba ima za posljedicu prekid primjene sankcije. Predsjedništvo može u roku od najkasnije četiri tjedna od podnošenja žalbe
  ili, ako se ne sastane u tom roku, na svojoj sljedećoj sjednici,
  poništiti, potvrditi ili
  izmijeniti
  izrečenu sankciju, ne dovodeći u pitanje mogućnost žalbe izvan Parlamenta koju ima dotični zastupnik. Ako Predsjedništvo ne donese odluku u tom roku, sankcija se
  smatra poništenom
  .

Amandman 186

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava VII. – poglavlje 5. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| KVORUM I GLASOVANJE | KVORUM
  , AMANDMANI
  I GLASOVANJE |

Tekst na snazi

Izmjena

KVORUM I GLASOVANJE

KVORUM
  , AMANDMANI
  I GLASOVANJE

Amandman 187

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 168

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 168. | Članak 168. |
| Kvorum | Kvorum |
| 1.   Parlament može razmatrati, utvrditi dnevni red i usvojiti zapisnik bez obzira na broj nazočnih zastupnika. | 1.   Parlament može razmatrati, utvrditi dnevni red i usvojiti zapisnik bez obzira na broj nazočnih zastupnika. |
| 2.   Kvorum je postignut ako je jedna trećina zastupnika u Parlamentu nazočna u vijećnici. | 2.   Kvorum je postignut ako je jedna trećina zastupnika u Parlamentu nazočna u vijećnici. |
| 3.   Glasovanje je valjano bez obzira na broj glasača osim ako predsjednik, na zahtjev koji prije početka glasovanja podnese najmanje 40 zastupnika, ustanovi
  u trenutku glasovanja
  da nema kvoruma. Ako
  se glasovanjem pokaže
  da nema kvoruma, točka o kojoj se glasovalo uvrštava se u dnevni red sljedeće
  dnevne
  sjednice. | 3.   Glasovanje je valjano bez obzira na broj glasača osim ako predsjednik, na zahtjev koji prije početka glasovanja podnese najmanje 40 zastupnika, ustanovi da nema kvoruma. Ako
  nema kvoruma zbog nedovoljnog broja nazočnih zastupnika, predsjednik izjavljuje
  da nema kvoruma
  i
  točka o kojoj se glasovalo uvrštava se u dnevni red sljedeće sjednice. |
| Zahtjev za utvrđivanje kvoruma mora podnijeti najmanje 40 zastupnika. Zahtjev u ime kluba zastupnika nije dopušten. | |
| Prilikom utvrđivanja rezultata
  glasovanja
  uzimaju
  se u 
  obzir, u skladu sa stavkom 2., svi zastupnici nazočni u vijećnici te, u skladu sa stavkom 4., svi zastupnici koji su tražili utvrđivanje kvoruma. U tu svrhu
  se ne može
  upotrebljavati elektronički sustav glasovanja
  . Vrata vijećnice ne smiju se zatvarati. | Elektronički sustav
  glasovanja
  može
  se
  upotrijebiti
  u 
  svrhu provjere praga od 40 zastupnika, ali ga
  se ne može
  upotrijebiti za provjeru kvoruma
  . Vrata vijećnice ne smiju se zatvarati. |
| Ako nema kvoruma zbog nedovoljnog broja nazočnih zastupnika, predsjednik ne objavljuje rezultat glasovanja, već izjavljuje da nema kvoruma. | |
| Zadnja rečenica stavka 3. ne primjenjuje se na glasovanja o postupovnim prijedlozima, već samo na glasovanja o samom predmetu. | |
| 4.   Zastupnici koji
  su tražili
  utvrđivanje kvoruma računaju
  se
  kao nazočni u smislu
  stavka
  2., čak
  iako više nisu u vijećnici
  . | 4.   Zastupnici koji
  traže
  utvrđivanje kvoruma
  moraju biti nazočni u vijećnici prilikom podnošenja zahtjeva te se
  računaju kao nazočni u smislu
  stavaka
  2.
  i 3.
  , čak
  i ako napuste vijećnicu
  . |
| Zastupnici koji su tražili utvrđivanje kvoruma moraju biti nazočni u vijećnici prilikom podnošenja zahtjeva. | |
| 5.   Ako je nazočno manje od 40 zastupnika, predsjednik može utvrditi da nema kvoruma. | 5.   Ako je nazočno manje od 40 zastupnika, predsjednik može utvrditi da nema kvoruma. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 168.

Članak 168.

Kvorum

Kvorum

1.   Parlament može razmatrati, utvrditi dnevni red i usvojiti zapisnik bez obzira na broj nazočnih zastupnika.

1.   Parlament može razmatrati, utvrditi dnevni red i usvojiti zapisnik bez obzira na broj nazočnih zastupnika.

2.   Kvorum je postignut ako je jedna trećina zastupnika u Parlamentu nazočna u vijećnici.

2.   Kvorum je postignut ako je jedna trećina zastupnika u Parlamentu nazočna u vijećnici.

3.   Glasovanje je valjano bez obzira na broj glasača osim ako predsjednik, na zahtjev koji prije početka glasovanja podnese najmanje 40 zastupnika, ustanovi
  u trenutku glasovanja
  da nema kvoruma. Ako
  se glasovanjem pokaže
  da nema kvoruma, točka o kojoj se glasovalo uvrštava se u dnevni red sljedeće
  dnevne
  sjednice.

3.   Glasovanje je valjano bez obzira na broj glasača osim ako predsjednik, na zahtjev koji prije početka glasovanja podnese najmanje 40 zastupnika, ustanovi da nema kvoruma. Ako
  nema kvoruma zbog nedovoljnog broja nazočnih zastupnika, predsjednik izjavljuje
  da nema kvoruma
  i
  točka o kojoj se glasovalo uvrštava se u dnevni red sljedeće sjednice.

Zahtjev za utvrđivanje kvoruma mora podnijeti najmanje 40 zastupnika. Zahtjev u ime kluba zastupnika nije dopušten.

Prilikom utvrđivanja rezultata
  glasovanja
  uzimaju
  se u 
  obzir, u skladu sa stavkom 2., svi zastupnici nazočni u vijećnici te, u skladu sa stavkom 4., svi zastupnici koji su tražili utvrđivanje kvoruma. U tu svrhu
  se ne može
  upotrebljavati elektronički sustav glasovanja
  . Vrata vijećnice ne smiju se zatvarati.

Elektronički sustav
  glasovanja
  može
  se
  upotrijebiti
  u 
  svrhu provjere praga od 40 zastupnika, ali ga
  se ne može
  upotrijebiti za provjeru kvoruma
  . Vrata vijećnice ne smiju se zatvarati.

Ako nema kvoruma zbog nedovoljnog broja nazočnih zastupnika, predsjednik ne objavljuje rezultat glasovanja, već izjavljuje da nema kvoruma.

Zadnja rečenica stavka 3. ne primjenjuje se na glasovanja o postupovnim prijedlozima, već samo na glasovanja o samom predmetu.

4.   Zastupnici koji
  su tražili
  utvrđivanje kvoruma računaju
  se
  kao nazočni u smislu
  stavka
  2., čak
  iako više nisu u vijećnici
  .

4.   Zastupnici koji
  traže
  utvrđivanje kvoruma
  moraju biti nazočni u vijećnici prilikom podnošenja zahtjeva te se
  računaju kao nazočni u smislu
  stavaka
  2.
  i 3.
  , čak
  i ako napuste vijećnicu
  .

Zastupnici koji su tražili utvrđivanje kvoruma moraju biti nazočni u vijećnici prilikom podnošenja zahtjeva.

5.   Ako je nazočno manje od 40 zastupnika, predsjednik može utvrditi da nema kvoruma.

5.   Ako je nazočno manje od 40 zastupnika, predsjednik može utvrditi da nema kvoruma.

Amandman 188

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 168.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 168.a |
| | Pragovi |
| | 1.   
  Za potrebe ovog Poslovnika, osim ako nije drukčije odlučeno, primjenjuju se sljedeće definicije: |
| | (a) | „niski prag” znači jedna dvadesetina zastupnika ili jedan klub zastupnika u Parlamentu; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 168.a

Pragovi

1.   
  Za potrebe ovog Poslovnika, osim ako nije drukčije odlučeno, primjenjuju se sljedeće definicije:

(a)

„niski prag” znači jedna dvadesetina zastupnika ili jedan klub zastupnika u Parlamentu;

| (b) | „srednji prag” znači jedna desetina zastupnika u Parlamentu, koju čine jedan ili više klubova zastupnika ili pojedinačnih zastupnika ili kombinacija toga dvoga; |
| --- | --- |

(b)

„srednji prag” znači jedna desetina zastupnika u Parlamentu, koju čine jedan ili više klubova zastupnika ili pojedinačnih zastupnika ili kombinacija toga dvoga;

| (c) | „visoki prag” znači jedna petina zastupnika u Parlamentu, koju čine jedan ili više klubova zastupnika ili pojedinačnih zastupnika ili kombinacija toga dvoga. |
| --- | --- |

(c)

„visoki prag” znači jedna petina zastupnika u Parlamentu, koju čine jedan ili više klubova zastupnika ili pojedinačnih zastupnika ili kombinacija toga dvoga.

2.   
  Ako je potreban potpis zastupnika kako bi se utvrdilo je li dosegnut primjenjivi prag, zastupnik svoj potpis može dati vlastoručno ili u elektroničkom obliku preko sustava elektroničkog potpisa Parlamenta. Zastupnik u odgovarajućem roku može povući svoj potpis, ali ga poslije toga ne može ponovno dati.

3.   
  Ako je za postizanje praga potrebna potpora kluba zastupnika, njega predstavlja predsjednik kluba zastupnika ili osoba koju je imenovao u tu svrhu.

4.   
  Za primjenu srednjeg i visokog praga potpora kluba zastupnika računa se na sljedeći način:

| — | u slučaju pozivanja na članak kojim je utvrđen prag tijekom sjednice: svi fizički prisutni zastupnici koji pripadaju klubu zastupnika koji pruža potporu; |
| --- | --- |

—

u slučaju pozivanja na članak kojim je utvrđen prag tijekom sjednice: svi fizički prisutni zastupnici koji pripadaju klubu zastupnika koji pruža potporu;

| — | u ostalim slučajevima: svi zastupnici koji pripadaju klubu zastupnika koji pruža potporu. |
| --- | --- |

—

u ostalim slučajevima: svi zastupnici koji pripadaju klubu zastupnika koji pruža potporu.

Amandman 189

Poslovnik Europskog parlamenta

Horizontalno usklađivanje

| Tekst na snazi | Horizontalno usklađivanje |
| --- | --- |
| | Horizontalno usklađivanje članaka i izmjena novih definicija pragova utvrđenih člankom 168.a |
| | A. | U sljedećim člancima ili izmjenama sljedećih članaka riječi „klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika” u bilo kojem gramatičkom obliku zamjenjuju se s „klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag” uz sve potrebne gramatičke izmjene: |

Tekst na snazi

Horizontalno usklađivanje

Horizontalno usklađivanje članaka i izmjena novih definicija pragova utvrđenih člankom 168.a

A.

Članak 15.(1)

Članak 38.(2)

Članak 38.a stavak 1. (novi)

Članak 59. stavak 1. podstavak 1.

Članak 59. stavak 1. podstavak 4. (novi)

Članak 59. stavak 1.a podstavak 1. (novi)

Članak 59. stavak 1.b podstavak 4. (novi)

Članak 59. stavak 1.b podstavak 5. (novi)

Članak 63. stavak 4. i članak 78.e stavak 2.

Članak 67.a stavak 1. podstavak 1. (novi) i članak 68. stavak 1.

Članak 67.a stavak 2. podstavak 1. (novi)

Članak 67.a stavak 4. podstavak 1. (novi)

Članak 69. stavak 1.

Članak 81.(2)

Članak 88. stavak 1. podstavak 2.

Članak 105. stavci 3. i 5.

Članak 105. stavak 6. treća alineja

Članak 106. stavak 4. točka c podstavak 2. (novi)

Članak 108. stavak 2.

Članak 108. stavak 4.

Članak 113. stavak 4.a (novi)

Članak 118. stavak 5. podstavak 1.

Članak 121. stavak 3.

Članak 122. stavak 3.

Članak 122.a stavak 4. (novi)

Članak 123. stavak 2.

Članak 128. stavak 1. podstavak 1.

Članak 135. stavak 1.

Članak 135. stavak 2.

Članak 137. stavak 2. podstavak 3.

Članak 138. stavak 2. podstavak 3.

Članak 150. stavak 2.

Članak 150. stavak 3.

Članak 152. stavak 1.

Članak 153. stavak 1.

Članak 154. stavak 1.

Članak 169. stavak 1. podstavak 1.

Članak 170. stavak 4. podstavak 1.

Članak 174. stavak 5.

Članak 174. stavak 6.

Članak 176. stavak 1.

Članak 180. stavak 1.

Članak 187. stavak 1. podstavak 1.

Članak 188. stavak 1. podstavci 1. i 2.

Članak 189. stavak 1. podstavak 1.

Članak 190. stavak 1. podstavak 1.

Članak 190. stavak 4.

Članak 226. stavak 4.

Članak 231. stavak 4.

Prilog XVI. stavak 1.c podstavak 7.

U članku 88. stavku 4. i članku 113. stavku 4.a riječi „najmanje 40 zastupnika” u bilo kojem gramatičkom obliku zamjenjuju se s „klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag” uz sve potrebne gramatičke izmjene.

| B. | U članku 50. stavku 1. i članku 50. stavku 2. podstavku 1. riječi „najmanje jedna desetina članova odbora” u bilo kojem gramatičkom obliku zamjenjuju se sa „zastupnici ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem srednji prag u odboru” uz sve potrebne gramatičke izmjene. |
| --- | --- |

B.

U članku 73.a stavku 2. i članku 150. stavku 1. podstavku 2. riječi „klubovi zastupnika ili pojedinačni zastupnici koji zajedno čine jednu desetinu zastupnika u Parlamentu” u bilo kojem gramatičkom obliku zamjenjuju se sa „zastupnici ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem srednji prag” uz sve potrebne gramatičke izmjene.

U članku 210.a stavku 4. riječi „tri člana odbora” zamjenjuju se sa „zastupnici ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem srednji prag u odboru” uz sve potrebne gramatičke izmjene.

| C. | U članku 15. stavku 1. riječi „najmanje jedna petina zastupnika u Parlamentu” zamjenjuju se sa „zastupnici ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem visoki prag” uz sve potrebne gramatičke izmjene. |
| --- | --- |

C.

U članku 182. stavku 2. i članku 180.a stavku 2. riječi „najmanje jedna petina zastupnika u Parlamentu” zamjenjuju se sa „zastupnici ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem visoki prag” uz sve potrebne gramatičke izmjene.

U članku 191. stavku 1. riječi „klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika” zamjenjuju se sa „zastupnici ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem visoki prag” uz sve potrebne gramatičke izmjene.

U članku 204. stavku 2. podstavku 1. i članku 208. stavku 2. riječi „najmanje šestina članova odbora” u bilo kojem gramatičkom obliku zamjenjuju se sa „zastupnici ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem visoki prag u odboru” uz sve potrebne gramatičke izmjene.

U članku 208 stavku 3. riječi „četvrtina članova odbora” zamjenjuju se sa „zastupnici ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem visoki prag u odboru” uz sve potrebne gramatičke izmjene.

| D. | To horizontalno usklađivanje pragova ne dovodi u pitanje prihvaćanje, odbijanje ili promjene gore navedenih članaka i izmjene drugih aspekata koji nisu povezani s pragovima. |
| --- | --- |

D.

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom tekstu. Ako bude prihvaćena bit će potrebno unijeti odgovarajuće promjene u cijelom tekstu.)

Amandman 190

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 169.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 169. | Članak 169. |
| Podnošenje i obrazlaganje amandmana | Podnošenje i obrazlaganje amandmana |
| 1.   Nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti amandmane na razmatranje u Parlamentu. | 1.   Nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti amandmane na razmatranje u Parlamentu.
  Objavljuju se imena svih supotpisnika. |
| Amandmani se podnose u pisanom obliku i uz potpise podnositelja. | Amandmani se podnose u pisanom obliku i uz potpise podnositelja. |
| Amandmani na
  dokumente zakonodavne prirode u smislu članka 47. stavka 1.
  mogu biti popraćeni kratkim obrazloženjem. Za ta obrazloženja odgovoran je podnositelj i o njima se ne glasuje. | Amandmani na
  prijedloge pravno obvezujućih akata
  mogu biti popraćeni kratkim obrazloženjem. Za ta obrazloženja odgovoran je podnositelj i o njima se ne glasuje. |
| 2.   Podložno ograničenjima utvrđenima člankom 170. amandmanom se može tražiti izmjena bilo kojeg dijela teksta i može se odnositi na brisanje, dodavanje ili zamjenjivanje riječi ili brojki. | 2.   Podložno ograničenjima utvrđenima člankom 170. amandmanom se može tražiti izmjena bilo kojeg dijela teksta i može se odnositi na brisanje, dodavanje ili zamjenjivanje riječi ili brojki. |
| U ovom članku i članku 170. riječ „tekst” odnosi se na cijeli prijedlog rezolucije/nacrta zakonodavne rezolucije, prijedlog odluke ili prijedlog
  zakonodavnog
  akta. | U ovom članku i članku 170. riječ „tekst” odnosi se na cijeli prijedlog rezolucije/nacrta zakonodavne rezolucije, prijedlog odluke ili prijedlog
  pravno obvezujućeg
  akta. |
| 3.   Predsjednik određuje rok za podnošenje amandmana. | 3.   Predsjednik određuje rok za podnošenje amandmana. |
| 4.   Tijekom rasprave amandman može obrazložiti njegov podnositelj ili bilo koji drugi zastupnik kojeg podnositelj imenuje za svojeg zamjenika. | 4.   Tijekom rasprave amandman može obrazložiti njegov podnositelj ili bilo koji drugi zastupnik kojeg podnositelj imenuje za svojeg zamjenika. |
| 5.   Amandman se ne razmatra ako ga podnositelj povuče osim ako ga odmah ne preuzme drugi zastupnik. | 5.   Amandman se ne razmatra ako ga podnositelj povuče osim ako ga odmah ne preuzme drugi zastupnik. |
| 6.   O amandmanima se glasuje tek nakon što ih se
  umnoži i podijeli
  na svim službenim jezicima osim ako Parlament ne odluči drukčije. Parlament ne može odlučiti drukčije ako se najmanje 40 zastupnika tome protivi. Parlament izbjegava donositi odluke kojima se u neprihvatljivoj mjeri zastupnici koji govore određeni jezik stavljaju u nepovoljan položaj. | 6.   O amandmanima se glasuje tek nakon što ih se
  stavi
  na
  raspolaganje na
  svim službenim jezicima osim ako Parlament ne odluči drukčije. Parlament ne može odlučiti drukčije ako se najmanje 40 zastupnika tome protivi. Parlament izbjegava donositi odluke kojima se u neprihvatljivoj mjeri zastupnici koji govore određeni jezik stavljaju u nepovoljan položaj. |
| Kad je nazočno manje od 100 zastupnika, Parlament ne može odlučiti drukčije ako najmanje jedna desetina nazočnih zastupnika uloži prigovor. | Kad je nazočno manje od 100 zastupnika, Parlament ne može odlučiti drukčije ako najmanje jedna desetina nazočnih zastupnika uloži prigovor. |
| Na prijedlog predsjednika, s usmenim amandmanom ili bilo kojom drugom usmenom izmjenom postupa se kao s amandmanom koji nije
  distribuiran na
  svim službenim jezicima. Ako predsjednik na temelju članka 170. stavka 3. smatra da je dopušten, te ako prigovor ne bude uložen u skladu s člankom 169. stavkom 6., stavlja se na glasovanje u skladu s utvrđenim redoslijedom glasovanja. | Na prijedlog predsjednika, s usmenim amandmanom ili bilo kojom drugom usmenom izmjenom postupa se kao s amandmanom koji nije
  dostupan na
  svim službenim jezicima. Ako predsjednik na temelju članka 170. stavka 3. smatra da je dopušten, te ako prigovor ne bude uložen u skladu s člankom 169. stavkom 6., stavlja se na glasovanje u skladu s utvrđenim redoslijedom glasovanja. |
| Broj glasova potrebnih da se u odboru uloži prigovor na glasovanje o takvom amandmanu ili takvoj izmjeni utvrđuje se na temelju članka 209., razmjerno broju glasova potrebnih na plenarnoj sjednici koji se, prema potrebi, zaokružuje na sljedeći puni broj. | Broj glasova potrebnih da se u odboru uloži prigovor na glasovanje o takvom amandmanu ili takvoj izmjeni utvrđuje se na temelju članka 209., razmjerno broju glasova potrebnih na plenarnoj sjednici koji se, prema potrebi, zaokružuje na sljedeći puni broj. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 169.

Članak 169.

Podnošenje i obrazlaganje amandmana

Podnošenje i obrazlaganje amandmana

1.   Nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti amandmane na razmatranje u Parlamentu.

1.   Nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti amandmane na razmatranje u Parlamentu.
  Objavljuju se imena svih supotpisnika.

Amandmani se podnose u pisanom obliku i uz potpise podnositelja.

Amandmani se podnose u pisanom obliku i uz potpise podnositelja.

Amandmani na
  dokumente zakonodavne prirode u smislu članka 47. stavka 1.
  mogu biti popraćeni kratkim obrazloženjem. Za ta obrazloženja odgovoran je podnositelj i o njima se ne glasuje.

Amandmani na
  prijedloge pravno obvezujućih akata
  mogu biti popraćeni kratkim obrazloženjem. Za ta obrazloženja odgovoran je podnositelj i o njima se ne glasuje.

2.   Podložno ograničenjima utvrđenima člankom 170. amandmanom se može tražiti izmjena bilo kojeg dijela teksta i može se odnositi na brisanje, dodavanje ili zamjenjivanje riječi ili brojki.

2.   Podložno ograničenjima utvrđenima člankom 170. amandmanom se može tražiti izmjena bilo kojeg dijela teksta i može se odnositi na brisanje, dodavanje ili zamjenjivanje riječi ili brojki.

U ovom članku i članku 170. riječ „tekst” odnosi se na cijeli prijedlog rezolucije/nacrta zakonodavne rezolucije, prijedlog odluke ili prijedlog
  zakonodavnog
  akta.

U ovom članku i članku 170. riječ „tekst” odnosi se na cijeli prijedlog rezolucije/nacrta zakonodavne rezolucije, prijedlog odluke ili prijedlog
  pravno obvezujućeg
  akta.

3.   Predsjednik određuje rok za podnošenje amandmana.

3.   Predsjednik određuje rok za podnošenje amandmana.

4.   Tijekom rasprave amandman može obrazložiti njegov podnositelj ili bilo koji drugi zastupnik kojeg podnositelj imenuje za svojeg zamjenika.

4.   Tijekom rasprave amandman može obrazložiti njegov podnositelj ili bilo koji drugi zastupnik kojeg podnositelj imenuje za svojeg zamjenika.

5.   Amandman se ne razmatra ako ga podnositelj povuče osim ako ga odmah ne preuzme drugi zastupnik.

5.   Amandman se ne razmatra ako ga podnositelj povuče osim ako ga odmah ne preuzme drugi zastupnik.

6.   O amandmanima se glasuje tek nakon što ih se
  umnoži i podijeli
  na svim službenim jezicima osim ako Parlament ne odluči drukčije. Parlament ne može odlučiti drukčije ako se najmanje 40 zastupnika tome protivi. Parlament izbjegava donositi odluke kojima se u neprihvatljivoj mjeri zastupnici koji govore određeni jezik stavljaju u nepovoljan položaj.

6.   O amandmanima se glasuje tek nakon što ih se
  stavi
  na
  raspolaganje na
  svim službenim jezicima osim ako Parlament ne odluči drukčije. Parlament ne može odlučiti drukčije ako se najmanje 40 zastupnika tome protivi. Parlament izbjegava donositi odluke kojima se u neprihvatljivoj mjeri zastupnici koji govore određeni jezik stavljaju u nepovoljan položaj.

Kad je nazočno manje od 100 zastupnika, Parlament ne može odlučiti drukčije ako najmanje jedna desetina nazočnih zastupnika uloži prigovor.

Kad je nazočno manje od 100 zastupnika, Parlament ne može odlučiti drukčije ako najmanje jedna desetina nazočnih zastupnika uloži prigovor.

Na prijedlog predsjednika, s usmenim amandmanom ili bilo kojom drugom usmenom izmjenom postupa se kao s amandmanom koji nije
  distribuiran na
  svim službenim jezicima. Ako predsjednik na temelju članka 170. stavka 3. smatra da je dopušten, te ako prigovor ne bude uložen u skladu s člankom 169. stavkom 6., stavlja se na glasovanje u skladu s utvrđenim redoslijedom glasovanja.

Na prijedlog predsjednika, s usmenim amandmanom ili bilo kojom drugom usmenom izmjenom postupa se kao s amandmanom koji nije
  dostupan na
  svim službenim jezicima. Ako predsjednik na temelju članka 170. stavka 3. smatra da je dopušten, te ako prigovor ne bude uložen u skladu s člankom 169. stavkom 6., stavlja se na glasovanje u skladu s utvrđenim redoslijedom glasovanja.

Broj glasova potrebnih da se u odboru uloži prigovor na glasovanje o takvom amandmanu ili takvoj izmjeni utvrđuje se na temelju članka 209., razmjerno broju glasova potrebnih na plenarnoj sjednici koji se, prema potrebi, zaokružuje na sljedeći puni broj.

Broj glasova potrebnih da se u odboru uloži prigovor na glasovanje o takvom amandmanu ili takvoj izmjeni utvrđuje se na temelju članka 209., razmjerno broju glasova potrebnih na plenarnoj sjednici koji se, prema potrebi, zaokružuje na sljedeći puni broj.

Amandman 191

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 170.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 170. | Članak 170. |
| Dopuštenost amandmana | Dopuštenost amandmana |
| 1.   Amandman nije dopušten ako se: | 1.   
  Ne dovodeći u pitanje dodatne uvjete utvrđene u članku 52. stavku 2. u vezi s izvješćima o vlastitoj inicijativi i članku 69. stavku 2. u vezi s amandmanima na stajalište Vijeća,
  amandman nije dopušten ako se: |
| (a) | ne odnosi izravno na tekst čiju izmjenu traži; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 170.

Članak 170.

Dopuštenost amandmana

Dopuštenost amandmana

1.   Amandman nije dopušten ako se:

1.   
  Ne dovodeći u pitanje dodatne uvjete utvrđene u članku 52. stavku 2. u vezi s izvješćima o vlastitoj inicijativi i članku 69. stavku 2. u vezi s amandmanima na stajalište Vijeća,
  amandman nije dopušten ako se:

(a)

ne odnosi izravno na tekst čiju izmjenu traži;

| (a) | ne odnosi izravno na tekst čiju izmjenu traži; |
| --- | --- |

(a)

ne odnosi izravno na tekst čiju izmjenu traži;

| (b) | njime traži brisanje ili zamjena teksta u cijelosti; |
| --- | --- |

(b)

njime traži brisanje ili zamjena teksta u cijelosti;

| (b) | njime traži brisanje ili zamjena teksta u cijelosti; |
| --- | --- |

(b)

njime traži brisanje ili zamjena teksta u cijelosti;

| (c) | njime traži izmjena više od jednog pojedinačnog članka ili stavka teksta na koji se odnosi; ova odredba ne primjenjuje se na kompromisne amandmane niti na amandmane kojima se traže identične promjene određenog oblika riječi u cijelom tekstu; |
| --- | --- |

(c)

njime traži izmjena više od jednog pojedinačnog članka ili stavka teksta na koji se odnosi; ova odredba ne primjenjuje se na kompromisne amandmane niti na amandmane kojima se traže identične promjene određenog oblika riječi u cijelom tekstu;

| (c) | njime traži izmjena više od jednog pojedinačnog članka ili stavka teksta na koji se odnosi; ova odredba ne primjenjuje se na kompromisne amandmane niti na amandmane kojima se traže identične promjene određenog oblika riječi u cijelom tekstu; |
| --- | --- |

(c)

njime traži izmjena više od jednog pojedinačnog članka ili stavka teksta na koji se odnosi; ova odredba ne primjenjuje se na kompromisne amandmane niti na amandmane kojima se traže identične promjene određenog oblika riječi u cijelom tekstu;

| (c a) | njime traži izmjena prijedloga kodifikacije zakonodavstva Unije; međutim, drugi podstavak članka 103. stavka 3. primjenjuje se mutatis mutandis; |
| --- | --- |

(c a)

njime traži izmjena prijedloga kodifikacije zakonodavstva Unije; međutim, drugi podstavak članka 103. stavka 3. primjenjuje se mutatis mutandis;

| (c b) | njime traži izmjena onih dijelova prijedloga preinake zakonodavstva Unije koji u tom prijedlogu ostaju neizmijenjeni; međutim, drugi podstavak članka 104. stavka 2. i treći podstavak članka 104. stavka 3. primjenjuju se mutatis mutandis; |
| --- | --- |

(c b)

njime traži izmjena onih dijelova prijedloga preinake zakonodavstva Unije koji u tom prijedlogu ostaju neizmijenjeni; međutim, drugi podstavak članka 104. stavka 2. i treći podstavak članka 104. stavka 3. primjenjuju se mutatis mutandis;

| (d) | ustanovi da u tekstu na koji se
  amandman
  odnosi na najmanje jednom od službenih jezika nisu potrebne izmjene
  ; u tom slučaju predsjednik zajedno s uključenim stranama traži odgovarajuće jezično rješenje. |
| --- | --- |

(d)

ustanovi da u tekstu na koji se
  amandman
  odnosi na najmanje jednom od službenih jezika nisu potrebne izmjene
  ; u tom slučaju predsjednik zajedno s uključenim stranama traži odgovarajuće jezično rješenje.

| (d) | njime samo želi osigurati jezična točnost ili urediti terminološka dosljednost teksta na jeziku na kojem je
  amandman
  podnesen
  ; u tom slučaju predsjednik zajedno s uključenim stranama traži odgovarajuće jezično rješenje. |
| --- | --- |

(d)

njime samo želi osigurati jezična točnost ili urediti terminološka dosljednost teksta na jeziku na kojem je
  amandman
  podnesen
  ; u tom slučaju predsjednik zajedno s uključenim stranama traži odgovarajuće jezično rješenje.

2.   
  Amandman se ne razmatra ako nije u skladu s odlukama koje su o tekstu prethodno donesene tijekom istog glasovanja.

3.   O dopuštenosti amandmana odlučuje predsjednik.

3.   O dopuštenosti amandmana odlučuje predsjednik.

Predsjednikova odluka iz stavka 3., koja se odnosi na dopuštenost amandmana, ne temelji se isključivo na odredbama
  stavaka 1
  .
  i 2.
  ovog članka, već na odredbama Poslovnika općenito.

Predsjednikova odluka iz stavka 3., koja se odnosi na dopuštenost amandmana, ne temelji se isključivo na odredbama
  stavka 1
  . ovog članka, već na odredbama Poslovnika općenito.

4.   Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti alternativni prijedlog rezolucije kojim traže zamjenu nezakonodavnog prijedloga rezolucije sadržanog u izvješću odbora.

4.   Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti alternativni prijedlog rezolucije kojim traže zamjenu nezakonodavnog prijedloga rezolucije sadržanog u izvješću odbora.

U tom slučaju taj klub ili zastupnici ne mogu podnositi amandmane na prijedlog rezolucije nadležnog odbora. Alternativni prijedlog rezolucije ne smije biti duži od prijedloga rezolucije odbora. O njemu se u Parlamentu glasuje jedinstvenim glasovanjem bez amandmana.

U tom slučaju taj klub ili zastupnici ne mogu podnositi amandmane na prijedlog rezolucije nadležnog odbora. Alternativni prijedlog rezolucije ne smije biti duži od prijedloga rezolucije odbora. O njemu se u Parlamentu glasuje jedinstvenim glasovanjem bez amandmana.

Članak 123. stavak 4. se
  pri tome primjenjuje
  na odgovarajući način.

Članak 123. stavak 4.
  i stavak 4.a u vezi sa zajedničkim prijedlozima rezolucija primjenjuju
  se na odgovarajući način.

4.a   
  Uz suglasnost predsjednika, amandmani se iznimno mogu podnositi nakon isteka roka za njihovo podnošenje ako je riječ o kompromisnim amandmanima ili u slučaju tehničkih problema. Predsjednik odlučuje o dopuštenosti takvih amandmana. Za glasovanje o tim amandmanima predsjednik mora dobiti suglasnost Parlamenta.

Mogu se primijeniti sljedeći opći kriteriji dopuštenosti kompromisnih amandmana:

| — | kompromisni amandmani u pravilu se odnose na dijelove teksta koji su bili predmet amandmana prije roka za podnošenje amandmana; |
| --- | --- |

—

kompromisni amandmani u pravilu se odnose na dijelove teksta koji su bili predmet amandmana prije roka za podnošenje amandmana;

| — | kompromisne amandmane u pravilu podnose klubovi zastupnika koji predstavljaju većinu u Parlamentu, predsjednici ili izvjestitelji dotičnih odbora ili podnositelji drugih amandmana; |
| --- | --- |

—

kompromisne amandmane u pravilu podnose klubovi zastupnika koji predstavljaju većinu u Parlamentu, predsjednici ili izvjestitelji dotičnih odbora ili podnositelji drugih amandmana;

| — | kompromisni amandmani u pravilu imaju za posljedicu povlačenje drugih amandmana na isti dio teksta. |
| --- | --- |

—

kompromisni amandmani u pravilu imaju za posljedicu povlačenje drugih amandmana na isti dio teksta.

Jedino predsjednik može predložiti razmatranje kompromisnog amandmana. Da bi se glasovalo o kompromisnom amandmanu, predsjednik mora dobiti suglasnost Parlamenta, provjeravajući ima li prigovora na održavanje tog glasovanja. U slučaju prigovora, Parlament o predmetu odlučuje većinom danih glasova.

Amandman 192

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 171.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 171. | Članak 171. |
| Postupak glasovanja | Postupak glasovanja |
| 1.   Na glasovanja o 
  izvješćima
  primjenjuje se sljedeći postupak: | 1.   
  Osim ako ovim Poslovnikom nije predviđeno drukčije,
  na glasovanja o 
  tekstovima podnesenim Parlamentu
  primjenjuje se sljedeći postupak: |
| (a) | najprije se glasuje o 
  mogućim
  amandmanima na
  tekst na koji se odnosi izvješće nadležnog odbora
  , |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 171.

Članak 171.

Postupak glasovanja

Postupak glasovanja

1.   Na glasovanja o 
  izvješćima
  primjenjuje se sljedeći postupak:

1.   
  Osim ako ovim Poslovnikom nije predviđeno drukčije,
  na glasovanja o 
  tekstovima podnesenim Parlamentu
  primjenjuje se sljedeći postupak:

(a)

najprije se glasuje o 
  mogućim
  amandmanima na
  tekst na koji se odnosi izvješće nadležnog odbora
  ,

| (a) | najprije se
  , prema potrebi,
  glasuje o 
  svim
  amandmanima na
  prijedlog pravno obvezujućeg akta
  , |
| --- | --- |

(a)

najprije se
  , prema potrebi,
  glasuje o 
  svim
  amandmanima na
  prijedlog pravno obvezujućeg akta
  ,

| (b) | potom se glasuje o 
  tekstu
  u cijelosti, bilo da je izmijenjen ili ne, |
| --- | --- |

(b)

potom se glasuje o 
  tekstu
  u cijelosti, bilo da je izmijenjen ili ne,

| (b) | potom se
  , prema potrebi,
  glasuje o 
  tom prijedlogu
  u cijelosti, bilo da je izmijenjen ili ne, |
| --- | --- |

(b)

potom se
  , prema potrebi,
  glasuje o 
  tom prijedlogu
  u cijelosti, bilo da je izmijenjen ili ne,

| (c) | potom se glasuje o amandmanima na prijedlog rezolucije ili na nacrt zakonodavne rezolucije, |
| --- | --- |

(c)

potom se glasuje o amandmanima na prijedlog rezolucije ili na nacrt zakonodavne rezolucije,

| (c) | potom se glasuje o 
  svim
  amandmanima na prijedlog rezolucije ili na nacrt zakonodavne rezolucije, |
| --- | --- |

(c)

potom se glasuje o 
  svim
  amandmanima na prijedlog rezolucije ili na nacrt zakonodavne rezolucije,

| (d) | na kraju se glasuje o prijedlogu rezolucije
  ili o nacrtu zakonodavne rezolucije
  u cijelosti (konačno glasovanje). |
| --- | --- |

(d)

na kraju se glasuje o prijedlogu rezolucije
  ili o nacrtu zakonodavne rezolucije
  u cijelosti (konačno glasovanje).

| (d) | na kraju se glasuje o prijedlogu rezolucije u cijelosti (konačno glasovanje). |
| --- | --- |

(d)

na kraju se glasuje o prijedlogu rezolucije u cijelosti (konačno glasovanje).

Parlament ne glasuje o obrazloženju sadržanom u izvješću.

Parlament ne glasuje
  ni
  o 
  jednom
  obrazloženju sadržanom u izvješću.

2.   
  Na drugo čitanje primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | ako nije podnesen prijedlog za odbijanje ili izmjenu stajališta Vijeća, smatra ga se odobrenim u skladu s člankom 76.; |
| --- | --- |

(a)

ako nije podnesen prijedlog za odbijanje ili izmjenu stajališta Vijeća, smatra ga se odobrenim u skladu s člankom 76.;

| (b) | o prijedlogu za odbijanje stajališta Vijeća glasuje se prije glasovanja o mogućim amandmanima (vidi članak 68. stavak 1.); |
| --- | --- |

(b)

o prijedlogu za odbijanje stajališta Vijeća glasuje se prije glasovanja o mogućim amandmanima (vidi članak 68. stavak 1.);

| (c) | ako je podneseno više amandmana na stajalište Vijeća, o njima se glasuje redoslijedom navedenim u članku 174.; |
| --- | --- |

(c)

ako je podneseno više amandmana na stajalište Vijeća, o njima se glasuje redoslijedom navedenim u članku 174.;

| (d) | ako je Parlament glasovao o izmjeni stajališta Vijeća, daljnje glasovanje o tekstu u cijelosti može se provesti samo u skladu s člankom 68. stavkom 2. |
| --- | --- |

(d)

ako je Parlament glasovao o izmjeni stajališta Vijeća, daljnje glasovanje o tekstu u cijelosti može se provesti samo u skladu s člankom 68. stavkom 2.

3.   
  Na treće čitanje primjenjuje se postupak iz članka 72.

4.   Prilikom glasovanja o 
  zakonodavnim tekstovima
  i o nezakonodavnim prijedlozima rezolucija najprije se glasuje o suštinskim dijelovima, a potom o citatima i uvodnim izjavama.
  Amandmani koji nisu u skladu s jednim od prethodnih glasovanja ne razmatraju se.

4.   Prilikom glasovanja o 
  prijedlozima pravno obvezujućih akata
  i o nezakonodavnim prijedlozima rezolucija najprije se glasuje o suštinskim dijelovima, a potom o citatima i uvodnim izjavama.

4.a   
  Amandman se ne razmatra ako nije u skladu s odlukama koje su o tekstu prethodno donesene tijekom istog glasovanja.

5.   Za vrijeme glasovanja smije govoriti samo izvjestitelj,
  koji
  ima priliku ukratko iznijeti stajališta nadležnog odbora o amandmanima o kojima se glasuje.

5.   Za vrijeme glasovanja smije govoriti samo izvjestitelj,
  ili umjesto njega, predsjednik odbora.
  Ima priliku ukratko iznijeti stajališta nadležnog odbora o amandmanima o kojima se glasuje.

Amandman 193

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 172.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 172
  . | Briše se
  . |
| Izjednačen broj glasova | |
| 1.   
  U slučaju izjednačenog broja glasova prema članku 171. stavku 1. točki (b) ili (d), tekst se u cijelosti vraća odboru. Isto se primjenjuje i na glasovanja prema člancima 3. i 9. te na konačna glasovanja prema člancima 199. i 212., pri čemu se podrazumijeva da se u slučaju dvaju zadnjih navedenih članaka predmet vraća Konferenciji predsjednika. | |
| 2.   
  U slučaju izjednačenog broja glasova nakon glasovanja o dnevnom redu u cijelosti (članak 152.) ili o zapisniku u cijelosti (članak 192.) ili o tekstu o kojem se u skladu s člankom 176. glasuje po dijelovima, tekst se smatra usvojenim. | |
| 3.   
  U svim drugim slučajevima izjednačenog broja glasova tekst ili prijedlog smatraju se odbijenima, ne dovodeći u pitanje članke kojima je propisana kvalificirana većina. | |
| Članak 172. stavak 3. tumači se tako da u slučaju izjednačenog broja glasova o nacrtu preporuke u skladu s člankom 141. stavkom 4. o neintervenciji u postupku pred Sudom Europske unije, takav izjednačen broj glasova ne znači donošenje preporuke za intervenciju Parlamenta u spomenutom postupku. U takvom se slučaju smatra da nadležni odbor nije dao nikakvu preporuku | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 172
  .

Briše se
  .

Izjednačen broj glasova

1.   
  U slučaju izjednačenog broja glasova prema članku 171. stavku 1. točki (b) ili (d), tekst se u cijelosti vraća odboru. Isto se primjenjuje i na glasovanja prema člancima 3. i 9. te na konačna glasovanja prema člancima 199. i 212., pri čemu se podrazumijeva da se u slučaju dvaju zadnjih navedenih članaka predmet vraća Konferenciji predsjednika.

2.   
  U slučaju izjednačenog broja glasova nakon glasovanja o dnevnom redu u cijelosti (članak 152.) ili o zapisniku u cijelosti (članak 192.) ili o tekstu o kojem se u skladu s člankom 176. glasuje po dijelovima, tekst se smatra usvojenim.

3.   
  U svim drugim slučajevima izjednačenog broja glasova tekst ili prijedlog smatraju se odbijenima, ne dovodeći u pitanje članke kojima je propisana kvalificirana većina.

Članak 172. stavak 3. tumači se tako da u slučaju izjednačenog broja glasova o nacrtu preporuke u skladu s člankom 141. stavkom 4. o neintervenciji u postupku pred Sudom Europske unije, takav izjednačen broj glasova ne znači donošenje preporuke za intervenciju Parlamenta u spomenutom postupku. U takvom se slučaju smatra da nadležni odbor nije dao nikakvu preporuku

Amandman 194

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 173.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 173
  . | Briše se
  . |
| Načela glasovanja | |
| 1.   
  O izvješću se glasuje na temelju preporuke nadležnog odbora. Odbor može taj zadatak delegirati svojem predsjedniku i izvjestitelju. | |
| 2.   
  Odbor može preporučiti da se o svim amandmanima ili o nekoliko njih glasuje skupno, da ih se prihvati ili odbaci, ili da ih se proglasi nevaljanima. | |
| Također može predložiti kompromisne amandmane. | |
| 3.   
  Ako odbor preporuči da se o amandmanima glasuje skupno, najprije se provodi skupno glasovanje o tim amandmanima. | |
| 4.   
  Ako odbor predloži kompromisni amandman, tom se kompromisnom amandmanu daje prednost prilikom glasovanja. | |
| 5.   
  U slučaju amandmana za koje se zahtijeva poimenično glasovanje glasuje se za svaki amandman pojedinačno. | |
| 6.   
  U slučaju skupnog glasovanja ili glasovanja o kompromisnom amandmanu ne dopušta se glasovanje po dijelovima. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 173
  .

Briše se
  .

Načela glasovanja

1.   
  O izvješću se glasuje na temelju preporuke nadležnog odbora. Odbor može taj zadatak delegirati svojem predsjedniku i izvjestitelju.

2.   
  Odbor može preporučiti da se o svim amandmanima ili o nekoliko njih glasuje skupno, da ih se prihvati ili odbaci, ili da ih se proglasi nevaljanima.

Također može predložiti kompromisne amandmane.

3.   
  Ako odbor preporuči da se o amandmanima glasuje skupno, najprije se provodi skupno glasovanje o tim amandmanima.

4.   
  Ako odbor predloži kompromisni amandman, tom se kompromisnom amandmanu daje prednost prilikom glasovanja.

5.   
  U slučaju amandmana za koje se zahtijeva poimenično glasovanje glasuje se za svaki amandman pojedinačno.

6.   
  U slučaju skupnog glasovanja ili glasovanja o kompromisnom amandmanu ne dopušta se glasovanje po dijelovima.

Amandman 195

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 174.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 174. | Članak 174. |
| Redoslijed glasovanja o amandmanima | Redoslijed glasovanja o amandmanima |
| 1.   Amandmani imaju prednost pred tekstom na koji se odnose i o njima se glasuje prije glasovanja o tekstu. | 1.   Amandmani imaju prednost pred tekstom na koji se odnose i o njima se glasuje prije glasovanja o tekstu. |
| 2.   Ako su na isti dio teksta podnesena dva ili više amandmana koji se međusobno isključuju, prednost ima onaj amandman koji se najviše razlikuje od izvornog teksta i o njemu se najprije glasuje. Ako ga se prihvati, ostali amandmani smatraju se odbijenima; a ako ga se odbije, glasuje se o amandmanu koji je sljedeći prema redu prvenstva i tako za svaki od preostalih amandmana. Ako postoji dvojba o redu prvenstva, odluku donosi predsjednik. Ako su odbijeni svi amandmani, izvorni tekst smatra se usvojenim, osim ako u predviđenom roku nije zatraženo odvojeno glasovanje. | 2.   Ako su na isti dio teksta podnesena dva ili više amandmana koji se međusobno isključuju, prednost ima onaj amandman koji se najviše razlikuje od izvornog teksta i o njemu se najprije glasuje. Ako ga se prihvati, ostali amandmani smatraju se odbijenima; a ako ga se odbije, glasuje se o amandmanu koji je sljedeći prema redu prvenstva i tako za svaki od preostalih amandmana. Ako postoji dvojba o redu prvenstva, odluku donosi predsjednik. Ako su odbijeni svi amandmani, izvorni tekst smatra se usvojenim, osim ako u predviđenom roku nije zatraženo odvojeno glasovanje. |
| 3.   Predsjednik može staviti na glasovanje najprije izvorni tekst ili staviti na glasovanje amandman koji je bliži izvornom tekstu prije amandmana koji se najviše razlikuje od izvornog teksta. | 3.   
  Međutim, ako smatra da će to olakšati glasovanje,
  predsjednik može staviti na glasovanje najprije izvorni tekst ili staviti na glasovanje amandman koji je bliži izvornom tekstu prije amandmana koji se najviše razlikuje od izvornog teksta. |
| Ako bilo koji od njih dobije većinu glasova, ostali amandmani podneseni na isti
  tekst
  se ne razmatraju. | Ako bilo koji od njih dobije većinu glasova, ostali amandmani podneseni na isti
  dio teksta
  se ne razmatraju. |
| 4.   
  Iznimno, na prijedlog predsjednika, o amandmanima podnesenima nakon zaključenja rasprave može se glasovati ako je riječ o kompromisnim amandmanima ili u slučaju tehničkih problema. Za glasovanje o tim amandmanima predsjednik mora dobiti suglasnost Parlamenta. | |
| Na temelju članka 170. stavka 3. predsjednik odlučuje o dopuštenosti amandmana. U slučaju kompromisnih amandmana podnesenih nakon zaključenja rasprave u skladu s ovim stavkom predsjednik odlučuje o njihovoj dopuštenosti za svaki amandman posebno, uzimajući u obzir kompromisnu prirodu amandmana. | |
| Jedino predsjednik može predložiti razmatranje kompromisnog amandmana. Da bi se glasovalo o kompromisnom amandmanu, predsjednik mora dobiti suglasnost Parlamenta, provjeravajući ima li prigovora na održavanje tog glasovanja. U slučaju prigovora, Parlament o predmetu odlučuje većinom danih glasova. | |
| | 4.a   
  Ako se glasuje o kompromisnim amandmanima, oni imaju prednost prilikom glasovanja. |
| | 4.b   
  U slučaju glasovanja o kompromisnom amandmanu ne dopušta se glasovanje po dijelovima. |
| 5.   Ako je nadležni odbor podnio skup amandmana na tekst na koji se odnosi izvješće, predsjednik ih stavlja na glasovanje skupno, osim ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne zahtijevaju odvojena glasovanja ili ako su podneseni drugi amandmani. | 5.   Ako je nadležni odbor podnio skup amandmana na tekst na koji se odnosi izvješće, predsjednik ih stavlja na glasovanje skupno, osim ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne zahtijevaju odvojena glasovanja ili
  glasovanja po dijelovima o posebnim točkama ili
  ako su podneseni drugi
  konkurentni
  amandmani. |
| 6.   Predsjednik može staviti druge amandmane na skupno glasovanje ako se međusobno nadopunjavaju.
  U tom slučaju djeluje u skladu s postupkom utvrđenim stavkom 5.
  Podnositelji
  tih
  amandmana mogu predložiti skupna glasovanja ako se njihovi amandmani međusobno nadopunjavaju. | 6.   Predsjednik može staviti druge amandmane na skupno glasovanje ako se međusobno nadopunjavaju
  , osim ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne zahtijevaju odvojena glasovanja ili glasovanja po dijelovima
  . Podnositelji amandmana mogu predložiti
  i
  skupna glasovanja ako se njihovi amandmani međusobno nadopunjavaju. |
| 7.   Predsjednik može odlučiti, ovisno o prihvaćanju ili odbijanju određenog amandmana, da se o nekoliko drugih amandmana sličnog sadržaja ili sa sličnim ciljevima glasuje skupno. Prije te odluke predsjednik može tražiti suglasnost Parlamenta. | 7.   Predsjednik može odlučiti, ovisno o prihvaćanju ili odbijanju određenog amandmana, da se o nekoliko drugih amandmana sličnog sadržaja ili sa sličnim ciljevima glasuje skupno. Prije te odluke predsjednik može tražiti suglasnost Parlamenta. |
| Takav skup amandmana može se odnositi na različite dijelove izvornog teksta. | Takav skup amandmana može se odnositi na različite dijelove izvornog teksta. |
| 8.   Ako različiti autori podnesu dva ili više amandmana identičnog sadržaja, o njima se glasuje kao o jednom amandmanu. | 8.   Ako različiti autori podnesu dva ili više amandmana identičnog sadržaja, o njima se glasuje kao o jednom amandmanu. |
| | 8.a   
  U slučaju amandmana za koje se zahtijeva poimenično glasovanje glasuje se za svaki amandman pojedinačno. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 174.

Članak 174.

Redoslijed glasovanja o amandmanima

Redoslijed glasovanja o amandmanima

1.   Amandmani imaju prednost pred tekstom na koji se odnose i o njima se glasuje prije glasovanja o tekstu.

1.   Amandmani imaju prednost pred tekstom na koji se odnose i o njima se glasuje prije glasovanja o tekstu.

2.   Ako su na isti dio teksta podnesena dva ili više amandmana koji se međusobno isključuju, prednost ima onaj amandman koji se najviše razlikuje od izvornog teksta i o njemu se najprije glasuje. Ako ga se prihvati, ostali amandmani smatraju se odbijenima; a ako ga se odbije, glasuje se o amandmanu koji je sljedeći prema redu prvenstva i tako za svaki od preostalih amandmana. Ako postoji dvojba o redu prvenstva, odluku donosi predsjednik. Ako su odbijeni svi amandmani, izvorni tekst smatra se usvojenim, osim ako u predviđenom roku nije zatraženo odvojeno glasovanje.

2.   Ako su na isti dio teksta podnesena dva ili više amandmana koji se međusobno isključuju, prednost ima onaj amandman koji se najviše razlikuje od izvornog teksta i o njemu se najprije glasuje. Ako ga se prihvati, ostali amandmani smatraju se odbijenima; a ako ga se odbije, glasuje se o amandmanu koji je sljedeći prema redu prvenstva i tako za svaki od preostalih amandmana. Ako postoji dvojba o redu prvenstva, odluku donosi predsjednik. Ako su odbijeni svi amandmani, izvorni tekst smatra se usvojenim, osim ako u predviđenom roku nije zatraženo odvojeno glasovanje.

3.   Predsjednik može staviti na glasovanje najprije izvorni tekst ili staviti na glasovanje amandman koji je bliži izvornom tekstu prije amandmana koji se najviše razlikuje od izvornog teksta.

3.   
  Međutim, ako smatra da će to olakšati glasovanje,
  predsjednik može staviti na glasovanje najprije izvorni tekst ili staviti na glasovanje amandman koji je bliži izvornom tekstu prije amandmana koji se najviše razlikuje od izvornog teksta.

Ako bilo koji od njih dobije većinu glasova, ostali amandmani podneseni na isti
  tekst
  se ne razmatraju.

Ako bilo koji od njih dobije većinu glasova, ostali amandmani podneseni na isti
  dio teksta
  se ne razmatraju.

4.   
  Iznimno, na prijedlog predsjednika, o amandmanima podnesenima nakon zaključenja rasprave može se glasovati ako je riječ o kompromisnim amandmanima ili u slučaju tehničkih problema. Za glasovanje o tim amandmanima predsjednik mora dobiti suglasnost Parlamenta.

Na temelju članka 170. stavka 3. predsjednik odlučuje o dopuštenosti amandmana. U slučaju kompromisnih amandmana podnesenih nakon zaključenja rasprave u skladu s ovim stavkom predsjednik odlučuje o njihovoj dopuštenosti za svaki amandman posebno, uzimajući u obzir kompromisnu prirodu amandmana.

Jedino predsjednik može predložiti razmatranje kompromisnog amandmana. Da bi se glasovalo o kompromisnom amandmanu, predsjednik mora dobiti suglasnost Parlamenta, provjeravajući ima li prigovora na održavanje tog glasovanja. U slučaju prigovora, Parlament o predmetu odlučuje većinom danih glasova.

4.a   
  Ako se glasuje o kompromisnim amandmanima, oni imaju prednost prilikom glasovanja.

4.b   
  U slučaju glasovanja o kompromisnom amandmanu ne dopušta se glasovanje po dijelovima.

5.   Ako je nadležni odbor podnio skup amandmana na tekst na koji se odnosi izvješće, predsjednik ih stavlja na glasovanje skupno, osim ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne zahtijevaju odvojena glasovanja ili ako su podneseni drugi amandmani.

5.   Ako je nadležni odbor podnio skup amandmana na tekst na koji se odnosi izvješće, predsjednik ih stavlja na glasovanje skupno, osim ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne zahtijevaju odvojena glasovanja ili
  glasovanja po dijelovima o posebnim točkama ili
  ako su podneseni drugi
  konkurentni
  amandmani.

6.   Predsjednik može staviti druge amandmane na skupno glasovanje ako se međusobno nadopunjavaju.
  U tom slučaju djeluje u skladu s postupkom utvrđenim stavkom 5.
  Podnositelji
  tih
  amandmana mogu predložiti skupna glasovanja ako se njihovi amandmani međusobno nadopunjavaju.

6.   Predsjednik može staviti druge amandmane na skupno glasovanje ako se međusobno nadopunjavaju
  , osim ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne zahtijevaju odvojena glasovanja ili glasovanja po dijelovima
  . Podnositelji amandmana mogu predložiti
  i
  skupna glasovanja ako se njihovi amandmani međusobno nadopunjavaju.

7.   Predsjednik može odlučiti, ovisno o prihvaćanju ili odbijanju određenog amandmana, da se o nekoliko drugih amandmana sličnog sadržaja ili sa sličnim ciljevima glasuje skupno. Prije te odluke predsjednik može tražiti suglasnost Parlamenta.

7.   Predsjednik može odlučiti, ovisno o prihvaćanju ili odbijanju određenog amandmana, da se o nekoliko drugih amandmana sličnog sadržaja ili sa sličnim ciljevima glasuje skupno. Prije te odluke predsjednik može tražiti suglasnost Parlamenta.

Takav skup amandmana može se odnositi na različite dijelove izvornog teksta.

Takav skup amandmana može se odnositi na različite dijelove izvornog teksta.

8.   Ako različiti autori podnesu dva ili više amandmana identičnog sadržaja, o njima se glasuje kao o jednom amandmanu.

8.   Ako različiti autori podnesu dva ili više amandmana identičnog sadržaja, o njima se glasuje kao o jednom amandmanu.

8.a   
  U slučaju amandmana za koje se zahtijeva poimenično glasovanje glasuje se za svaki amandman pojedinačno.

Amandman 196

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 175.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 175. | Članak 175. |
| Razmatranje
  u odboru amandmana za plenarnu sjednicu | Odabir
  u odboru amandmana za plenarnu sjednicu |
| Ako je više od 50 amandmana
  i
  zahtjeva za glasovanje po dijelovima ili odvojeno glasovanje podneseno na
  izvješće koje se razmatra
  u Parlamentu, predsjednik može, nakon savjetovanja s predsjednikom nadležnog odbora, tražiti da se odbor sastane radi
  razmatranja
  tih amandmana ili zahtjeva. Na plenarnoj sjednici glasuje se o amandmanu ili zahtjevu za glasovanje po dijelovima ili odvojeno glasovanje za koje je u ovoj fazi glasovala najmanje jedna
  desetina
  članova odbora. | Ako je više od 50 amandmana
  ili
  zahtjeva za glasovanje po dijelovima ili odvojeno glasovanje podneseno
  u vezi s tekstom koji je odbor podnio
  na
  razmatranje
  u Parlamentu, predsjednik može, nakon savjetovanja s predsjednikom nadležnog odbora, tražiti da se
  taj
  odbor sastane radi
  glasovanja o svakom od
  tih amandmana ili zahtjeva. Na plenarnoj sjednici glasuje se o amandmanu ili zahtjevu za glasovanje po dijelovima ili odvojeno glasovanje za koje je u ovoj fazi glasovala najmanje jedna
  trećina
  članova odbora. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 175.

Članak 175.

Razmatranje
  u odboru amandmana za plenarnu sjednicu

Odabir
  u odboru amandmana za plenarnu sjednicu

Ako je više od 50 amandmana
  i
  zahtjeva za glasovanje po dijelovima ili odvojeno glasovanje podneseno na
  izvješće koje se razmatra
  u Parlamentu, predsjednik može, nakon savjetovanja s predsjednikom nadležnog odbora, tražiti da se odbor sastane radi
  razmatranja
  tih amandmana ili zahtjeva. Na plenarnoj sjednici glasuje se o amandmanu ili zahtjevu za glasovanje po dijelovima ili odvojeno glasovanje za koje je u ovoj fazi glasovala najmanje jedna
  desetina
  članova odbora.

Ako je više od 50 amandmana
  ili
  zahtjeva za glasovanje po dijelovima ili odvojeno glasovanje podneseno
  u vezi s tekstom koji je odbor podnio
  na
  razmatranje
  u Parlamentu, predsjednik može, nakon savjetovanja s predsjednikom nadležnog odbora, tražiti da se
  taj
  odbor sastane radi
  glasovanja o svakom od
  tih amandmana ili zahtjeva. Na plenarnoj sjednici glasuje se o amandmanu ili zahtjevu za glasovanje po dijelovima ili odvojeno glasovanje za koje je u ovoj fazi glasovala najmanje jedna
  trećina
  članova odbora.

Amandman 197

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 176.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 176. | Članak 176. |
| Glasovanje po dijelovima | Glasovanje po dijelovima |
| 1.   Ako tekst o kojem će se glasovati sadrži dvije ili više odredbi, upućuje na dvije ili više točaka ili ga se može podijeliti na dva ili više dijelova s različitim značenjem i/ili normativnom vrijednošću, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu zahtijevati glasovanje po dijelovima. | 1.   Ako tekst o kojem će se glasovati sadrži dvije ili više odredbi, upućuje na dvije ili više točaka ili ga se može podijeliti na dva ili više dijelova s različitim značenjem i/ili normativnom vrijednošću, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu zahtijevati glasovanje po dijelovima. |
| 2.   Zahtjev se podnosi večer uoči glasovanja osim ako predsjednik ne odredi drukčiji rok. Predsjednik odlučuje o zahtjevu. | 2.   Zahtjev se podnosi
  najkasnije
  večer uoči glasovanja osim ako predsjednik ne odredi drukčiji rok. Predsjednik odlučuje o zahtjevu. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 176.

Članak 176.

Glasovanje po dijelovima

Glasovanje po dijelovima

1.   Ako tekst o kojem će se glasovati sadrži dvije ili više odredbi, upućuje na dvije ili više točaka ili ga se može podijeliti na dva ili više dijelova s različitim značenjem i/ili normativnom vrijednošću, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu zahtijevati glasovanje po dijelovima.

1.   Ako tekst o kojem će se glasovati sadrži dvije ili više odredbi, upućuje na dvije ili više točaka ili ga se može podijeliti na dva ili više dijelova s različitim značenjem i/ili normativnom vrijednošću, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu zahtijevati glasovanje po dijelovima.

2.   Zahtjev se podnosi večer uoči glasovanja osim ako predsjednik ne odredi drukčiji rok. Predsjednik odlučuje o zahtjevu.

2.   Zahtjev se podnosi
  najkasnije
  večer uoči glasovanja osim ako predsjednik ne odredi drukčiji rok. Predsjednik odlučuje o zahtjevu.

Amandmani 198 i 347

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 178.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 178. | Članak 178. |
| Glasovanje | Glasovanje |
| 1.   U Parlamentu se u pravilu glasuje dizanjem ruke. | 1.   U Parlamentu se u pravilu glasuje dizanjem ruke. |
| | Međutim, predsjednik u bilo kojem trenutku može odlučiti da će se glasovanja provesti uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja. |
| | 1.a   
  Predsjednik proglašava početak i završetak glasovanja. |
| | Nakon što predsjednik proglasi početak glasovanja, nitko osim njega ne smije govoriti do proglašenja završetka glasovanja. |
| | 1.b   
  Pri izračunu broja glasova za prihvaćanje ili odbijanje teksta u obzir se uzimaju samo glasovi za i protiv, osim ako je posebna većina utvrđena Ugovorima. |
| 2.   Ako predsjednik odluči da je rezultat dvojben, ponovno se glasuje uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja, a u slučaju da on ne radi, sjedenjem i ustajanjem. | 2.   Ako predsjednik odluči da je rezultat
  glasovanja provedenog dizanjem ruke
  dvojben, ponovno se glasuje uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja, a u slučaju da on ne radi, sjedenjem i ustajanjem. |
| | 2.a   
  Predsjednik utvrđuje rezultat glasovanja i objavljuje ga. |
| 3.   Rezultat glasovanja se bilježi. | 3.   Rezultat glasovanja se bilježi. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 178.

Članak 178.

Glasovanje

Glasovanje

1.   U Parlamentu se u pravilu glasuje dizanjem ruke.

1.   U Parlamentu se u pravilu glasuje dizanjem ruke.

Međutim, predsjednik u bilo kojem trenutku može odlučiti da će se glasovanja provesti uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja.

1.a   
  Predsjednik proglašava početak i završetak glasovanja.

Nakon što predsjednik proglasi početak glasovanja, nitko osim njega ne smije govoriti do proglašenja završetka glasovanja.

1.b   
  Pri izračunu broja glasova za prihvaćanje ili odbijanje teksta u obzir se uzimaju samo glasovi za i protiv, osim ako je posebna većina utvrđena Ugovorima.

2.   Ako predsjednik odluči da je rezultat dvojben, ponovno se glasuje uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja, a u slučaju da on ne radi, sjedenjem i ustajanjem.

2.   Ako predsjednik odluči da je rezultat
  glasovanja provedenog dizanjem ruke
  dvojben, ponovno se glasuje uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja, a u slučaju da on ne radi, sjedenjem i ustajanjem.

2.a   
  Predsjednik utvrđuje rezultat glasovanja i objavljuje ga.

3.   Rezultat glasovanja se bilježi.

3.   Rezultat glasovanja se bilježi.

Amandman 199

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 179.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 179. | Članak 179. |
| Konačno glasovanje | Konačno glasovanje |
| Prilikom odlučivanja na temelju izvješća Parlament glasuje poimenično jedinstvenim i/ili konačnim glasovanjem u skladu s člankom 180. stavkom 2.
  O amandmanima se poimenično glasuje samo na temelju zahtjeva koji je podnesen u skladu s člankom 180. | Prilikom odlučivanja na temelju izvješća Parlament glasuje poimenično jedinstvenim i/ili konačnim glasovanjem u skladu s člankom 180. stavkom 2. |
| Odredbe članka 179 o poimeničnom glasovanju se u slučaju postupka o imunitetu zastupnika ne odnose na izvješća predviđena člankom 8. stavkom 2., i člankom 9. stavcima 3., 6. i 8. | Odredbe članka 179 o poimeničnom glasovanju se u slučaju postupka o imunitetu zastupnika ne odnose na izvješća predviđena člankom 8. stavkom 2., i člankom 9. stavcima 3., 6. i 8. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 179.

Članak 179.

Konačno glasovanje

Konačno glasovanje

Prilikom odlučivanja na temelju izvješća Parlament glasuje poimenično jedinstvenim i/ili konačnim glasovanjem u skladu s člankom 180. stavkom 2.
  O amandmanima se poimenično glasuje samo na temelju zahtjeva koji je podnesen u skladu s člankom 180.

Prilikom odlučivanja na temelju izvješća Parlament glasuje poimenično jedinstvenim i/ili konačnim glasovanjem u skladu s člankom 180. stavkom 2.

Odredbe članka 179 o poimeničnom glasovanju se u slučaju postupka o imunitetu zastupnika ne odnose na izvješća predviđena člankom 8. stavkom 2., i člankom 9. stavcima 3., 6. i 8.

Odredbe članka 179 o poimeničnom glasovanju se u slučaju postupka o imunitetu zastupnika ne odnose na izvješća predviđena člankom 8. stavkom 2., i člankom 9. stavcima 3., 6. i 8.

Amandman 200

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 179.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 179.a |
| | Izjednačen broj glasova |
| | 1.   
  U slučaju izjednačenog broja glasova prema članku 171. stavku 1. točki (b) ili (d), tekst se u cijelosti vraća odboru. To se također primjenjuje na glasovanje prema člancima 3. i 9. |
| | 2.   
  U slučaju izjednačenog broja glasova o tekstu o kojem se u skladu s člankom 176. glasuje po dijelovima, tekst se smatra usvojenim. |
| | 3.   
  U svim drugim slučajevima izjednačenog broja glasova tekst ili prijedlog smatraju se odbijenima, ne dovodeći u pitanje članke kojima je propisana kvalificirana većina. |
| | Članak 179.a stavak 3. tumači se tako da u slučaju izjednačenog broja glasova o nacrtu preporuke u skladu s člankom 141. stavkom 4. o neintervenciji u postupku pred Sudom Europske unije, takav izjednačen broj glasova ne znači donošenje preporuke za intervenciju Parlamenta u spomenutom postupku. U takvom se slučaju smatra da nadležni odbor nije dao nikakvu preporuku. |
| | Predsjednik može glasovati, ali njegov glas nije odlučujući. |
| | (Zadnja dva podstavka umeću se kao tumačenja.) |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 179.a

Izjednačen broj glasova

1.   
  U slučaju izjednačenog broja glasova prema članku 171. stavku 1. točki (b) ili (d), tekst se u cijelosti vraća odboru. To se također primjenjuje na glasovanje prema člancima 3. i 9.

2.   
  U slučaju izjednačenog broja glasova o tekstu o kojem se u skladu s člankom 176. glasuje po dijelovima, tekst se smatra usvojenim.

3.   
  U svim drugim slučajevima izjednačenog broja glasova tekst ili prijedlog smatraju se odbijenima, ne dovodeći u pitanje članke kojima je propisana kvalificirana većina.

Članak 179.a stavak 3. tumači se tako da u slučaju izjednačenog broja glasova o nacrtu preporuke u skladu s člankom 141. stavkom 4. o neintervenciji u postupku pred Sudom Europske unije, takav izjednačen broj glasova ne znači donošenje preporuke za intervenciju Parlamenta u spomenutom postupku. U takvom se slučaju smatra da nadležni odbor nije dao nikakvu preporuku.

Predsjednik može glasovati, ali njegov glas nije odlučujući.

(Zadnja dva podstavka umeću se kao tumačenja.)

Amandman 201

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 180.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 180. | Članak 180. |
| Poimenično glasovanje | Poimenično glasovanje |
| 1.   Uz slučajeve predviđene
  člankom 118. stavkom 5.
  ,
  člankom 119. stavkom 5. i člankom 179.,
  poimenično se glasuje ako to pisanim putem zahtijeva klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika večer uoči glasovanja, osim ako predsjednik ne odredi drukčiji rok. | 1.   Uz slučajeve predviđene
  tim člancima
  , poimenično se glasuje ako to pisanim putem zahtijeva klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika
  najkasnije
  večer uoči glasovanja, osim ako predsjednik ne odredi drukčiji rok. |
| Odredbe članka 180.
  stavka 1.
  o poimeničnom glasovanju se u slučaju postupka o imunitetu zastupnika ne odnose na izvješća predviđena člankom 8. stavkom 2., i člankom 9. stavcima 3., 6. i 8. | Odredbe članka 180. o poimeničnom glasovanju se u slučaju postupka o imunitetu zastupnika ne odnose na izvješća predviđena člankom 8. stavkom 2., i člankom 9. stavcima 3., 6. i 8. |
| | 1.a   
  Svaki klub zastupnika može podnijeti najviše stotinu zahtjeva za poimenično glasovanje po sjednici. |
| 2.   Poimenično glasovanje provodi se uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja. Ako upotreba tog sustava nije moguća iz tehničkih razloga, poimenično glasovanje provodi se abecednim redom, počevši s imenom zastupnika koje odredi ždrijeb. Predsjednik glasuje posljednji. | 2.   Poimenično glasovanje provodi se uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja. |
| | Ako upotreba tog sustava nije moguća iz tehničkih razloga, poimenično glasovanje može se provesti abecednim redom, počevši s imenom zastupnika koje odredi ždrijeb. Predsjednik glasuje posljednji. Glasovanje se provodi usmeno izgovaranjem „da”, „ne” ili „uzdržan”. |
| Glasovanje se provodi usmeno izgovaranjem „da”, „ne” ili „uzdržan”.
  Pri izračunu broja glasova za prihvaćanje ili odbijanje prijedloga u obzir se uzimaju samo glasovi za i protiv. Predsjednik utvrđuje rezultat glasovanja i objavljuje ga. | |
| Glasovanja se bilježe u zapisnik sa sjednice, pri čemu se imena zastupnika upisuju abecednim redom po klubu zastupnika zajedno s naznakom o tome kako su glasovali. | 2.a   Glasovanja se bilježe u zapisnik sa sjednice, pri čemu se imena zastupnika upisuju abecednim redom po klubu zastupnika zajedno s naznakom o tome kako su glasovali. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 180.

Članak 180.

Poimenično glasovanje

Poimenično glasovanje

1.   Uz slučajeve predviđene
  člankom 118. stavkom 5.
  ,
  člankom 119. stavkom 5. i člankom 179.,
  poimenično se glasuje ako to pisanim putem zahtijeva klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika večer uoči glasovanja, osim ako predsjednik ne odredi drukčiji rok.

1.   Uz slučajeve predviđene
  tim člancima
  , poimenično se glasuje ako to pisanim putem zahtijeva klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika
  najkasnije
  večer uoči glasovanja, osim ako predsjednik ne odredi drukčiji rok.

Odredbe članka 180.
  stavka 1.
  o poimeničnom glasovanju se u slučaju postupka o imunitetu zastupnika ne odnose na izvješća predviđena člankom 8. stavkom 2., i člankom 9. stavcima 3., 6. i 8.

Odredbe članka 180. o poimeničnom glasovanju se u slučaju postupka o imunitetu zastupnika ne odnose na izvješća predviđena člankom 8. stavkom 2., i člankom 9. stavcima 3., 6. i 8.

1.a   
  Svaki klub zastupnika može podnijeti najviše stotinu zahtjeva za poimenično glasovanje po sjednici.

2.   Poimenično glasovanje provodi se uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja. Ako upotreba tog sustava nije moguća iz tehničkih razloga, poimenično glasovanje provodi se abecednim redom, počevši s imenom zastupnika koje odredi ždrijeb. Predsjednik glasuje posljednji.

2.   Poimenično glasovanje provodi se uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja.

Ako upotreba tog sustava nije moguća iz tehničkih razloga, poimenično glasovanje može se provesti abecednim redom, počevši s imenom zastupnika koje odredi ždrijeb. Predsjednik glasuje posljednji. Glasovanje se provodi usmeno izgovaranjem „da”, „ne” ili „uzdržan”.

Glasovanje se provodi usmeno izgovaranjem „da”, „ne” ili „uzdržan”.
  Pri izračunu broja glasova za prihvaćanje ili odbijanje prijedloga u obzir se uzimaju samo glasovi za i protiv. Predsjednik utvrđuje rezultat glasovanja i objavljuje ga.

Glasovanja se bilježe u zapisnik sa sjednice, pri čemu se imena zastupnika upisuju abecednim redom po klubu zastupnika zajedno s naznakom o tome kako su glasovali.

2.a   Glasovanja se bilježe u zapisnik sa sjednice, pri čemu se imena zastupnika upisuju abecednim redom po klubu zastupnika zajedno s naznakom o tome kako su glasovali.

Amandman 202

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 180.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 180.a |
| | Tajno glasovanje |
| | 1.   
  O imenovanjima se glasuje tajno, ne dovodeći u pitanje članak 15. stavak 1. i članak 204. stavak 2. drugi podstavak. |
| | Prilikom izračuna broja glasova u obzir se uzimaju samo glasački listići s imenima kandidata. |
| | 2.   
  Glasovanje se također provodi tajno ako to zahtijeva najmanje jedna petina zastupnika u Parlamentu. Ti zahtjevi moraju biti podneseni prije početka glasovanja. |
| | 3.   
  Zahtjev za tajno glasovanje ima prednost pred zahtjevom za poimenično glasovanje. |
| | 4.   
  Glasove nakon tajnog glasovanja prebrojavaju između dva i osam zastupnika odabranih ždrijebom, osim u slučaju elektroničkog glasovanja. |
| | U slučaju glasovanja iz stavka 1. kandidati ne smiju prebrojavati glasove. |
| | Imena zastupnika koji su sudjelovali u tajnom glasovanju bilježe se u zapisnik s dnevne sjednice na kojoj je provedeno glasovanje. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 180.a

Tajno glasovanje

1.   
  O imenovanjima se glasuje tajno, ne dovodeći u pitanje članak 15. stavak 1. i članak 204. stavak 2. drugi podstavak.

Prilikom izračuna broja glasova u obzir se uzimaju samo glasački listići s imenima kandidata.

2.   
  Glasovanje se također provodi tajno ako to zahtijeva najmanje jedna petina zastupnika u Parlamentu. Ti zahtjevi moraju biti podneseni prije početka glasovanja.

3.   
  Zahtjev za tajno glasovanje ima prednost pred zahtjevom za poimenično glasovanje.

4.   
  Glasove nakon tajnog glasovanja prebrojavaju između dva i osam zastupnika odabranih ždrijebom, osim u slučaju elektroničkog glasovanja.

U slučaju glasovanja iz stavka 1. kandidati ne smiju prebrojavati glasove.

Imena zastupnika koji su sudjelovali u tajnom glasovanju bilježe se u zapisnik s dnevne sjednice na kojoj je provedeno glasovanje.

Amandman 203

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 181.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 181. | Članak 181. |
| Elektroničko glasovanje | Upotreba sustava elektroničkog glasovanja |
| 1.   
  Predsjednik u bilo kojem trenutku može odlučiti da će se glasovanja navedena u člancima 178., 180. i 182. provesti uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja. | |
| Ako upotreba elektroničkog sustava glasovanja nije moguća iz tehničkih razloga, glasovanje se provodi u skladu s člankom 178., člankom 180. stavkom 2. ili člankom 182. | |
| Tehničke detalje upotrebe elektroničkog sustava glasovanja utvrđuje Predsjedništvo. | 1.   Tehničke detalje upotrebe elektroničkog sustava glasovanja utvrđuje Predsjedništvo. |
| 2.   Prilikom elektroničkog glasovanja bilježi se samo brojčani rezultat glasovanja. | 2.   Prilikom elektroničkog glasovanja
  , osim ako se odnosi na poimenično glasovanje,
  bilježi se samo brojčani rezultat glasovanja. |
| Međutim, ako se zahtijeva poimenično glasovanje u skladu s člankom 180. stavkom 1., glasovi se bilježe u zapisnik s dnevne sjednice, pri čemu se imena zastupnika upisuju abecednim redom po klubu zastupnika. | |
| 3.   
  Poimenično glasovanje provodi se u skladu s člankom 180. stavkom 2. ako to zahtijeva većina nazočnih zastupnika. Sustav iz stavka 1. ovog članka može se upotrijebiti za utvrđivanje nazočnosti većine. | |
| | 3.a   
  Predsjednik u bilo kojem trenutku može odlučiti upotrijebiti sustav elektroničkog glasovanja u svrhu provjere praga. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 181.

Članak 181.

Elektroničko glasovanje

Upotreba sustava elektroničkog glasovanja

1.   
  Predsjednik u bilo kojem trenutku može odlučiti da će se glasovanja navedena u člancima 178., 180. i 182. provesti uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja.

Ako upotreba elektroničkog sustava glasovanja nije moguća iz tehničkih razloga, glasovanje se provodi u skladu s člankom 178., člankom 180. stavkom 2. ili člankom 182.

Tehničke detalje upotrebe elektroničkog sustava glasovanja utvrđuje Predsjedništvo.

1.   Tehničke detalje upotrebe elektroničkog sustava glasovanja utvrđuje Predsjedništvo.

2.   Prilikom elektroničkog glasovanja bilježi se samo brojčani rezultat glasovanja.

2.   Prilikom elektroničkog glasovanja
  , osim ako se odnosi na poimenično glasovanje,
  bilježi se samo brojčani rezultat glasovanja.

Međutim, ako se zahtijeva poimenično glasovanje u skladu s člankom 180. stavkom 1., glasovi se bilježe u zapisnik s dnevne sjednice, pri čemu se imena zastupnika upisuju abecednim redom po klubu zastupnika.

3.   
  Poimenično glasovanje provodi se u skladu s člankom 180. stavkom 2. ako to zahtijeva većina nazočnih zastupnika. Sustav iz stavka 1. ovog članka može se upotrijebiti za utvrđivanje nazočnosti većine.

3.a   
  Predsjednik u bilo kojem trenutku može odlučiti upotrijebiti sustav elektroničkog glasovanja u svrhu provjere praga.

Amandman 204

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 182.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 182
  . | Briše se
  . |
| Tajno glasovanje | |
| 1.   
  O imenovanjima se glasuje tajno, ne dovodeći u pitanje članak 15. stavak 1., članak 199. stavak 1. i članak 204. stavak 2. drugi podstavak. | |
| Prilikom izračuna broja glasova u obzir se uzimaju samo glasački listići s imenima kandidata. | |
| 2.   
  Glasovanje se također može provoditi tajno ako to zahtijeva najmanje jedna petina zastupnika u Parlamentu. Ti zahtjevi moraju biti podneseni prije početka glasovanja. | |
| Ako prije početka glasovanja najmanje jedna petina zastupnika u Parlamentu podnese zahtjev za tajno glasovanje, Parlament mora provesti takvo glasovanje. | |
| 3.   
  Zahtjev za tajno glasovanje ima prednost pred zahtjevom za poimenično glasovanje. | |
| 4.   
  Glasove nakon tajnog glasovanja prebrojavaju između dva i osam zastupnika odabranih ždrijebom, osim u slučaju elektroničkog glasovanja. | |
| U slučaju glasovanja iz stavka 1. kandidati ne smiju prebrojavati glasove. | |
| Imena zastupnika koji su sudjelovali u tajnom glasovanju bilježe se u zapisnik s dnevne sjednice na kojoj je provedeno glasovanje. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 182
  .

Briše se
  .

Tajno glasovanje

1.   
  O imenovanjima se glasuje tajno, ne dovodeći u pitanje članak 15. stavak 1., članak 199. stavak 1. i članak 204. stavak 2. drugi podstavak.

Prilikom izračuna broja glasova u obzir se uzimaju samo glasački listići s imenima kandidata.

2.   
  Glasovanje se također može provoditi tajno ako to zahtijeva najmanje jedna petina zastupnika u Parlamentu. Ti zahtjevi moraju biti podneseni prije početka glasovanja.

Ako prije početka glasovanja najmanje jedna petina zastupnika u Parlamentu podnese zahtjev za tajno glasovanje, Parlament mora provesti takvo glasovanje.

3.   
  Zahtjev za tajno glasovanje ima prednost pred zahtjevom za poimenično glasovanje.

4.   
  Glasove nakon tajnog glasovanja prebrojavaju između dva i osam zastupnika odabranih ždrijebom, osim u slučaju elektroničkog glasovanja.

U slučaju glasovanja iz stavka 1. kandidati ne smiju prebrojavati glasove.

Imena zastupnika koji su sudjelovali u tajnom glasovanju bilježe se u zapisnik s dnevne sjednice na kojoj je provedeno glasovanje.

Amandman 205

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 182.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 182.a |
| | Sporovi oko glasovanja |
| | 1.   
  Pitanja o pridržavanju Poslovnika koja se odnose na valjanost glasovanja mogu se postaviti nakon što predsjednik proglasi glasovanje završenim. |
| | 2.   
  Nakon objave rezultata glasovanja provedenog dizanjem ruke, svaki zastupnik može tražiti da se taj rezultat provjeri uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja. |
| | 3.   
  Predsjednik odlučuje je li objavljeni rezultat valjan. Njegova odluka je konačna. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 182.a

Sporovi oko glasovanja

1.   
  Pitanja o pridržavanju Poslovnika koja se odnose na valjanost glasovanja mogu se postaviti nakon što predsjednik proglasi glasovanje završenim.

2.   
  Nakon objave rezultata glasovanja provedenog dizanjem ruke, svaki zastupnik može tražiti da se taj rezultat provjeri uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja.

3.   
  Predsjednik odlučuje je li objavljeni rezultat valjan. Njegova odluka je konačna.

Amandman 206

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 183.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 183. | Članak 183. |
| Obrazloženja glasovanja | Obrazloženja glasovanja |
| 1.   Nakon zaključenja
  opće rasprave
  svaki zastupnik može dati usmeno obrazloženje konačnog glasovanja u trajanju od najdulje jedne minute
  ili
  pisano obrazloženje od najviše 200 riječi, koje se uključuje
  u doslovno izvješće sa sjednice
  . | 1.   Nakon zaključenja
  glasovanja
  svaki zastupnik može dati usmeno obrazloženje
  jedinstvenog i/ili
  konačnog glasovanja
  o točki koja je podnesena Parlamentu
  u trajanju od najdulje jedne minute
  . Svaki zastupnik može dati
  najviše
  tri usmena obrazloženja po sjednici
  . |
| | Pri takvom glasovanju svaki zastupnik može dati
  pisano obrazloženje
  glasovanja
  od najviše 200 riječi, koje se uključuje
  na stranicu zastupnika na internetskoj stranici Parlamenta. |
| Svaki klub zastupnika može dati obrazloženje glasovanja u trajanju od najdulje dvije minute. | Svaki klub zastupnika može dati obrazloženje glasovanja u trajanju od najdulje dvije minute. |
| Nakon što je započelo prvo obrazloženje glasovanja, daljnji zahtjevi za davanje obrazloženja glasovanja se ne prihvaćaju. | Nakon što je započelo prvo obrazloženje glasovanja
  o prvoj točki
  , daljnji zahtjevi za davanje obrazloženja glasovanja se ne prihvaćaju. |
| Obrazloženja glasovanja dopuštaju se za konačno glasovanje o bilo
  kojem predmetu koji je podnesen
  Parlamentu. U svrhu ovog članka pojam „konačno glasovanje” ne odnosi se na vrstu glasovanja, već na posljednje glasovanje o bilo kojoj točki. | Obrazloženja glasovanja dopuštaju se za
  jedinstveno i/ili
  konačno glasovanje o bilo
  kojoj točki koja je podnesena
  Parlamentu. U svrhu ovog članka pojam „konačno glasovanje” ne odnosi se na vrstu glasovanja, već na posljednje glasovanje o bilo kojoj točki. |
| 2.   Obrazloženja glasovanja nisu dopuštena u slučaju glasovanja o postupovnim predmetima. | 2.   Obrazloženja glasovanja nisu dopuštena u slučaju
  tajnog
  glasovanja
  ili glasovanja
  o postupovnim predmetima. |
| 3.   Ako
  su prijedlog zakonodavnog akta ili izvješće uvršteni
  u dnevni red Parlamenta
  u skladu s člankom 150.
  , zastupnici mogu podnijeti pisana obrazloženja glasovanja u skladu sa stavkom 1. | 3.   Ako
  je točka uvrštena
  u dnevni red Parlamenta
  bez amandmana ili bez rasprave
  , zastupnici mogu
  samo
  podnijeti pisana obrazloženja glasovanja u skladu sa stavkom 1. |
| Usmena ili pisana obrazloženja glasovanja moraju se
  odnosit i
  izravno na
  tekst o kojem se glasuje
  . | Usmena ili pisana obrazloženja glasovanja moraju se
  odnositi
  izravno na
  točku koja je podnesena Parlamentu
  . |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 183.

Članak 183.

Obrazloženja glasovanja

Obrazloženja glasovanja

1.   Nakon zaključenja
  opće rasprave
  svaki zastupnik može dati usmeno obrazloženje konačnog glasovanja u trajanju od najdulje jedne minute
  ili
  pisano obrazloženje od najviše 200 riječi, koje se uključuje
  u doslovno izvješće sa sjednice
  .

1.   Nakon zaključenja
  glasovanja
  svaki zastupnik može dati usmeno obrazloženje
  jedinstvenog i/ili
  konačnog glasovanja
  o točki koja je podnesena Parlamentu
  u trajanju od najdulje jedne minute
  . Svaki zastupnik može dati
  najviše
  tri usmena obrazloženja po sjednici
  .

Pri takvom glasovanju svaki zastupnik može dati
  pisano obrazloženje
  glasovanja
  od najviše 200 riječi, koje se uključuje
  na stranicu zastupnika na internetskoj stranici Parlamenta.

Svaki klub zastupnika može dati obrazloženje glasovanja u trajanju od najdulje dvije minute.

Svaki klub zastupnika može dati obrazloženje glasovanja u trajanju od najdulje dvije minute.

Nakon što je započelo prvo obrazloženje glasovanja, daljnji zahtjevi za davanje obrazloženja glasovanja se ne prihvaćaju.

Nakon što je započelo prvo obrazloženje glasovanja
  o prvoj točki
  , daljnji zahtjevi za davanje obrazloženja glasovanja se ne prihvaćaju.

Obrazloženja glasovanja dopuštaju se za konačno glasovanje o bilo
  kojem predmetu koji je podnesen
  Parlamentu. U svrhu ovog članka pojam „konačno glasovanje” ne odnosi se na vrstu glasovanja, već na posljednje glasovanje o bilo kojoj točki.

Obrazloženja glasovanja dopuštaju se za
  jedinstveno i/ili
  konačno glasovanje o bilo
  kojoj točki koja je podnesena
  Parlamentu. U svrhu ovog članka pojam „konačno glasovanje” ne odnosi se na vrstu glasovanja, već na posljednje glasovanje o bilo kojoj točki.

2.   Obrazloženja glasovanja nisu dopuštena u slučaju glasovanja o postupovnim predmetima.

2.   Obrazloženja glasovanja nisu dopuštena u slučaju
  tajnog
  glasovanja
  ili glasovanja
  o postupovnim predmetima.

3.   Ako
  su prijedlog zakonodavnog akta ili izvješće uvršteni
  u dnevni red Parlamenta
  u skladu s člankom 150.
  , zastupnici mogu podnijeti pisana obrazloženja glasovanja u skladu sa stavkom 1.

3.   Ako
  je točka uvrštena
  u dnevni red Parlamenta
  bez amandmana ili bez rasprave
  , zastupnici mogu
  samo
  podnijeti pisana obrazloženja glasovanja u skladu sa stavkom 1.

Usmena ili pisana obrazloženja glasovanja moraju se
  odnosit i
  izravno na
  tekst o kojem se glasuje
  .

Usmena ili pisana obrazloženja glasovanja moraju se
  odnositi
  izravno na
  točku koja je podnesena Parlamentu
  .

Amandman 207

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 184.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 184. | Briše se. |
| Sporovi oko glasovanja | |
| 1.   
  Predsjednik proglašava početak i završetak glasovanja. | |
| 2.   
  Nakon što predsjednik proglasi početak glasovanja, nitko osim njega ne smije govoriti do proglašenja završetka glasovanja. | |
| 3.   
  Pitanja o pridržavanju Poslovnika koja se odnose na valjanost glasovanja mogu se postaviti nakon što predsjednik proglasi glasovanje završenim. | |
| 4.   
  Nakon objave rezultata glasovanja provedenog dizanjem ruke, svaki zastupnik može tražiti da se taj rezultat provjeri uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja. | |
| 5.   
  Predsjednik odlučuje je li objavljeni rezultat valjan. Njegova odluka je konačna. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 184.

Briše se.

Sporovi oko glasovanja

1.   
  Predsjednik proglašava početak i završetak glasovanja.

2.   
  Nakon što predsjednik proglasi početak glasovanja, nitko osim njega ne smije govoriti do proglašenja završetka glasovanja.

3.   
  Pitanja o pridržavanju Poslovnika koja se odnose na valjanost glasovanja mogu se postaviti nakon što predsjednik proglasi glasovanje završenim.

4.   
  Nakon objave rezultata glasovanja provedenog dizanjem ruke, svaki zastupnik može tražiti da se taj rezultat provjeri uz pomoć elektroničkog sustava glasovanja.

5.   
  Predsjednik odlučuje je li objavljeni rezultat valjan. Njegova odluka je konačna.

Amandman 208

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava VII. – poglavlje 6. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| POGLAVLJE 6. | POGLAVLJE 6. |
| JAVLJANJA ZA RIJEČ KOJA SE ODNOSE NA POSTUPAK | PITANJA O PRIDRŽAVANJU POSLOVNIKA I POSTUPOVNI PRIJEDLOZI |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE 6.

POGLAVLJE 6.

JAVLJANJA ZA RIJEČ KOJA SE ODNOSE NA POSTUPAK

PITANJA O PRIDRŽAVANJU POSLOVNIKA I POSTUPOVNI PRIJEDLOZI

Amandman 209

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 185.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 185. | Članak 185. |
| Postupovni prijedlozi | Postupovni prijedlozi |
| 1.   Javljanja za riječ vezana uz postupovni prijedlog koji se odnosi na: | 1.   Javljanja za riječ vezana uz postupovni prijedlog koji se odnosi na: |
| (a) | nedopuštenost predmeta (članak 187.), |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 185.

Članak 185.

Postupovni prijedlozi

Postupovni prijedlozi

1.   Javljanja za riječ vezana uz postupovni prijedlog koji se odnosi na:

1.   Javljanja za riječ vezana uz postupovni prijedlog koji se odnosi na:

(a)

nedopuštenost predmeta (članak 187.),

| (a) | nedopuštenost predmeta (članak 187.), |
| --- | --- |

(a)

nedopuštenost predmeta (članak 187.),

| (b) | vraćanje predmeta odboru (članak 188.), |
| --- | --- |

(b)

vraćanje predmeta odboru (članak 188.),

| (b) | vraćanje predmeta odboru (članak 188.), |
| --- | --- |

(b)

vraćanje predmeta odboru (članak 188.),

| (c) | zaključenje rasprave (članak 189.), |
| --- | --- |

(c)

zaključenje rasprave (članak 189.),

| (c) | zaključenje rasprave (članak 189.), |
| --- | --- |

(c)

zaključenje rasprave (članak 189.),

| (d) | odgoda rasprave ili glasovanja (članak 190.) ili |
| --- | --- |

(d)

odgoda rasprave ili glasovanja (članak 190.) ili

| (d) | odgoda rasprave ili glasovanja (članak 190.) ili |
| --- | --- |

(d)

odgoda rasprave ili glasovanja (članak 190.) ili

| (e) | prekid ili zaključenje dnevne sjednice (članak 191.) |
| --- | --- |

(e)

prekid ili zaključenje dnevne sjednice (članak 191.)

| (e) | prekid ili zaključenje dnevne sjednice (članak 191.) |
| --- | --- |

(e)

prekid ili zaključenje dnevne sjednice (članak 191.)

imaju prednost pred drugim javljanjima za riječ.

imaju prednost pred drugim javljanjima za riječ.

Osim predlagatelja o tim prijedlozima riječ mogu imati samo jedan govornik
  za i jedan
  protiv te predsjednik ili izvjestitelj nadležnog odbora.

Osim predlagatelja o tim prijedlozima riječ mogu imati samo jedan govornik protiv te predsjednik ili izvjestitelj nadležnog odbora.

2.   Vrijeme za izlaganje ne smije biti dulje od jedne minute.

2.   Vrijeme za izlaganje ne smije biti dulje od jedne minute.

Amandman 210

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 186.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak
  186
  . | Članak
  184
  .
  a |
| Pitanja o pridržavanju Poslovnika | Pitanja o pridržavanju Poslovnika |
| 1.   Zastupnici mogu dobiti riječ kako bi predsjednika upozorili na svako nepridržavanje Poslovnika Parlamenta. Pri tome najprije navode članak na koji se pozivaju. | 1.   Zastupnici mogu dobiti riječ kako bi predsjednika upozorili na svako nepridržavanje Poslovnika Parlamenta. Pri tome najprije navode članak na koji se pozivaju. |
| 2.   Zahtjev za postavljanje pitanja o pridržavanju Poslovnika ima prednost pred svim drugim javljanjima za riječ. | 2.   Zahtjev za postavljanje pitanja o pridržavanju Poslovnika ima prednost pred svim drugim javljanjima za riječ
  ili postupovnim prijedlozima
  . |
| 3.   Vrijeme za izlaganje ne smije biti dulje od jedne minute. | 3.   Vrijeme za izlaganje ne smije biti dulje od jedne minute. |
| 4.   Predsjednik odmah odlučuje o pitanjima o pridržavanju Poslovnika u skladu s Poslovnikom i svoju odluku objavljuje odmah nakon postavljanja pitanja o pridržavanju Poslovnika. O predsjednikovoj odluci se ne glasuje. | 4.   Predsjednik odmah odlučuje o pitanjima o pridržavanju Poslovnika u skladu s Poslovnikom i svoju odluku objavljuje odmah nakon postavljanja pitanja o pridržavanju Poslovnika. O predsjednikovoj odluci se ne glasuje. |
| 5.   Iznimno, predsjednik može izjaviti da će svoju odluku objaviti kasnije, ali ne kasnije od 24 sata nakon postavljanja pitanja o pridržavanju Poslovnika. Odgoda odluke nema za posljedicu odgodu rasprave. Predsjednik može uputiti predmet nadležnom odboru. | 5.   Iznimno, predsjednik može izjaviti da će svoju odluku objaviti kasnije, ali ne kasnije od 24 sata nakon postavljanja pitanja o pridržavanju Poslovnika. Odgoda odluke nema za posljedicu odgodu rasprave. Predsjednik može uputiti predmet nadležnom odboru. |
| Zahtjev za postavljanje pitanja o pridržavanju Poslovnika mora se odnositi na točku dnevnog reda o kojoj se raspravlja. Predsjednik može u odgovarajućem trenutku dopustiti pitanje o pridržavanju Poslovnika koje se odnosi na drugi predmet, npr. nakon zaključenja rasprave o dotičnoj točki dnevnog reda ili prije prekida dnevne sjednice. | Zahtjev za postavljanje pitanja o pridržavanju Poslovnika mora se odnositi na točku dnevnog reda o kojoj se raspravlja. Predsjednik može u odgovarajućem trenutku dopustiti pitanje o pridržavanju Poslovnika koje se odnosi na drugi predmet, npr. nakon zaključenja rasprave o dotičnoj točki dnevnog reda ili prije prekida dnevne sjednice. |
| | (Ovaj članak, kako je izmijenjen, premješta se ispred članka 185.) |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak
  186
  .

Članak
  184
  .
  a

Pitanja o pridržavanju Poslovnika

Pitanja o pridržavanju Poslovnika

1.   Zastupnici mogu dobiti riječ kako bi predsjednika upozorili na svako nepridržavanje Poslovnika Parlamenta. Pri tome najprije navode članak na koji se pozivaju.

1.   Zastupnici mogu dobiti riječ kako bi predsjednika upozorili na svako nepridržavanje Poslovnika Parlamenta. Pri tome najprije navode članak na koji se pozivaju.

2.   Zahtjev za postavljanje pitanja o pridržavanju Poslovnika ima prednost pred svim drugim javljanjima za riječ.

2.   Zahtjev za postavljanje pitanja o pridržavanju Poslovnika ima prednost pred svim drugim javljanjima za riječ
  ili postupovnim prijedlozima
  .

3.   Vrijeme za izlaganje ne smije biti dulje od jedne minute.

3.   Vrijeme za izlaganje ne smije biti dulje od jedne minute.

4.   Predsjednik odmah odlučuje o pitanjima o pridržavanju Poslovnika u skladu s Poslovnikom i svoju odluku objavljuje odmah nakon postavljanja pitanja o pridržavanju Poslovnika. O predsjednikovoj odluci se ne glasuje.

4.   Predsjednik odmah odlučuje o pitanjima o pridržavanju Poslovnika u skladu s Poslovnikom i svoju odluku objavljuje odmah nakon postavljanja pitanja o pridržavanju Poslovnika. O predsjednikovoj odluci se ne glasuje.

5.   Iznimno, predsjednik može izjaviti da će svoju odluku objaviti kasnije, ali ne kasnije od 24 sata nakon postavljanja pitanja o pridržavanju Poslovnika. Odgoda odluke nema za posljedicu odgodu rasprave. Predsjednik može uputiti predmet nadležnom odboru.

5.   Iznimno, predsjednik može izjaviti da će svoju odluku objaviti kasnije, ali ne kasnije od 24 sata nakon postavljanja pitanja o pridržavanju Poslovnika. Odgoda odluke nema za posljedicu odgodu rasprave. Predsjednik može uputiti predmet nadležnom odboru.

Zahtjev za postavljanje pitanja o pridržavanju Poslovnika mora se odnositi na točku dnevnog reda o kojoj se raspravlja. Predsjednik može u odgovarajućem trenutku dopustiti pitanje o pridržavanju Poslovnika koje se odnosi na drugi predmet, npr. nakon zaključenja rasprave o dotičnoj točki dnevnog reda ili prije prekida dnevne sjednice.

Zahtjev za postavljanje pitanja o pridržavanju Poslovnika mora se odnositi na točku dnevnog reda o kojoj se raspravlja. Predsjednik može u odgovarajućem trenutku dopustiti pitanje o pridržavanju Poslovnika koje se odnosi na drugi predmet, npr. nakon zaključenja rasprave o dotičnoj točki dnevnog reda ili prije prekida dnevne sjednice.

(Ovaj članak, kako je izmijenjen, premješta se ispred članka 185.)

Amandman 211

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 187.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 187. | Članak 187. |
| Prijedlog za odbijanje rasprave zbog nedopuštenosti predmeta | Prijedlog za odbijanje rasprave zbog nedopuštenosti predmeta |
| 1.   Na početku rasprave o određenoj točki dnevnog reda
  može se
  predložiti odbijanje rasprave zbog nedopuštenosti predmeta. O tom prijedlogu glasuje se odmah. | 1.   
  Klub zastupnika ili 40 zastupnika
  na početku rasprave o određenoj točki dnevnog reda
  mogu
  predložiti odbijanje rasprave zbog nedopuštenosti predmeta. O tom prijedlogu glasuje se odmah. |
| Namjera da se zbog nedopuštenosti predmeta predloži odbijanje rasprave priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament. | Namjera da se zbog nedopuštenosti predmeta predloži odbijanje rasprave priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament. |
| 2.   Ako je prijedlog prihvaćen, Parlament odmah prelazi na sljedeću točku dnevnog reda. | 2.   Ako je prijedlog prihvaćen, Parlament odmah prelazi na sljedeću točku dnevnog reda. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 187.

Članak 187.

Prijedlog za odbijanje rasprave zbog nedopuštenosti predmeta

Prijedlog za odbijanje rasprave zbog nedopuštenosti predmeta

1.   Na početku rasprave o određenoj točki dnevnog reda
  može se
  predložiti odbijanje rasprave zbog nedopuštenosti predmeta. O tom prijedlogu glasuje se odmah.

1.   
  Klub zastupnika ili 40 zastupnika
  na početku rasprave o određenoj točki dnevnog reda
  mogu
  predložiti odbijanje rasprave zbog nedopuštenosti predmeta. O tom prijedlogu glasuje se odmah.

Namjera da se zbog nedopuštenosti predmeta predloži odbijanje rasprave priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament.

Namjera da se zbog nedopuštenosti predmeta predloži odbijanje rasprave priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament.

2.   Ako je prijedlog prihvaćen, Parlament odmah prelazi na sljedeću točku dnevnog reda.

2.   Ako je prijedlog prihvaćen, Parlament odmah prelazi na sljedeću točku dnevnog reda.

Amandman 212

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 188.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 188. | Članak 188. |
| Vraćanje predmeta odboru | Vraćanje predmeta odboru |
| 1.   Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu zahtijevati vraćanje predmeta odboru prilikom utvrđivanja dnevnog reda ili prije početka rasprave. | 1.   Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu zahtijevati vraćanje predmeta odboru prilikom utvrđivanja dnevnog reda ili prije početka rasprave. |
| Namjera da se predloži vraćanje predmeta odboru priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament. | Namjera da se predloži vraćanje predmeta odboru priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament. |
| 2.   Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika također mogu zahtijevati vraćanje predmeta odboru prije ili za vrijeme glasovanja. O tom prijedlogu glasuje se odmah. | 2.   Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika također mogu zahtijevati vraćanje predmeta odboru prije ili za vrijeme glasovanja. O tom prijedlogu glasuje se odmah. |
| 3.   Zahtjev za vraćanje predmeta odboru smije se podnijeti samo jednom u svakoj fazi postupka. | 3.   Zahtjev za vraćanje predmeta odboru smije se podnijeti samo jednom u svakoj fazi postupka. |
| 4.   Vraćanje predmeta odboru ima za posljedicu prekid
  rasprave o toj točki
  . | 4.   Vraćanje predmeta odboru ima za posljedicu prekid
  razmatranja te točke
  . |
| 5.   Parlament može odrediti rok u kojem odbor mora izvijestiti o svojim zaključcima. | 5.   Parlament može odrediti rok u kojem odbor mora izvijestiti o svojim zaključcima. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 188.

Članak 188.

Vraćanje predmeta odboru

Vraćanje predmeta odboru

1.   Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu zahtijevati vraćanje predmeta odboru prilikom utvrđivanja dnevnog reda ili prije početka rasprave.

1.   Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu zahtijevati vraćanje predmeta odboru prilikom utvrđivanja dnevnog reda ili prije početka rasprave.

Namjera da se predloži vraćanje predmeta odboru priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament.

Namjera da se predloži vraćanje predmeta odboru priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament.

2.   Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika također mogu zahtijevati vraćanje predmeta odboru prije ili za vrijeme glasovanja. O tom prijedlogu glasuje se odmah.

2.   Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika također mogu zahtijevati vraćanje predmeta odboru prije ili za vrijeme glasovanja. O tom prijedlogu glasuje se odmah.

3.   Zahtjev za vraćanje predmeta odboru smije se podnijeti samo jednom u svakoj fazi postupka.

3.   Zahtjev za vraćanje predmeta odboru smije se podnijeti samo jednom u svakoj fazi postupka.

4.   Vraćanje predmeta odboru ima za posljedicu prekid
  rasprave o toj točki
  .

4.   Vraćanje predmeta odboru ima za posljedicu prekid
  razmatranja te točke
  .

5.   Parlament može odrediti rok u kojem odbor mora izvijestiti o svojim zaključcima.

5.   Parlament može odrediti rok u kojem odbor mora izvijestiti o svojim zaključcima.

Amandman 213

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 190.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 190. | Članak 190. |
| Odgoda rasprave ili glasovanja | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |
| 1.   Na početku rasprave o točki dnevnog reda klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu predložiti da se rasprava odgodi za određeni dan i vrijeme. O tom prijedlogu glasuje se odmah. | 1.   Na početku rasprave o točki dnevnog reda klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu predložiti da se rasprava odgodi za određeni dan i vrijeme. O tom prijedlogu glasuje se odmah. |
| Namjera da se predloži odgoda priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament. | Namjera da se predloži odgoda priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament. |
| 2.   Ako je prijedlog prihvaćen, Parlament prelazi na sljedeću točku dnevnog reda. Odgođena rasprava nastavlja se određenog dana i u određeno vrijeme. | 2.   Ako je prijedlog prihvaćen, Parlament prelazi na sljedeću točku dnevnog reda. Odgođena rasprava nastavlja se određenog dana i u određeno vrijeme. |
| 3.   Ako je prijedlog odbijen, ne može biti ponovno podnesen tijekom iste sjednice. | 3.   Ako je prijedlog odbijen, ne može biti ponovno podnesen tijekom iste sjednice. |
| 4.   Prije ili tijekom glasovanja klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu predložiti odgodu glasovanja. O tom prijedlogu glasuje se odmah. | 4.   Prije ili tijekom glasovanja klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu predložiti odgodu glasovanja. O tom prijedlogu glasuje se odmah. |
| U svakoj odluci Parlamenta da odgodi raspravu za jednu od sljedećih sjednica navodi se sjednica u čiji će se dnevni red rasprava uvrstiti, pri čemu se podrazumijeva da je dnevni red te sjednice sastavljen u skladu s člancima 149. i 152. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 190.

Članak 190.

Odgoda rasprave ili glasovanja

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

1.   Na početku rasprave o točki dnevnog reda klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu predložiti da se rasprava odgodi za određeni dan i vrijeme. O tom prijedlogu glasuje se odmah.

1.   Na početku rasprave o točki dnevnog reda klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu predložiti da se rasprava odgodi za određeni dan i vrijeme. O tom prijedlogu glasuje se odmah.

Namjera da se predloži odgoda priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament.

Namjera da se predloži odgoda priopćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavještava Parlament.

2.   Ako je prijedlog prihvaćen, Parlament prelazi na sljedeću točku dnevnog reda. Odgođena rasprava nastavlja se određenog dana i u određeno vrijeme.

2.   Ako je prijedlog prihvaćen, Parlament prelazi na sljedeću točku dnevnog reda. Odgođena rasprava nastavlja se određenog dana i u određeno vrijeme.

3.   Ako je prijedlog odbijen, ne može biti ponovno podnesen tijekom iste sjednice.

3.   Ako je prijedlog odbijen, ne može biti ponovno podnesen tijekom iste sjednice.

4.   Prije ili tijekom glasovanja klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu predložiti odgodu glasovanja. O tom prijedlogu glasuje se odmah.

4.   Prije ili tijekom glasovanja klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu predložiti odgodu glasovanja. O tom prijedlogu glasuje se odmah.

U svakoj odluci Parlamenta da odgodi raspravu za jednu od sljedećih sjednica navodi se sjednica u čiji će se dnevni red rasprava uvrstiti, pri čemu se podrazumijeva da je dnevni red te sjednice sastavljen u skladu s člancima 149. i 152.

Amandman 214

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 191.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 191. | Članak 191. |
| Prekid ili zaključenje dnevne sjednice | Prekid ili zaključenje dnevne sjednice |
| Dnevna sjednica može biti prekinuta ili zaključena za vrijeme rasprave ili glasovanja ako Parlament tako odluči na prijedlog predsjednika ili na zahtjev kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. O tom prijedlogu ili zahtjevu glasuje se odmah. | Dnevna sjednica može biti prekinuta ili zaključena za vrijeme rasprave ili glasovanja ako Parlament tako odluči na prijedlog predsjednika ili na zahtjev kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. O tom prijedlogu ili zahtjevu glasuje se odmah. |
| Ako se podnese zahtjev za prekid ili zaključenje dnevne sjednice, postupak glasovanja o tom zahtjevu započinje bez ikakve odgode. Primjenjuje se uobičajeni način najavljivanja glasovanja na plenarnoj sjednici te bi se u skladu s postojećom praksom trebalo omogućiti dovoljno vremena da zastupnici dođu u vijećnicu. | Ako se podnese zahtjev za prekid ili zaključenje dnevne sjednice, postupak glasovanja o tom zahtjevu započinje bez ikakve odgode. Primjenjuje se uobičajeni način najavljivanja glasovanja na plenarnoj sjednici te bi se u skladu s postojećom praksom trebalo omogućiti dovoljno vremena da zastupnici dođu u vijećnicu. |
| Analogno s člankom
  152
  . stavkom 2. podstavkom 2., ako je taj zahtjev odbačen, sličan zahtjev ne može se podnijeti opet tijekom istoga dana. U skladu s 
  tumačenjem članka 22. stavka 1.
  predsjednik ima pravo prekinuti prekomjerno korištenje zahtjeva navedenih u ovome članku. | Analogno s člankom
  149
  .
  a
  stavkom 2. podstavkom 2., ako je taj zahtjev odbačen, sličan zahtjev ne može se podnijeti opet tijekom istoga dana. U skladu s 
  člankom 164.a
  predsjednik ima pravo prekinuti prekomjerno korištenje zahtjeva navedenih u ovome članku. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 191.

Članak 191.

Prekid ili zaključenje dnevne sjednice

Prekid ili zaključenje dnevne sjednice

Dnevna sjednica može biti prekinuta ili zaključena za vrijeme rasprave ili glasovanja ako Parlament tako odluči na prijedlog predsjednika ili na zahtjev kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. O tom prijedlogu ili zahtjevu glasuje se odmah.

Dnevna sjednica može biti prekinuta ili zaključena za vrijeme rasprave ili glasovanja ako Parlament tako odluči na prijedlog predsjednika ili na zahtjev kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. O tom prijedlogu ili zahtjevu glasuje se odmah.

Ako se podnese zahtjev za prekid ili zaključenje dnevne sjednice, postupak glasovanja o tom zahtjevu započinje bez ikakve odgode. Primjenjuje se uobičajeni način najavljivanja glasovanja na plenarnoj sjednici te bi se u skladu s postojećom praksom trebalo omogućiti dovoljno vremena da zastupnici dođu u vijećnicu.

Ako se podnese zahtjev za prekid ili zaključenje dnevne sjednice, postupak glasovanja o tom zahtjevu započinje bez ikakve odgode. Primjenjuje se uobičajeni način najavljivanja glasovanja na plenarnoj sjednici te bi se u skladu s postojećom praksom trebalo omogućiti dovoljno vremena da zastupnici dođu u vijećnicu.

Analogno s člankom
  152
  . stavkom 2. podstavkom 2., ako je taj zahtjev odbačen, sličan zahtjev ne može se podnijeti opet tijekom istoga dana. U skladu s 
  tumačenjem članka 22. stavka 1.
  predsjednik ima pravo prekinuti prekomjerno korištenje zahtjeva navedenih u ovome članku.

Analogno s člankom
  149
  .
  a
  stavkom 2. podstavkom 2., ako je taj zahtjev odbačen, sličan zahtjev ne može se podnijeti opet tijekom istoga dana. U skladu s 
  člankom 164.a
  predsjednik ima pravo prekinuti prekomjerno korištenje zahtjeva navedenih u ovome članku.

Amandman 215

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 192.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 192. | Članak 192. |
| Zapisnik | Zapisnik |
| 1.   Zapisnik sa svake dnevne sjednice, u kojemu su navedene pojedinosti o radu i odlukama Parlamenta
  te imena govornika, dijeli
  se najmanje pola sata prije početka popodnevnog dijela sljedeće dnevne sjednice. | 1.   Zapisnik sa svake dnevne sjednice, u kojemu su navedene pojedinosti o radu
  , imenima govornika
  i odlukama Parlamenta
  , uključujući rezultat svakog glasovanja o svim amandmanima, stavlja
  se
  na raspolaganje
  najmanje pola sata prije početka popodnevnog dijela sljedeće dnevne sjednice. |
| U okviru zakonodavnog postupka sve izmjene koje je Parlament prihvatio također se smatraju odlukama u smislu ove odredbe, čak i ako se na kraju odbije odgovarajući prijedlog Komisije, u skladu s člankom 60. stavkom 1., ili stajalište Vijeća, u skladu s člankom 68. stavkom 3. | |
| | 1.a   
  Popis dokumenata koji čine podlogu parlamentarnih rasprava i odluka objavljuje se u zapisniku. |
| 2.   Na početku popodnevnog dijela svake dnevne sjednice predsjednik Parlamentu daje na usvajanje zapisnik s prethodne dnevne sjednice. | 2.   Na početku popodnevnog dijela svake dnevne sjednice predsjednik Parlamentu daje na usvajanje zapisnik s prethodne dnevne sjednice. |
| 3.   Ako netko iznese prigovor na zapisnik, Parlament po potrebi odlučuje treba li zatražene promjene uzeti u obzir. Nijedan zastupnik ne smije o tom pitanju govoriti dulje od jedne minute. | 3.   
  (Ne odnosi se na hrvatsku verziju
  .) Ako netko iznese prigovor na zapisnik, Parlament po potrebi odlučuje treba li zatražene promjene uzeti u obzir. Nijedan zastupnik ne smije o tom pitanju govoriti dulje od jedne minute. |
| 4.   Predsjednik i glavni tajnik potpisuju zapisnik, koji se pohranjuje u arhiv Parlamenta. Objavljuje se u Službenom listu Europske unije. | 4.   Predsjednik i glavni tajnik potpisuju zapisnik, koji se pohranjuje u arhiv Parlamenta. Objavljuje se u Službenom listu Europske unije. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 192.

Članak 192.

Zapisnik

Zapisnik

1.   Zapisnik sa svake dnevne sjednice, u kojemu su navedene pojedinosti o radu i odlukama Parlamenta
  te imena govornika, dijeli
  se najmanje pola sata prije početka popodnevnog dijela sljedeće dnevne sjednice.

1.   Zapisnik sa svake dnevne sjednice, u kojemu su navedene pojedinosti o radu
  , imenima govornika
  i odlukama Parlamenta
  , uključujući rezultat svakog glasovanja o svim amandmanima, stavlja
  se
  na raspolaganje
  najmanje pola sata prije početka popodnevnog dijela sljedeće dnevne sjednice.

U okviru zakonodavnog postupka sve izmjene koje je Parlament prihvatio također se smatraju odlukama u smislu ove odredbe, čak i ako se na kraju odbije odgovarajući prijedlog Komisije, u skladu s člankom 60. stavkom 1., ili stajalište Vijeća, u skladu s člankom 68. stavkom 3.

1.a   
  Popis dokumenata koji čine podlogu parlamentarnih rasprava i odluka objavljuje se u zapisniku.

2.   Na početku popodnevnog dijela svake dnevne sjednice predsjednik Parlamentu daje na usvajanje zapisnik s prethodne dnevne sjednice.

2.   Na početku popodnevnog dijela svake dnevne sjednice predsjednik Parlamentu daje na usvajanje zapisnik s prethodne dnevne sjednice.

3.   Ako netko iznese prigovor na zapisnik, Parlament po potrebi odlučuje treba li zatražene promjene uzeti u obzir. Nijedan zastupnik ne smije o tom pitanju govoriti dulje od jedne minute.

3.   
  (Ne odnosi se na hrvatsku verziju
  .) Ako netko iznese prigovor na zapisnik, Parlament po potrebi odlučuje treba li zatražene promjene uzeti u obzir. Nijedan zastupnik ne smije o tom pitanju govoriti dulje od jedne minute.

4.   Predsjednik i glavni tajnik potpisuju zapisnik, koji se pohranjuje u arhiv Parlamenta. Objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

4.   Predsjednik i glavni tajnik potpisuju zapisnik, koji se pohranjuje u arhiv Parlamenta. Objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

Amandman 216

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 194.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 194. | Članak 194. |
| Doslovno izvješće | Doslovno izvješće |
| 1.   Doslovno izvješće rada svake dnevne sjednice sastavlja se kao višejezični dokument u kojem su sva usmena sudjelovanja u raspravi napisana na
  svom
  izvornom jeziku. | 1.   Doslovno izvješće rada svake dnevne sjednice sastavlja se kao višejezični dokument u kojem su sva usmena sudjelovanja u raspravi napisana na izvornom
  službenom
  jeziku. |
| | 1.a   
  Ne dovodeći u pitanje njegove ostale stegovne ovlasti, predsjednik može tražiti da se iz doslovnih izvješća izbrišu govori zastupnika kojima nije dana riječ ili koji nastave govoriti nakon isteka vremena koje im je dodijeljeno. |
| 2.   Govornici mogu napraviti ispravke zapisa svojih usmenih sudjelovanja u raspravi u roku od pet radnih dana. Ispravke se unutar toga roka šalju Glavnom tajništvu. | 2.   Govornici mogu napraviti ispravke zapisa svojih usmenih sudjelovanja u raspravi u roku od pet radnih dana. Ispravke se unutar toga roka šalju Glavnom tajništvu. |
| 3.   Višejezično doslovno izvješće objavljuje se u prilogu Službenom listu Europske unije i čuva se u arhivu Parlamenta. | 3.   Višejezično doslovno izvješće objavljuje se u prilogu Službenom listu Europske unije i čuva se u arhivu Parlamenta. |
| 4.   Na zahtjev zastupnika, dio doslovnog izvješća prevodi se na bilo koji službeni jezik. Prijevod se po potrebi radi u kratkom roku. | 4.   Na zahtjev zastupnika, dio doslovnog izvješća prevodi se na bilo koji službeni jezik. Prijevod se po potrebi radi u kratkom roku. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 194.

Članak 194.

Doslovno izvješće

Doslovno izvješće

1.   Doslovno izvješće rada svake dnevne sjednice sastavlja se kao višejezični dokument u kojem su sva usmena sudjelovanja u raspravi napisana na
  svom
  izvornom jeziku.

1.   Doslovno izvješće rada svake dnevne sjednice sastavlja se kao višejezični dokument u kojem su sva usmena sudjelovanja u raspravi napisana na izvornom
  službenom
  jeziku.

1.a   
  Ne dovodeći u pitanje njegove ostale stegovne ovlasti, predsjednik može tražiti da se iz doslovnih izvješća izbrišu govori zastupnika kojima nije dana riječ ili koji nastave govoriti nakon isteka vremena koje im je dodijeljeno.

2.   Govornici mogu napraviti ispravke zapisa svojih usmenih sudjelovanja u raspravi u roku od pet radnih dana. Ispravke se unutar toga roka šalju Glavnom tajništvu.

2.   Govornici mogu napraviti ispravke zapisa svojih usmenih sudjelovanja u raspravi u roku od pet radnih dana. Ispravke se unutar toga roka šalju Glavnom tajništvu.

3.   Višejezično doslovno izvješće objavljuje se u prilogu Službenom listu Europske unije i čuva se u arhivu Parlamenta.

3.   Višejezično doslovno izvješće objavljuje se u prilogu Službenom listu Europske unije i čuva se u arhivu Parlamenta.

4.   Na zahtjev zastupnika, dio doslovnog izvješća prevodi se na bilo koji službeni jezik. Prijevod se po potrebi radi u kratkom roku.

4.   Na zahtjev zastupnika, dio doslovnog izvješća prevodi se na bilo koji službeni jezik. Prijevod se po potrebi radi u kratkom roku.

Amandman 217

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 195.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 195. | Članak 195. |
| Audiovizualna snimka sjednice | Audiovizualna snimka sjednice |
| 1.   Sjednice Parlamenta na jezicima na kojima se održavaju, kao i višejezični tonski zapis iz svih aktivnih prevodilačkih kabina, prenose se na njegovoj internetskoj stranici u stvarnom vremenu. | 1.   Sjednice Parlamenta na jezicima na kojima se održavaju, kao i višejezični tonski zapis iz svih aktivnih prevodilačkih kabina, prenose se na njegovoj internetskoj stranici u stvarnom vremenu. |
| 2.   Odmah nakon sjednice izrađuju se indeksirana audiovizualna snimka rasprava na jezicima na kojima su održane i višejezični tonski zapis prijevoda iz svih aktivnih prevoditeljskih kabina te su tijekom
  postojećeg i sljedećeg
  parlamentarnog mandata dostupni na internetskoj stranici Parlamenta nakon čega se čuvaju u arhivu Parlamenta. Audiovizualna snimka se povezuje s višejezičnim doslovnim izvješćima s rasprave čim postanu dostupni. | 2.   Odmah nakon sjednice izrađuju se indeksirana audiovizualna snimka rasprava na jezicima na kojima su održane i višejezični tonski zapis prijevoda iz svih aktivnih prevoditeljskih kabina te su
  do kraja parlamentarnog mandata i
  tijekom
  narednog
  parlamentarnog mandata dostupni na internetskoj stranici Parlamenta nakon čega se čuvaju u arhivu Parlamenta. Audiovizualna snimka se povezuje s višejezičnim doslovnim izvješćima s rasprave čim postanu dostupni. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 195.

Članak 195.

Audiovizualna snimka sjednice

Audiovizualna snimka sjednice

1.   Sjednice Parlamenta na jezicima na kojima se održavaju, kao i višejezični tonski zapis iz svih aktivnih prevodilačkih kabina, prenose se na njegovoj internetskoj stranici u stvarnom vremenu.

1.   Sjednice Parlamenta na jezicima na kojima se održavaju, kao i višejezični tonski zapis iz svih aktivnih prevodilačkih kabina, prenose se na njegovoj internetskoj stranici u stvarnom vremenu.

2.   Odmah nakon sjednice izrađuju se indeksirana audiovizualna snimka rasprava na jezicima na kojima su održane i višejezični tonski zapis prijevoda iz svih aktivnih prevoditeljskih kabina te su tijekom
  postojećeg i sljedećeg
  parlamentarnog mandata dostupni na internetskoj stranici Parlamenta nakon čega se čuvaju u arhivu Parlamenta. Audiovizualna snimka se povezuje s višejezičnim doslovnim izvješćima s rasprave čim postanu dostupni.

2.   Odmah nakon sjednice izrađuju se indeksirana audiovizualna snimka rasprava na jezicima na kojima su održane i višejezični tonski zapis prijevoda iz svih aktivnih prevoditeljskih kabina te su
  do kraja parlamentarnog mandata i
  tijekom
  narednog
  parlamentarnog mandata dostupni na internetskoj stranici Parlamenta nakon čega se čuvaju u arhivu Parlamenta. Audiovizualna snimka se povezuje s višejezičnim doslovnim izvješćima s rasprave čim postanu dostupni.

Amandman 218

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava VII. – poglavlje 1. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| ODBORI
  – OSNIVANJE I OVLASTI | ODBORI |

Tekst na snazi

Izmjena

ODBORI
  – OSNIVANJE I OVLASTI

ODBORI

Amandman 219

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 196.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 196. | Članak 196. |
| Osnivanje stalnih odbora | Osnivanje stalnih odbora |
| Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament osniva stalne odbore
  čije se ovlasti
  određuju u prilogu ovom Poslovniku (22). Članovi odbora
  biraju
  se tijekom prve sjednice novoizabranog Parlamenta te iznova nakon dvije i pol godine. | Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament osniva stalne odbore
  . Njihove se nadležnosti
  određuju u prilogu ovom Poslovniku (22)

  koji se prihvaća većinom danih glasova
  . Članovi odbora
  imenuju
  se tijekom prve sjednice novoizabranog Parlamenta te iznova nakon dvije i pol godine. |
| Ovlasti
  stalnih odbora ne moraju se odrediti u trenutku njihova osnivanja. | Nadležnosti
  stalnih odbora ne moraju se odrediti u trenutku njihova osnivanja. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 196.

Članak 196.

Osnivanje stalnih odbora

Osnivanje stalnih odbora

Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament osniva stalne odbore
  čije se ovlasti
  određuju u prilogu ovom Poslovniku (22). Članovi odbora
  biraju
  se tijekom prve sjednice novoizabranog Parlamenta te iznova nakon dvije i pol godine.

Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament osniva stalne odbore
  . Njihove se nadležnosti
  određuju u prilogu ovom Poslovniku (22)

  koji se prihvaća većinom danih glasova
  . Članovi odbora
  imenuju
  se tijekom prve sjednice novoizabranog Parlamenta te iznova nakon dvije i pol godine.

Ovlasti
  stalnih odbora ne moraju se odrediti u trenutku njihova osnivanja.

Nadležnosti
  stalnih odbora ne moraju se odrediti u trenutku njihova osnivanja.

Amandman 220

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 197.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 197. | Članak 197. |
| Osnivanje posebnih odbora | Posebni odbori |
| Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament može u bilo kojem trenutku osnovati posebne odbore, čije se
  ovlasti
  , sastav i trajanje mandata određuju istovremeno s donošenjem odluke o njihovu osnivanju
  ; trajanje mandata ne smije biti dulje od 12 mjeseci, osim ako ga Parlament po isteku ne produži
  . | 1.   Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament može u bilo kojem trenutku osnovati posebne odbore, čije se
  nadležnosti
  ,
  brojčani
  sastav i trajanje mandata određuju istovremeno s donošenjem odluke o njihovu osnivanju. |
| O ovlastima, sastavu i trajanju mandata posebnih odbora odlučuje se prilikom osnivanja odbora. Parlament stoga ne može naknadno povećati niti smanjiti ovlasti odbora. | |
| | 1.a   
  Trajanje mandata posebnih odbora ne smije biti dulje od 12 mjeseci, osim ako ga Parlament po isteku ne produži. Osim ako u odluci Parlamenta o osnivanju posebnog odbora nije navedeno drukčije, trajanje njegova mandata počinje teći od datuma njegove konstituirajuće sjednice. |
| | 1.b   
  Posebni odbori nemaju pravo davati mišljenja drugim odborima. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 197.

Članak 197.

Osnivanje posebnih odbora

Posebni odbori

Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament može u bilo kojem trenutku osnovati posebne odbore, čije se
  ovlasti
  , sastav i trajanje mandata određuju istovremeno s donošenjem odluke o njihovu osnivanju
  ; trajanje mandata ne smije biti dulje od 12 mjeseci, osim ako ga Parlament po isteku ne produži
  .

1.   Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament može u bilo kojem trenutku osnovati posebne odbore, čije se
  nadležnosti
  ,
  brojčani
  sastav i trajanje mandata određuju istovremeno s donošenjem odluke o njihovu osnivanju.

O ovlastima, sastavu i trajanju mandata posebnih odbora odlučuje se prilikom osnivanja odbora. Parlament stoga ne može naknadno povećati niti smanjiti ovlasti odbora.

1.a   
  Trajanje mandata posebnih odbora ne smije biti dulje od 12 mjeseci, osim ako ga Parlament po isteku ne produži. Osim ako u odluci Parlamenta o osnivanju posebnog odbora nije navedeno drukčije, trajanje njegova mandata počinje teći od datuma njegove konstituirajuće sjednice.

1.b   
  Posebni odbori nemaju pravo davati mišljenja drugim odborima.

Amandmani 221 i 307

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 198.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 198. | Članak 198. |
| Istražni odbori | Istražni odbori |
| 1.   Parlament može na zahtjev četvrtine svojih zastupnika osnovati istražni odbor kako bi istražio navodna kršenja prava Unije
  ili nepravilnosti prilikom njegove primjene
  za koje su naizgled odgovorni institucija ili tijelo Europske unije, tijelo javne uprave države članice ili osobe koje su prema pravu Europske unije ovlaštene za provedbu tog prava. | 1.   
  U skladu s člankom 226. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 2. Odluke 95/167/EZ, Euratom, EZUČ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 19. travnja 1995. o detaljnim odredbama o izvršavanju prava Europskog parlamenta na istragu,
  Parlament može na zahtjev četvrtine svojih zastupnika osnovati istražni odbor kako bi istražio navodna kršenja
  ili nepravilnosti u provedbi
  prava Unije za koje su naizgled odgovorni institucija ili tijelo Europske unije, tijelo javne uprave države članice ili osobe koje su prema pravu Europske unije ovlaštene za provedbu tog prava. |
| Odluka o osnivanju istražnog odbora objavljuje se u Službenom listu Europske unije u roku od mjesec dana. Osim toga Parlament poduzima sve potrebne mjere kako bi o toj odluci obavijestio javnost. | |
| | Ne mogu se podnositi amandmani u vezi s predmetom istrage koji je odredila četvrtina zastupnika u Parlamentu i rokom utvrđenim u stavku 10. |
| | 1.a   
  Odluka o osnivanju istražnog odbora objavljuje se u Službenom listu Europske unije u roku od mjesec dana od donošenja. |
| 2.   Način rada istražnog odbora uređen je odredbama
  ovog
  Poslovnika koje se odnose na odbore, osim ako nije drukčije predviđeno ovim člankom i Odlukom
  Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 19. travnja 1995. u vezi s detaljnim odredbama za izvršavanje prava Europskog parlamenta na istragu, koja je priložena ovom Poslovniku

   (23)

  . | 2.   Način rada istražnog odbora uređen je odredbama Poslovnika koje se odnose na odbore, osim ako nije drukčije predviđeno ovim člankom i Odlukom
  95/167/EZ, Euratom, EZUČ. |
| 3.   U zahtjevu za osnivanje odbora mora se točno navesti predmet istrage te se moraju detaljno obrazložiti razlozi za pokretanje istrage. Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika odlučuje hoće li osnovati odbor te ako ga osnuje, o njegovu sastavu
  odlučuje u skladu s člankom 199
  . | 3.   U zahtjevu za osnivanje odbora mora se točno navesti predmet istrage te se moraju detaljno obrazložiti razlozi za pokretanje istrage. Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika odlučuje
  o tome
  hoće li osnovati odbor te ako ga osnuje, o njegovu
  brojčanom
  sastavu. |
| 4.   
  Istražni odbor završava svoj rad podnošenjem izvješća u roku od najviše 12 mjeseci. Parlament može dvaput odlučiti o produženju tog roka za po tri mjeseca. | |
| U istražnom odboru mogu glasovati samo punopravni članovi ili, u njihovoj odsutnosti, stalni zamjenici. | |
| | 4.a   
  Istražni odbori nemaju pravo davati mišljenja drugim odborima. |
| | 4.b   
  U bilo kojoj fazi rada istražnog odbora glasovati mogu samo punopravni članovi ili, u njihovoj odsutnosti, zamjenici. |
| 5.   Istražni odbor bira predsjednika i 
  dva potpredsjednika
  te imenuje jednog ili više izvjestitelja. Istražni odbor također može dodijeliti dužnosti, posebne zadaće ili odgovornosti svojim članovima koji potom o tome moraju detaljno izvijestiti odbor. | 5.   Istražni odbor bira predsjednika i 
  potpredsjednike
  te imenuje jednog ili više izvjestitelja. Istražni odbor također može dodijeliti dužnosti, posebne zadaće ili odgovornosti svojim članovima koji potom o tome moraju detaljno izvijestiti odbor. |
| Između sjednica
  Predsjedništvo
  odbora u hitnim slučajevima ili po potrebi
  ima
  ovlasti odbora, što je podložno odobrenju na sljedećoj sjednici. | 5.a   Između sjednica
  koordinatori
  odbora u hitnim slučajevima ili po potrebi
  imaju
  ovlasti odbora, što je podložno odobrenju na sljedećoj sjednici. |
| 6.   
  Ako smatra da mu je povrijeđeno neko od njegovih prava, istražni odbor predlaže predsjedniku Parlamenta da poduzme odgovarajuće mjere. | |
| 7.   
  Istražni odbor može se obratiti institucijama ili osobama navedenima u članku 3. odluke navedene u stavku 2. ovog članka radi održavanja saslušanja ili pribavljanja dokumenata. | |
| Institucije i tijela Europske unije snose putne troškove i troškove smještaja svojih članova i dužnosnika. Putne troškove i troškove smještaja drugih osoba koje pristupe istražnom odboru nadoknađuje Europski parlament u skladu s pravilima koja vrijede za saslušanje stručnjaka. | |
| Svatko tko daje iskaz pred istražnim odborom može se pozvati na prava koja bi uživao kao svjedok na sudu u državi porijekla. O tim pravima mora biti obaviješten prije davanja izjave odboru. | |
| U vezi s jezicima koji se upotrebljavaju istražni odbor primjenjuje odredbe članka 158. Međutim, Predsjedništvo odbora: | 7.   U vezi s jezicima koji se upotrebljavaju istražni odbor primjenjuje odredbe članka 158. Međutim, Predsjedništvo odbora: |
| — | može ograničiti usmeno prevođenje na službene jezike ako smatra da je to zbog povjerljivosti potrebno, |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 198.

Članak 198.

Istražni odbori

Istražni odbori

1.   Parlament može na zahtjev četvrtine svojih zastupnika osnovati istražni odbor kako bi istražio navodna kršenja prava Unije
  ili nepravilnosti prilikom njegove primjene
  za koje su naizgled odgovorni institucija ili tijelo Europske unije, tijelo javne uprave države članice ili osobe koje su prema pravu Europske unije ovlaštene za provedbu tog prava.

1.   
  U skladu s člankom 226. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 2. Odluke 95/167/EZ, Euratom, EZUČ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 19. travnja 1995. o detaljnim odredbama o izvršavanju prava Europskog parlamenta na istragu,
  Parlament može na zahtjev četvrtine svojih zastupnika osnovati istražni odbor kako bi istražio navodna kršenja
  ili nepravilnosti u provedbi
  prava Unije za koje su naizgled odgovorni institucija ili tijelo Europske unije, tijelo javne uprave države članice ili osobe koje su prema pravu Europske unije ovlaštene za provedbu tog prava.

Odluka o osnivanju istražnog odbora objavljuje se u Službenom listu Europske unije u roku od mjesec dana. Osim toga Parlament poduzima sve potrebne mjere kako bi o toj odluci obavijestio javnost.

Ne mogu se podnositi amandmani u vezi s predmetom istrage koji je odredila četvrtina zastupnika u Parlamentu i rokom utvrđenim u stavku 10.

1.a   
  Odluka o osnivanju istražnog odbora objavljuje se u Službenom listu Europske unije u roku od mjesec dana od donošenja.

2.   Način rada istražnog odbora uređen je odredbama
  ovog
  Poslovnika koje se odnose na odbore, osim ako nije drukčije predviđeno ovim člankom i Odlukom
  Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 19. travnja 1995. u vezi s detaljnim odredbama za izvršavanje prava Europskog parlamenta na istragu, koja je priložena ovom Poslovniku

   (23)

  .

2.   Način rada istražnog odbora uređen je odredbama Poslovnika koje se odnose na odbore, osim ako nije drukčije predviđeno ovim člankom i Odlukom
  95/167/EZ, Euratom, EZUČ.

3.   U zahtjevu za osnivanje odbora mora se točno navesti predmet istrage te se moraju detaljno obrazložiti razlozi za pokretanje istrage. Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika odlučuje hoće li osnovati odbor te ako ga osnuje, o njegovu sastavu
  odlučuje u skladu s člankom 199
  .

3.   U zahtjevu za osnivanje odbora mora se točno navesti predmet istrage te se moraju detaljno obrazložiti razlozi za pokretanje istrage. Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika odlučuje
  o tome
  hoće li osnovati odbor te ako ga osnuje, o njegovu
  brojčanom
  sastavu.

4.   
  Istražni odbor završava svoj rad podnošenjem izvješća u roku od najviše 12 mjeseci. Parlament može dvaput odlučiti o produženju tog roka za po tri mjeseca.

U istražnom odboru mogu glasovati samo punopravni članovi ili, u njihovoj odsutnosti, stalni zamjenici.

4.a   
  Istražni odbori nemaju pravo davati mišljenja drugim odborima.

4.b   
  U bilo kojoj fazi rada istražnog odbora glasovati mogu samo punopravni članovi ili, u njihovoj odsutnosti, zamjenici.

5.   Istražni odbor bira predsjednika i 
  dva potpredsjednika
  te imenuje jednog ili više izvjestitelja. Istražni odbor također može dodijeliti dužnosti, posebne zadaće ili odgovornosti svojim članovima koji potom o tome moraju detaljno izvijestiti odbor.

5.   Istražni odbor bira predsjednika i 
  potpredsjednike
  te imenuje jednog ili više izvjestitelja. Istražni odbor također može dodijeliti dužnosti, posebne zadaće ili odgovornosti svojim članovima koji potom o tome moraju detaljno izvijestiti odbor.

Između sjednica
  Predsjedništvo
  odbora u hitnim slučajevima ili po potrebi
  ima
  ovlasti odbora, što je podložno odobrenju na sljedećoj sjednici.

5.a   Između sjednica
  koordinatori
  odbora u hitnim slučajevima ili po potrebi
  imaju
  ovlasti odbora, što je podložno odobrenju na sljedećoj sjednici.

6.   
  Ako smatra da mu je povrijeđeno neko od njegovih prava, istražni odbor predlaže predsjedniku Parlamenta da poduzme odgovarajuće mjere.

7.   
  Istražni odbor može se obratiti institucijama ili osobama navedenima u članku 3. odluke navedene u stavku 2. ovog članka radi održavanja saslušanja ili pribavljanja dokumenata.

Institucije i tijela Europske unije snose putne troškove i troškove smještaja svojih članova i dužnosnika. Putne troškove i troškove smještaja drugih osoba koje pristupe istražnom odboru nadoknađuje Europski parlament u skladu s pravilima koja vrijede za saslušanje stručnjaka.

Svatko tko daje iskaz pred istražnim odborom može se pozvati na prava koja bi uživao kao svjedok na sudu u državi porijekla. O tim pravima mora biti obaviješten prije davanja izjave odboru.

U vezi s jezicima koji se upotrebljavaju istražni odbor primjenjuje odredbe članka 158. Međutim, Predsjedništvo odbora:

7.   U vezi s jezicima koji se upotrebljavaju istražni odbor primjenjuje odredbe članka 158. Međutim, Predsjedništvo odbora:

—

može ograničiti usmeno prevođenje na službene jezike ako smatra da je to zbog povjerljivosti potrebno,

| — | može ograničiti usmeno prevođenje na službene jezike ako smatra da je to zbog povjerljivosti potrebno, |
| --- | --- |

—

može ograničiti usmeno prevođenje na službene jezike ako smatra da je to zbog povjerljivosti potrebno,

| — | donosi odluke o prevođenju primljenih dokumenata koje omogućavaju učinkovit i brz rad odbora tijekom rasprave te poštovanje potrebne tajnosti i povjerljivosti. |
| --- | --- |

—

donosi odluke o prevođenju primljenih dokumenata koje omogućavaju učinkovit i brz rad odbora tijekom rasprave te poštovanje potrebne tajnosti i povjerljivosti.

| — | donosi odluke o prevođenju primljenih dokumenata koje omogućavaju učinkovit i brz rad odbora tijekom rasprave te poštovanje potrebne tajnosti i povjerljivosti. |
| --- | --- |

—

donosi odluke o prevođenju primljenih dokumenata koje omogućavaju učinkovit i brz rad odbora tijekom rasprave te poštovanje potrebne tajnosti i povjerljivosti.

8.   
  Predsjednik istražnog odbora zajedno s Predsjedništvom osigurava poštovanje tajnosti ili povjerljivosti rada odbora i o tome pravodobno obavještava članove.

Predsjednik se također izričito poziva na odredbe članka 2. stavka 2. gore navedene odluke. Primjenjuje se dio A Priloga VII. ovom Poslovniku.

9.   
  Prilikom pregledavanja poslanih tajnih ili povjerljivih dokumenata koriste se tehničke mjere kojima se samo članovima koji rade na određenom slučaju omogućava pristup dokumentima. Ti članovi prisežu da u skladu s ovim člankom neće nikomu dopustiti pristup tajnim ili povjerljivim informacijama i da će te informacije koristiti isključivo kako bi sastavili izvješće za istražni odbor. Sjednice se održavaju u prostorijama koje su opremljene tako da se neovlaštenim osobama onemogući praćenje postupka.

9.a   
  Ako tvrdnje o kršenju ili nepravilnosti pri provedbi prava Unije upućuju na moguću odgovornost određene institucije ili tijela vlasti države članice, istražni odbor može od parlamenta te države članice zatražiti da surađuje u istrazi.

10.   
  Po završetku rada
  istražni odbor
  podnosi Parlamentu izvješće
  o rezultatima
  , koje
  po potrebi
  sadržava
  mišljenja manjine u skladu s uvjetima utvrđenima
  člankom
  56. Izvješće se objavljuje.

10.   Istražni odbor
  završava svoj rad predstavljanjem izvješća
  o rezultatima
  svoga rada Parlamentu u roku od najviše 12 mjeseci od svoje konstituirajuće sjednice. Parlament može dvaput odlučiti o produženju tog roka za
  po
  tri mjeseca. Izvješće po
  potrebi
  može sadržavati
  mišljenja manjine u skladu s uvjetima utvrđenima
  u članku
  56. Izvješće se objavljuje.

Na zahtjev istražnog odbora Parlament održava raspravu o izvješću na prvoj sjednici nakon podnošenja izvješća.

Na zahtjev istražnog odbora Parlament održava raspravu o izvješću na prvoj sjednici nakon podnošenja izvješća.

Odbor također može Parlamentu podnijeti nacrt preporuke naslovljene na institucije ili tijela Europske unije ili država članica.

10.a   Odbor također može Parlamentu podnijeti nacrt preporuke naslovljene na institucije ili tijela Europske unije ili država članica.

11.   Predsjednik u skladu s Prilogom VI. nadležnom odboru nalaže praćenje radnji koje se poduzimaju u vezi s rezultatima rada istražnog odbora i po potrebi izvještavanje o njima te poduzimanje svih daljnjih koraka koji se smatraju korisnima za osiguravanje primjene zaključaka istrage u praksi.

11.   Predsjednik u skladu s Prilogom VI. nadležnom odboru nalaže praćenje radnji koje se poduzimaju u vezi s rezultatima rada istražnog odbora i po potrebi izvještavanje o njima te poduzimanje svih daljnjih koraka koji se smatraju korisnima za osiguravanje primjene zaključaka istrage u praksi.

U skladu s člankom 199. stavkom 2. amandmani se mogu podnositi samo na prijedlog Konferencije predsjednika u vezi sa sastavom istražnog odbora (stavak 3.).

Ne mogu se podnositi amandmani u vezi s predmetom istrage koji je odredila četvrtina zastupnika Parlamenta (stavak 3.) i rokom utvrđenim u stavku 4.

(Kao tumačenje umeće se drugi podstavak stavka 1.)

Amandman 222

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 199.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 199. | Članak 199. |
| Sastav odbora | Sastav odbora |
| 1.   
  Članovi
  odbora i istražnih odbora
  biraju se nakon što
  klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici
  podnesu prijedloge kandidata.
  Konferencija predsjednika
  podnosi prijedloge Parlamentu. Koliko je god moguće, sastav odbora odražava sastav Parlamenta. | 1.   
  Članove
  odbora
  , posebnih odbora
  i istražnih odbora
  imenuju
  klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici. |
| | Konferencija predsjednika
  određuje rok do kojeg klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici obavještavaju predsjednika o svojim imenovanjima, a on ih zatim priopćava Parlamentu. |
| Kad zastupnici promijene klub zastupnika, mjesta u parlamentarnim odborima zadržavaju do isteka dvoipolgodišnjeg mandata. Međutim, ako promjena kluba određenog zastupnika narušava pravednu zastupljenost političkih stajališta u odboru, Konferencija predsjednika daje nove prijedloge sastava tog odbora u skladu s postupkom utvrđenim u drugoj rečenici stavka 1., pri čemu moraju biti zajamčena osobna prava dotičnog zastupnika. | |
| Proporcionalna raspodjela mjesta u odboru među klubovima zastupnika ne smije odstupati od najbližeg odgovarajućeg cijelog broja. Ako klub odluči da neće prihvatiti mjesta u odboru, ta mjesta ostaju slobodna te se odbor smanjuje za odgovarajući broj mjesta. Razmjena mjesta između klubova zastupnika nije dopuštena. | |
| | 1.a   
  Koliko je god moguće, sastav odbora odražava sastav Parlamenta. Raspodjela mjesta u odboru među klubovima zastupnika mora biti jednaka najbližem cijelom broju iznad ili najbližem cijelom broju ispod proporcionalnog izračuna. |
| | Ako ne postoji dogovor među klubovima zastupnika o njihovoj proporcionalnoj zastupljenosti unutar jednog ili više odbora, odluku donosi Konferencija predsjednika. |
| | 1.b   
  Ako klub zastupnika odluči da neće prihvatiti mjesta u odboru ili propusti imenovati svoje članove unutar roka koji je odredila Konferencija predsjednika, ta mjesta ostaju slobodna. Razmjena mjesta između klubova zastupnika nije dopuštena. |
| | 1.c   
  Ako promjena kluba određenog zastupnika narušava proporcionalnu raspodjelu mjesta u odboru kako je određeno u stavku 1.a i ako ne postoji dogovor klubova zastupnika kojim bi se zajamčilo poštovanje u njemu navedenih načela, Konferencija predsjednika donosi potrebne odluke. |
| | 1.d   
  Predsjednik se obavještava o svim promjenama članova koje imenuju klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici te ih priopćava Parlamentu najkasnije na početku sljedeće sjednice. Te odluke stupaju na snagu na dan objave. |
| | 1.e   
  Broj zamjenika koje klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici mogu imenovati u svakom odboru ne premašuje broj punopravnih članova koje klub zastupnika ili nezavisni zastupnik imaju pravo imenovati u odbor. O tome se obavještava predsjednik. Ti zamjenici imaju pravo sudjelovati i govoriti na sjednicama odbora te glasovati ako punopravni član nije nazočan. |
| | 1.f   
  Ako je punopravni član odsutan i ako zamjenici nisu imenovani ili su odsutni, punopravni se član može dogovoriti da ga na sjednicama zastupa drugi član istog kluba zastupnika ili ako je član nezavisni zastupnik, drugi nezavisni zastupnik, koji ima pravo glasa. Predsjednik odbora obavještava se najkasnije prije početka glasovanja. |
| | Prethodna obavijest iz zadnje rečenice stavka 1.f mora se dati prije kraja rasprave ili prije početka glasovanja o točki ili točkama pri kojima se punopravni član zamjenjuje. |
| 2.   
  Amandmani na prijedloge Konferencije predsjednika dopuštaju se samo ako ih podnese najmanje 40 zastupnika. Parlament o tim amandmanima odlučuje tajnim glasovanjem. | |
| 3.   
  Izabranim članovima smatraju se oni zastupnici koje predloži Konferencija predsjednika, čiji su prijedlozi po potrebi promijenjeni u skladu sa stavkom 2. | |
| 4.   
  Ako klub zastupnika ne podnese prijedlog kandidata za članstvo u istražnom odboru u skladu sa stavkom 1. u roku koji je odredila Konferencija predsjednika, ona podnosi Parlamentu samo prijedloge kandidata koje je primila u zadanom roku. | |
| 5.   
  Konferencija predsjednika može, uz suglasnost osoba koje će biti imenovane, privremeno popuniti slobodna mjesta u odboru, uzimajući u obzir stavak 1. | |
| 6.   
  Sve te promjene podnose se Parlamentu na odobrenje na sljedećoj dnevnoj sjednici. | |
| | U skladu s ovim člankom: |
| | — | položaj punopravnog člana odbora ili njegovog zamjenika isključivo ovisi o članstvu u određenom klubu zastupnika; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 199.

Članak 199.

Sastav odbora

Sastav odbora

1.   
  Članovi
  odbora i istražnih odbora
  biraju se nakon što
  klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici
  podnesu prijedloge kandidata.
  Konferencija predsjednika
  podnosi prijedloge Parlamentu. Koliko je god moguće, sastav odbora odražava sastav Parlamenta.

1.   
  Članove
  odbora
  , posebnih odbora
  i istražnih odbora
  imenuju
  klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici.

Konferencija predsjednika
  određuje rok do kojeg klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici obavještavaju predsjednika o svojim imenovanjima, a on ih zatim priopćava Parlamentu.

Kad zastupnici promijene klub zastupnika, mjesta u parlamentarnim odborima zadržavaju do isteka dvoipolgodišnjeg mandata. Međutim, ako promjena kluba određenog zastupnika narušava pravednu zastupljenost političkih stajališta u odboru, Konferencija predsjednika daje nove prijedloge sastava tog odbora u skladu s postupkom utvrđenim u drugoj rečenici stavka 1., pri čemu moraju biti zajamčena osobna prava dotičnog zastupnika.

Proporcionalna raspodjela mjesta u odboru među klubovima zastupnika ne smije odstupati od najbližeg odgovarajućeg cijelog broja. Ako klub odluči da neće prihvatiti mjesta u odboru, ta mjesta ostaju slobodna te se odbor smanjuje za odgovarajući broj mjesta. Razmjena mjesta između klubova zastupnika nije dopuštena.

1.a   
  Koliko je god moguće, sastav odbora odražava sastav Parlamenta. Raspodjela mjesta u odboru među klubovima zastupnika mora biti jednaka najbližem cijelom broju iznad ili najbližem cijelom broju ispod proporcionalnog izračuna.

Ako ne postoji dogovor među klubovima zastupnika o njihovoj proporcionalnoj zastupljenosti unutar jednog ili više odbora, odluku donosi Konferencija predsjednika.

1.b   
  Ako klub zastupnika odluči da neće prihvatiti mjesta u odboru ili propusti imenovati svoje članove unutar roka koji je odredila Konferencija predsjednika, ta mjesta ostaju slobodna. Razmjena mjesta između klubova zastupnika nije dopuštena.

1.c   
  Ako promjena kluba određenog zastupnika narušava proporcionalnu raspodjelu mjesta u odboru kako je određeno u stavku 1.a i ako ne postoji dogovor klubova zastupnika kojim bi se zajamčilo poštovanje u njemu navedenih načela, Konferencija predsjednika donosi potrebne odluke.

1.d   
  Predsjednik se obavještava o svim promjenama članova koje imenuju klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici te ih priopćava Parlamentu najkasnije na početku sljedeće sjednice. Te odluke stupaju na snagu na dan objave.

1.e   
  Broj zamjenika koje klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici mogu imenovati u svakom odboru ne premašuje broj punopravnih članova koje klub zastupnika ili nezavisni zastupnik imaju pravo imenovati u odbor. O tome se obavještava predsjednik. Ti zamjenici imaju pravo sudjelovati i govoriti na sjednicama odbora te glasovati ako punopravni član nije nazočan.

1.f   
  Ako je punopravni član odsutan i ako zamjenici nisu imenovani ili su odsutni, punopravni se član može dogovoriti da ga na sjednicama zastupa drugi član istog kluba zastupnika ili ako je član nezavisni zastupnik, drugi nezavisni zastupnik, koji ima pravo glasa. Predsjednik odbora obavještava se najkasnije prije početka glasovanja.

Prethodna obavijest iz zadnje rečenice stavka 1.f mora se dati prije kraja rasprave ili prije početka glasovanja o točki ili točkama pri kojima se punopravni član zamjenjuje.

2.   
  Amandmani na prijedloge Konferencije predsjednika dopuštaju se samo ako ih podnese najmanje 40 zastupnika. Parlament o tim amandmanima odlučuje tajnim glasovanjem.

3.   
  Izabranim članovima smatraju se oni zastupnici koje predloži Konferencija predsjednika, čiji su prijedlozi po potrebi promijenjeni u skladu sa stavkom 2.

4.   
  Ako klub zastupnika ne podnese prijedlog kandidata za članstvo u istražnom odboru u skladu sa stavkom 1. u roku koji je odredila Konferencija predsjednika, ona podnosi Parlamentu samo prijedloge kandidata koje je primila u zadanom roku.

5.   
  Konferencija predsjednika može, uz suglasnost osoba koje će biti imenovane, privremeno popuniti slobodna mjesta u odboru, uzimajući u obzir stavak 1.

6.   
  Sve te promjene podnose se Parlamentu na odobrenje na sljedećoj dnevnoj sjednici.

U skladu s ovim člankom:

—

položaj punopravnog člana odbora ili njegovog zamjenika isključivo ovisi o članstvu u određenom klubu zastupnika;

| — | ako se broj punopravnih članova kluba zastupnika u odboru promijeni, u skladu s tim mijenja se i najveći mogući broj stalnih zamjenika koje taj klub može imenovati u dotični odbor; |
| --- | --- |

—

ako se broj punopravnih članova kluba zastupnika u odboru promijeni, u skladu s tim mijenja se i najveći mogući broj stalnih zamjenika koje taj klub može imenovati u dotični odbor;

| — | zastupnici koji promijene klub ne mogu zadržati položaj punopravnog člana odbora ili zamjenika koji su imali kao članovi svog prvobitnog kluba; |
| --- | --- |

—

zastupnici koji promijene klub ne mogu zadržati položaj punopravnog člana odbora ili zamjenika koji su imali kao članovi svog prvobitnog kluba;

| — | ni u kojem slučaju član odbora ne može zamjenjivati zastupnika iz nekog drugog kluba. |
| --- | --- |

—

ni u kojem slučaju član odbora ne može zamjenjivati zastupnika iz nekog drugog kluba.

(Zadnja dva nenumerirana stavka članka umeću se kao tumačenja.)

Amandman 223

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 200.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 200
  . | Briše se
  . |
| Zamjenici | |
| 1.   
  Klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici mogu imenovati onoliko stalnih zamjenika u svakom odboru koliko imaju punopravnih članova koji ih zastupaju u tom odboru. O tome se obavještava predsjednik. Stalni zamjenici imaju pravo sudjelovati i govoriti na sjednicama odbora te glasovati ako punopravni član nije nazočan. | |
| U odsutnosti punopravnog člana nekog odbora, stalni zamjenik iz istog kluba zastupnika ima pravo umjesto njega privremeno sudjelovati u glasovanju sve dok ne bude privremeno zamijenjen punopravnim članom u skladu s člankom 199. stavkom 5., ili, u nedostatku takve privremene zamjene, do imenovanja novog punopravnog člana. Ova se ovlast temelji na odluci Parlamenta u odnosu na brojčani sastav odbora i cilj joj je osigurati da broj zastupnika dotičnog kluba zastupnika koji mogu glasovati bude jednak onom prije nego što je zastupničko mjesto postalo slobodno. | |
| 2.   
  Osim toga, u odsutnosti punopravnog člana i ako stalni zamjenici nisu imenovani ili su odsutni, punopravni se član odbora može dogovoriti da ga na sjednicama zastupa drugi član iz istog kluba zastupnika, koji će imati pravo glasa. O imenu zamjenika obavještava se predsjednik odbora prije početka glasovanja. | |
| Stavak 2. na odgovarajući se način primjenjuje i na nezavisne zastupnike. | |
| Prethodna obavijest iz zadnje rečenice stavka 2. mora se dati prije kraja rasprave ili prije početka glasovanja o točki ili točkama pri kojima se punopravni član zamjenjuje. | |
| * * * | |
| Odredbama ovog članka obuhvaćena su dva jasno definirana načela: | |
| — | klub zastupnika u odboru ne može imati više stalnih zamjenika nego što ima punopravnih članova; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 200
  .

Briše se
  .

Zamjenici

1.   
  Klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici mogu imenovati onoliko stalnih zamjenika u svakom odboru koliko imaju punopravnih članova koji ih zastupaju u tom odboru. O tome se obavještava predsjednik. Stalni zamjenici imaju pravo sudjelovati i govoriti na sjednicama odbora te glasovati ako punopravni član nije nazočan.

U odsutnosti punopravnog člana nekog odbora, stalni zamjenik iz istog kluba zastupnika ima pravo umjesto njega privremeno sudjelovati u glasovanju sve dok ne bude privremeno zamijenjen punopravnim članom u skladu s člankom 199. stavkom 5., ili, u nedostatku takve privremene zamjene, do imenovanja novog punopravnog člana. Ova se ovlast temelji na odluci Parlamenta u odnosu na brojčani sastav odbora i cilj joj je osigurati da broj zastupnika dotičnog kluba zastupnika koji mogu glasovati bude jednak onom prije nego što je zastupničko mjesto postalo slobodno.

2.   
  Osim toga, u odsutnosti punopravnog člana i ako stalni zamjenici nisu imenovani ili su odsutni, punopravni se član odbora može dogovoriti da ga na sjednicama zastupa drugi član iz istog kluba zastupnika, koji će imati pravo glasa. O imenu zamjenika obavještava se predsjednik odbora prije početka glasovanja.

Stavak 2. na odgovarajući se način primjenjuje i na nezavisne zastupnike.

Prethodna obavijest iz zadnje rečenice stavka 2. mora se dati prije kraja rasprave ili prije početka glasovanja o točki ili točkama pri kojima se punopravni član zamjenjuje.

- * *

Odredbama ovog članka obuhvaćena su dva jasno definirana načela:

—

klub zastupnika u odboru ne može imati više stalnih zamjenika nego što ima punopravnih članova;

| — | samo klubovi zastupnika smiju imenovati stalne zamjenike, pod jednim uvjetom, a taj je da o tome izvijeste predsjednika. |
| --- | --- |

—

samo klubovi zastupnika smiju imenovati stalne zamjenike, pod jednim uvjetom, a taj je da o tome izvijeste predsjednika.

Iz čega proizlazi:

| — | položaj stalnog zamjenika isključivo ovisi o članstvu u određenom klubu zastupnika; |
| --- | --- |

—

položaj stalnog zamjenika isključivo ovisi o članstvu u određenom klubu zastupnika;

| — | ako se broj punopravnih članova kluba zastupnika u odboru promijeni, u skladu s tim mijenja se i najveći mogući broj stalnih zamjenika koje taj klub može u odboru imenovati; |
| --- | --- |

—

ako se broj punopravnih članova kluba zastupnika u odboru promijeni, u skladu s tim mijenja se i najveći mogući broj stalnih zamjenika koje taj klub može u odboru imenovati;

| — | zastupnici koji promijene klub ne mogu zadržati položaj stalnog zamjenika koji su imali kao članovi svog prvobitnog kluba; |
| --- | --- |

—

zastupnici koji promijene klub ne mogu zadržati položaj stalnog zamjenika koji su imali kao članovi svog prvobitnog kluba;

| — | ni u kojem slučaju član odbora ne može zamjenjivati zastupnika iz nekog drugog kluba. |
| --- | --- |

—

ni u kojem slučaju član odbora ne može zamjenjivati zastupnika iz nekog drugog kluba.

Amandman 224

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 201.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 201. | Članak 201. |
| Dužnosti odbora | Dužnosti odbora |
| 1.   Stalni odbori bave se pitanjima koja im uputi Parlament ili, tijekom prekida zasjedanja, predsjednik Parlamenta u ime Konferencije predsjednika.
  Nadležnosti posebnih i istražnih odbora određuju se prilikom osnivanja odbora; ti odbori nemaju pravo davati mišljenja drugim odborima. | 1.   Stalni odbori bave se pitanjima koja im uputi Parlament ili, tijekom prekida zasjedanja, predsjednik Parlamenta u ime Konferencije predsjednika. |
| (Vidi tumačenje u članku 197.) | |
| 2.   
  Ako se stalni odbor izjasni nenadležnim za razmatranje određenog pitanja ili ako dođe do spora oko nadležnosti između dvaju ili više stalnih odbora, pitanje nadležnosti upućuje se Konferenciji predsjednika u roku četiri radna tjedna nakon objave u Parlamentu o upućivanju tog predmeta odboru. | |
| Konferencija predsjednika donosi odluku u roku od šest tjedana na temelju preporuke Konferencije predsjednika odbora ili ako ne bude takve preporuke, na temelju preporuke njezinog predsjednika. Ako Konferencija predsjednika ne donese odluku u zadanom roku, smatra se da je preporuka prihvaćena. | |
| Predsjednici odbora mogu se dogovoriti s drugim predsjednicima odbora oko dodjele određenog predmeta određenom odboru, što je po potrebi podložno odobrenju postupka s pridruženim odborima u skladu s člankom 54. | |
| 3.   Kad su za rješavanje nekog pitanja nadležna dva ili više stalnih odbora, jedan se odbor proglašava nadležnim odborom, a ostali odborima čije se mišljenje traži. | 3.   Kad su za rješavanje nekog pitanja nadležna dva ili više stalnih odbora, jedan se odbor proglašava nadležnim odborom, a ostali odborima čije se mišljenje traži. |
| Međutim, jedno pitanje istovremeno smije biti upućeno najviše trima odborima, osim ako se
  iz utemeljenih razloga
  ne odluči odstupiti od ovog pravila pod uvjetima utvrđenima stavkom 1. | Međutim, jedno pitanje istovremeno smije biti upućeno najviše trima odborima, osim ako se ne odluči odstupiti od ovog pravila pod uvjetima utvrđenima stavkom 1. |
| 4.   Dva ili više odbora ili pododbora mogu zajednički razmatrati pitanja za koja su nadležni, ali ne mogu zajednički odlučivati. | 4.   Dva ili više odbora ili pododbora mogu zajednički razmatrati pitanja za koja su nadležni, ali ne mogu zajednički odlučivati
  , osim u slučaju primjene članka 55
  . |
| 5.   Svaki odbor može, uz suglasnost
  Predsjedništva
  Parlamenta, povjeriti jednom ili više svojih članova da provedu studiju ili prikupe informacije. | 5.   Svaki odbor može, uz suglasnost
  nadležnih tijela
  Parlamenta, povjeriti jednom ili više svojih članova da provedu studiju ili prikupe informacije. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 201.

Članak 201.

Dužnosti odbora

Dužnosti odbora

1.   Stalni odbori bave se pitanjima koja im uputi Parlament ili, tijekom prekida zasjedanja, predsjednik Parlamenta u ime Konferencije predsjednika.
  Nadležnosti posebnih i istražnih odbora određuju se prilikom osnivanja odbora; ti odbori nemaju pravo davati mišljenja drugim odborima.

1.   Stalni odbori bave se pitanjima koja im uputi Parlament ili, tijekom prekida zasjedanja, predsjednik Parlamenta u ime Konferencije predsjednika.

(Vidi tumačenje u članku 197.)

2.   
  Ako se stalni odbor izjasni nenadležnim za razmatranje određenog pitanja ili ako dođe do spora oko nadležnosti između dvaju ili više stalnih odbora, pitanje nadležnosti upućuje se Konferenciji predsjednika u roku četiri radna tjedna nakon objave u Parlamentu o upućivanju tog predmeta odboru.

Konferencija predsjednika donosi odluku u roku od šest tjedana na temelju preporuke Konferencije predsjednika odbora ili ako ne bude takve preporuke, na temelju preporuke njezinog predsjednika. Ako Konferencija predsjednika ne donese odluku u zadanom roku, smatra se da je preporuka prihvaćena.

Predsjednici odbora mogu se dogovoriti s drugim predsjednicima odbora oko dodjele određenog predmeta određenom odboru, što je po potrebi podložno odobrenju postupka s pridruženim odborima u skladu s člankom 54.

3.   Kad su za rješavanje nekog pitanja nadležna dva ili više stalnih odbora, jedan se odbor proglašava nadležnim odborom, a ostali odborima čije se mišljenje traži.

3.   Kad su za rješavanje nekog pitanja nadležna dva ili više stalnih odbora, jedan se odbor proglašava nadležnim odborom, a ostali odborima čije se mišljenje traži.

Međutim, jedno pitanje istovremeno smije biti upućeno najviše trima odborima, osim ako se
  iz utemeljenih razloga
  ne odluči odstupiti od ovog pravila pod uvjetima utvrđenima stavkom 1.

Međutim, jedno pitanje istovremeno smije biti upućeno najviše trima odborima, osim ako se ne odluči odstupiti od ovog pravila pod uvjetima utvrđenima stavkom 1.

4.   Dva ili više odbora ili pododbora mogu zajednički razmatrati pitanja za koja su nadležni, ali ne mogu zajednički odlučivati.

4.   Dva ili više odbora ili pododbora mogu zajednički razmatrati pitanja za koja su nadležni, ali ne mogu zajednički odlučivati
  , osim u slučaju primjene članka 55
  .

5.   Svaki odbor može, uz suglasnost
  Predsjedništva
  Parlamenta, povjeriti jednom ili više svojih članova da provedu studiju ili prikupe informacije.

5.   Svaki odbor može, uz suglasnost
  nadležnih tijela
  Parlamenta, povjeriti jednom ili više svojih članova da provedu studiju ili prikupe informacije.

Amandman 225

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 201.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 201.a |
| | Pitanja nadležnosti |
| | 1.   
  Ako se stalni odbor izjasni nenadležnim za razmatranje određene točke ili ako dođe do spora oko nadležnosti između dvaju ili više stalnih odbora, pitanje nadležnosti podnosi se Konferenciji predsjednika odbora u roku četiri tjedna nakon objave u Parlamentu o upućivanju tog predmeta odboru. |
| | 2.   
  Konferencija predsjednika donosi odluku u roku od šest tjedana nakon podnošenja pitanja na temelju preporuke Konferencije predsjednika odbora ili ako ne bude takve preporuke, na temelju preporuke njezinog predsjednika. Ako Konferencija predsjednika ne donese odluku u zadanom roku, smatra se da je preporuka prihvaćena. |
| | 3.   
  Predsjednici odbora mogu se dogovoriti s drugim predsjednicima odbora oko dodjele određenog predmeta određenom odboru, što je po potrebi podložno odobrenju postupka s pridruženim odborima u skladu s člankom 54. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 201.a

Pitanja nadležnosti

1.   
  Ako se stalni odbor izjasni nenadležnim za razmatranje određene točke ili ako dođe do spora oko nadležnosti između dvaju ili više stalnih odbora, pitanje nadležnosti podnosi se Konferenciji predsjednika odbora u roku četiri tjedna nakon objave u Parlamentu o upućivanju tog predmeta odboru.

2.   
  Konferencija predsjednika donosi odluku u roku od šest tjedana nakon podnošenja pitanja na temelju preporuke Konferencije predsjednika odbora ili ako ne bude takve preporuke, na temelju preporuke njezinog predsjednika. Ako Konferencija predsjednika ne donese odluku u zadanom roku, smatra se da je preporuka prihvaćena.

3.   
  Predsjednici odbora mogu se dogovoriti s drugim predsjednicima odbora oko dodjele određenog predmeta određenom odboru, što je po potrebi podložno odobrenju postupka s pridruženim odborima u skladu s člankom 54.

Amandman 226

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 202.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 202
  . | Briše se
  . |
| Odbor nadležan za provjeru valjanosti mandata zastupnika | |
| Jedan od odbora osnovanih u skladu s odredbama ovog Poslovnika nadležan je za provjeru valjanosti zastupničkih mandata i pripremanje odluka u vezi s prigovorima na valjanost izbora. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 202
  .

Briše se
  .

Odbor nadležan za provjeru valjanosti mandata zastupnika

Jedan od odbora osnovanih u skladu s odredbama ovog Poslovnika nadležan je za provjeru valjanosti zastupničkih mandata i pripremanje odluka u vezi s prigovorima na valjanost izbora.

Amandman 227

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 203.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 203. | Članak 203. |
| Pododbori | Pododbori |
| 1.   Uz prethodno odobrenje Konferencije predsjednika
  stalni ili posebni odbor mogu u interesu svojeg rada
  osnovati jedan ili više pododbora i istovremeno odlučiti o njihovu sastavu, u skladu s 
  člankom
  199., i područjima nadležnosti. Pododbori odgovaraju odborima
  koji su ih osnovali
  . | 1.   
  Pododbori se mogu osnovati u skladu s člankom 196. Stalni ili posebni odbor mogu također u interesu svojeg rada i
  uz prethodno odobrenje Konferencije predsjednika osnovati jedan ili više pododbora i istovremeno odlučiti o njihovu sastavu, u skladu s 
  relevantnim odredbama utvrđenima u članku
  199., i područjima nadležnosti
  , koja ulaze u područje nadležnosti matičnog odbora
  . Pododbori odgovaraju
  svojim matičnim
  odborima. |
| 2.   Postupak za pododbore isti je kao i za odbore. | 2.   Postupak za pododbore isti je kao i za odbore
  , osim ako nije drugačije navedeno u Poslovniku
  . |
| | 2.a   
  Punopravni članovi pododbora biraju se između članova matičnog odbora. |
| 3.   Zamjenici smiju biti nazočni na sjednicama pododbora pod istim uvjetima koji se primjenjuju na odbore. | 3.   Zamjenici smiju biti nazočni na sjednicama pododbora pod istim uvjetima koji se primjenjuju na odbore. |
| 4.   
  Primjena ovih odredaba mora osigurati međuovisnost pododbora i odbora koji ga je osnovao. Zato se svi punopravni članovi pododbora biraju između članova matičnog odbora. | |
| | 4.a   
  Predsjednik matičnog odbora može uključiti predsjednike pododbora u rad koordinatora ili im dopustiti predsjedanje raspravama u matičnom odboru o pitanjima kojima se podrobnije bave dotični pododbori, pod uvjetom da se takav način postupanja podnese Predsjedništvu odbora na razmatranje te da se odobri. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 203.

Članak 203.

Pododbori

Pododbori

1.   Uz prethodno odobrenje Konferencije predsjednika
  stalni ili posebni odbor mogu u interesu svojeg rada
  osnovati jedan ili više pododbora i istovremeno odlučiti o njihovu sastavu, u skladu s 
  člankom
  199., i područjima nadležnosti. Pododbori odgovaraju odborima
  koji su ih osnovali
  .

1.   
  Pododbori se mogu osnovati u skladu s člankom 196. Stalni ili posebni odbor mogu također u interesu svojeg rada i
  uz prethodno odobrenje Konferencije predsjednika osnovati jedan ili više pododbora i istovremeno odlučiti o njihovu sastavu, u skladu s 
  relevantnim odredbama utvrđenima u članku
  199., i područjima nadležnosti
  , koja ulaze u područje nadležnosti matičnog odbora
  . Pododbori odgovaraju
  svojim matičnim
  odborima.

2.   Postupak za pododbore isti je kao i za odbore.

2.   Postupak za pododbore isti je kao i za odbore
  , osim ako nije drugačije navedeno u Poslovniku
  .

2.a   
  Punopravni članovi pododbora biraju se između članova matičnog odbora.

3.   Zamjenici smiju biti nazočni na sjednicama pododbora pod istim uvjetima koji se primjenjuju na odbore.

3.   Zamjenici smiju biti nazočni na sjednicama pododbora pod istim uvjetima koji se primjenjuju na odbore.

4.   
  Primjena ovih odredaba mora osigurati međuovisnost pododbora i odbora koji ga je osnovao. Zato se svi punopravni članovi pododbora biraju između članova matičnog odbora.

4.a   
  Predsjednik matičnog odbora može uključiti predsjednike pododbora u rad koordinatora ili im dopustiti predsjedanje raspravama u matičnom odboru o pitanjima kojima se podrobnije bave dotični pododbori, pod uvjetom da se takav način postupanja podnese Predsjedništvu odbora na razmatranje te da se odobri.

Amandman 228

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 204.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 204. | Članak 204. |
| Predsjedništvo odbora | Predsjedništvo odbora |
| Nakon što su članovi odbora
  izabrani
  u skladu s člankom 199., odbor na prvoj sjednici bira Predsjedništvo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika, izabranih odvojenim glasovanjem. O broju potpredsjednika koji će biti izabrani odlučuje Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika. | 1.   Nakon što su članovi odbora
  imenovani
  u skladu s člankom 199., odbor na prvoj sjednici bira Predsjedništvo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika, izabranih
  između punopravnih članova tog odbora
  odvojenim glasovanjem. O broju potpredsjednika koji će biti izabrani odlučuje Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika.
  Sastav predsjedništva svakog odbora mora odražavati raznolikost Parlamenta; nije dozvoljeno da svi članovi predsjedništva budu muškarci ili svi žene ili da su svi potpredsjednici iz iste države članice. |
| Samo punopravni članovi odbora koji su izabrani u skladu člankom 199. mogu biti izabrani u Predsjedništvo tog odbora. | |
| Kad je broj kandidata isti kao i broj slobodnih mjesta, izbor se
  može izvršiti
  aklamacijom. | 2.   Kad je broj kandidata isti kao i broj slobodnih mjesta, izbor se
  provodi
  aklamacijom.
  Međutim, ako na pojedinom glasovanju ima više kandidata ili ako barem šestina članova odbora zatraži glasovanje, izbor se provodi tajnim glasovanjem. |
| U suprotnom slučaju ili na zahtjev šestine članova odbora kandidati se izabiru tajnim glasovanjem. | |
| Ako postoji samo jedan kandidat, za izbor je potrebna apsolutna većina danih glasova, koji uključuju glasove za i protiv. | Ako postoji samo jedan kandidat, za izbor je potrebna apsolutna većina danih glasova, koji uključuju glasove za i protiv. |
| Ako
  na prvom glasovanju
  ima više kandidata, izabran je kandidat koji dobije apsolutnu većinu danih glasova
  , kao što je određeno prethodnim podstavkom
  . Na drugom glasovanju izabran je kandidat koji dobije najviše glasova. Kod izjednačenog rezultata izabire se najstariji kandidat. | Ako ima više kandidata, izabran je kandidat koji dobije apsolutnu većinu danih glasova
  na prvome glasovanju
  . Na drugom glasovanju izabran je kandidat koji dobije najviše glasova. Kod izjednačenog rezultata izabire se najstariji kandidat. |
| Ako je potrebno drugo glasovanje, mogu se predložiti novi kandidati. | |
| Ovaj članak ne sprečava predsjednika glavnog odbora, nego mu čak i omogućava da uključi predsjednike pododbora u rad Predsjedništva ili im dopusti predsjedanje raspravama o pitanjima kojima se podrobnije bave dotični pododbori, pod uvjetom da se takav način postupanja podnese cjelokupnom Predsjedništvu na razmatranje te da ga ono odobri. | |
| | 2.a   
  Sljedeći članci u vezi s obnašateljima dužnosti u Parlamentu primjenjuju se mutatis mutandis na odbore: Članak 14. (Privremeni predsjedatelj), članak 15. (Kandidature i opće odredbe), članak 16. (Izbor predsjednika – uvodni govor), članak 19. (Trajanje mandata obnašatelja dužnosti u Parlamentu) i članak 20. (Slobodna mjesta). |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 204.

Članak 204.

Predsjedništvo odbora

Predsjedništvo odbora

Nakon što su članovi odbora
  izabrani
  u skladu s člankom 199., odbor na prvoj sjednici bira Predsjedništvo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika, izabranih odvojenim glasovanjem. O broju potpredsjednika koji će biti izabrani odlučuje Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika.

1.   Nakon što su članovi odbora
  imenovani
  u skladu s člankom 199., odbor na prvoj sjednici bira Predsjedništvo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika, izabranih
  između punopravnih članova tog odbora
  odvojenim glasovanjem. O broju potpredsjednika koji će biti izabrani odlučuje Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika.
  Sastav predsjedništva svakog odbora mora odražavati raznolikost Parlamenta; nije dozvoljeno da svi članovi predsjedništva budu muškarci ili svi žene ili da su svi potpredsjednici iz iste države članice.

Samo punopravni članovi odbora koji su izabrani u skladu člankom 199. mogu biti izabrani u Predsjedništvo tog odbora.

Kad je broj kandidata isti kao i broj slobodnih mjesta, izbor se
  može izvršiti
  aklamacijom.

2.   Kad je broj kandidata isti kao i broj slobodnih mjesta, izbor se
  provodi
  aklamacijom.
  Međutim, ako na pojedinom glasovanju ima više kandidata ili ako barem šestina članova odbora zatraži glasovanje, izbor se provodi tajnim glasovanjem.

U suprotnom slučaju ili na zahtjev šestine članova odbora kandidati se izabiru tajnim glasovanjem.

Ako postoji samo jedan kandidat, za izbor je potrebna apsolutna većina danih glasova, koji uključuju glasove za i protiv.

Ako postoji samo jedan kandidat, za izbor je potrebna apsolutna većina danih glasova, koji uključuju glasove za i protiv.

Ako
  na prvom glasovanju
  ima više kandidata, izabran je kandidat koji dobije apsolutnu većinu danih glasova
  , kao što je određeno prethodnim podstavkom
  . Na drugom glasovanju izabran je kandidat koji dobije najviše glasova. Kod izjednačenog rezultata izabire se najstariji kandidat.

Ako ima više kandidata, izabran je kandidat koji dobije apsolutnu većinu danih glasova
  na prvome glasovanju
  . Na drugom glasovanju izabran je kandidat koji dobije najviše glasova. Kod izjednačenog rezultata izabire se najstariji kandidat.

Ako je potrebno drugo glasovanje, mogu se predložiti novi kandidati.

Ovaj članak ne sprečava predsjednika glavnog odbora, nego mu čak i omogućava da uključi predsjednike pododbora u rad Predsjedništva ili im dopusti predsjedanje raspravama o pitanjima kojima se podrobnije bave dotični pododbori, pod uvjetom da se takav način postupanja podnese cjelokupnom Predsjedništvu na razmatranje te da ga ono odobri.

2.a   
  Sljedeći članci u vezi s obnašateljima dužnosti u Parlamentu primjenjuju se mutatis mutandis na odbore: Članak 14. (Privremeni predsjedatelj), članak 15. (Kandidature i opće odredbe), članak 16. (Izbor predsjednika – uvodni govor), članak 19. (Trajanje mandata obnašatelja dužnosti u Parlamentu) i članak 20. (Slobodna mjesta).

Amandman 229

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 205.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 205. | Članak 205. |
| Koordinatori odbora
  i izvjestitelji u sjeni | Koordinatori odbora |
| 1.   Klubovi zastupnika mogu jednog od svojih članova imenovati za koordinatora. | 1.   Klubovi zastupnika mogu jednog od svojih članova
  iz svakog odbora
  imenovati za koordinatora. |
| 2.   Predsjednik odbora po potrebi poziva koordinatore odbora da pripreme odluke koje odbor mora donijeti, posebno one u vezi s postupkom i imenovanjem izvjestitelja. Odbor može delegirati na koordinatore ovlast za donošenje određenih odluka, izuzimajući odluke u vezi s usvajanjem izvješća, mišljenja ili amandmana. Potpredsjednici mogu biti pozvani na sastanak koordinatora odbora u ulozi savjetnika.
  Koordinatori pokušavaju postići konsenzus.
  Ako nije moguće postići konsenzus
  , odlučivati mogu
  samo većinom glasova koji jasno predstavljaju veliku većinu u odboru, uzimajući u obzir odnose snaga različitih klubova zastupnika. | 2.   Predsjednik odbora po potrebi poziva koordinatore odbora da pripreme odluke koje odbor mora donijeti, posebno one u vezi s postupkom i imenovanjem izvjestitelja. Odbor može delegirati na koordinatore ovlast za donošenje određenih odluka, izuzimajući odluke u vezi s usvajanjem izvješća,
  prijedloga rezolucija,
  mišljenja ili amandmana. |
| | Potpredsjednici mogu biti pozvani na sastanak koordinatora odbora u ulozi savjetnika. |
| | Ako nije moguće postići konsenzus,
  koordinatori mogu odlučivati
  samo većinom glasova koji jasno predstavljaju veliku većinu u odboru, uzimajući u obzir odnose snaga različitih klubova zastupnika. |
| | Predsjednik priopćava odboru sve odluke i preporuke koordinatora, koje se smatraju usvojenima ako nisu osporene i koje se navode u zapisniku sa sjednice odbora. |
| 3.   
  Predsjednik odbora poziva koordinatore odbora da pripreme organiziranje saslušanja kandidata za povjerenike. Nakon saslušanja koordinatori se sastaju kako bi ocijenili kandidate u skladu s postupkom utvrđenim Prilogom XVI. | |
| 4.   
  Klubovi zastupnika mogu za svako izvješće odrediti izvjestitelja u sjeni kako bi pratio napredak rada na određenom izvješću i kako bi unutar odbora u ime kluba nastojao postići kompromis. O imenima izvjestitelja u sjeni obavještava se predsjednik odbora. Na prijedlog koordinatora odbor može posebno odlučiti o uključivanju izvjestitelja u sjeni u postizanje dogovora s Vijećem u redovnom zakonodavnom postupku. | |
| Nezavisni zastupnici ne čine klub zastupnika u smislu članka 32. i stoga ne mogu imenovati koordinatore, koji su jedini zastupnici s pravom sudjelovanja na sastancima koordinatora. | Nezavisni zastupnici ne čine klub zastupnika u smislu članka 32. i stoga ne mogu imenovati koordinatore, koji su jedini zastupnici s pravom sudjelovanja na sastancima koordinatora. |
| Cilj sastanaka koordinatora je priprema odluke određenog odbora i oni ne mogu zamijeniti sjednice odbora osim u slučaju izričitog ovlaštenja. Zbog toga se odluke na sastancima koordinatora mogu donositi samo uz prethodno ovlaštenje. U slučaju nepostojanja tog ovlaštenja, koordinatori mogu usvojiti samo preporuke za koje se zahtijeva naknadno službeno odobrenje odbora. | |
| U svakom slučaju, nezavisnim zastupnicima mora biti zajamčeno pravo na pristup informacijama, u skladu s načelom nediskriminacije, prosljeđivanjem informacija i nazočnošću člana tajništva nezavisnih zastupnika na sastancima koordinatora. | U svakom slučaju, nezavisnim zastupnicima mora biti zajamčeno pravo na pristup informacijama, u skladu s načelom nediskriminacije, prosljeđivanjem informacija i nazočnošću člana tajništva nezavisnih zastupnika na sastancima koordinatora. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 205.

Članak 205.

Koordinatori odbora
  i izvjestitelji u sjeni

Koordinatori odbora

1.   Klubovi zastupnika mogu jednog od svojih članova imenovati za koordinatora.

1.   Klubovi zastupnika mogu jednog od svojih članova
  iz svakog odbora
  imenovati za koordinatora.

2.   Predsjednik odbora po potrebi poziva koordinatore odbora da pripreme odluke koje odbor mora donijeti, posebno one u vezi s postupkom i imenovanjem izvjestitelja. Odbor može delegirati na koordinatore ovlast za donošenje određenih odluka, izuzimajući odluke u vezi s usvajanjem izvješća, mišljenja ili amandmana. Potpredsjednici mogu biti pozvani na sastanak koordinatora odbora u ulozi savjetnika.
  Koordinatori pokušavaju postići konsenzus.
  Ako nije moguće postići konsenzus
  , odlučivati mogu
  samo većinom glasova koji jasno predstavljaju veliku većinu u odboru, uzimajući u obzir odnose snaga različitih klubova zastupnika.

2.   Predsjednik odbora po potrebi poziva koordinatore odbora da pripreme odluke koje odbor mora donijeti, posebno one u vezi s postupkom i imenovanjem izvjestitelja. Odbor može delegirati na koordinatore ovlast za donošenje određenih odluka, izuzimajući odluke u vezi s usvajanjem izvješća,
  prijedloga rezolucija,
  mišljenja ili amandmana.

Potpredsjednici mogu biti pozvani na sastanak koordinatora odbora u ulozi savjetnika.

Ako nije moguće postići konsenzus,
  koordinatori mogu odlučivati
  samo većinom glasova koji jasno predstavljaju veliku većinu u odboru, uzimajući u obzir odnose snaga različitih klubova zastupnika.

Predsjednik priopćava odboru sve odluke i preporuke koordinatora, koje se smatraju usvojenima ako nisu osporene i koje se navode u zapisniku sa sjednice odbora.

3.   
  Predsjednik odbora poziva koordinatore odbora da pripreme organiziranje saslušanja kandidata za povjerenike. Nakon saslušanja koordinatori se sastaju kako bi ocijenili kandidate u skladu s postupkom utvrđenim Prilogom XVI.

4.   
  Klubovi zastupnika mogu za svako izvješće odrediti izvjestitelja u sjeni kako bi pratio napredak rada na određenom izvješću i kako bi unutar odbora u ime kluba nastojao postići kompromis. O imenima izvjestitelja u sjeni obavještava se predsjednik odbora. Na prijedlog koordinatora odbor može posebno odlučiti o uključivanju izvjestitelja u sjeni u postizanje dogovora s Vijećem u redovnom zakonodavnom postupku.

Nezavisni zastupnici ne čine klub zastupnika u smislu članka 32. i stoga ne mogu imenovati koordinatore, koji su jedini zastupnici s pravom sudjelovanja na sastancima koordinatora.

Nezavisni zastupnici ne čine klub zastupnika u smislu članka 32. i stoga ne mogu imenovati koordinatore, koji su jedini zastupnici s pravom sudjelovanja na sastancima koordinatora.

Cilj sastanaka koordinatora je priprema odluke određenog odbora i oni ne mogu zamijeniti sjednice odbora osim u slučaju izričitog ovlaštenja. Zbog toga se odluke na sastancima koordinatora mogu donositi samo uz prethodno ovlaštenje. U slučaju nepostojanja tog ovlaštenja, koordinatori mogu usvojiti samo preporuke za koje se zahtijeva naknadno službeno odobrenje odbora.

U svakom slučaju, nezavisnim zastupnicima mora biti zajamčeno pravo na pristup informacijama, u skladu s načelom nediskriminacije, prosljeđivanjem informacija i nazočnošću člana tajništva nezavisnih zastupnika na sastancima koordinatora.

U svakom slučaju, nezavisnim zastupnicima mora biti zajamčeno pravo na pristup informacijama, u skladu s načelom nediskriminacije, prosljeđivanjem informacija i nazočnošću člana tajništva nezavisnih zastupnika na sastancima koordinatora.

Amandman 230

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 205.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 205.a |
| | Izvjestitelji u sjeni |
| | Klubovi zastupnika mogu za svako izvješće odrediti izvjestitelja u sjeni kako bi pratio napredak rada na određenom izvješću i kako bi unutar odbora u ime kluba nastojao postići kompromis. O imenima izvjestitelja u sjeni obavještava se predsjednik odbora. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 205.a

Izvjestitelji u sjeni

Klubovi zastupnika mogu za svako izvješće odrediti izvjestitelja u sjeni kako bi pratio napredak rada na određenom izvješću i kako bi unutar odbora u ime kluba nastojao postići kompromis. O imenima izvjestitelja u sjeni obavještava se predsjednik odbora.

Amandman 231

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava VIII. – poglavlje 2. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| POGLAVLJE 2
  . | Briše se
  . |
| ODBORI – NAČIN RADA | |

Tekst na snazi

Izmjena

POGLAVLJE 2
  .

Briše se
  .

ODBORI – NAČIN RADA

Amandman 232

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 206.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 206. | Članak 206. |
| Sjednice odbora | Sjednice odbora |
| 1.   Odbor saziva njegov predsjednik ili se sastaje na zahtjev predsjednika Parlamenta. | 1.   Odbor saziva njegov predsjednik ili se sastaje na zahtjev predsjednika Parlamenta. |
| | Predsjednik pri sazivanju sjednice podnosi prijedlog njezina dnevnog reda. Odbor donosi odluku o dnevnome redu na početku sjednice. |
| 2.   Komisija i 
  Vijeće
  mogu
  sudjelovati
  na sjednicama odbora ako ih u ime odbora pozove predsjednik odbora. | 2.   Komisija
  , Vijeće
  i 
  druge institucije Unije
  mogu
  dobiti riječ
  na sjednicama odbora ako ih u ime odbora pozove predsjednik odbora. |
| Odbor može donijeti
  posebnu
  odluku te na sjednicu pozvati bilo koju drugu osobu
  , koja ima pravo na
  riječ. | Odbor može donijeti odluku te na sjednicu pozvati bilo koju drugu osobu
  i dati joj
  riječ. |
| U skladu s tim donošenje odluke o tome smiju li asistenti zastupnika biti nazočni na sjednici prepušta se odboru. | |
| Nadležni odbor može, uz prethodno odobrenje Predsjedništva Parlamenta, organizirati saslušanje stručnjaka ako smatra da je ono od presudne važnosti za učinkovito obavljanje posla u vezi s određenim predmetom. | Nadležni odbor može, uz prethodno odobrenje Predsjedništva Parlamenta, organizirati saslušanje stručnjaka ako smatra da je ono od presudne važnosti za učinkovito obavljanje posla u vezi s određenim predmetom. |
| Odbori čija se mišljenja traže mogu biti nazočni na tom saslušanju ako to žele. | |
| Odredbe ovog stavka tumače se u skladu s točkom 50. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije

   (24)

  . | |
| 3.   Ne dovodeći u pitanje članak 53. stavak 6. i osim ako određeni odbor ne odluči drukčije, zastupnici
  mogu biti nazočni na
  sjednicama odbora čiji nisu članovi
  , ali
  ne mogu sudjelovati u raspravama. | 3.   Ne dovodeći u pitanje članak 53. stavak 6. i osim ako određeni odbor ne odluči drukčije, zastupnici
  koji nazoče
  sjednicama odbora čiji nisu članovi ne mogu sudjelovati u raspravama. |
| Tim zastupnicima
  odbor
  ipak
  može dopustiti da
  sudjeluju u njegovu radu kao savjetnici
  . | No
  odbor
  im
  može dopustiti da
  na njegovim sjednicama imaju savjetodavnu ulogu
  . |
| | 3.a   
  Članak 162. stavak 2. o raspodjeli vremena za izlaganje primjenjuje se mutatis mutandis na odbore. |
| | 3.b   
  Članak 194. stavci 1.a, 2. i 4. primjenjuju se mutatis mutandis u slučaju sastavljanja doslovnog izvješća. |
| |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 206.

Članak 206.

Sjednice odbora

Sjednice odbora

1.   Odbor saziva njegov predsjednik ili se sastaje na zahtjev predsjednika Parlamenta.

1.   Odbor saziva njegov predsjednik ili se sastaje na zahtjev predsjednika Parlamenta.

Predsjednik pri sazivanju sjednice podnosi prijedlog njezina dnevnog reda. Odbor donosi odluku o dnevnome redu na početku sjednice.

2.   Komisija i 
  Vijeće
  mogu
  sudjelovati
  na sjednicama odbora ako ih u ime odbora pozove predsjednik odbora.

2.   Komisija
  , Vijeće
  i 
  druge institucije Unije
  mogu
  dobiti riječ
  na sjednicama odbora ako ih u ime odbora pozove predsjednik odbora.

Odbor može donijeti
  posebnu
  odluku te na sjednicu pozvati bilo koju drugu osobu
  , koja ima pravo na
  riječ.

Odbor može donijeti odluku te na sjednicu pozvati bilo koju drugu osobu
  i dati joj
  riječ.

U skladu s tim donošenje odluke o tome smiju li asistenti zastupnika biti nazočni na sjednici prepušta se odboru.

Nadležni odbor može, uz prethodno odobrenje Predsjedništva Parlamenta, organizirati saslušanje stručnjaka ako smatra da je ono od presudne važnosti za učinkovito obavljanje posla u vezi s određenim predmetom.

Nadležni odbor može, uz prethodno odobrenje Predsjedništva Parlamenta, organizirati saslušanje stručnjaka ako smatra da je ono od presudne važnosti za učinkovito obavljanje posla u vezi s određenim predmetom.

Odbori čija se mišljenja traže mogu biti nazočni na tom saslušanju ako to žele.

Odredbe ovog stavka tumače se u skladu s točkom 50. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije

   (24)

  .

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 53. stavak 6. i osim ako određeni odbor ne odluči drukčije, zastupnici
  mogu biti nazočni na
  sjednicama odbora čiji nisu članovi
  , ali
  ne mogu sudjelovati u raspravama.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 53. stavak 6. i osim ako određeni odbor ne odluči drukčije, zastupnici
  koji nazoče
  sjednicama odbora čiji nisu članovi ne mogu sudjelovati u raspravama.

Tim zastupnicima
  odbor
  ipak
  može dopustiti da
  sudjeluju u njegovu radu kao savjetnici
  .

No
  odbor
  im
  može dopustiti da
  na njegovim sjednicama imaju savjetodavnu ulogu
  .

3.a   
  Članak 162. stavak 2. o raspodjeli vremena za izlaganje primjenjuje se mutatis mutandis na odbore.

3.b   
  Članak 194. stavci 1.a, 2. i 4. primjenjuju se mutatis mutandis u slučaju sastavljanja doslovnog izvješća.

Amandman 233

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 207.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 207. | Članak 207. |
| Zapisnik sa sjednice odbora | Zapisnik sa sjednice odbora |
| Zapisnik sa svake sjednice odbora
  dijeli
  se svim članovima odbora i podnosi se odboru na odobrenje. | Zapisnik sa svake sjednice odbora
  stavlja
  se
  na raspolaganje
  svim članovima odbora i podnosi se odboru na odobrenje. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 207.

Članak 207.

Zapisnik sa sjednice odbora

Zapisnik sa sjednice odbora

Zapisnik sa svake sjednice odbora
  dijeli
  se svim članovima odbora i podnosi se odboru na odobrenje.

Zapisnik sa svake sjednice odbora
  stavlja
  se
  na raspolaganje
  svim članovima odbora i podnosi se odboru na odobrenje.

Amandman 234

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 208.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 208. | Članak 208. |
| Glasovanje u odboru | Glasovanje u odboru |
| 1.   
  Svi članovi mogu podnijeti
  amandmane na razmatranje u odboru. | 1.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 66. stavak 4. o drugom čitanju,
  amandmane
  ili nacrte prijedloga za odbijanje podnesene
  na razmatranje u odboru
  mora uvijek potpisati punopravni član dotičnog odbora ili njegov zamjenik ili supotpisati barem jedan takav član
  . |
| 2.   Glasovanje odbora je valjano ako je nazočna četvrtina članova odbora. Ako prije glasovanja šestina članova odbora to zatraži, glasovanje je valjano samo ako glasuje većina članova
  odbora
  . | 2.   Glasovanje odbora je valjano ako je nazočna četvrtina članova odbora. Ako prije glasovanja šestina članova odbora to zatraži, glasovanje je valjano samo ako glasuje većina
  njegovih
  članova. |
| 3.   U svakom jedinstvenom ili konačnom glasovanju u odboru o izvješću glasuje se poimenično u skladu s člankom 180.
  stavkom
  2. Kod glasovanja o amandmanima i drugim glasovanjima glasuje se dizanjem ruke osim ako predsjednik ne odluči održati elektroničko glasovanje ili ako četvrtina članova odbora ne zatraži poimenično glasovanje. | 3.   U svakom jedinstvenom ili konačnom glasovanju u odboru o izvješću
  ili mišljenju
  glasuje se poimenično u skladu s člankom 180.
  stavcima
  2.
  i 2.a.
  Kod glasovanja o amandmanima i drugim glasovanjima glasuje se dizanjem ruke osim ako predsjednik ne odluči održati elektroničko glasovanje ili ako četvrtina članova odbora ne zatraži poimenično glasovanje. |
| Odredbe članka 208. stavkom 3. o poimeničnom glasovanju se u slučaju postupka o imunitetu zastupnika ne odnose na izvješća predviđena člankom 8. stavkom 2., i člankom 9. stavcima 3., 6. i 8. | Odredbe članka 208. stavkom 3. o poimeničnom glasovanju se u slučaju postupka o imunitetu zastupnika ne odnose na izvješća predviđena člankom 8. stavkom 2., i člankom 9. stavcima 3., 6. i 8. |
| 4.   
  Predsjednik odbora može sudjelovati u raspravama i glasovati, ali njegov glas nije odlučujući. | |
| 5.   Na temelju podnesenih amandmana, umjesto da glasuje, odbor može zatražiti od izvjestitelja da podnese novi nacrt uzimajući u obzir što je moguće više amandmana. U tom slučaju određuje se novi rok za podnošenje amandmana
  na taj nacrt
  . | 5.   Na temelju podnesenih amandmana, umjesto da glasuje, odbor može zatražiti od izvjestitelja da podnese novi nacrt uzimajući u obzir što je moguće više amandmana. U tom slučaju određuje se novi rok za podnošenje amandmana. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 208.

Članak 208.

Glasovanje u odboru

Glasovanje u odboru

1.   
  Svi članovi mogu podnijeti
  amandmane na razmatranje u odboru.

1.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 66. stavak 4. o drugom čitanju,
  amandmane
  ili nacrte prijedloga za odbijanje podnesene
  na razmatranje u odboru
  mora uvijek potpisati punopravni član dotičnog odbora ili njegov zamjenik ili supotpisati barem jedan takav član
  .

2.   Glasovanje odbora je valjano ako je nazočna četvrtina članova odbora. Ako prije glasovanja šestina članova odbora to zatraži, glasovanje je valjano samo ako glasuje većina članova
  odbora
  .

2.   Glasovanje odbora je valjano ako je nazočna četvrtina članova odbora. Ako prije glasovanja šestina članova odbora to zatraži, glasovanje je valjano samo ako glasuje većina
  njegovih
  članova.

3.   U svakom jedinstvenom ili konačnom glasovanju u odboru o izvješću glasuje se poimenično u skladu s člankom 180.
  stavkom
  2. Kod glasovanja o amandmanima i drugim glasovanjima glasuje se dizanjem ruke osim ako predsjednik ne odluči održati elektroničko glasovanje ili ako četvrtina članova odbora ne zatraži poimenično glasovanje.

3.   U svakom jedinstvenom ili konačnom glasovanju u odboru o izvješću
  ili mišljenju
  glasuje se poimenično u skladu s člankom 180.
  stavcima
  2.
  i 2.a.
  Kod glasovanja o amandmanima i drugim glasovanjima glasuje se dizanjem ruke osim ako predsjednik ne odluči održati elektroničko glasovanje ili ako četvrtina članova odbora ne zatraži poimenično glasovanje.

Odredbe članka 208. stavkom 3. o poimeničnom glasovanju se u slučaju postupka o imunitetu zastupnika ne odnose na izvješća predviđena člankom 8. stavkom 2., i člankom 9. stavcima 3., 6. i 8.

Odredbe članka 208. stavkom 3. o poimeničnom glasovanju se u slučaju postupka o imunitetu zastupnika ne odnose na izvješća predviđena člankom 8. stavkom 2., i člankom 9. stavcima 3., 6. i 8.

4.   
  Predsjednik odbora može sudjelovati u raspravama i glasovati, ali njegov glas nije odlučujući.

5.   Na temelju podnesenih amandmana, umjesto da glasuje, odbor može zatražiti od izvjestitelja da podnese novi nacrt uzimajući u obzir što je moguće više amandmana. U tom slučaju određuje se novi rok za podnošenje amandmana
  na taj nacrt
  .

5.   Na temelju podnesenih amandmana, umjesto da glasuje, odbor može zatražiti od izvjestitelja da podnese novi nacrt uzimajući u obzir što je moguće više amandmana. U tom slučaju određuje se novi rok za podnošenje amandmana.

Amandman 235

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 209.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 209. | Članak 209. |
| Odredbe u vezi s plenarnim sjednicama koje se primjenjuju na odbore | Odredbe u vezi s plenarnim sjednicama koje se primjenjuju na odbore |
| Članci
  14
  .,
  15
  .,
  16., 19., 20., 38. do 48., 160., 162. stavci 2. i 10., članci 165., 167., članci
  169.
  do 172
  ., članak 174., članak 176. stavak 1.,
  članci
  177., 178., 181., 182.,
  članci
  184.
  do 187., članci
  190. i 191.
  primjenjuju se na odgovarajući način na
  sjednice
  odbora
  . | Sljedeći
  članci
  u vezi s glasovanjem i javljanjima za riječ koja se odnose na postupak primjenjuju se mutatis mutandis na odbore: članak 164
  .
  a (Sprječavanje ometanja)
  ,
  članak 168
  .
  a (Pragovi)
  ,
  članak
  169.
  (Podnošenje i obrazlaganje amandmana), članak 170
  .
  (Dopuštenost amandmana)
  , članak
  171. (Postupak glasovanja), članak
  174.
  (Redoslijed glasovanja o amandmanima)
  , članak 176. stavak 1.
  (Glasovanje po dijelovima)
  ,
  članak
  177.
  (Pravo glasa)
  ,
  članak
  178.
  (Glasovanje)
  ,
  članak 179.a (Izjednačen broj glasova), članak 180. stavci 2. i 2.a (Poimenično glasovanje), članak 180.a (Tajno glasovanje), članak
  181.
  (Upotreba sustava elektroničkog glasovanja)
  ,
  članak
  182.
  a (Sporovi oko glasovanja)
  ,
  članak
  184.
  a (Pitanja o pridržavanju Poslovnika), članak
  190.
  (Odgoda rasprave ili glasovanja)
  i 
  članak
  191.
  (Prekid ili zaključenje dnevne
  sjednice). |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 209.

Članak 209.

Odredbe u vezi s plenarnim sjednicama koje se primjenjuju na odbore

Odredbe u vezi s plenarnim sjednicama koje se primjenjuju na odbore

Članci
  14
  .,
  15
  .,
  16., 19., 20., 38. do 48., 160., 162. stavci 2. i 10., članci 165., 167., članci
  169.
  do 172
  ., članak 174., članak 176. stavak 1.,
  članci
  177., 178., 181., 182.,
  članci
  184.
  do 187., članci
  190. i 191.
  primjenjuju se na odgovarajući način na
  sjednice
  odbora
  .

Sljedeći
  članci
  u vezi s glasovanjem i javljanjima za riječ koja se odnose na postupak primjenjuju se mutatis mutandis na odbore: članak 164
  .
  a (Sprječavanje ometanja)
  ,
  članak 168
  .
  a (Pragovi)
  ,
  članak
  169.
  (Podnošenje i obrazlaganje amandmana), članak 170
  .
  (Dopuštenost amandmana)
  , članak
  171. (Postupak glasovanja), članak
  174.
  (Redoslijed glasovanja o amandmanima)
  , članak 176. stavak 1.
  (Glasovanje po dijelovima)
  ,
  članak
  177.
  (Pravo glasa)
  ,
  članak
  178.
  (Glasovanje)
  ,
  članak 179.a (Izjednačen broj glasova), članak 180. stavci 2. i 2.a (Poimenično glasovanje), članak 180.a (Tajno glasovanje), članak
  181.
  (Upotreba sustava elektroničkog glasovanja)
  ,
  članak
  182.
  a (Sporovi oko glasovanja)
  ,
  članak
  184.
  a (Pitanja o pridržavanju Poslovnika), članak
  190.
  (Odgoda rasprave ili glasovanja)
  i 
  članak
  191.
  (Prekid ili zaključenje dnevne
  sjednice).

Amandman 236

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 210.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 210.a |
| | Postupak za rad odbora s povjerljivim informacijama koje je Parlament zaprimio |
| | 1.   
  Kad Parlament ima pravnu obvezu postupati povjerljivo sa zaprimljenim informacijama, predsjednik nadležnog odbora po službenoj dužnosti primjenjuje postupak povjerljivosti u skladu sa stavkom 3. |
| | 2.   
  Ne dovodeći u pitanje stavak 1., u odsutnosti bilo kakve pravne obveze povjerljivog postupanja sa zaprimljenim informacijama, bilo koji odbor može na temelju pisanog ili usmenog zahtjeva jednog od svojih članova primijeniti postupak povjerljivosti u skladu sa stavkom 3. na informacije ili dokumente navedene u tom zahtjevu. U tom je slučaju za odluku o primjeni postupka povjerljivosti potrebna dvotrećinska većina nazočnih članova. |
| | 3.   
  Kada predsjednik odbora proglasi da se primjenjuje povjerljivi postupak, na raspravi su nazočni samo članovi odbora, dužnosnici i stručnjaci koje je predsjednik unaprijed odredio i čija je nazočnost nužna. |
| | Dokumenti se distribuiraju na početku, a skupljaju na kraju sjednice. Označeni su brojevima. Nije dopušteno raditi bilješke ni preslike. |
| | U zapisniku sa sjednice ne navode se podrobnosti rasprave o točki obrađenoj u okviru postupka povjerljivosti. Dozvoljeno je zabilježiti samo relevantnu odluku ako je donesena. |
| | 4.   
  Tri člana odbora koji je primijenio postupak povjerljivosti mogu zatražiti razmatranje kršenja povjerljivosti. Taj zahtjev može biti uvršten na dnevni red sljedeće sjednice odbora. Većinom glasova svojih članova odbor može donijeti odluku o predaji predmeta predsjedniku radi daljnjeg razmatranja u skladu s člancima 11. i 166. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 210.a

Postupak za rad odbora s povjerljivim informacijama koje je Parlament zaprimio

1.   
  Kad Parlament ima pravnu obvezu postupati povjerljivo sa zaprimljenim informacijama, predsjednik nadležnog odbora po službenoj dužnosti primjenjuje postupak povjerljivosti u skladu sa stavkom 3.

2.   
  Ne dovodeći u pitanje stavak 1., u odsutnosti bilo kakve pravne obveze povjerljivog postupanja sa zaprimljenim informacijama, bilo koji odbor može na temelju pisanog ili usmenog zahtjeva jednog od svojih članova primijeniti postupak povjerljivosti u skladu sa stavkom 3. na informacije ili dokumente navedene u tom zahtjevu. U tom je slučaju za odluku o primjeni postupka povjerljivosti potrebna dvotrećinska većina nazočnih članova.

3.   
  Kada predsjednik odbora proglasi da se primjenjuje povjerljivi postupak, na raspravi su nazočni samo članovi odbora, dužnosnici i stručnjaci koje je predsjednik unaprijed odredio i čija je nazočnost nužna.

Dokumenti se distribuiraju na početku, a skupljaju na kraju sjednice. Označeni su brojevima. Nije dopušteno raditi bilješke ni preslike.

U zapisniku sa sjednice ne navode se podrobnosti rasprave o točki obrađenoj u okviru postupka povjerljivosti. Dozvoljeno je zabilježiti samo relevantnu odluku ako je donesena.

4.   
  Tri člana odbora koji je primijenio postupak povjerljivosti mogu zatražiti razmatranje kršenja povjerljivosti. Taj zahtjev može biti uvršten na dnevni red sljedeće sjednice odbora. Većinom glasova svojih članova odbor može donijeti odluku o predaji predmeta predsjedniku radi daljnjeg razmatranja u skladu s člancima 11. i 166.

Amandman 237

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 211.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 211. | Članak 211. |
| Javna saslušanja o inicijativama građana | Javna saslušanja o inicijativama građana |
| 1.   Nakon što Komisija u skladu s točkom (a) članka 10. stavka 1. Uredbe (EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o građanskoj inicijativi objavi inicijativu građana u odgovarajućem registru predsjednik Europskog parlamenta, na prijedlog predsjednika Konferencije predsjednika odbora: | 1.   Nakon što Komisija u skladu s točkom (a) članka 10. stavka 1. Uredbe (EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o građanskoj inicijativi objavi inicijativu građana u odgovarajućem registru predsjednik Europskog parlamenta, na prijedlog predsjednika Konferencije predsjednika odbora: |
| (a) | zadužuje
  zakonodavni
  odbor nadležan za dotično pitanje u skladu s Prilogom VI. za organizaciju javnog saslušanja iz članka 11. Uredbe (EU) br. 211/2011; odbor nadležan za predstavke automatski se pridružuje
  sa zakonodavnim odborom
  u skladu s člankom 54.; |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 211.

Članak 211.

Javna saslušanja o inicijativama građana

Javna saslušanja o inicijativama građana

1.   Nakon što Komisija u skladu s točkom (a) članka 10. stavka 1. Uredbe (EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o građanskoj inicijativi objavi inicijativu građana u odgovarajućem registru predsjednik Europskog parlamenta, na prijedlog predsjednika Konferencije predsjednika odbora:

1.   Nakon što Komisija u skladu s točkom (a) članka 10. stavka 1. Uredbe (EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o građanskoj inicijativi objavi inicijativu građana u odgovarajućem registru predsjednik Europskog parlamenta, na prijedlog predsjednika Konferencije predsjednika odbora:

(a)

zadužuje
  zakonodavni
  odbor nadležan za dotično pitanje u skladu s Prilogom VI. za organizaciju javnog saslušanja iz članka 11. Uredbe (EU) br. 211/2011; odbor nadležan za predstavke automatski se pridružuje
  sa zakonodavnim odborom
  u skladu s člankom 54.;

| (a) | zadužuje odbor nadležan za dotično pitanje u skladu s Prilogom VI. za organizaciju javnog saslušanja iz članka 11. Uredbe (EU) br. 211/2011; odbor nadležan za predstavke automatski se pridružuje u skladu s člankom 54.; |
| --- | --- |

(a)

zadužuje odbor nadležan za dotično pitanje u skladu s Prilogom VI. za organizaciju javnog saslušanja iz članka 11. Uredbe (EU) br. 211/2011; odbor nadležan za predstavke automatski se pridružuje u skladu s člankom 54.;

| (b) | može, u slučaju da se dvije ili više inicijativa građana objavljenih u odgovarajućem registru u skladu s točkom (a) članka 10. stavka 1. Uredbe (EU) br. 211/2011 bave sličnim pitanjima, nakon savjetovanja s organizatorima odlučiti da se organizira zajedničko javno saslušanje na kojem će se o svim uključenim inicijativama građana ravnopravno raspravljati. |
| --- | --- |

(b)

može, u slučaju da se dvije ili više inicijativa građana objavljenih u odgovarajućem registru u skladu s točkom (a) članka 10. stavka 1. Uredbe (EU) br. 211/2011 bave sličnim pitanjima, nakon savjetovanja s organizatorima odlučiti da se organizira zajedničko javno saslušanje na kojem će se o svim uključenim inicijativama građana ravnopravno raspravljati.

| (b) | može, u slučaju da se dvije ili više inicijativa građana objavljenih u odgovarajućem registru u skladu s točkom (a) članka 10. stavka 1. Uredbe (EU) br. 211/2011 bave sličnim pitanjima, nakon savjetovanja s organizatorima odlučiti da se organizira zajedničko javno saslušanje na kojem će se o svim uključenim inicijativama građana ravnopravno raspravljati. |
| --- | --- |

(b)

može, u slučaju da se dvije ili više inicijativa građana objavljenih u odgovarajućem registru u skladu s točkom (a) članka 10. stavka 1. Uredbe (EU) br. 211/2011 bave sličnim pitanjima, nakon savjetovanja s organizatorima odlučiti da se organizira zajedničko javno saslušanje na kojem će se o svim uključenim inicijativama građana ravnopravno raspravljati.

2.   Nadležni odbor:

2.   Nadležni odbor:

| (a) | utvrđuje je li Komisija primila organizatore na odgovarajućoj razini u skladu s točkom (b) člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 211/2011; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuje je li Komisija primila organizatore na odgovarajućoj razini u skladu s točkom (b) člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 211/2011;

| (a) | utvrđuje je li Komisija primila organizatore na odgovarajućoj razini u skladu s točkom (b) člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 211/2011; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuje je li Komisija primila organizatore na odgovarajućoj razini u skladu s točkom (b) člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 211/2011;

| (b) | osigurava, ako je potrebno uz podršku Konferencije predsjednika odbora, da je Komisija propisno uključena u organizaciju javnog saslušanja te da je na primjeren način zastupljena na saslušanju. |
| --- | --- |

(b)

osigurava, ako je potrebno uz podršku Konferencije predsjednika odbora, da je Komisija propisno uključena u organizaciju javnog saslušanja te da je na primjeren način zastupljena na saslušanju.

| (b) | osigurava, ako je potrebno uz podršku Konferencije predsjednika odbora, da je Komisija propisno uključena u organizaciju javnog saslušanja te da je na primjeren način zastupljena na saslušanju. |
| --- | --- |

(b)

osigurava, ako je potrebno uz podršku Konferencije predsjednika odbora, da je Komisija propisno uključena u organizaciju javnog saslušanja te da je na primjeren način zastupljena na saslušanju.

3.   Predsjednik nadležnog odbora saziva javno saslušanje na odgovarajući datum u roku od tri mjeseca od predaje inicijative Komisiji u skladu s člankom 9 Uredbe (EU) br. 211/2011.

3.   Predsjednik nadležnog odbora saziva javno saslušanje na odgovarajući datum u roku od tri mjeseca od predaje inicijative Komisiji u skladu s člankom 9 Uredbe (EU) br. 211/2011.

4.   Nadležni odbor organizira javno saslušanje u Parlamentu, po potrebi zajedno s drugim institucijama i tijelima Unije koja bi željela sudjelovati. Na sudjelovanje može pozvati i druge zainteresirane strane.

4.   Nadležni odbor organizira javno saslušanje u Parlamentu, po potrebi zajedno s drugim institucijama i tijelima Unije koja bi željela sudjelovati. Na sudjelovanje može pozvati i druge zainteresirane strane.

Nadležni odbor poziva skupinu predstavnika organizatora, uključujući barem jednu kontaktnu osobu navedenu u drugom podstavku članka 3. stavka 2. Uredbe (EU) br. 211/2011, da predstave inicijativu na saslušanju.

Nadležni odbor poziva skupinu predstavnika organizatora, uključujući barem jednu kontaktnu osobu navedenu u drugom podstavku članka 3. stavka 2. Uredbe (EU) br. 211/2011, da predstave inicijativu na saslušanju.

5.   Predsjedništvo u skladu sa sporazumima postignutima s Komisijom usvaja pravila o povratu nastalih troškova.

5.   Predsjedništvo u skladu sa sporazumima postignutima s Komisijom usvaja pravila o povratu nastalih troškova.

6.   Predsjednik Parlamenta i predsjednik Konferencije predsjednika odbora može u skladu s ovim člankom te ovlasti prenijeti potpredsjedniku odnosno predsjedniku drugog odbora.

6.   Predsjednik Parlamenta i predsjednik Konferencije predsjednika odbora može u skladu s ovim člankom te ovlasti prenijeti potpredsjedniku odnosno predsjedniku drugog odbora.

7.   Ako su zadovoljeni uvjeti navedeni u članku 54. ili članku 55., te se odredbe također na odgovarajući način primjenjuju i na druge odbore. Također se
  primjenjuje članak
  201.

7.   Ako su zadovoljeni uvjeti navedeni u članku 54. ili članku 55., te se odredbe također na odgovarajući način primjenjuju i na druge odbore. Također se
  primjenjuju članci
  201.
  i 201.a.

Članak 25. stavak 9. se ne primjenjuje na javna saslušanja za inicijative građana.

Članak 25. stavak 9. se ne primjenjuje na javna saslušanja za inicijative građana.

7.a   
  Ako Komisija ne podnese zakonodavni prijedlog o građanskoj inicijativi koja joj je uspješno predana u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) br. 211/2011 unutar razdoblja od 12 mjeseci nakon što je dala pozitivno mišljenje o njoj i u komunikaciji navela koje mjere planira poduzeti, nadležni odbor može u dogovoru s organizatorima te građanske inicijative održati saslušanje te, prema potrebi, pokrenuti postupak iz članka 46. radi izvršavanja prava Europskog parlamenta da od Komisije zatraži podnošenje odgovarajućeg prijedloga.

Amandman 238

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 212.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 212. | Članak 212. |
| Osnivanje i dužnosti međuparlamentarnih izaslanstava | Osnivanje i dužnosti međuparlamentarnih izaslanstava |
| 1.   Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament osniva stalna međuparlamentarna izaslanstva i odlučuje o njihovoj naravi i broju članova, uzimajući u obzir njihove dužnosti.
  Članovi se biraju
  tijekom prve ili druge sjednice novoizabranog Parlamenta na razdoblje trajanja parlamentarnog saziva. | 1.   Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament osniva stalna međuparlamentarna izaslanstva i odlučuje o njihovoj naravi i broju članova, uzimajući u obzir njihove dužnosti.
  Članove imenuju klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici
  tijekom prve ili druge sjednice novoizabranog Parlamenta na razdoblje trajanja parlamentarnog saziva. |
| 2.   
  Članovi izaslanstava biraju se nakon što
  klubovi zastupnika
  i nezavisni zastupnici predlože kandidate Konferenciji predsjednika. Konferencija predsjednika podnosi Parlamentu prijedloge kojima se pokušava
  što je
  više
  moguće
  osigurati pravedno zastupanje
  država članica
  i
  političkih stajališta. Primjenjuje se
  članak 199. stavci 2., 3., 5. i 6. | 2.   Klubovi zastupnika
  osiguravaju
  što je moguće
  pravedniju zastupljenost
  država članica, političkih stajališta
  i spolova
  .
  Najviše trećina članova jednog izaslanstva može biti iste nacionalnosti. Članak 199.
  primjenjuje se
  mutatis mutandis. |
| 3.   Predsjedništva izaslanstava osnivaju se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 204. koji se primjenjuje na stalne odbore. | 3.   Predsjedništva izaslanstava osnivaju se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 204. koji se primjenjuje na stalne odbore. |
| 4.   Parlament određuje opće ovlasti pojedinih izaslanstava te može u bilo kojem trenutku povećati ili smanjiti te ovlasti. | 4.   Parlament određuje opće ovlasti pojedinih izaslanstava te može u bilo kojem trenutku povećati ili smanjiti te ovlasti. |
| 5.   Konferencija predsjednika, na prijedlog Konferencije predsjednika izaslanstava, donosi provedbene odredbe potrebne izaslanstvima za obavljanje njihovog posla. | 5.   Konferencija predsjednika, na prijedlog Konferencije predsjednika izaslanstava, donosi provedbene odredbe potrebne izaslanstvima za obavljanje njihovog posla. |
| 6.   Predsjednik izaslanstva
  podnosi izvješće
  o radu izaslanstva
  odboru nadležnom za vanjsku politiku i sigurnost
  . | 6.   Predsjednik izaslanstva
  redovito izvješćuje odbor nadležan za vanjsku politiku
  o radu izaslanstva. |
| 7.   Predsjedniku izaslanstva pruža se prilika da bude saslušan pred odborom ako je na dnevnom redu sjednice odbora točka koja ima veze s područjem koje je u nadležnosti izaslanstva. Isto se primjenjuje na predsjednika ili izvjestitelja tog odbora na sastancima izaslanstva. | 7.   Predsjedniku izaslanstva pruža se prilika da bude saslušan pred odborom ako je na dnevnom redu sjednice odbora točka koja ima veze s područjem koje je u nadležnosti izaslanstva. Isto se primjenjuje na predsjednika ili izvjestitelja tog odbora na sastancima izaslanstva. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 212.

Članak 212.

Osnivanje i dužnosti međuparlamentarnih izaslanstava

Osnivanje i dužnosti međuparlamentarnih izaslanstava

1.   Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament osniva stalna međuparlamentarna izaslanstva i odlučuje o njihovoj naravi i broju članova, uzimajući u obzir njihove dužnosti.
  Članovi se biraju
  tijekom prve ili druge sjednice novoizabranog Parlamenta na razdoblje trajanja parlamentarnog saziva.

1.   Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament osniva stalna međuparlamentarna izaslanstva i odlučuje o njihovoj naravi i broju članova, uzimajući u obzir njihove dužnosti.
  Članove imenuju klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici
  tijekom prve ili druge sjednice novoizabranog Parlamenta na razdoblje trajanja parlamentarnog saziva.

2.   
  Članovi izaslanstava biraju se nakon što
  klubovi zastupnika
  i nezavisni zastupnici predlože kandidate Konferenciji predsjednika. Konferencija predsjednika podnosi Parlamentu prijedloge kojima se pokušava
  što je
  više
  moguće
  osigurati pravedno zastupanje
  država članica
  i
  političkih stajališta. Primjenjuje se
  članak 199. stavci 2., 3., 5. i 6.

2.   Klubovi zastupnika
  osiguravaju
  što je moguće
  pravedniju zastupljenost
  država članica, političkih stajališta
  i spolova
  .
  Najviše trećina članova jednog izaslanstva može biti iste nacionalnosti. Članak 199.
  primjenjuje se
  mutatis mutandis.

3.   Predsjedništva izaslanstava osnivaju se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 204. koji se primjenjuje na stalne odbore.

3.   Predsjedništva izaslanstava osnivaju se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 204. koji se primjenjuje na stalne odbore.

4.   Parlament određuje opće ovlasti pojedinih izaslanstava te može u bilo kojem trenutku povećati ili smanjiti te ovlasti.

4.   Parlament određuje opće ovlasti pojedinih izaslanstava te može u bilo kojem trenutku povećati ili smanjiti te ovlasti.

5.   Konferencija predsjednika, na prijedlog Konferencije predsjednika izaslanstava, donosi provedbene odredbe potrebne izaslanstvima za obavljanje njihovog posla.

5.   Konferencija predsjednika, na prijedlog Konferencije predsjednika izaslanstava, donosi provedbene odredbe potrebne izaslanstvima za obavljanje njihovog posla.

6.   Predsjednik izaslanstva
  podnosi izvješće
  o radu izaslanstva
  odboru nadležnom za vanjsku politiku i sigurnost
  .

6.   Predsjednik izaslanstva
  redovito izvješćuje odbor nadležan za vanjsku politiku
  o radu izaslanstva.

7.   Predsjedniku izaslanstva pruža se prilika da bude saslušan pred odborom ako je na dnevnom redu sjednice odbora točka koja ima veze s područjem koje je u nadležnosti izaslanstva. Isto se primjenjuje na predsjednika ili izvjestitelja tog odbora na sastancima izaslanstva.

7.   Predsjedniku izaslanstva pruža se prilika da bude saslušan pred odborom ako je na dnevnom redu sjednice odbora točka koja ima veze s područjem koje je u nadležnosti izaslanstva. Isto se primjenjuje na predsjednika ili izvjestitelja tog odbora na sastancima izaslanstva.

Amandman 239

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 213.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak
  213
  . | Članak
  214
  .
  a |
| Suradnja s Parlamentarnom skupštinom Vijeća Europe | Suradnja s Parlamentarnom skupštinom Vijeća Europe |
| 1.   Tijela Europskog parlamenta, posebno odbori, surađuju s odgovarajućim tijelima Parlamentarne skupštine Vijeća Europe na područjima od zajedničkog interesa, posebno s ciljem poboljšanja učinkovitosti i sprečavanja udvostručavanja posla. | 1.   Tijela Europskog parlamenta, posebno odbori, surađuju s odgovarajućim tijelima Parlamentarne skupštine Vijeća Europe na područjima od zajedničkog interesa, posebno s ciljem poboljšanja učinkovitosti i sprečavanja udvostručavanja posla. |
| 2.   Konferencija predsjednika u dogovoru s nadležnim tijelima Parlamentarne skupštine Vijeća Europe odlučuje o 
  tome na koji će način provoditi te odredbe
  . | 2.   Konferencija predsjednika u dogovoru s nadležnim tijelima Parlamentarne skupštine Vijeća Europe odlučuje o 
  načinu suradnje
  . |
| | (Ovaj članak, kako je izmijenjen, premješta se nakon članka 214.) |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak
  213
  .

Članak
  214
  .
  a

Suradnja s Parlamentarnom skupštinom Vijeća Europe

Suradnja s Parlamentarnom skupštinom Vijeća Europe

1.   Tijela Europskog parlamenta, posebno odbori, surađuju s odgovarajućim tijelima Parlamentarne skupštine Vijeća Europe na područjima od zajedničkog interesa, posebno s ciljem poboljšanja učinkovitosti i sprečavanja udvostručavanja posla.

1.   Tijela Europskog parlamenta, posebno odbori, surađuju s odgovarajućim tijelima Parlamentarne skupštine Vijeća Europe na područjima od zajedničkog interesa, posebno s ciljem poboljšanja učinkovitosti i sprečavanja udvostručavanja posla.

2.   Konferencija predsjednika u dogovoru s nadležnim tijelima Parlamentarne skupštine Vijeća Europe odlučuje o 
  tome na koji će način provoditi te odredbe
  .

2.   Konferencija predsjednika u dogovoru s nadležnim tijelima Parlamentarne skupštine Vijeća Europe odlučuje o 
  načinu suradnje
  .

(Ovaj članak, kako je izmijenjen, premješta se nakon članka 214.)

Amandman 240

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 214.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 214. | Članak 214. |
| Zajednički parlamentarni odbori | Zajednički parlamentarni odbori |
| 1.   Europski parlament može osnovati zajedničke parlamentarne odbore s parlamentima država pridruženih Uniji ili država s kojima su započeti pristupni pregovori. | 1.   Europski parlament može osnovati zajedničke parlamentarne odbore s parlamentima država pridruženih Uniji ili država s kojima su započeti pristupni pregovori. |
| Ti odbori mogu sastaviti preporuke koje se upućuju dotičnim parlamentima. U slučaju Europskog parlamenta te se preporuke upućuju nadležnom odboru koji predlaže daljnje radnje. | Ti odbori mogu sastaviti preporuke koje se upućuju dotičnim parlamentima. U slučaju Europskog parlamenta te se preporuke upućuju nadležnom odboru koji predlaže daljnje radnje. |
| 2.   Opće ovlasti raznih zajedničkih parlamentarnih odbora
  određuju
  Europski parlament
  i sporazumi
  s trećim zemljama. | 2.   Opće ovlasti raznih zajedničkih parlamentarnih odbora
  određuje
  Europski parlament
  u skladu sa sporazumima
  s trećim zemljama. |
| 3.   Na zajedničke parlamentarne odbore primjenjuju se postupci utvrđeni odgovarajućim sporazumom. Temelje se na načelu jednakosti između izaslanstva Europskog parlamenta i izaslanstva drugog parlamenta iz zajedničkog odbora. | 3.   Na zajedničke parlamentarne odbore primjenjuju se postupci utvrđeni odgovarajućim sporazumom. Temelje se na načelu jednakosti između izaslanstva Europskog parlamenta i izaslanstva drugog parlamenta iz zajedničkog odbora. |
| 4.   Zajednički parlamentarni odbori sastavljaju vlastiti poslovnik i podnose ga na odobrenje Predsjedništvu Europskog parlamenta i nacionalnog parlamenta. | 4.   Zajednički parlamentarni odbori sastavljaju vlastiti poslovnik i podnose ga na odobrenje Predsjedništvu Europskog parlamenta i 
  nadležnom tijelu
  nacionalnog parlamenta
  treće zemlje
  . |
| 5.   Izbor članova izaslanstava Europskog parlamenta u zajedničke parlamentarne odbore i osnivanje predsjedništava tih izaslanstava odvija se u skladu s postupkom utvrđenim za međuparlamentarna izaslanstva. | 5.   Izbor članova izaslanstava Europskog parlamenta u zajedničke parlamentarne odbore i osnivanje predsjedništava tih izaslanstava odvija se u skladu s postupkom utvrđenim za međuparlamentarna izaslanstva. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 214.

Članak 214.

Zajednički parlamentarni odbori

Zajednički parlamentarni odbori

1.   Europski parlament može osnovati zajedničke parlamentarne odbore s parlamentima država pridruženih Uniji ili država s kojima su započeti pristupni pregovori.

1.   Europski parlament može osnovati zajedničke parlamentarne odbore s parlamentima država pridruženih Uniji ili država s kojima su započeti pristupni pregovori.

Ti odbori mogu sastaviti preporuke koje se upućuju dotičnim parlamentima. U slučaju Europskog parlamenta te se preporuke upućuju nadležnom odboru koji predlaže daljnje radnje.

Ti odbori mogu sastaviti preporuke koje se upućuju dotičnim parlamentima. U slučaju Europskog parlamenta te se preporuke upućuju nadležnom odboru koji predlaže daljnje radnje.

2.   Opće ovlasti raznih zajedničkih parlamentarnih odbora
  određuju
  Europski parlament
  i sporazumi
  s trećim zemljama.

2.   Opće ovlasti raznih zajedničkih parlamentarnih odbora
  određuje
  Europski parlament
  u skladu sa sporazumima
  s trećim zemljama.

3.   Na zajedničke parlamentarne odbore primjenjuju se postupci utvrđeni odgovarajućim sporazumom. Temelje se na načelu jednakosti između izaslanstva Europskog parlamenta i izaslanstva drugog parlamenta iz zajedničkog odbora.

3.   Na zajedničke parlamentarne odbore primjenjuju se postupci utvrđeni odgovarajućim sporazumom. Temelje se na načelu jednakosti između izaslanstva Europskog parlamenta i izaslanstva drugog parlamenta iz zajedničkog odbora.

4.   Zajednički parlamentarni odbori sastavljaju vlastiti poslovnik i podnose ga na odobrenje Predsjedništvu Europskog parlamenta i nacionalnog parlamenta.

4.   Zajednički parlamentarni odbori sastavljaju vlastiti poslovnik i podnose ga na odobrenje Predsjedništvu Europskog parlamenta i 
  nadležnom tijelu
  nacionalnog parlamenta
  treće zemlje
  .

5.   Izbor članova izaslanstava Europskog parlamenta u zajedničke parlamentarne odbore i osnivanje predsjedništava tih izaslanstava odvija se u skladu s postupkom utvrđenim za međuparlamentarna izaslanstva.

5.   Izbor članova izaslanstava Europskog parlamenta u zajedničke parlamentarne odbore i osnivanje predsjedništava tih izaslanstava odvija se u skladu s postupkom utvrđenim za međuparlamentarna izaslanstva.

Amandman 241

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 215.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 215. | Članak 215. |
| Pravo na predstavke | Pravo na predstavke |
| 1.   Svi građani Europske unije i sve fizičke ili pravne osobe koje borave ili imaju sjedište u državi članici imaju pravo pojedinačno ili zajedno s drugim građanima ili osobama podnijeti Parlamentu predstavku u vezi s pitanjima koja su u području djelovanja Europske unije i koja ih se izravno tiču. | 1.   
  U skladu s člankom 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  svi građani Europske unije i sve fizičke ili pravne osobe koje borave ili imaju sjedište u državi članici imaju pravo pojedinačno ili zajedno s drugim građanima ili osobama podnijeti Parlamentu predstavku u vezi s pitanjima koja su u području djelovanja Europske unije i koja ih se izravno tiču. |
| 2.   Na predstavkama koje se podnose Parlamentu mora pisati ime
  , državljanstvo
  i stalna adresa svakog podnositelja predstavke. | 2.   Na predstavkama koje se podnose Parlamentu mora pisati ime i stalna adresa svakog podnositelja predstavke. |
| | 2.a   
  Podnesci koji su upućeni Parlamentu bez jasne namjere da budu predstavke ne unose se u registar kao predstavke, već se odmah prosljeđuju odgovarajućoj službi radi daljnjeg postupanja. |
| 3.   Ako predstavku potpiše nekoliko fizičkih ili pravnih osoba, potpisnici predstavke određuju jednog predstavnika i zamjenike koji se u svrhu ove glave smatraju podnositeljima predstavke. | 3.   Ako predstavku potpiše nekoliko fizičkih ili pravnih osoba, potpisnici predstavke određuju jednog predstavnika i zamjenike koji se u svrhu ove glave smatraju podnositeljima predstavke. |
| Ako nije određen nijedan predstavnik, podnositeljem predstavke smatra se prvi potpisnik ili neka druga odgovarajuća osoba. | Ako nije određen nijedan predstavnik, podnositeljem predstavke smatra se prvi potpisnik ili neka druga odgovarajuća osoba. |
| 4.   Svaki podnositelj predstavke može u bilo kojem trenutku povući
  podršku određenoj predstavci
  . | 4.   Svaki podnositelj predstavke može u bilo kojem trenutku povući
  potpis s predstavke
  . |
| Kad
  svi podnositelji predstavke
  povuku podršku određenoj predstavci
  , ona se poništava. | Povuku li
  svi podnositelji predstavke
  svoje potpise s predstavke
  , ona se poništava. |
| 5.   Predstavka mora biti napisana na službenom jeziku Europske unije. | 5.   Predstavka mora biti napisana na službenom jeziku Europske unije. |
| Predstavke napisane na bilo kojem drugom jeziku uzimaju se u obzir samo ako podnositelj predstavke priloži prijevod na jednom od službenih jezika. Prepiska između Parlamenta i podnositelja predstavke odvija se na tom službenom jeziku. | Predstavke napisane na bilo kojem drugom jeziku uzimaju se u obzir samo ako podnositelj predstavke priloži prijevod na jednom od službenih jezika. Prepiska između Parlamenta i podnositelja predstavke odvija se na tom službenom jeziku. |
| Predsjedništvo može odlučiti da predstavke i prepiska s podnositeljima predstavki mogu biti sastavljene na drugim jezicima koji
  se govore u nekoj državi članici
  . | Predsjedništvo može odlučiti da predstavke i prepiska s podnositeljima predstavki mogu biti sastavljene na drugim jezicima koji
  u skladu s ustavnim poretkom dotične države članice uživaju status službenog jezika na cijelom državnom području ili na jednom njegovu dijelu
  . |
| | 5.a   
  Predstavke se mogu podnijeti poštom ili s pomoću portala za predstavke koji je dostupan na mrežnoj stranici Parlamenta i koji podnositelja predstavke navodi kako sastaviti predstavku u skladu sa stavcima 1. i 2. |
| | 5.b   
  U slučaju zaprimanja nekoliko predstavki koje se bave sličnim pitanjem, moguće ih je obraditi skupno. |
| 6.   Ako ispunjavaju uvjete utvrđene stavkom 2., predstavke se unose u registar po redoslijedu primitka. U suprotnom se pohranjuju te se podnositelj predstavke obavještava o razlozima. | 6.   Ako ispunjavaju uvjete utvrđene stavkom 2., predstavke se unose u registar po redoslijedu primitka. U suprotnom se pohranjuju te se podnositelj predstavke obavještava o razlozima. |
| 7.   Predsjednik predstavke upisane u registar šalje nadležnom odboru, koji najprije utvrđuje dopuštenost
  odnosno nedopuštenost
  predstavke u skladu s člankom 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. | 7.   Predsjednik predstavke upisane u registar šalje nadležnom odboru, koji najprije utvrđuje dopuštenost predstavke u skladu s člankom 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| Ako u odboru nije postignut konsenzus oko dopuštenosti određene predstavke, predstavka se proglašava dopuštenom ako to zatraži najmanje
  četvrtina
  članova odbora. | Ako u odboru nije postignut konsenzus oko dopuštenosti određene predstavke, predstavka se proglašava dopuštenom ako to zatraži najmanje
  trećina
  članova odbora. |
| 8.   Predstavke koje odbor proglasi nedopuštenima pohranjuju se, a podnositelji se obavještavaju o toj odluci i razlozima zbog kojih je donesena. Ako je moguće, preporuča se korištenje drugih pravnih sredstava. | 8.   Predstavke koje odbor proglasi nedopuštenima pohranjuju se, a podnositelji se obavještavaju o toj odluci i razlozima zbog kojih je donesena. Ako je moguće, preporuča se korištenje drugih pravnih sredstava. |
| 9.   
  Opće je pravilo da
  predstavke unesene u registar postaju javni dokument te Parlament može zbog transparentnosti objaviti ime podnositelja i sadržaj predstavke. | 9.   Predstavke unesene u registar postaju javni dokument te Parlament može zbog transparentnosti objaviti ime podnositelja
  , mogućih supodnositelja
  i 
  mogućih pobornika te
  sadržaj predstavke.
  Podnositelj predstavke, supodnositelji i pobornici obavješćuju se na odgovarajući način. |
| 10.   
  Unatoč odredbama iz stavka
  9. podnositelj predstavke
  može
  zatražiti da se ne navede
  njegovo
  ime kako bi
  mu
  se zaštitila privatnost. U tom slučaju Parlament mora udovoljiti
  njegovom
  zahtjevu. | 10.   
  Neovisno o stavku
  9. podnositelj predstavke
  , supodnositelj ili pobornik mogu
  zatražiti da se ne navede
  njihovo
  ime kako bi
  im
  se zaštitila privatnost. U tom slučaju Parlament mora udovoljiti
  njihovu
  zahtjevu. |
| Kad se podnositeljeva pritužba ne može istražiti zbog zatražene anonimnosti, o daljnjim se koracima dogovara s podnositeljem. | Kad se podnositeljeva pritužba ne može istražiti zbog zatražene anonimnosti, o daljnjim se koracima dogovara s podnositeljem. |
| | 10.a   
  Ako smatra da je to potrebno, Parlament može radi zaštite prava trećih strana po službenoj dužnosti ili na zahtjev dotične treće strane učiniti anonimnom predstavku i/ili ostale podatke koje ona sadrži. |
| 11.   
  Podnositelj predstavke može zatražiti da se s njegovom predstavkom postupa na povjerljiv način. U tom slučaju Parlament poduzima potrebne mjere predostrožnosti kako se sadržaj predstavke ne bi objavio. Podnositelj predstavke obavještava se o točnim uvjetima primjene ove odredbe. | |
| 12.   
  Ako smatra da je potrebno, odbor može predmet uputiti Europskom ombudsmanu. | |
| 13.   Predstavke koje Parlamentu podnesu fizičke osobe koje nisu građani Europske unije niti u njoj borave, odnosno pravne osobe koje nemaju sjedište u državi članici, posebno se upisuju i pohranjuju. Predsjednik svaki mjesec šalje popis takvih predstavki primljenih u prethodnom mjesecu, navodeći njihov predmet, odboru nadležnom za predstavke, koji može zatražiti uvid u one koje želi razmotriti. | 13.   Predstavke koje Parlamentu podnesu fizičke osobe koje nisu građani Europske unije niti u njoj borave, odnosno pravne osobe koje nemaju sjedište u državi članici, posebno se upisuju i pohranjuju. Predsjednik svaki mjesec šalje popis takvih predstavki primljenih u prethodnom mjesecu, navodeći njihov predmet, odboru nadležnom za predstavke, koji može zatražiti uvid u one koje želi razmotriti. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 215.

Članak 215.

Pravo na predstavke

Pravo na predstavke

1.   Svi građani Europske unije i sve fizičke ili pravne osobe koje borave ili imaju sjedište u državi članici imaju pravo pojedinačno ili zajedno s drugim građanima ili osobama podnijeti Parlamentu predstavku u vezi s pitanjima koja su u području djelovanja Europske unije i koja ih se izravno tiču.

1.   
  U skladu s člankom 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  svi građani Europske unije i sve fizičke ili pravne osobe koje borave ili imaju sjedište u državi članici imaju pravo pojedinačno ili zajedno s drugim građanima ili osobama podnijeti Parlamentu predstavku u vezi s pitanjima koja su u području djelovanja Europske unije i koja ih se izravno tiču.

2.   Na predstavkama koje se podnose Parlamentu mora pisati ime
  , državljanstvo
  i stalna adresa svakog podnositelja predstavke.

2.   Na predstavkama koje se podnose Parlamentu mora pisati ime i stalna adresa svakog podnositelja predstavke.

2.a   
  Podnesci koji su upućeni Parlamentu bez jasne namjere da budu predstavke ne unose se u registar kao predstavke, već se odmah prosljeđuju odgovarajućoj službi radi daljnjeg postupanja.

3.   Ako predstavku potpiše nekoliko fizičkih ili pravnih osoba, potpisnici predstavke određuju jednog predstavnika i zamjenike koji se u svrhu ove glave smatraju podnositeljima predstavke.

3.   Ako predstavku potpiše nekoliko fizičkih ili pravnih osoba, potpisnici predstavke određuju jednog predstavnika i zamjenike koji se u svrhu ove glave smatraju podnositeljima predstavke.

Ako nije određen nijedan predstavnik, podnositeljem predstavke smatra se prvi potpisnik ili neka druga odgovarajuća osoba.

Ako nije određen nijedan predstavnik, podnositeljem predstavke smatra se prvi potpisnik ili neka druga odgovarajuća osoba.

4.   Svaki podnositelj predstavke može u bilo kojem trenutku povući
  podršku određenoj predstavci
  .

4.   Svaki podnositelj predstavke može u bilo kojem trenutku povući
  potpis s predstavke
  .

Kad
  svi podnositelji predstavke
  povuku podršku određenoj predstavci
  , ona se poništava.

Povuku li
  svi podnositelji predstavke
  svoje potpise s predstavke
  , ona se poništava.

5.   Predstavka mora biti napisana na službenom jeziku Europske unije.

5.   Predstavka mora biti napisana na službenom jeziku Europske unije.

Predstavke napisane na bilo kojem drugom jeziku uzimaju se u obzir samo ako podnositelj predstavke priloži prijevod na jednom od službenih jezika. Prepiska između Parlamenta i podnositelja predstavke odvija se na tom službenom jeziku.

Predstavke napisane na bilo kojem drugom jeziku uzimaju se u obzir samo ako podnositelj predstavke priloži prijevod na jednom od službenih jezika. Prepiska između Parlamenta i podnositelja predstavke odvija se na tom službenom jeziku.

Predsjedništvo može odlučiti da predstavke i prepiska s podnositeljima predstavki mogu biti sastavljene na drugim jezicima koji
  se govore u nekoj državi članici
  .

Predsjedništvo može odlučiti da predstavke i prepiska s podnositeljima predstavki mogu biti sastavljene na drugim jezicima koji
  u skladu s ustavnim poretkom dotične države članice uživaju status službenog jezika na cijelom državnom području ili na jednom njegovu dijelu
  .

5.a   
  Predstavke se mogu podnijeti poštom ili s pomoću portala za predstavke koji je dostupan na mrežnoj stranici Parlamenta i koji podnositelja predstavke navodi kako sastaviti predstavku u skladu sa stavcima 1. i 2.

5.b   
  U slučaju zaprimanja nekoliko predstavki koje se bave sličnim pitanjem, moguće ih je obraditi skupno.

6.   Ako ispunjavaju uvjete utvrđene stavkom 2., predstavke se unose u registar po redoslijedu primitka. U suprotnom se pohranjuju te se podnositelj predstavke obavještava o razlozima.

6.   Ako ispunjavaju uvjete utvrđene stavkom 2., predstavke se unose u registar po redoslijedu primitka. U suprotnom se pohranjuju te se podnositelj predstavke obavještava o razlozima.

7.   Predsjednik predstavke upisane u registar šalje nadležnom odboru, koji najprije utvrđuje dopuštenost
  odnosno nedopuštenost
  predstavke u skladu s člankom 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

7.   Predsjednik predstavke upisane u registar šalje nadležnom odboru, koji najprije utvrđuje dopuštenost predstavke u skladu s člankom 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Ako u odboru nije postignut konsenzus oko dopuštenosti određene predstavke, predstavka se proglašava dopuštenom ako to zatraži najmanje
  četvrtina
  članova odbora.

Ako u odboru nije postignut konsenzus oko dopuštenosti određene predstavke, predstavka se proglašava dopuštenom ako to zatraži najmanje
  trećina
  članova odbora.

8.   Predstavke koje odbor proglasi nedopuštenima pohranjuju se, a podnositelji se obavještavaju o toj odluci i razlozima zbog kojih je donesena. Ako je moguće, preporuča se korištenje drugih pravnih sredstava.

8.   Predstavke koje odbor proglasi nedopuštenima pohranjuju se, a podnositelji se obavještavaju o toj odluci i razlozima zbog kojih je donesena. Ako je moguće, preporuča se korištenje drugih pravnih sredstava.

9.   
  Opće je pravilo da
  predstavke unesene u registar postaju javni dokument te Parlament može zbog transparentnosti objaviti ime podnositelja i sadržaj predstavke.

9.   Predstavke unesene u registar postaju javni dokument te Parlament može zbog transparentnosti objaviti ime podnositelja
  , mogućih supodnositelja
  i 
  mogućih pobornika te
  sadržaj predstavke.
  Podnositelj predstavke, supodnositelji i pobornici obavješćuju se na odgovarajući način.

10.   
  Unatoč odredbama iz stavka
  9. podnositelj predstavke
  može
  zatražiti da se ne navede
  njegovo
  ime kako bi
  mu
  se zaštitila privatnost. U tom slučaju Parlament mora udovoljiti
  njegovom
  zahtjevu.

10.   
  Neovisno o stavku
  9. podnositelj predstavke
  , supodnositelj ili pobornik mogu
  zatražiti da se ne navede
  njihovo
  ime kako bi
  im
  se zaštitila privatnost. U tom slučaju Parlament mora udovoljiti
  njihovu
  zahtjevu.

Kad se podnositeljeva pritužba ne može istražiti zbog zatražene anonimnosti, o daljnjim se koracima dogovara s podnositeljem.

Kad se podnositeljeva pritužba ne može istražiti zbog zatražene anonimnosti, o daljnjim se koracima dogovara s podnositeljem.

10.a   
  Ako smatra da je to potrebno, Parlament može radi zaštite prava trećih strana po službenoj dužnosti ili na zahtjev dotične treće strane učiniti anonimnom predstavku i/ili ostale podatke koje ona sadrži.

11.   
  Podnositelj predstavke može zatražiti da se s njegovom predstavkom postupa na povjerljiv način. U tom slučaju Parlament poduzima potrebne mjere predostrožnosti kako se sadržaj predstavke ne bi objavio. Podnositelj predstavke obavještava se o točnim uvjetima primjene ove odredbe.

12.   
  Ako smatra da je potrebno, odbor može predmet uputiti Europskom ombudsmanu.

13.   Predstavke koje Parlamentu podnesu fizičke osobe koje nisu građani Europske unije niti u njoj borave, odnosno pravne osobe koje nemaju sjedište u državi članici, posebno se upisuju i pohranjuju. Predsjednik svaki mjesec šalje popis takvih predstavki primljenih u prethodnom mjesecu, navodeći njihov predmet, odboru nadležnom za predstavke, koji može zatražiti uvid u one koje želi razmotriti.

13.   Predstavke koje Parlamentu podnesu fizičke osobe koje nisu građani Europske unije niti u njoj borave, odnosno pravne osobe koje nemaju sjedište u državi članici, posebno se upisuju i pohranjuju. Predsjednik svaki mjesec šalje popis takvih predstavki primljenih u prethodnom mjesecu, navodeći njihov predmet, odboru nadležnom za predstavke, koji može zatražiti uvid u one koje želi razmotriti.

Amandman 242

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 216.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 216. | Članak 216. |
| Razmatranje predstavki | Razmatranje predstavki |
| 1.   Nadležni odbor razmatra dopuštene predstavke u sklopu svojeg redovnog rada, raspravljajući o njima na redovnoj sjednici ili pisanim postupkom. Podnositelji predstavke mogu biti pozvani na sjednicu odbora ako se raspravlja o njihovoj predstavci ili sami mogu zatražiti da budu nazočni. O pravu na riječ podnositelja predstavke odlučuje predsjednik slobodnom ocjenom. | 1.   Nadležni odbor razmatra dopuštene predstavke u sklopu svojeg redovnog rada, raspravljajući o njima na redovnoj sjednici ili pisanim postupkom. Podnositelji predstavke mogu biti pozvani na sjednicu odbora ako se raspravlja o njihovoj predstavci ili sami mogu zatražiti da budu nazočni. O pravu na riječ podnositelja predstavke odlučuje predsjednik slobodnom ocjenom. |
| 2.   Odbor može u 
  skladu s člankom 52. stavkom 1. na vlastitu inicijativu sastaviti izvješće o dopuštenoj predstavci ili Parlamentu
  podnijeti kratki prijedlog rezolucije, pod uvjetom da se Konferencija predsjednika tomu ne protivi. Ti prijedlozi rezolucija uvrštavaju se u prijedlog dnevnog reda sjednice koja se održava najkasnije osam tjedana nakon prihvaćanja prijedloga u odboru. O prijedlozima se glasuje jedinstvenim glasovanjem
  i nema rasprave, osim ako
  Konferencija predsjednika
  iznimno ne odluči primijeniti članak
  151. | 2.   Odbor može u 
  vezi s dopuštenom predstavkom
  podnijeti kratki prijedlog rezolucije
  Parlamentu
  , pod uvjetom da se
  unaprijed obavijesti
  Konferencija predsjednika
  odbora i da se
  tomu ne protivi
  Konferencija predsjednika
  . Ti prijedlozi rezolucija uvrštavaju se u prijedlog dnevnog reda sjednice koja se održava najkasnije osam tjedana nakon prihvaćanja prijedloga u odboru. O prijedlozima se glasuje jedinstvenim glasovanjem. Konferencija predsjednika
  može predložiti primjenu članka
  151.
  , a ako to ne učini oni se usvajaju bez rasprave. |
| Odbor u skladu s člankom 53. i Prilogom VI. može zatražiti mišljenja drugih odbora koji su posebno nadležni za predmet koji se razmatra. | |
| 3.   Kad se
  izvješće
  posebno odnosi na primjenu ili tumačenje prava Unije ili predložene promjene postojećeg zakonodavstva, pridružuje se odbor nadležan za dotični predmet u skladu s člankom 53.
  stavkom 1. te prvom i drugom alinejom članka
  54. Nadležni odbor bez glasovanja prihvaća prijedloge za dijelove prijedloga rezolucije koje je primio od odbora nadležnog za dotični predmet, a koji se odnose na primjenu ili tumačenje prava Unije ili promjene postojećeg zakonodavstva. Ako nadležni odbor ne prihvati te prijedloge, pridruženi ih odbor može izravno podnijeti na plenarnoj sjednici. | 3.   Kad
  odbor namjerava sastaviti izvješće o vlastitoj inicijativi u skladu s člankom 52. stavkom 1. u pogledu dopuštene predstavke i koje
  se posebno odnosi na primjenu ili tumačenje prava Unije ili predložene promjene postojećeg zakonodavstva, pridružuje se odbor nadležan za dotični predmet u skladu s člankom 53.
  i člankom
  54. Nadležni odbor bez glasovanja prihvaća prijedloge za dijelove prijedloga rezolucije koje je primio od odbora nadležnog za dotični predmet, a koji se odnose na primjenu ili tumačenje prava Unije ili promjene postojećeg zakonodavstva. Ako nadležni odbor ne prihvati te prijedloge, pridruženi ih odbor može izravno podnijeti na plenarnoj sjednici. |
| 4.   
  Stvara se elektronički registar gdje građani
  mogu iskazati podršku
  podnositelju
  predstavke
  ili je povući, dodajući vlastiti elektronički potpis na predstavke koje su proglašene dopuštenima i upisane u registar
  . | 4.   
  Potpisnici
  mogu iskazati
  ili povući
  podršku
  dopuštenoj predstavci na portalu za
  predstavke
  koji je dostupan na mrežnoj stranici Parlamenta
  . |
| 5.   
  Tijekom razmatranja predstavki, utvrđivanja činjenica ili traženja rješenja odbor može organizirati posjete u države članice ili regije o kojima se u predstavci radi, u svrhu prikupljanja informacija. | |
| Izvješća o posjetu sastavljaju sudionici posjeta. Nakon što ih odbor odobri prosljeđuju se predsjedniku. | |
| Posjeti u svrhu utvrđivanja činjenica i izvješća o tim posjetima namijenjeni su isključivo pribavljanju informacija potrebnih odboru za daljnje razmatranje predstavke. Sudionici posjeta isključivo su odgovorni za sastavljanje tih izvješća te nastoje postići konsenzus. Ako ga ne postignu, u izvješću se moraju navesti različita činjenična utvrđenja ili ocjene. Izvješće se podnosi odboru na odobrenje jedinstvenim glasovanjem, osim ako predsjedavajući ne objavi, gdje je primjereno, da se amandmani mogu podnositi i na dijelove izvješća. Članak 56. ne primjenjuje se na ova izvješća, bilo izravno bilo mutatis mutandis. Ako ih odbor ne odobri, izvješća se ne prosljeđuju predsjedniku. | |
| 6.   Odbor može zatražiti pomoć Komisije, posebno u obliku informacija u vezi s primjenom ili pridržavanjem prava Unije te oko informacija ili dokumenata vezanih uz predstavku. Predstavnici Komisije pozivaju se na sjednice odbora. | 6.   Odbor može zatražiti pomoć Komisije, posebno u obliku informacija u vezi s primjenom ili pridržavanjem prava Unije te oko informacija ili dokumenata vezanih uz predstavku. Predstavnici Komisije pozivaju se na sjednice odbora. |
| 7.   Odbor može tražiti od predsjednika Parlamenta da mišljenje ili preporuku odbora proslijedi Komisiji, Vijeću ili odgovarajućem tijelu u državi članici radi poduzimanja radnji ili davanja odgovora. | 7.   Odbor može tražiti od predsjednika Parlamenta da mišljenje ili preporuku odbora proslijedi Komisiji, Vijeću ili odgovarajućem tijelu u državi članici radi poduzimanja radnji ili davanja odgovora. |
| 8.   Odbor
  svakih šest mjeseci
  izvještava Parlament o ishodu svojih razmatranja. | 8.   Odbor
  jednom godišnje
  izvještava Parlament o ishodu svojih razmatranja
  te, prema potrebi, o mjerama koje su poduzeli Vijeće ili Komisija u vezi s predstavkama koje im je uputio Parlament
  . |
| Odbor posebno izvještava Parlament o mjerama koje su poduzeli Vijeće ili Komisija u vezi s predstavkama koje im je Parlament uputio. | |
| Podnositelj predstavke obavještava se o odluci i razlozima zbog kojih je odbor tu odluku donio. | |
| Kad se završi razmatranje dopuštene predstavke, postupak se proglašava zaključenim
  i o tome se obavještava podnositelj predstavke
  . | Kad se završi razmatranje dopuštene predstavke, postupak se proglašava zaključenim
  na temelju odluke odbora
  . |
| | 9.a   
  Podnositelj predstavke obavještava se o svim relevantnim odlukama odbora i razlozima za njihovo donošenje. |
| | 9.b   
  Odbor može na zahtjev podnositelja predstavke donijeti odluku o ponovnom otvaranju predstavke ako su u vezi s njome podnesene nove relevantne činjenice. |
| | 9.c   
  Većinom glasova svojih članova odbor usvaja smjernice za postupanje s predstavkama u skladu s ovim Poslovnikom. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 216.

Članak 216.

Razmatranje predstavki

Razmatranje predstavki

1.   Nadležni odbor razmatra dopuštene predstavke u sklopu svojeg redovnog rada, raspravljajući o njima na redovnoj sjednici ili pisanim postupkom. Podnositelji predstavke mogu biti pozvani na sjednicu odbora ako se raspravlja o njihovoj predstavci ili sami mogu zatražiti da budu nazočni. O pravu na riječ podnositelja predstavke odlučuje predsjednik slobodnom ocjenom.

1.   Nadležni odbor razmatra dopuštene predstavke u sklopu svojeg redovnog rada, raspravljajući o njima na redovnoj sjednici ili pisanim postupkom. Podnositelji predstavke mogu biti pozvani na sjednicu odbora ako se raspravlja o njihovoj predstavci ili sami mogu zatražiti da budu nazočni. O pravu na riječ podnositelja predstavke odlučuje predsjednik slobodnom ocjenom.

2.   Odbor može u 
  skladu s člankom 52. stavkom 1. na vlastitu inicijativu sastaviti izvješće o dopuštenoj predstavci ili Parlamentu
  podnijeti kratki prijedlog rezolucije, pod uvjetom da se Konferencija predsjednika tomu ne protivi. Ti prijedlozi rezolucija uvrštavaju se u prijedlog dnevnog reda sjednice koja se održava najkasnije osam tjedana nakon prihvaćanja prijedloga u odboru. O prijedlozima se glasuje jedinstvenim glasovanjem
  i nema rasprave, osim ako
  Konferencija predsjednika
  iznimno ne odluči primijeniti članak
  151.

2.   Odbor može u 
  vezi s dopuštenom predstavkom
  podnijeti kratki prijedlog rezolucije
  Parlamentu
  , pod uvjetom da se
  unaprijed obavijesti
  Konferencija predsjednika
  odbora i da se
  tomu ne protivi
  Konferencija predsjednika
  . Ti prijedlozi rezolucija uvrštavaju se u prijedlog dnevnog reda sjednice koja se održava najkasnije osam tjedana nakon prihvaćanja prijedloga u odboru. O prijedlozima se glasuje jedinstvenim glasovanjem. Konferencija predsjednika
  može predložiti primjenu članka
  151.
  , a ako to ne učini oni se usvajaju bez rasprave.

Odbor u skladu s člankom 53. i Prilogom VI. može zatražiti mišljenja drugih odbora koji su posebno nadležni za predmet koji se razmatra.

3.   Kad se
  izvješće
  posebno odnosi na primjenu ili tumačenje prava Unije ili predložene promjene postojećeg zakonodavstva, pridružuje se odbor nadležan za dotični predmet u skladu s člankom 53.
  stavkom 1. te prvom i drugom alinejom članka
  54. Nadležni odbor bez glasovanja prihvaća prijedloge za dijelove prijedloga rezolucije koje je primio od odbora nadležnog za dotični predmet, a koji se odnose na primjenu ili tumačenje prava Unije ili promjene postojećeg zakonodavstva. Ako nadležni odbor ne prihvati te prijedloge, pridruženi ih odbor može izravno podnijeti na plenarnoj sjednici.

3.   Kad
  odbor namjerava sastaviti izvješće o vlastitoj inicijativi u skladu s člankom 52. stavkom 1. u pogledu dopuštene predstavke i koje
  se posebno odnosi na primjenu ili tumačenje prava Unije ili predložene promjene postojećeg zakonodavstva, pridružuje se odbor nadležan za dotični predmet u skladu s člankom 53.
  i člankom
  54. Nadležni odbor bez glasovanja prihvaća prijedloge za dijelove prijedloga rezolucije koje je primio od odbora nadležnog za dotični predmet, a koji se odnose na primjenu ili tumačenje prava Unije ili promjene postojećeg zakonodavstva. Ako nadležni odbor ne prihvati te prijedloge, pridruženi ih odbor može izravno podnijeti na plenarnoj sjednici.

4.   
  Stvara se elektronički registar gdje građani
  mogu iskazati podršku
  podnositelju
  predstavke
  ili je povući, dodajući vlastiti elektronički potpis na predstavke koje su proglašene dopuštenima i upisane u registar
  .

4.   
  Potpisnici
  mogu iskazati
  ili povući
  podršku
  dopuštenoj predstavci na portalu za
  predstavke
  koji je dostupan na mrežnoj stranici Parlamenta
  .

5.   
  Tijekom razmatranja predstavki, utvrđivanja činjenica ili traženja rješenja odbor može organizirati posjete u države članice ili regije o kojima se u predstavci radi, u svrhu prikupljanja informacija.

Izvješća o posjetu sastavljaju sudionici posjeta. Nakon što ih odbor odobri prosljeđuju se predsjedniku.

Posjeti u svrhu utvrđivanja činjenica i izvješća o tim posjetima namijenjeni su isključivo pribavljanju informacija potrebnih odboru za daljnje razmatranje predstavke. Sudionici posjeta isključivo su odgovorni za sastavljanje tih izvješća te nastoje postići konsenzus. Ako ga ne postignu, u izvješću se moraju navesti različita činjenična utvrđenja ili ocjene. Izvješće se podnosi odboru na odobrenje jedinstvenim glasovanjem, osim ako predsjedavajući ne objavi, gdje je primjereno, da se amandmani mogu podnositi i na dijelove izvješća. Članak 56. ne primjenjuje se na ova izvješća, bilo izravno bilo mutatis mutandis. Ako ih odbor ne odobri, izvješća se ne prosljeđuju predsjedniku.

6.   Odbor može zatražiti pomoć Komisije, posebno u obliku informacija u vezi s primjenom ili pridržavanjem prava Unije te oko informacija ili dokumenata vezanih uz predstavku. Predstavnici Komisije pozivaju se na sjednice odbora.

6.   Odbor može zatražiti pomoć Komisije, posebno u obliku informacija u vezi s primjenom ili pridržavanjem prava Unije te oko informacija ili dokumenata vezanih uz predstavku. Predstavnici Komisije pozivaju se na sjednice odbora.

7.   Odbor može tražiti od predsjednika Parlamenta da mišljenje ili preporuku odbora proslijedi Komisiji, Vijeću ili odgovarajućem tijelu u državi članici radi poduzimanja radnji ili davanja odgovora.

7.   Odbor može tražiti od predsjednika Parlamenta da mišljenje ili preporuku odbora proslijedi Komisiji, Vijeću ili odgovarajućem tijelu u državi članici radi poduzimanja radnji ili davanja odgovora.

8.   Odbor
  svakih šest mjeseci
  izvještava Parlament o ishodu svojih razmatranja.

8.   Odbor
  jednom godišnje
  izvještava Parlament o ishodu svojih razmatranja
  te, prema potrebi, o mjerama koje su poduzeli Vijeće ili Komisija u vezi s predstavkama koje im je uputio Parlament
  .

Odbor posebno izvještava Parlament o mjerama koje su poduzeli Vijeće ili Komisija u vezi s predstavkama koje im je Parlament uputio.

Podnositelj predstavke obavještava se o odluci i razlozima zbog kojih je odbor tu odluku donio.

Kad se završi razmatranje dopuštene predstavke, postupak se proglašava zaključenim
  i o tome se obavještava podnositelj predstavke
  .

Kad se završi razmatranje dopuštene predstavke, postupak se proglašava zaključenim
  na temelju odluke odbora
  .

9.a   
  Podnositelj predstavke obavještava se o svim relevantnim odlukama odbora i razlozima za njihovo donošenje.

9.b   
  Odbor može na zahtjev podnositelja predstavke donijeti odluku o ponovnom otvaranju predstavke ako su u vezi s njome podnesene nove relevantne činjenice.

9.c   
  Većinom glasova svojih članova odbor usvaja smjernice za postupanje s predstavkama u skladu s ovim Poslovnikom.

Amandman 243

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 216.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 216.a |
| | Posjeti u svrhu utvrđivanja činjenica |
| | 1.   
  Tijekom razmatranja predstavki, utvrđivanja činjenica ili traženja rješenja odbor može u svrhu prikupljanja informacija organizirati posjete u države članice ili regije o kojima se radi u dopuštenim predstavkama o kojima se već raspravljalo u odboru. Posjeti u svrhu utvrđivanja činjenica u pravilu obuhvaćaju pitanja kojima se bavi nekoliko predstavki. Primjenjuju se pravila Predsjedništva kojima se uređuje rad izaslanstava odbora unutar Europske unije. |
| | 2.   
  Zastupnici izabrani u državi članici odredišta ne čine dio izaslanstva. Može im po službenoj dužnosti biti dopušteno pratiti izaslanstvo u posjetu u svrhu utvrđivanja činjenica. |
| | 3.   
  Nakon svakog posjeta službeni članovi izaslanstva sastavljaju izvješće o posjetu. Voditelj izaslanstva koordinira sastavljanje izvješća i nastoji postići konsenzus o njegovu sadržaju među službenim članovima na ravnopravnoj osnovi. Ako ne postignu konsenzus, u izvješću o posjetu navode se različiti stavovi. |
| | Zastupnici koji su dio izaslanstva po službenoj dužnosti ne sudjeluju u sastavljanju izvješća. |
| | 4.   
  Izvješće o posjetu, uključujući moguće preporuke, podnosi se odboru. Zastupnici mogu podnositi amandmane na preporuke, ali ne na dijelove izvješća koji se odnose na činjenice koje je utvrdilo izaslanstvo. |
| | Odbor najprije glasuje o amandmanima na preporuke, ako postoje, a potom o izvješću o posjetu u cjelini. |
| | Ako se odobri, izvješće o posjetu prosljeđuje se predsjedniku radi obavijesti. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 216.a

Posjeti u svrhu utvrđivanja činjenica

1.   
  Tijekom razmatranja predstavki, utvrđivanja činjenica ili traženja rješenja odbor može u svrhu prikupljanja informacija organizirati posjete u države članice ili regije o kojima se radi u dopuštenim predstavkama o kojima se već raspravljalo u odboru. Posjeti u svrhu utvrđivanja činjenica u pravilu obuhvaćaju pitanja kojima se bavi nekoliko predstavki. Primjenjuju se pravila Predsjedništva kojima se uređuje rad izaslanstava odbora unutar Europske unije.

2.   
  Zastupnici izabrani u državi članici odredišta ne čine dio izaslanstva. Može im po službenoj dužnosti biti dopušteno pratiti izaslanstvo u posjetu u svrhu utvrđivanja činjenica.

3.   
  Nakon svakog posjeta službeni članovi izaslanstva sastavljaju izvješće o posjetu. Voditelj izaslanstva koordinira sastavljanje izvješća i nastoji postići konsenzus o njegovu sadržaju među službenim članovima na ravnopravnoj osnovi. Ako ne postignu konsenzus, u izvješću o posjetu navode se različiti stavovi.

Zastupnici koji su dio izaslanstva po službenoj dužnosti ne sudjeluju u sastavljanju izvješća.

4.   
  Izvješće o posjetu, uključujući moguće preporuke, podnosi se odboru. Zastupnici mogu podnositi amandmane na preporuke, ali ne na dijelove izvješća koji se odnose na činjenice koje je utvrdilo izaslanstvo.

Odbor najprije glasuje o amandmanima na preporuke, ako postoje, a potom o izvješću o posjetu u cjelini.

Ako se odobri, izvješće o posjetu prosljeđuje se predsjedniku radi obavijesti.

Amandman 244

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 217.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 217. | Članak 217. |
| Obavijest o predstavkama | Obavijest o predstavkama |
| 1.   O predstavkama upisanima u registar naveden u članku 215. stavku 6. i glavnim odlukama u vezi s postupkom koji se mora primjenjivati u odnosu na određene predstavke obavještava se na plenarnoj sjednici. Te obavijesti unose se u zapisnik. | 1.   O predstavkama upisanima u registar naveden u članku 215. stavku 6. i glavnim odlukama u vezi s postupkom koji se mora primjenjivati u odnosu na određene predstavke obavještava se na plenarnoj sjednici. Te obavijesti unose se u zapisnik. |
| 2.   Naslov i sažetak sadržaja predstavki unesenih u registar te mišljenja i najvažnije odluke koji su poslani u vezi s razmatranjem predstavki dostupni su javnosti
  u bazi podataka ako se podnositelj
  predstavke
  s time složi. Povjerljive predstavke spremaju se u arhiv Parlamenta, gdje ih zastupnici mogu pregledavati. | 2.   Naslov i sažetak sadržaja predstavki unesenih u registar te mišljenja i najvažnije odluke koji su poslani u vezi s razmatranjem predstavki dostupni su javnosti
  na portalu za
  predstavke
  na mrežnoj stranici Parlamenta. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 217.

Članak 217.

Obavijest o predstavkama

Obavijest o predstavkama

1.   O predstavkama upisanima u registar naveden u članku 215. stavku 6. i glavnim odlukama u vezi s postupkom koji se mora primjenjivati u odnosu na određene predstavke obavještava se na plenarnoj sjednici. Te obavijesti unose se u zapisnik.

1.   O predstavkama upisanima u registar naveden u članku 215. stavku 6. i glavnim odlukama u vezi s postupkom koji se mora primjenjivati u odnosu na određene predstavke obavještava se na plenarnoj sjednici. Te obavijesti unose se u zapisnik.

2.   Naslov i sažetak sadržaja predstavki unesenih u registar te mišljenja i najvažnije odluke koji su poslani u vezi s razmatranjem predstavki dostupni su javnosti
  u bazi podataka ako se podnositelj
  predstavke
  s time složi. Povjerljive predstavke spremaju se u arhiv Parlamenta, gdje ih zastupnici mogu pregledavati.

2.   Naslov i sažetak sadržaja predstavki unesenih u registar te mišljenja i najvažnije odluke koji su poslani u vezi s razmatranjem predstavki dostupni su javnosti
  na portalu za
  predstavke
  na mrežnoj stranici Parlamenta.

Amandman 245

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 218.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 218. | Članak 218. |
| Inicijativa građana | Inicijativa građana |
| Kad Europski parlament zaprimi obavijest da je Europska komisija pozvana da podnese zakonodavni prijedlog u skladu s odredbama članka 11. stavka 4. Ugovora o EU-u i u skladu s Uredbom (EU) br. 211/2011, Odbor za predstavke utvrđuje je li vjerojatno da će to utjecati na njegov rad, te, ako je potrebno, obavještava podnositelja predstavke o srodnoj temi. | 1.   Kad Europski parlament zaprimi obavijest da je Europska komisija pozvana da podnese zakonodavni prijedlog u skladu s odredbama članka 11. stavka 4. Ugovora o EU-u i u skladu s Uredbom (EU) br. 211/2011, Odbor za predstavke utvrđuje je li vjerojatno da će to utjecati na njegov rad, te, ako je potrebno, obavještava podnositelja predstavke o srodnoj temi. |
| Predložene inicijative građana koje su prijavljene u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 211/2011, ali koje ne mogu biti podnesene Komisiji u skladu s člankom 9. te iste Uredbe jer nisu poštovani svi navedeni relevantni postupci i uvjeti može razmotriti odbor nadležan za predstavke ako smatra da ih treba dodatno razmotriti. Članci 215., 216. i 217. primjenjuju se na odgovarajući način. | 2.   Predložene inicijative građana koje su prijavljene u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 211/2011, ali koje ne mogu biti podnesene Komisiji u skladu s člankom 9. te iste Uredbe jer nisu poštovani svi navedeni relevantni postupci i uvjeti može razmotriti odbor nadležan za predstavke ako smatra da ih treba dodatno razmotriti. Članci 215., 216.
  , 216.a
  i 217. primjenjuju se na odgovarajući način. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 218.

Članak 218.

Inicijativa građana

Inicijativa građana

Kad Europski parlament zaprimi obavijest da je Europska komisija pozvana da podnese zakonodavni prijedlog u skladu s odredbama članka 11. stavka 4. Ugovora o EU-u i u skladu s Uredbom (EU) br. 211/2011, Odbor za predstavke utvrđuje je li vjerojatno da će to utjecati na njegov rad, te, ako je potrebno, obavještava podnositelja predstavke o srodnoj temi.

1.   Kad Europski parlament zaprimi obavijest da je Europska komisija pozvana da podnese zakonodavni prijedlog u skladu s odredbama članka 11. stavka 4. Ugovora o EU-u i u skladu s Uredbom (EU) br. 211/2011, Odbor za predstavke utvrđuje je li vjerojatno da će to utjecati na njegov rad, te, ako je potrebno, obavještava podnositelja predstavke o srodnoj temi.

Predložene inicijative građana koje su prijavljene u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 211/2011, ali koje ne mogu biti podnesene Komisiji u skladu s člankom 9. te iste Uredbe jer nisu poštovani svi navedeni relevantni postupci i uvjeti može razmotriti odbor nadležan za predstavke ako smatra da ih treba dodatno razmotriti. Članci 215., 216. i 217. primjenjuju se na odgovarajući način.

2.   Predložene inicijative građana koje su prijavljene u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 211/2011, ali koje ne mogu biti podnesene Komisiji u skladu s člankom 9. te iste Uredbe jer nisu poštovani svi navedeni relevantni postupci i uvjeti može razmotriti odbor nadležan za predstavke ako smatra da ih treba dodatno razmotriti. Članci 215., 216.
  , 216.a
  i 217. primjenjuju se na odgovarajući način.

Amandman 246

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 219

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 219. | Članak 219. |
| Izbor Europskog ombudsmana | Izbor Europskog ombudsmana |
| 1.   Na početku svakog parlamentarnog saziva
  predsjednik, odmah nakon svojeg izbora
  ili u 
  slučajevima navedenima u stavku 8.
  , poziva na podnošenje kandidatura za funkciju Europskog ombudsmana i određuje rok u kojemu se kandidature moraju podnijeti. Poziv se objavljuje u Službenom listu Europske unije. | 1.   Na početku svakog parlamentarnog saziva ili u 
  slučaju smrti
  ,
  ostavke ili razrješenja Europskog ombudsmana predsjednik
  poziva na podnošenje kandidatura za funkciju Europskog ombudsmana i određuje rok u kojemu se kandidature moraju podnijeti. Poziv se objavljuje u Službenom listu Europske unije. |
| 2.   Kandidature mora podržati najmanje 40 zastupnika iz najmanje dvije države članice. | 2.   Kandidature mora podržati najmanje 40 zastupnika iz najmanje dvije države članice. |
| Svaki zastupnik može podržati samo jednog kandidata. | Svaki zastupnik može podržati samo jednog kandidata. |
| Uz kandidaturu moraju se priložiti svi dokumenti na osnovi kojih je moguće sa sigurnošću utvrditi da kandidat ispunjava uvjete
  predviđene
  propisima
  za
  obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana. | Uz kandidaturu moraju se priložiti svi dokumenti na osnovi kojih je moguće sa sigurnošću utvrditi da kandidat ispunjava uvjete
  utvrđene u članku 6. stavku 2. Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom Europskog parlamenta o
  propisima
  i općim uvjetima koji uređuju
  obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana. |
| 3.   Kandidature se prosljeđuju nadležnom odboru, koji
  kandidate može pozvati na saslušanje
  . | 3.   Kandidature se prosljeđuju nadležnom odboru
  . Pravovremeno se objavljuje cjeloviti popis zastupnika
  koji
  su dali svoju potporu kandidatima
  . |
| Na tim saslušanjima mogu biti nazočni svi zastupnici. | |
| | 3.a   
  Nadležni odbor može pozvati kandidate na saslušanje.
  Na tim saslušanjima mogu biti nazočni svi zastupnici. |
| 4.   Abecedni popis dopuštenih kandidatura zatim se stavlja na glasovanje u Parlamentu. | 4.   Abecedni popis dopuštenih kandidatura zatim se stavlja na glasovanje u Parlamentu. |
| 5.   
  Glasovanje je tajno, a odlučuje se na temelju većine
  danih glasova. | 5.   
  Europski ombudsman izabire se većinom
  danih glasova. |
| Ako nakon prva dva glasovanja nijedan kandidat nije izabran, dalje se mogu natjecati samo dva kandidata koja su u drugom glasovanju dobila najviše glasova. | Ako nakon prva dva glasovanja nijedan kandidat nije izabran, dalje se mogu natjecati samo dva kandidata koja su u drugom glasovanju dobila najviše glasova. |
| Kod svakog izjednačenog broja glasova izabire se najstariji kandidat. | Kod svakog izjednačenog broja glasova izabire se najstariji kandidat. |
| 6.   Prije glasovanja predsjednik utvrđuje je li nazočna najmanje polovica zastupnika Parlamenta. | 6.   Prije glasovanja predsjednik utvrđuje je li nazočna najmanje polovica zastupnika Parlamenta. |
| 7.   
  Izabranu osobu odmah se poziva da prisegne pred Sudom. | |
| 8.   Europski ombudsman obnaša dužnost dok njegov nasljednik ne stupi na dužnost, osim u slučaju smrti ili razrješenja dužnosti. | 8.   Europski ombudsman obnaša
  svoju
  dužnost dok njegov nasljednik ne stupi na dužnost, osim u slučaju smrti ili razrješenja dužnosti. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 219.

Članak 219.

Izbor Europskog ombudsmana

Izbor Europskog ombudsmana

1.   Na početku svakog parlamentarnog saziva
  predsjednik, odmah nakon svojeg izbora
  ili u 
  slučajevima navedenima u stavku 8.
  , poziva na podnošenje kandidatura za funkciju Europskog ombudsmana i određuje rok u kojemu se kandidature moraju podnijeti. Poziv se objavljuje u Službenom listu Europske unije.

1.   Na početku svakog parlamentarnog saziva ili u 
  slučaju smrti
  ,
  ostavke ili razrješenja Europskog ombudsmana predsjednik
  poziva na podnošenje kandidatura za funkciju Europskog ombudsmana i određuje rok u kojemu se kandidature moraju podnijeti. Poziv se objavljuje u Službenom listu Europske unije.

2.   Kandidature mora podržati najmanje 40 zastupnika iz najmanje dvije države članice.

2.   Kandidature mora podržati najmanje 40 zastupnika iz najmanje dvije države članice.

Svaki zastupnik može podržati samo jednog kandidata.

Svaki zastupnik može podržati samo jednog kandidata.

Uz kandidaturu moraju se priložiti svi dokumenti na osnovi kojih je moguće sa sigurnošću utvrditi da kandidat ispunjava uvjete
  predviđene
  propisima
  za
  obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana.

Uz kandidaturu moraju se priložiti svi dokumenti na osnovi kojih je moguće sa sigurnošću utvrditi da kandidat ispunjava uvjete
  utvrđene u članku 6. stavku 2. Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom Europskog parlamenta o
  propisima
  i općim uvjetima koji uređuju
  obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana.

3.   Kandidature se prosljeđuju nadležnom odboru, koji
  kandidate može pozvati na saslušanje
  .

3.   Kandidature se prosljeđuju nadležnom odboru
  . Pravovremeno se objavljuje cjeloviti popis zastupnika
  koji
  su dali svoju potporu kandidatima
  .

Na tim saslušanjima mogu biti nazočni svi zastupnici.

3.a   
  Nadležni odbor može pozvati kandidate na saslušanje.
  Na tim saslušanjima mogu biti nazočni svi zastupnici.

4.   Abecedni popis dopuštenih kandidatura zatim se stavlja na glasovanje u Parlamentu.

4.   Abecedni popis dopuštenih kandidatura zatim se stavlja na glasovanje u Parlamentu.

5.   
  Glasovanje je tajno, a odlučuje se na temelju većine
  danih glasova.

5.   
  Europski ombudsman izabire se većinom
  danih glasova.

Ako nakon prva dva glasovanja nijedan kandidat nije izabran, dalje se mogu natjecati samo dva kandidata koja su u drugom glasovanju dobila najviše glasova.

Ako nakon prva dva glasovanja nijedan kandidat nije izabran, dalje se mogu natjecati samo dva kandidata koja su u drugom glasovanju dobila najviše glasova.

Kod svakog izjednačenog broja glasova izabire se najstariji kandidat.

Kod svakog izjednačenog broja glasova izabire se najstariji kandidat.

6.   Prije glasovanja predsjednik utvrđuje je li nazočna najmanje polovica zastupnika Parlamenta.

6.   Prije glasovanja predsjednik utvrđuje je li nazočna najmanje polovica zastupnika Parlamenta.

7.   
  Izabranu osobu odmah se poziva da prisegne pred Sudom.

8.   Europski ombudsman obnaša dužnost dok njegov nasljednik ne stupi na dužnost, osim u slučaju smrti ili razrješenja dužnosti.

8.   Europski ombudsman obnaša
  svoju
  dužnost dok njegov nasljednik ne stupi na dužnost, osim u slučaju smrti ili razrješenja dužnosti.

Amandman 247

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 220.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 220. | Članak 220. |
| Djelokrug rada Europskog ombudsmana | Djelokrug rada Europskog ombudsmana |
| 1.   
  Odluka o propisima i općim uvjetima kojima se uređuje izvršavanje dužnosti Europskog ombudsmana i odgovarajuće provedbene odredbe koje je usvojio Europski ombudsman priložene su ovom Poslovniku

   (25)

  radi obavijesti. | |
| 2.   Europski ombudsman u skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7.
  gore spomenute
  odluke
  obavještava Parlament o slučajevima nepravilnog postupanja uprave, o čemu nadležni odbor
  može sastaviti izvješće
  . Europski ombudsman također
  u skladu s člankom 3. stavkom 8.
  navedene odluke podnosi Parlamentu izvješće o rezultatima svojih radnji ispitivanja
  na kraju svakog godišnjeg zasjedanja.
  Nadležni odbor o tome sastavlja izvješće koje se podnosi Parlamentu na raspravu. | 2.   
  Nadležni odbor ispituje slučajeve nepravilnog postupanja uprave o kojima ga je obavijestio
  Europski ombudsman u skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Odluke
  94/262/EZUČ, EZ, Euratom, te
  može sastaviti izvješće u skladu s člankom
  52. |
| | Nadležni odbor ispituje izvješće koje Europski ombudsman podnosi
  na kraju svakog godišnjeg zasjedanja
  o rezultatima svojih radnji ispitivanja,
  u skladu s člankom 3. stavkom 8.
  Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom i može Parlamentu podnijeti prijedlog rezolucije ako smatra da Parlament treba zauzeti stajalište u pogledu bilo kojeg aspekta tog izvješća. |
| 3.   Europski ombudsman također može na zahtjev nadležnog odbora ili na vlastitu inicijativu dati informacije nadležnom odboru. | 3.   Europski ombudsman također može na zahtjev nadležnog odbora ili na vlastitu inicijativu dati informacije nadležnom odboru. |
| |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 220.

Članak 220.

Djelokrug rada Europskog ombudsmana

Djelokrug rada Europskog ombudsmana

1.   
  Odluka o propisima i općim uvjetima kojima se uređuje izvršavanje dužnosti Europskog ombudsmana i odgovarajuće provedbene odredbe koje je usvojio Europski ombudsman priložene su ovom Poslovniku

   (25)

  radi obavijesti.

2.   Europski ombudsman u skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7.
  gore spomenute
  odluke
  obavještava Parlament o slučajevima nepravilnog postupanja uprave, o čemu nadležni odbor
  može sastaviti izvješće
  . Europski ombudsman također
  u skladu s člankom 3. stavkom 8.
  navedene odluke podnosi Parlamentu izvješće o rezultatima svojih radnji ispitivanja
  na kraju svakog godišnjeg zasjedanja.
  Nadležni odbor o tome sastavlja izvješće koje se podnosi Parlamentu na raspravu.

2.   
  Nadležni odbor ispituje slučajeve nepravilnog postupanja uprave o kojima ga je obavijestio
  Europski ombudsman u skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Odluke
  94/262/EZUČ, EZ, Euratom, te
  može sastaviti izvješće u skladu s člankom
  52.

Nadležni odbor ispituje izvješće koje Europski ombudsman podnosi
  na kraju svakog godišnjeg zasjedanja
  o rezultatima svojih radnji ispitivanja,
  u skladu s člankom 3. stavkom 8.
  Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom i može Parlamentu podnijeti prijedlog rezolucije ako smatra da Parlament treba zauzeti stajalište u pogledu bilo kojeg aspekta tog izvješća.

3.   Europski ombudsman također može na zahtjev nadležnog odbora ili na vlastitu inicijativu dati informacije nadležnom odboru.

3.   Europski ombudsman također može na zahtjev nadležnog odbora ili na vlastitu inicijativu dati informacije nadležnom odboru.

Amandman 248

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 221.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 221. | Članak 221. |
| Razrješenje Europskog ombudsmana | Razrješenje Europskog ombudsmana |
| 1.   Desetina zastupnika u Parlamentu može zatražiti razrješenje Europskog ombudsmana ako više ne udovoljava uvjetima koji su potrebni za obavljanje njegovih dužnosti ili ako je počinio ozbiljnu povredu radne dužnosti. | 1.   Desetina zastupnika u Parlamentu može zatražiti razrješenje Europskog ombudsmana ako više ne udovoljava uvjetima koji su potrebni za obavljanje njegovih dužnosti ili ako je počinio ozbiljnu povredu radne dužnosti.
  Ako je u prethodna dva mjeseca izglasan takav zahtjev za razrješenje, novi zahtjev za razrješenje može podnijeti najmanje petina zastupnika u Parlamentu. |
| 2.   Zahtjev se šalje Europskom ombudsmanu i nadležnom odboru koji podnosi izvješće Parlamentu ako većina njegovih članova smatra da su razlozi opravdani. Na svoj zahtjev Europski ombudsman saslušava se prije glasovanja o izvješću. Nakon rasprave Parlament donosi odluku tajnim glasovanjem. | 2.   Zahtjev se šalje Europskom ombudsmanu i nadležnom odboru koji podnosi izvješće Parlamentu ako većina njegovih članova smatra da su razlozi opravdani. Na svoj zahtjev Europski ombudsman saslušava se prije glasovanja o izvješću. Nakon rasprave Parlament donosi odluku tajnim glasovanjem. |
| 3.   Prije glasovanja predsjednik utvrđuje je li nazočna polovica zastupnika u Parlamentu. | 3.   Prije glasovanja predsjednik utvrđuje je li nazočna polovica zastupnika u Parlamentu. |
| 4.   Ako je izglasano da Europskog ombudsmana treba razriješiti dužnosti, a on ipak ne odstupi, predsjednik najkasnije do prve sljedeće sjednice nakon one na kojoj je provedeno glasovanje traži od Suda da Europskog ombudsmana razriješi dužnosti i bez odgađanja donese odluku. | 4.   Ako je izglasano da Europskog ombudsmana treba razriješiti dužnosti, a on ipak ne odstupi, predsjednik najkasnije do prve sljedeće sjednice nakon one na kojoj je provedeno glasovanje traži od Suda da Europskog ombudsmana razriješi dužnosti i bez odgađanja donese odluku. |
| Ostavkom Europskog ombudsmana taj se postupak okončava. | Ostavkom Europskog ombudsmana taj se postupak okončava. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 221.

Članak 221.

Razrješenje Europskog ombudsmana

Razrješenje Europskog ombudsmana

1.   Desetina zastupnika u Parlamentu može zatražiti razrješenje Europskog ombudsmana ako više ne udovoljava uvjetima koji su potrebni za obavljanje njegovih dužnosti ili ako je počinio ozbiljnu povredu radne dužnosti.

1.   Desetina zastupnika u Parlamentu može zatražiti razrješenje Europskog ombudsmana ako više ne udovoljava uvjetima koji su potrebni za obavljanje njegovih dužnosti ili ako je počinio ozbiljnu povredu radne dužnosti.
  Ako je u prethodna dva mjeseca izglasan takav zahtjev za razrješenje, novi zahtjev za razrješenje može podnijeti najmanje petina zastupnika u Parlamentu.

2.   Zahtjev se šalje Europskom ombudsmanu i nadležnom odboru koji podnosi izvješće Parlamentu ako većina njegovih članova smatra da su razlozi opravdani. Na svoj zahtjev Europski ombudsman saslušava se prije glasovanja o izvješću. Nakon rasprave Parlament donosi odluku tajnim glasovanjem.

2.   Zahtjev se šalje Europskom ombudsmanu i nadležnom odboru koji podnosi izvješće Parlamentu ako većina njegovih članova smatra da su razlozi opravdani. Na svoj zahtjev Europski ombudsman saslušava se prije glasovanja o izvješću. Nakon rasprave Parlament donosi odluku tajnim glasovanjem.

3.   Prije glasovanja predsjednik utvrđuje je li nazočna polovica zastupnika u Parlamentu.

3.   Prije glasovanja predsjednik utvrđuje je li nazočna polovica zastupnika u Parlamentu.

4.   Ako je izglasano da Europskog ombudsmana treba razriješiti dužnosti, a on ipak ne odstupi, predsjednik najkasnije do prve sljedeće sjednice nakon one na kojoj je provedeno glasovanje traži od Suda da Europskog ombudsmana razriješi dužnosti i bez odgađanja donese odluku.

4.   Ako je izglasano da Europskog ombudsmana treba razriješiti dužnosti, a on ipak ne odstupi, predsjednik najkasnije do prve sljedeće sjednice nakon one na kojoj je provedeno glasovanje traži od Suda da Europskog ombudsmana razriješi dužnosti i bez odgađanja donese odluku.

Ostavkom Europskog ombudsmana taj se postupak okončava.

Ostavkom Europskog ombudsmana taj se postupak okončava.

Amandman 249

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 222.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 222. | Članak 222. |
| Glavno tajništvo | Glavno tajništvo |
| 1.   Parlament ima glavnog tajnika kojega imenuje Predsjedništvo. | 1.   Parlament ima glavnog tajnika kojega imenuje Predsjedništvo. |
| Glavni tajnik svečano priseže pred Predsjedništvom da će svoje dužnosti obnašati savjesno i u potpunosti nepristrano. | Glavni tajnik svečano priseže pred Predsjedništvom da će svoje dužnosti obnašati savjesno i u potpunosti nepristrano. |
| 2.   Glavni je tajnik na čelu tajništva o čijem sastavu i organizaciji odlučuje Predsjedništvo. | 2.   Glavni je tajnik na čelu tajništva o čijem sastavu i organizaciji odlučuje Predsjedništvo. |
| 3.   Predsjedništvo određuje plan radnih mjesta Glavnog tajništva i propise u vezi s administrativnim i financijskim položajem dužnosnika i drugih službenika. | 3.   Predsjedništvo određuje plan radnih mjesta Glavnog tajništva i propise u vezi s administrativnim i financijskim položajem dužnosnika i drugih službenika. |
| Predsjedništvo također odlučuje o kategorijama dužnosnika i drugih službenika na koje se trebaju primijeniti, u cjelini ili djelomično, članci 11. do 13. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije. | |
| Predsjednik Parlamenta o tomu obavještava odgovarajuće institucije Europske unije. | Predsjednik Parlamenta o tomu obavještava odgovarajuće institucije Europske unije. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 222.

Članak 222.

Glavno tajništvo

Glavno tajništvo

1.   Parlament ima glavnog tajnika kojega imenuje Predsjedništvo.

1.   Parlament ima glavnog tajnika kojega imenuje Predsjedništvo.

Glavni tajnik svečano priseže pred Predsjedništvom da će svoje dužnosti obnašati savjesno i u potpunosti nepristrano.

Glavni tajnik svečano priseže pred Predsjedništvom da će svoje dužnosti obnašati savjesno i u potpunosti nepristrano.

2.   Glavni je tajnik na čelu tajništva o čijem sastavu i organizaciji odlučuje Predsjedništvo.

2.   Glavni je tajnik na čelu tajništva o čijem sastavu i organizaciji odlučuje Predsjedništvo.

3.   Predsjedništvo određuje plan radnih mjesta Glavnog tajništva i propise u vezi s administrativnim i financijskim položajem dužnosnika i drugih službenika.

3.   Predsjedništvo određuje plan radnih mjesta Glavnog tajništva i propise u vezi s administrativnim i financijskim položajem dužnosnika i drugih službenika.

Predsjedništvo također odlučuje o kategorijama dužnosnika i drugih službenika na koje se trebaju primijeniti, u cjelini ili djelomično, članci 11. do 13. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije.

Predsjednik Parlamenta o tomu obavještava odgovarajuće institucije Europske unije.

Predsjednik Parlamenta o tomu obavještava odgovarajuće institucije Europske unije.

Amandman 250

Poslovnik Europskog parlamenta

Glava 12. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| GLAVA XII. | GLAVA XII. |
| OVLASTI U VEZI S POLITIČKIM STRANKAMA
  NA EUROPSKOJ RAZINI | OVLASTI U VEZI S 
  EUROPSKIM
  POLITIČKIM STRANKAMA
  I EUROPSKIM POLITIČKIM ZAKLADAMA |

Tekst na snazi

Izmjena

GLAVA XII.

GLAVA XII.

OVLASTI U VEZI S POLITIČKIM STRANKAMA
  NA EUROPSKOJ RAZINI

OVLASTI U VEZI S 
  EUROPSKIM
  POLITIČKIM STRANKAMA
  I EUROPSKIM POLITIČKIM ZAKLADAMA

Amandman 251

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 223.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 223
  . | Briše se
  . |
| Ovlasti predsjednika Parlamenta | |
| Predsjednik predstavlja Parlament u njegovim odnosima s političkim strankama na europskoj razini u skladu s člankom 22. stavkom 4. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 223
  .

Briše se
  .

Ovlasti predsjednika Parlamenta

Predsjednik predstavlja Parlament u njegovim odnosima s političkim strankama na europskoj razini u skladu s člankom 22. stavkom 4.

Amandman 252

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 223.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 223.a

   (1a) |
| Ovlasti u vezi s europskim političkim strankama i europskim političkim zakladama | 1.   
  Ako, u skladu s člankom 65. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, Parlament odluči zadržati pravo odobravanja rashoda, on djeluje putem svojega Predsjedništva. |
| | Predsjedništvo je na toj osnovi nadležno za donošenje odluka na temelju članaka 17., 18., 24., članka 27. stavka 3. i članka 30. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014. Europskog parlamenta i Vijeća o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada. |
| | Pojedinačne odluke koje Predsjedništvo donosi na temelju ovog stavka potpisuje predsjednik u njegovo ime i o njima se obavještava podnositelja zahtjeva ili korisnika u skladu s člankom 297. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U pojedinačnim odlukama navode se razlozi na kojima se one temelje u skladu s člankom 296. drugim stavkom tog Ugovora. |
| | Predsjedništvo može u bilo kojem trenutku zatražiti mišljenje Konferencije predsjednika. |
| | 2.   
  Na zahtjev četvrtine zastupnika u Parlamentu koji predstavljaju najmanje tri kluba zastupnika, Parlament glasuje o odluci da se, u skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014, od Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade zatraži da provjeriti ispunjava li pojedina registrirana europska politička stranka ili europska politička zaklada uvjete utvrđene u članku 3. stavku 1. točki (c) i članku 3. stavku 2. točki (c) Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014. |
| | 3.   
  Na zahtjev četvrtine zastupnika u Parlamentu koji predstavljaju najmanje tri kluba zastupnika, Parlament glasuje o prijedlogu obrazložene odluke da se, u skladu s člankom 10. stavkom 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014, iznese prigovor na odluku Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade o brisanju pojedine europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra u roku od tri mjeseca od dostavljanja odluke. |
| | Nadležni odbor podnosi prijedlog obrazložene odluke. Ako se taj prijedlog odbije, smatra se da je donesena suprotna odluka. |
| | 4.   
  Na temelju prijedloga nadležnog odbora Konferencija predsjednika imenuje dva člana odbora neovisnih uglednih osoba u skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 223.a

   (1a)

Ovlasti u vezi s europskim političkim strankama i europskim političkim zakladama

1.   
  Ako, u skladu s člankom 65. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, Parlament odluči zadržati pravo odobravanja rashoda, on djeluje putem svojega Predsjedništva.

Predsjedništvo je na toj osnovi nadležno za donošenje odluka na temelju članaka 17., 18., 24., članka 27. stavka 3. i članka 30. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014. Europskog parlamenta i Vijeća o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada.

Pojedinačne odluke koje Predsjedništvo donosi na temelju ovog stavka potpisuje predsjednik u njegovo ime i o njima se obavještava podnositelja zahtjeva ili korisnika u skladu s člankom 297. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U pojedinačnim odlukama navode se razlozi na kojima se one temelje u skladu s člankom 296. drugim stavkom tog Ugovora.

Predsjedništvo može u bilo kojem trenutku zatražiti mišljenje Konferencije predsjednika.

2.   
  Na zahtjev četvrtine zastupnika u Parlamentu koji predstavljaju najmanje tri kluba zastupnika, Parlament glasuje o odluci da se, u skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014, od Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade zatraži da provjeriti ispunjava li pojedina registrirana europska politička stranka ili europska politička zaklada uvjete utvrđene u članku 3. stavku 1. točki (c) i članku 3. stavku 2. točki (c) Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014.

3.   
  Na zahtjev četvrtine zastupnika u Parlamentu koji predstavljaju najmanje tri kluba zastupnika, Parlament glasuje o prijedlogu obrazložene odluke da se, u skladu s člankom 10. stavkom 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014, iznese prigovor na odluku Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade o brisanju pojedine europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra u roku od tri mjeseca od dostavljanja odluke.

Nadležni odbor podnosi prijedlog obrazložene odluke. Ako se taj prijedlog odbije, smatra se da je donesena suprotna odluka.

4.   
  Na temelju prijedloga nadležnog odbora Konferencija predsjednika imenuje dva člana odbora neovisnih uglednih osoba u skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014.

Amandman 253

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 224.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 224
  . | Briše se
  . |
| Ovlasti Predsjedništva | |
| 1.   
  Predsjedništvo odlučuje o svim zahtjevima za dodjelu financijske potpore koje podnesu političke stranke na europskoj razini i o podjeli odobrenih sredstava između političkih stranaka kojima je zahtjev odobren. Predsjedništvo sastavlja popis korisnika sredstava i dodijeljenih iznosa. | |
| 2.   
  Predsjedništvo odlučuje o prekidu isplate ili smanjenju financijske potpore i povratu iznosa koji su pogrešno isplaćeni. | |
| 3.   
  Na kraju proračunske godine Predsjedništvo prihvaća konačna izvješća o aktivnostima i konačne financijske izvještaje političkih stranaka koje su dobile potporu. | |
| 4.   
  Pod uvjetima utvrđenima Uredbom (EZ) br. 2004/2003 Europskog parlamenta i Vijeća Predsjedništvo može odobriti tehničku pomoć političkim strankama na europskoj razini u skladu s njihovim prijedlozima. Predsjedništvo može na glavnog tajnika delegirati ovlast za određene vrste odluka u vezi s odobravanjem tehničke pomoći. | |
| 5.   
  U svim slučajevima iz stavaka 1. do 4. Predsjedništvo djeluje na temelju prijedloga glavnog tajnika. Osim u slučajevima navedenima u stavcima 1. i 4., prije nego što donese odluku, Predsjedništvo saslušava predstavnike određene političke stranke. Predsjedništvo može u bilo kojem trenutku zatražiti mišljenje Konferencije predsjednika. | |
| 6.   
  Kad Parlament nakon provjere utvrdi da se neka politička stranka na europskoj razini više ne pridržava načela slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te načela vladavine prava, Predsjedništvo donosi odluku o prestanku davanja financijske potpore toj političkoj stranci. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 224
  .

Briše se
  .

Ovlasti Predsjedništva

1.   
  Predsjedništvo odlučuje o svim zahtjevima za dodjelu financijske potpore koje podnesu političke stranke na europskoj razini i o podjeli odobrenih sredstava između političkih stranaka kojima je zahtjev odobren. Predsjedništvo sastavlja popis korisnika sredstava i dodijeljenih iznosa.

2.   
  Predsjedništvo odlučuje o prekidu isplate ili smanjenju financijske potpore i povratu iznosa koji su pogrešno isplaćeni.

3.   
  Na kraju proračunske godine Predsjedništvo prihvaća konačna izvješća o aktivnostima i konačne financijske izvještaje političkih stranaka koje su dobile potporu.

4.   
  Pod uvjetima utvrđenima Uredbom (EZ) br. 2004/2003 Europskog parlamenta i Vijeća Predsjedništvo može odobriti tehničku pomoć političkim strankama na europskoj razini u skladu s njihovim prijedlozima. Predsjedništvo može na glavnog tajnika delegirati ovlast za određene vrste odluka u vezi s odobravanjem tehničke pomoći.

5.   
  U svim slučajevima iz stavaka 1. do 4. Predsjedništvo djeluje na temelju prijedloga glavnog tajnika. Osim u slučajevima navedenima u stavcima 1. i 4., prije nego što donese odluku, Predsjedništvo saslušava predstavnike određene političke stranke. Predsjedništvo može u bilo kojem trenutku zatražiti mišljenje Konferencije predsjednika.

6.   
  Kad Parlament nakon provjere utvrdi da se neka politička stranka na europskoj razini više ne pridržava načela slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te načela vladavine prava, Predsjedništvo donosi odluku o prestanku davanja financijske potpore toj političkoj stranci.

Amandman 254

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 225.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 225
  . | Briše se
  . |
| Ovlasti nadležnog odbora i Parlamenta na plenarnoj sjednici | |
| 1.   
  Na zahtjev četvrtine zastupnika koji predstavljaju najmanje tri kluba zastupnika, nakon rasprave u Konferenciji predsjednika predsjednik poziva nadležni odbor da provjeri pridržava li se i dalje politička stranka na europskoj razini (posebno u svojem programu i aktivnostima) načela na kojima se temelji Europska unija; prvenstveno načela slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te načela vladavine prava. | |
| 2.   
  Prije nego što Parlamentu podnese prijedlog odluke, nadležni odbor saslušava predstavnike određene političke stranke te traži i razmatra mišljenje odbora čiji su članovi nezavisne ugledne osobe, u skladu s Uredbom (EZ) br. 2004/2003. | |
| 3.   
  Parlament većinom danih glasova prihvaća prijedlog odluke o tome poštuje li ili krši određena politička stranka načela iz stavka 1. Podnošenje amandmana nije dopušteno. U svakom slučaju, ako prijedlog odluke nije dobio većinu glasova, smatra se da je prihvaćena suprotna odluka. | |
| 4.   
  Odluka Parlamenta na snazi je od dana podnošenja zahtjeva navedenog u stavku 1. | |
| 5.   
  Predsjednik predstavlja Parlament u odboru nezavisnih uglednih osoba. | |
| 6.   
  Nadležni odbor sastavlja izvješće, predviđeno Uredbom (EZ) br. 2004/2003, o primjeni spomenute Uredbe i financiranim aktivnostima te ga podnosi na plenarnoj sjednici. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 225
  .

Briše se
  .

Ovlasti nadležnog odbora i Parlamenta na plenarnoj sjednici

1.   
  Na zahtjev četvrtine zastupnika koji predstavljaju najmanje tri kluba zastupnika, nakon rasprave u Konferenciji predsjednika predsjednik poziva nadležni odbor da provjeri pridržava li se i dalje politička stranka na europskoj razini (posebno u svojem programu i aktivnostima) načela na kojima se temelji Europska unija; prvenstveno načela slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te načela vladavine prava.

2.   
  Prije nego što Parlamentu podnese prijedlog odluke, nadležni odbor saslušava predstavnike određene političke stranke te traži i razmatra mišljenje odbora čiji su članovi nezavisne ugledne osobe, u skladu s Uredbom (EZ) br. 2004/2003.

3.   
  Parlament većinom danih glasova prihvaća prijedlog odluke o tome poštuje li ili krši određena politička stranka načela iz stavka 1. Podnošenje amandmana nije dopušteno. U svakom slučaju, ako prijedlog odluke nije dobio većinu glasova, smatra se da je prihvaćena suprotna odluka.

4.   
  Odluka Parlamenta na snazi je od dana podnošenja zahtjeva navedenog u stavku 1.

5.   
  Predsjednik predstavlja Parlament u odboru nezavisnih uglednih osoba.

6.   
  Nadležni odbor sastavlja izvješće, predviđeno Uredbom (EZ) br. 2004/2003, o primjeni spomenute Uredbe i financiranim aktivnostima te ga podnosi na plenarnoj sjednici.

Amandman 255

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 226.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 226. | Članak 226. |
| Primjena Poslovnika | Primjena Poslovnika |
| 1.   Ako se pojave sumnje u vezi s primjenom ili tumačenjem odredbi Poslovnika, predsjednik može dotični predmet uputiti na razmatranje nadležnom odboru. | 1.   Ako se pojave sumnje u vezi s primjenom ili tumačenjem odredbi Poslovnika, predsjednik može dotični predmet uputiti na razmatranje nadležnom odboru. |
| Predsjednici odbora mogu na isti način postupiti kad do takvih sumnji dođe tijekom rada odbora i s njim su u vezi. | Predsjednici odbora mogu na isti način postupiti kad do takvih sumnji dođe tijekom rada odbora i s njim su u vezi. |
| 2.   Odbor odlučuje treba li predložiti izmjene ovog Poslovnika. U tom slučaju postupa u skladu s člankom 227. | 2.   Odbor odlučuje treba li predložiti izmjene ovog Poslovnika. U tom slučaju postupa u skladu s člankom 227. |
| 3.   Ako nadležni odbor odluči da je tumačenje postojećeg Poslovnika dovoljno, šalje svoje tumačenje predsjedniku, koji o tome izvještava Parlament na sljedećoj sjednici. | 3.   Ako nadležni odbor odluči da je tumačenje postojećeg Poslovnika dovoljno, šalje svoje tumačenje predsjedniku, koji o tome izvještava Parlament na sljedećoj sjednici. |
| 4.   Ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ospore tumačenje odbora, o tom se predmetu glasuje u Parlamentu. Tekst se usvaja većinom danih glasova, pod uvjetom da je nazočna najmanje trećina zastupnika. U slučaju odbijanja predmet se vraća odboru. | 4.   Ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ospore tumačenje odbora
  u roku od 24 sata nakon objave
  , o tom se predmetu glasuje u Parlamentu. Tekst se usvaja većinom danih glasova, pod uvjetom da je nazočna najmanje trećina zastupnika. U slučaju odbijanja predmet se vraća odboru. |
| 5.   Neosporena tumačenja i ona koja je Parlament prihvatio dodaju se u kurzivu kao pojašnjenja određenog članka ili članaka. | 5.   Neosporena tumačenja i ona koja je Parlament prihvatio dodaju se u kurzivu kao pojašnjenja određenog članka ili članaka. |
| 6.   Tumačenja se moraju uzeti u obzir pri sljedećoj primjeni i tumačenju dotičnih članaka. | 6.   Tumačenja se moraju uzeti u obzir pri sljedećoj primjeni i tumačenju dotičnih članaka. |
| 7.   Nadležni odbor redovito razmatra Poslovnik i tumačenja. | 7.   Nadležni odbor redovito razmatra Poslovnik i tumačenja. |
| 8.   U slučaju da se ovim Poslovnikom dodjeljuju prava određenom broju zastupnika, taj se broj automatski usklađuje s najbližim cijelim brojem koji predstavlja isti postotak zastupnika u Parlamentu kad se god ukupni broj zastupnika u Parlamentu
  poveća
  , posebno nakon proširenja Europske unije. | 8.   U slučaju da se ovim Poslovnikom dodjeljuju prava određenom broju zastupnika, taj se broj automatski usklađuje s najbližim cijelim brojem koji predstavlja isti postotak zastupnika u Parlamentu kad se god ukupni broj zastupnika u Parlamentu
  promijeni
  , posebno nakon proširenja Europske unije. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 226.

Članak 226.

Primjena Poslovnika

Primjena Poslovnika

1.   Ako se pojave sumnje u vezi s primjenom ili tumačenjem odredbi Poslovnika, predsjednik može dotični predmet uputiti na razmatranje nadležnom odboru.

1.   Ako se pojave sumnje u vezi s primjenom ili tumačenjem odredbi Poslovnika, predsjednik može dotični predmet uputiti na razmatranje nadležnom odboru.

Predsjednici odbora mogu na isti način postupiti kad do takvih sumnji dođe tijekom rada odbora i s njim su u vezi.

Predsjednici odbora mogu na isti način postupiti kad do takvih sumnji dođe tijekom rada odbora i s njim su u vezi.

2.   Odbor odlučuje treba li predložiti izmjene ovog Poslovnika. U tom slučaju postupa u skladu s člankom 227.

2.   Odbor odlučuje treba li predložiti izmjene ovog Poslovnika. U tom slučaju postupa u skladu s člankom 227.

3.   Ako nadležni odbor odluči da je tumačenje postojećeg Poslovnika dovoljno, šalje svoje tumačenje predsjedniku, koji o tome izvještava Parlament na sljedećoj sjednici.

3.   Ako nadležni odbor odluči da je tumačenje postojećeg Poslovnika dovoljno, šalje svoje tumačenje predsjedniku, koji o tome izvještava Parlament na sljedećoj sjednici.

4.   Ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ospore tumačenje odbora, o tom se predmetu glasuje u Parlamentu. Tekst se usvaja većinom danih glasova, pod uvjetom da je nazočna najmanje trećina zastupnika. U slučaju odbijanja predmet se vraća odboru.

4.   Ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ospore tumačenje odbora
  u roku od 24 sata nakon objave
  , o tom se predmetu glasuje u Parlamentu. Tekst se usvaja većinom danih glasova, pod uvjetom da je nazočna najmanje trećina zastupnika. U slučaju odbijanja predmet se vraća odboru.

5.   Neosporena tumačenja i ona koja je Parlament prihvatio dodaju se u kurzivu kao pojašnjenja određenog članka ili članaka.

5.   Neosporena tumačenja i ona koja je Parlament prihvatio dodaju se u kurzivu kao pojašnjenja određenog članka ili članaka.

6.   Tumačenja se moraju uzeti u obzir pri sljedećoj primjeni i tumačenju dotičnih članaka.

6.   Tumačenja se moraju uzeti u obzir pri sljedećoj primjeni i tumačenju dotičnih članaka.

7.   Nadležni odbor redovito razmatra Poslovnik i tumačenja.

7.   Nadležni odbor redovito razmatra Poslovnik i tumačenja.

8.   U slučaju da se ovim Poslovnikom dodjeljuju prava određenom broju zastupnika, taj se broj automatski usklađuje s najbližim cijelim brojem koji predstavlja isti postotak zastupnika u Parlamentu kad se god ukupni broj zastupnika u Parlamentu
  poveća
  , posebno nakon proširenja Europske unije.

8.   U slučaju da se ovim Poslovnikom dodjeljuju prava određenom broju zastupnika, taj se broj automatski usklađuje s najbližim cijelim brojem koji predstavlja isti postotak zastupnika u Parlamentu kad se god ukupni broj zastupnika u Parlamentu
  promijeni
  , posebno nakon proširenja Europske unije.

Amandman 256

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 227.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 227. | Članak 227. |
| Izmjene Poslovnika | Izmjene Poslovnika |
| 1.   Svaki zastupnik može predložiti izmjene ovog Poslovnika i njegovih priloga, po potrebi s kratkim obrazloženjem. | 1.   Svaki zastupnik može predložiti izmjene ovog Poslovnika i njegovih priloga, po potrebi s kratkim obrazloženjem. |
| Predloženi amandmani prevode se, tiskaju, dijele i upućuju nadležnom odboru, koji ih
  razmatra i odlučuje hoće li ih podnijeti Parlamentu. | Nadležni odbor
  razmatra
  predložene amandmane
  i odlučuje hoće li ih podnijeti Parlamentu. |
| U svrhu primjene članaka 169., 170. i 174. prilikom razmatranja tih predloženih izmjena u Parlamentu svako upućivanje na „izvorni tekst” ili „prijedlog zakonodavnog akta” u tim člancima smatra se upućivanjem na odredbu koja je tada bila na snazi. | U svrhu primjene članaka 169., 170. i 174. prilikom razmatranja tih predloženih izmjena u Parlamentu svako upućivanje na „izvorni tekst” ili „prijedlog zakonodavnog akta” u tim člancima smatra se upućivanjem na odredbu koja je tada bila na snazi. |
| 2.   Izmjene Poslovnika prihvaćaju se samo ako za njih glasuje većina zastupnika u Parlamentu. | 2.   
  U skladu s člankom 232. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  izmjene Poslovnika prihvaćaju se samo ako za njih glasuje većina zastupnika u Parlamentu. |
| 3.   Ako nije drukčije odlučeno prilikom glasovanja, izmjene Poslovnika i njegovih priloga stupaju na snagu prvog dana sjednice nakon prihvaćanja amandmana. | 3.   Ako nije drukčije odlučeno prilikom glasovanja, izmjene Poslovnika i njegovih priloga stupaju na snagu prvog dana sjednice nakon prihvaćanja amandmana. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 227.

Članak 227.

Izmjene Poslovnika

Izmjene Poslovnika

1.   Svaki zastupnik može predložiti izmjene ovog Poslovnika i njegovih priloga, po potrebi s kratkim obrazloženjem.

1.   Svaki zastupnik može predložiti izmjene ovog Poslovnika i njegovih priloga, po potrebi s kratkim obrazloženjem.

Predloženi amandmani prevode se, tiskaju, dijele i upućuju nadležnom odboru, koji ih
  razmatra i odlučuje hoće li ih podnijeti Parlamentu.

Nadležni odbor
  razmatra
  predložene amandmane
  i odlučuje hoće li ih podnijeti Parlamentu.

U svrhu primjene članaka 169., 170. i 174. prilikom razmatranja tih predloženih izmjena u Parlamentu svako upućivanje na „izvorni tekst” ili „prijedlog zakonodavnog akta” u tim člancima smatra se upućivanjem na odredbu koja je tada bila na snazi.

U svrhu primjene članaka 169., 170. i 174. prilikom razmatranja tih predloženih izmjena u Parlamentu svako upućivanje na „izvorni tekst” ili „prijedlog zakonodavnog akta” u tim člancima smatra se upućivanjem na odredbu koja je tada bila na snazi.

2.   Izmjene Poslovnika prihvaćaju se samo ako za njih glasuje većina zastupnika u Parlamentu.

2.   
  U skladu s člankom 232. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  izmjene Poslovnika prihvaćaju se samo ako za njih glasuje većina zastupnika u Parlamentu.

3.   Ako nije drukčije odlučeno prilikom glasovanja, izmjene Poslovnika i njegovih priloga stupaju na snagu prvog dana sjednice nakon prihvaćanja amandmana.

3.   Ako nije drukčije odlučeno prilikom glasovanja, izmjene Poslovnika i njegovih priloga stupaju na snagu prvog dana sjednice nakon prihvaćanja amandmana.

Amandman 257

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 230.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 230
  . | Briše se
  . |
| Struktura priloga | |
| Prilozi ovog Poslovnika raspoređeni su u sljedeće četiri kategorije: | |
| (a) | provedbene odredbe za postupke iz ovog Poslovnika prihvaćene većinom danih glasova (Prilog VI.); |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 230
  .

Briše se
  .

Struktura priloga

Prilozi ovog Poslovnika raspoređeni su u sljedeće četiri kategorije:

(a)

provedbene odredbe za postupke iz ovog Poslovnika prihvaćene većinom danih glasova (Prilog VI.);

| (b) | odredbe donesene primjenom posebnih pravila Poslovnika i u skladu s postupcima i pravilima o većini koji su u njima utvrđeni (Prilozi I., II., III., IV., V. Prilog VII. dijelovi A, C, E i F te Prilog IX., dio A); |
| --- | --- |

(b)

odredbe donesene primjenom posebnih pravila Poslovnika i u skladu s postupcima i pravilima o većini koji su u njima utvrđeni (Prilozi I., II., III., IV., V. Prilog VII. dijelovi A, C, E i F te Prilog IX., dio A);

| (c) | međuinstitucionalni sporazumi ili druge odredbe donesene u skladu s Ugovorima koje su primjenjive u Parlamentu ili utječu na njegov rad. Na prijedlog nadležnog odbora Parlament većinom danih glasova donosi odluku o prilaganju tih odredaba ovom Poslovniku (Prilozi VII. dio B i D, Prilog VIII., Prilog IX. Dio B i Prilozi XI., XII., XIII., XIV., XVIII., XIX. i XXI.); |
| --- | --- |

(c)

međuinstitucionalni sporazumi ili druge odredbe donesene u skladu s Ugovorima koje su primjenjive u Parlamentu ili utječu na njegov rad. Na prijedlog nadležnog odbora Parlament većinom danih glasova donosi odluku o prilaganju tih odredaba ovom Poslovniku (Prilozi VII. dio B i D, Prilog VIII., Prilog IX. Dio B i Prilozi XI., XII., XIII., XIV., XVIII., XIX. i XXI.);

| (d) | smjernice i kodeksi ponašanja koje su donijela nadležna tijela Parlamenta (Prilozi XV., XVI., XVII. i XX.). |
| --- | --- |

(d)

smjernice i kodeksi ponašanja koje su donijela nadležna tijela Parlamenta (Prilozi XV., XVI., XVII. i XX.).

Amandman 258

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 231.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 231. | Članak 231. |
| Ispravci | Ispravci |
| 1.   Ako se uoči pogreška u tekstu koji je Parlament usvojio, predsjednik po potrebi upućuje prijedlog ispravka nadležnom odboru. | 1.   Ako se uoči pogreška u tekstu koji je Parlament usvojio, predsjednik po potrebi upućuje prijedlog ispravka nadležnom odboru. |
| 2.   Ako se uoči pogreška u tekstu koji je Parlament usvojio i usuglasio s drugim institucijama, predsjednik traži suglasnost tih institucija u vezi s potrebnim ispravcima prije nego što postupi u skladu sa stavkom 1. | 2.   Ako se uoči pogreška u tekstu koji je Parlament usvojio i usuglasio s drugim institucijama, predsjednik traži suglasnost tih institucija u vezi s potrebnim ispravcima prije nego što postupi u skladu sa stavkom 1. |
| 3.   Nadležni odbor razmatra prijedlog ispravka i podnosi ga Parlamentu ako se slaže s tim da se pogreška do koje je došlo može ispraviti na predloženi način. | 3.   Nadležni odbor razmatra prijedlog ispravka i podnosi ga Parlamentu ako se slaže s tim da se pogreška do koje je došlo može ispraviti na predloženi način. |
| 4.   Ispravak se objavljuje na idućoj sjednici. Ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika najkasnije 24 sata nakon te obavijesti ne zahtijevaju glasovanje o ispravku, smatra se da je ispravak prihvaćen. Ako se ispravak ne prihvati, vraća se nadležnom odboru koji može predložiti izmijenjen ispravak ili zaključiti postupak. | 4.   Ispravak se objavljuje na idućoj sjednici. Ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika najkasnije 24 sata nakon te obavijesti ne zahtijevaju glasovanje o ispravku, smatra se da je ispravak prihvaćen. Ako se ispravak ne prihvati, vraća se nadležnom odboru koji može predložiti izmijenjen ispravak ili zaključiti postupak. |
| 5.   Usvojeni ispravak objavljuje se na isti način kao i tekst na koji se odnosi. Na odgovarajući se način
  primjenjuju članci 76., 77. i
  78. | 5.   Usvojeni ispravak objavljuje se na isti način kao i tekst na koji se odnosi. Na odgovarajući se način
  primjenjuje članak
  78. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 231.

Članak 231.

Ispravci

Ispravci

1.   Ako se uoči pogreška u tekstu koji je Parlament usvojio, predsjednik po potrebi upućuje prijedlog ispravka nadležnom odboru.

1.   Ako se uoči pogreška u tekstu koji je Parlament usvojio, predsjednik po potrebi upućuje prijedlog ispravka nadležnom odboru.

2.   Ako se uoči pogreška u tekstu koji je Parlament usvojio i usuglasio s drugim institucijama, predsjednik traži suglasnost tih institucija u vezi s potrebnim ispravcima prije nego što postupi u skladu sa stavkom 1.

2.   Ako se uoči pogreška u tekstu koji je Parlament usvojio i usuglasio s drugim institucijama, predsjednik traži suglasnost tih institucija u vezi s potrebnim ispravcima prije nego što postupi u skladu sa stavkom 1.

3.   Nadležni odbor razmatra prijedlog ispravka i podnosi ga Parlamentu ako se slaže s tim da se pogreška do koje je došlo može ispraviti na predloženi način.

3.   Nadležni odbor razmatra prijedlog ispravka i podnosi ga Parlamentu ako se slaže s tim da se pogreška do koje je došlo može ispraviti na predloženi način.

4.   Ispravak se objavljuje na idućoj sjednici. Ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika najkasnije 24 sata nakon te obavijesti ne zahtijevaju glasovanje o ispravku, smatra se da je ispravak prihvaćen. Ako se ispravak ne prihvati, vraća se nadležnom odboru koji može predložiti izmijenjen ispravak ili zaključiti postupak.

4.   Ispravak se objavljuje na idućoj sjednici. Ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika najkasnije 24 sata nakon te obavijesti ne zahtijevaju glasovanje o ispravku, smatra se da je ispravak prihvaćen. Ako se ispravak ne prihvati, vraća se nadležnom odboru koji može predložiti izmijenjen ispravak ili zaključiti postupak.

5.   Usvojeni ispravak objavljuje se na isti način kao i tekst na koji se odnosi. Na odgovarajući se način
  primjenjuju članci 76., 77. i
  78.

5.   Usvojeni ispravak objavljuje se na isti način kao i tekst na koji se odnosi. Na odgovarajući se način
  primjenjuje članak
  78.

Amandman 259

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog I. – članak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 2. | Članak 2. |
| Glavne dužnosti zastupnika | Glavne dužnosti zastupnika |
| U okviru svog mandata zastupnici u Europskom parlamentu: | U okviru svog mandata zastupnici u Europskom parlamentu: |
| (a) | ne sklapaju nikakve sporazume radi djelovanja ili glasovanja u interesu treće fizičke ili pravne osobe, koji bi mogli ugroziti njihovu slobodu glasovanja iz članka 6. Akta o izborima za zastupnike u Europskom parlamentu na neposrednim općim izborima od 20. rujna 1976. te iz članka 2. Statuta zastupnika u Europskom parlamentu, |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 2.

Članak 2.

Glavne dužnosti zastupnika

Glavne dužnosti zastupnika

U okviru svog mandata zastupnici u Europskom parlamentu:

U okviru svog mandata zastupnici u Europskom parlamentu:

(a)

ne sklapaju nikakve sporazume radi djelovanja ili glasovanja u interesu treće fizičke ili pravne osobe, koji bi mogli ugroziti njihovu slobodu glasovanja iz članka 6. Akta o izborima za zastupnike u Europskom parlamentu na neposrednim općim izborima od 20. rujna 1976. te iz članka 2. Statuta zastupnika u Europskom parlamentu,

| (a) | ne sklapaju nikakve sporazume radi djelovanja ili glasovanja u interesu treće fizičke ili pravne osobe, koji bi mogli ugroziti njihovu slobodu glasovanja iz članka 6. Akta o izborima za zastupnike u Europskom parlamentu na neposrednim općim izborima od 20. rujna 1976. te iz članka 2. Statuta zastupnika u Europskom parlamentu, |
| --- | --- |

(a)

ne sklapaju nikakve sporazume radi djelovanja ili glasovanja u interesu treće fizičke ili pravne osobe, koji bi mogli ugroziti njihovu slobodu glasovanja iz članka 6. Akta o izborima za zastupnike u Europskom parlamentu na neposrednim općim izborima od 20. rujna 1976. te iz članka 2. Statuta zastupnika u Europskom parlamentu,

| (b) | ne zahtijevaju, ne prihvaćaju niti primaju bilo kakvu izravnu ili neizravnu
  financijsku
  pomoć ili bilo kakvu drugu nagradu u zamjenu za
  utjecanje na ili glasovanje za zakone, prijedloge rezolucija, pisane izjave ili pitanja koja se podnose Parlamentu ili nekom odboru
  te savjesno vode računa o tome da se ne izlažu situacijama koje bi mogle biti povezane s korupcijom. |
| --- | --- |

(b)

ne zahtijevaju, ne prihvaćaju niti primaju bilo kakvu izravnu ili neizravnu
  financijsku
  pomoć ili bilo kakvu drugu nagradu u zamjenu za
  utjecanje na ili glasovanje za zakone, prijedloge rezolucija, pisane izjave ili pitanja koja se podnose Parlamentu ili nekom odboru
  te savjesno vode računa o tome da se ne izlažu situacijama koje bi mogle biti povezane s korupcijom.

| (b) | ne zahtijevaju, ne prihvaćaju niti primaju bilo kakvu izravnu ili neizravnu pomoć ili bilo kakvu drugu nagradu, u 
  novcu ili naravi, u
  zamjenu za
  određeno ponašanje u djelokrugu parlamentarnog rada zastupnika
  te savjesno vode računa o tome da se ne izlažu situacijama koje bi mogle biti povezane s 
  podmićivanjem,
  korupcijom
  ili nedopuštenim utjecajem, |
| --- | --- |

(b)

ne zahtijevaju, ne prihvaćaju niti primaju bilo kakvu izravnu ili neizravnu pomoć ili bilo kakvu drugu nagradu, u 
  novcu ili naravi, u
  zamjenu za
  određeno ponašanje u djelokrugu parlamentarnog rada zastupnika
  te savjesno vode računa o tome da se ne izlažu situacijama koje bi mogle biti povezane s 
  podmićivanjem,
  korupcijom
  ili nedopuštenim utjecajem,

| (ba) | nisu profesionalno angažirani u lobiranju koje je u izravnoj vezi s postupkom odlučivanja Unije. |
| --- | --- |

(ba)

nisu profesionalno angažirani u lobiranju koje je u izravnoj vezi s postupkom odlučivanja Unije.

Amandman 260

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog I. – članak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 4. | Članak 4. |
| Izjave zastupnika | Izjave zastupnika |
| 1.   Iz razloga transparentnosti zastupnici Europskog parlamenta osobno su odgovorni predsjedniku podnijeti izjavu o financijskim interesima prije kraja prve sjednice nakon izbora za Europski parlament (ili tijekom saziva u roku od 30 dana nakon preuzimanja dužnosti u Parlamentu) koristeći obrazac koji je Predsjedništvo odobrilo u skladu s člankom 9. Predsjednika obavještavaju o svim promjenama koje utječu na njihovu izjavu
  u roku od 30 dana
  nakon spomenute promjene. | 1.   Iz razloga transparentnosti zastupnici Europskog parlamenta osobno su odgovorni predsjedniku podnijeti izjavu o financijskim interesima prije kraja prve sjednice nakon izbora za Europski parlament (ili tijekom saziva u roku od 30 dana nakon preuzimanja dužnosti u Parlamentu) koristeći obrazac koji je Predsjedništvo odobrilo u skladu s člankom 9. Predsjednika obavještavaju o svim promjenama koje utječu na njihovu izjavu
  do kraja mjeseca
  nakon spomenute promjene. |
| 2.   Izjava o financijskim interesima sadrži sljedeće točno navedene podatke: | 2.   Izjava o financijskim interesima sadrži sljedeće točno navedene podatke: |
| (a) | profesionalne djelatnosti zastupnika tijekom tri godine prije preuzimanja dužnosti u Parlamentu kao i članstvo, tijekom tog istog razdoblja, u bilo kojim odborima ili vijećima poduzeća, nevladinih organizacija, udruženja ili bilo kojeg drugog tijela s pravnom osobnošću, |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 4.

Članak 4.

Izjave zastupnika

Izjave zastupnika

1.   Iz razloga transparentnosti zastupnici Europskog parlamenta osobno su odgovorni predsjedniku podnijeti izjavu o financijskim interesima prije kraja prve sjednice nakon izbora za Europski parlament (ili tijekom saziva u roku od 30 dana nakon preuzimanja dužnosti u Parlamentu) koristeći obrazac koji je Predsjedništvo odobrilo u skladu s člankom 9. Predsjednika obavještavaju o svim promjenama koje utječu na njihovu izjavu
  u roku od 30 dana
  nakon spomenute promjene.

1.   Iz razloga transparentnosti zastupnici Europskog parlamenta osobno su odgovorni predsjedniku podnijeti izjavu o financijskim interesima prije kraja prve sjednice nakon izbora za Europski parlament (ili tijekom saziva u roku od 30 dana nakon preuzimanja dužnosti u Parlamentu) koristeći obrazac koji je Predsjedništvo odobrilo u skladu s člankom 9. Predsjednika obavještavaju o svim promjenama koje utječu na njihovu izjavu
  do kraja mjeseca
  nakon spomenute promjene.

2.   Izjava o financijskim interesima sadrži sljedeće točno navedene podatke:

2.   Izjava o financijskim interesima sadrži sljedeće točno navedene podatke:

(a)

profesionalne djelatnosti zastupnika tijekom tri godine prije preuzimanja dužnosti u Parlamentu kao i članstvo, tijekom tog istog razdoblja, u bilo kojim odborima ili vijećima poduzeća, nevladinih organizacija, udruženja ili bilo kojeg drugog tijela s pravnom osobnošću,

| (a) | profesionalne djelatnosti zastupnika tijekom tri godine prije preuzimanja dužnosti u Parlamentu kao i članstvo, tijekom tog istog razdoblja, u bilo kojim odborima ili vijećima poduzeća, nevladinih organizacija, udruženja ili bilo kojeg drugog tijela s pravnom osobnošću, |
| --- | --- |

(a)

profesionalne djelatnosti zastupnika tijekom tri godine prije preuzimanja dužnosti u Parlamentu kao i članstvo, tijekom tog istog razdoblja, u bilo kojim odborima ili vijećima poduzeća, nevladinih organizacija, udruženja ili bilo kojeg drugog tijela s pravnom osobnošću,

| (b) | svaku naknadu koju dobiva za obnašanje dužnosti u drugom parlamentu, |
| --- | --- |

(b)

svaku naknadu koju dobiva za obnašanje dužnosti u drugom parlamentu,

| (b) | svaku naknadu koju dobiva za obnašanje dužnosti u drugom parlamentu, |
| --- | --- |

(b)

svaku naknadu koju dobiva za obnašanje dužnosti u drugom parlamentu,

| (c) | svaku redovito plaćenu djelatnost koju zastupnik obavlja usporedo s obnašanjem svojih dužnosti bilo kao zaposlenik ili samostalni djelatnik, |
| --- | --- |

(c)

svaku redovito plaćenu djelatnost koju zastupnik obavlja usporedo s obnašanjem svojih dužnosti bilo kao zaposlenik ili samostalni djelatnik,

| (c) | svaku redovito plaćenu djelatnost koju zastupnik obavlja usporedo s obnašanjem svojih dužnosti bilo kao zaposlenik ili samostalni djelatnik, |
| --- | --- |

(c)

svaku redovito plaćenu djelatnost koju zastupnik obavlja usporedo s obnašanjem svojih dužnosti bilo kao zaposlenik ili samostalni djelatnik,

| (d) | članstvo u bilo kojim odborima ili vijećima poduzeća, nevladinih organizacija, udruženja ili bilo kojeg drugog tijela s pravnom osobnošću ili bilo koja druga, plaćena ili neplaćena, vanjska djelatnost koju zastupnik obavlja, |
| --- | --- |

(d)

članstvo u bilo kojim odborima ili vijećima poduzeća, nevladinih organizacija, udruženja ili bilo kojeg drugog tijela s pravnom osobnošću ili bilo koja druga, plaćena ili neplaćena, vanjska djelatnost koju zastupnik obavlja,

| (d) | članstvo u bilo kojim odborima ili vijećima poduzeća, nevladinih organizacija, udruženja ili bilo kojeg drugog tijela s pravnom osobnošću ili bilo koja druga, plaćena ili neplaćena, vanjska djelatnost koju zastupnik obavlja, |
| --- | --- |

(d)

članstvo u bilo kojim odborima ili vijećima poduzeća, nevladinih organizacija, udruženja ili bilo kojeg drugog tijela s pravnom osobnošću ili bilo koja druga, plaćena ili neplaćena, vanjska djelatnost koju zastupnik obavlja,

| (e) | svaku povremenu plaćenu vanjsku djelatnost (uključujući pisanje, predavanje ili davanje stručnih savjeta), ako ukupna naknada u kalendarskoj godini premašuje 5 000 EUR |
| --- | --- |

(e)

svaku povremenu plaćenu vanjsku djelatnost (uključujući pisanje, predavanje ili davanje stručnih savjeta), ako ukupna naknada u kalendarskoj godini premašuje 5 000 EUR

| (e) | svaku povremenu plaćenu vanjsku djelatnost (uključujući pisanje, predavanje ili davanje stručnih savjeta), ako ukupna naknada
  svih povremenih vanjskih djelatnosti zastupnika
  u kalendarskoj godini premašuje 5 000 EUR, |
| --- | --- |

(e)

svaku povremenu plaćenu vanjsku djelatnost (uključujući pisanje, predavanje ili davanje stručnih savjeta), ako ukupna naknada
  svih povremenih vanjskih djelatnosti zastupnika
  u kalendarskoj godini premašuje 5 000 EUR,

| (f) | udio u poduzeću ili partnerstvu ako to ima moguće posljedice na javnu politiku ili ako zbog takvih udjela zastupnik ima značajan utjecaj na poslovanje dotičnog tijela, |
| --- | --- |

(f)

udio u poduzeću ili partnerstvu ako to ima moguće posljedice na javnu politiku ili ako zbog takvih udjela zastupnik ima značajan utjecaj na poslovanje dotičnog tijela,

| (f) | udio u poduzeću ili partnerstvu ako to ima moguće posljedice na javnu politiku ili ako zbog takvih udjela zastupnik ima značajan utjecaj na poslovanje dotičnog tijela, |
| --- | --- |

(f)

udio u poduzeću ili partnerstvu ako to ima moguće posljedice na javnu politiku ili ako zbog takvih udjela zastupnik ima značajan utjecaj na poslovanje dotičnog tijela,

| (g) | svaku financijsku pomoć ili pomoć u osoblju ili stvarima koju dobivaju uz sredstva koja osigurava Parlament i koju im u okviru političkog djelovanja dodjeljuju treće osobe, čiji se identitet otkriva. |
| --- | --- |

(g)

svaku financijsku pomoć ili pomoć u osoblju ili stvarima koju dobivaju uz sredstva koja osigurava Parlament i koju im u okviru političkog djelovanja dodjeljuju treće osobe, čiji se identitet otkriva.

| (g) | svaku financijsku pomoć ili pomoć u osoblju ili stvarima koju dobivaju uz sredstva koja osigurava Parlament i koju im u okviru političkog djelovanja dodjeljuju treće osobe, čiji se identitet otkriva. |
| --- | --- |

(g)

svaku financijsku pomoć ili pomoć u osoblju ili stvarima koju dobivaju uz sredstva koja osigurava Parlament i koju im u okviru političkog djelovanja dodjeljuju treće osobe, čiji se identitet otkriva.

| (h) | svaki drugi financijski interes koji bi mogao utjecati na obnašanje dužnosti zastupnika. |
| --- | --- |

(h)

svaki drugi financijski interes koji bi mogao utjecati na obnašanje dužnosti zastupnika.

| (h) | svaki drugi financijski interes koji bi mogao utjecati na obnašanje dužnosti zastupnika. |
| --- | --- |

(h)

svaki drugi financijski interes koji bi mogao utjecati na obnašanje dužnosti zastupnika.

Redoviti prihodi koje zastupnik stječe
  u 
  vezi sa svakom prijavljenom točkom u
  skladu s prvim podstavkom
  nalaze se u jednoj
  od sljedećih kategorija:

Za svaku prijavljenu točku
  u skladu s prvim podstavkom
  zastupnici navode, prema potrebi, je li plaćena ili neplaćena, dok za točke (a), (c), (d), (e) i (f) zastupnici također navode jednu
  od sljedećih kategorija
  prihoda
  :

| — | neplaćeno |
| --- | --- |

—

neplaćeno

| — | od 1 do 499 EUR mjesečno; |
| --- | --- |

—

od 1 do 499 EUR mjesečno;

| — | od 500 do 1 000 EUR mjesečno; |
| --- | --- |

—

od 500 do 1 000 EUR mjesečno;

| — | od 500 do 1 000 EUR mjesečno; |
| --- | --- |

—

od 500 do 1 000 EUR mjesečno;

| — | od 1 001 do 5 000 EUR mjesečno; |
| --- | --- |

—

od 1 001 do 5 000 EUR mjesečno;

| — | od 1 001 do 5 000 EUR mjesečno; |
| --- | --- |

—

od 1 001 do 5 000 EUR mjesečno;

| — | od 5 001 do 10 000 EUR mjesečno; |
| --- | --- |

—

od 5 001 do 10 000 EUR mjesečno;

| — | od 5 001 do 10 000 EUR mjesečno; |
| --- | --- |

—

od 5 001 do 10 000 EUR mjesečno;

| — | više od 10 000 EUR mjesečno. |
| --- | --- |

—

više od 10 000 EUR mjesečno.

| — | više od 10 000 EUR mjesečno
  , s naznakom sljedećih najbližih 10.000 EUR
  . |
| --- | --- |

—

više od 10 000 EUR mjesečno
  , s naznakom sljedećih najbližih 10.000 EUR
  .

Svi
  drugi
  prihodi koje zastupnik stječe u vezi svake prijavljene točke u skladu s prvim podstavkom obračunavaju se na godišnjoj osnovi, podijeljeni na dvanaest dijelova i uvršteni u jednu od kategorija utvrđenih u drugom podstavku.

Svi prihodi koje zastupnik stječe u vezi svake prijavljene točke u skladu s prvim podstavkom
  , ali ne redovito,
  obračunavaju se na godišnjoj osnovi, podijeljeni na dvanaest dijelova i uvršteni u jednu od kategorija utvrđenih u drugom podstavku.

3.   Podaci koje predsjednik dobije na temelju ovog članka objavljuju se na internetskoj stranici Parlamenta u lako dostupnom obliku.

3.   Podaci koje predsjednik dobije na temelju ovog članka objavljuju se na internetskoj stranici Parlamenta u lako dostupnom obliku.

4.   Zastupnik ne može biti izabran za obnašanje dužnosti u Parlamentu ili njegovim tijelima, biti imenovan izvjestiteljem ili sudjelovati u službenom izaslanstvu ako nije podnio svoju izjavu o financijskim interesima.

4.   Zastupnik ne može biti izabran za obnašanje dužnosti u Parlamentu ili njegovim tijelima, biti imenovan izvjestiteljem ili sudjelovati u službenom izaslanstvu
  ili međuinstitucionalnim pregovorima
  ako nije podnio svoju izjavu o financijskim interesima.

4.a   
  Ako predsjednik primi informaciju koja upućuje na to da je izjava o financijskim interesima zastupnika u dovoljnoj mjeri netočna ili neažurirana, može se savjetovati sa savjetodavnim odborom predviđenim u članku 7. i, po potrebi, zahtijeva od zastupnika da ispravi izjavu u roku od 10 dana. Predsjedništvo može donijeti odluku o primjeni članka 4. stavka 4. na zastupnike koji se ne odazovu na zahtjev za ispravkom koji im je uputio predsjednik.

4.b   
  Izvjestitelji mogu u obrazloženju izvješća dobrovoljno navesti popis predstavnika vanjskih interesa s kojima su se savjetovali o pitanjima povezanima s temom izvješća (1a).

Amandman 261

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog I. – članak 6.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 6. | Članak 6. |
| Aktivnosti bivših zastupnika | Aktivnosti bivših zastupnika |
| Bivši zastupnici u Europskom parlamentu, profesionalno angažirani u lobiranju ili predstavljanju koje je u izravnoj vezi s postupkom odlučivanja Unije, za vrijeme cijelog trajanja takvog angažmana ne mogu koristiti pogodnosti namijenjene bivšim zastupnicima u skladu s pravilima koja je u tu svrhu utvrdilo Predsjedništvo (26). | Bivši zastupnici u Europskom parlamentu, profesionalno angažirani u lobiranju ili predstavljanju koje je u izravnoj vezi s postupkom odlučivanja Unije
  trebaju o tome obavijestiti Parlament i
  za vrijeme cijelog trajanja takvog angažmana ne mogu koristiti pogodnosti namijenjene bivšim zastupnicima u skladu s pravilima koja je u tu svrhu utvrdilo Predsjedništvo (26). |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 6.

Članak 6.

Aktivnosti bivših zastupnika

Aktivnosti bivših zastupnika

Bivši zastupnici u Europskom parlamentu, profesionalno angažirani u lobiranju ili predstavljanju koje je u izravnoj vezi s postupkom odlučivanja Unije, za vrijeme cijelog trajanja takvog angažmana ne mogu koristiti pogodnosti namijenjene bivšim zastupnicima u skladu s pravilima koja je u tu svrhu utvrdilo Predsjedništvo (26).

Bivši zastupnici u Europskom parlamentu, profesionalno angažirani u lobiranju ili predstavljanju koje je u izravnoj vezi s postupkom odlučivanja Unije
  trebaju o tome obavijestiti Parlament i
  za vrijeme cijelog trajanja takvog angažmana ne mogu koristiti pogodnosti namijenjene bivšim zastupnicima u skladu s pravilima koja je u tu svrhu utvrdilo Predsjedništvo (26).

Amandman 262

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog I. – članak 7.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 7. | Članak 7. |
| Savjetodavni odbor o ponašanju zastupnika | Savjetodavni odbor o ponašanju zastupnika |
| 1.   Osnovan je savjetodavni odbor o ponašanju zastupnika („Savjetodavni odbor”). | 1.   Osnovan je savjetodavni odbor o ponašanju zastupnika („Savjetodavni odbor”). |
| 2.   Savjetodavni odbor čini pet zastupnika koje predsjednik imenuje na početku svog mandata među
  zastupnicima predsjedništava i koordinatora
  Odbora za ustavna pitanja i Odbora za pravna pitanja vodeći računa o iskustvu zastupnika i političkoj ravnoteži. | 2.   Savjetodavni odbor čini pet zastupnika koje predsjednik imenuje na početku svog mandata među
  članovima
  Odbora za ustavna pitanja i Odbora za pravna pitanja vodeći računa o iskustvu zastupnika i političkoj ravnoteži. |
| Članovi Savjetodavnog odbora se svakih 6 mjeseci izmjenjuju na dužnosti predsjednika. | Članovi Savjetodavnog odbora se svakih 6 mjeseci izmjenjuju na dužnosti predsjednika. |
| 3.   Predsjednik na početku svog mandata također imenuje dopunske članove Savjetodavnog odbora, po jednog za svaki klub zastupnika koji nije zastupljen u Savjetodavnom odboru. | 3.   Predsjednik na početku svog mandata također imenuje dopunske članove Savjetodavnog odbora, po jednog za svaki klub zastupnika koji nije zastupljen u Savjetodavnom odboru. |
| U slučaju navodnog kršenja ovog Kodeksa ponašanja od strane člana kluba zastupnika koji nije zastupljen u Savjetodavnom odboru, dotični dopunski član postaje šesti punopravni član Savjetodavnog odbora za istragu navodnog predmetnog kršenja. | U slučaju navodnog kršenja ovog Kodeksa ponašanja od strane člana kluba zastupnika koji nije zastupljen u Savjetodavnom odboru, dotični dopunski član postaje šesti punopravni član Savjetodavnog odbora za istragu navodnog predmetnog kršenja. |
| 4.   Savjetodavni odbor u povjerenju i u roku od trideset kalendarskih dana svakom zastupniku koji to zatraži ustupa smjernice o tumačenju i primjeni odredbi ovog Kodeksa ponašanja. Zastupnik ima pravo pozvati se na te smjernice. | 4.   Savjetodavni odbor u povjerenju i u roku od trideset kalendarskih dana svakom zastupniku koji to zatraži ustupa smjernice o tumačenju i primjeni odredbi ovog Kodeksa ponašanja. Zastupnik ima pravo pozvati se na te smjernice. |
| Na zahtjev predsjednika Savjetodavni odbor također procjenjuje navodne slučajeve kršenja ovog Kodeksa ponašanja i savjetuje predsjednika o mogućim mjerama koje treba poduzeti. | Na zahtjev predsjednika Savjetodavni odbor također procjenjuje navodne slučajeve kršenja ovog Kodeksa ponašanja i savjetuje predsjednika o mogućim mjerama koje treba poduzeti. |
| 5.   Nakon savjetovanja s predsjednikom Savjetodavni odbor može zatražiti savjet vanjskih stručnjaka. | 5.   Nakon savjetovanja s predsjednikom Savjetodavni odbor može zatražiti savjet vanjskih stručnjaka. |
| 6.   Savjetodavni odbor objavljuje godišnje izvješće o svojim aktivnostima. | 6.   Savjetodavni odbor objavljuje godišnje izvješće o svojim aktivnostima. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 7.

Članak 7.

Savjetodavni odbor o ponašanju zastupnika

Savjetodavni odbor o ponašanju zastupnika

1.   Osnovan je savjetodavni odbor o ponašanju zastupnika („Savjetodavni odbor”).

1.   Osnovan je savjetodavni odbor o ponašanju zastupnika („Savjetodavni odbor”).

2.   Savjetodavni odbor čini pet zastupnika koje predsjednik imenuje na početku svog mandata među
  zastupnicima predsjedništava i koordinatora
  Odbora za ustavna pitanja i Odbora za pravna pitanja vodeći računa o iskustvu zastupnika i političkoj ravnoteži.

2.   Savjetodavni odbor čini pet zastupnika koje predsjednik imenuje na početku svog mandata među
  članovima
  Odbora za ustavna pitanja i Odbora za pravna pitanja vodeći računa o iskustvu zastupnika i političkoj ravnoteži.

Članovi Savjetodavnog odbora se svakih 6 mjeseci izmjenjuju na dužnosti predsjednika.

Članovi Savjetodavnog odbora se svakih 6 mjeseci izmjenjuju na dužnosti predsjednika.

3.   Predsjednik na početku svog mandata također imenuje dopunske članove Savjetodavnog odbora, po jednog za svaki klub zastupnika koji nije zastupljen u Savjetodavnom odboru.

3.   Predsjednik na početku svog mandata također imenuje dopunske članove Savjetodavnog odbora, po jednog za svaki klub zastupnika koji nije zastupljen u Savjetodavnom odboru.

U slučaju navodnog kršenja ovog Kodeksa ponašanja od strane člana kluba zastupnika koji nije zastupljen u Savjetodavnom odboru, dotični dopunski član postaje šesti punopravni član Savjetodavnog odbora za istragu navodnog predmetnog kršenja.

U slučaju navodnog kršenja ovog Kodeksa ponašanja od strane člana kluba zastupnika koji nije zastupljen u Savjetodavnom odboru, dotični dopunski član postaje šesti punopravni član Savjetodavnog odbora za istragu navodnog predmetnog kršenja.

4.   Savjetodavni odbor u povjerenju i u roku od trideset kalendarskih dana svakom zastupniku koji to zatraži ustupa smjernice o tumačenju i primjeni odredbi ovog Kodeksa ponašanja. Zastupnik ima pravo pozvati se na te smjernice.

4.   Savjetodavni odbor u povjerenju i u roku od trideset kalendarskih dana svakom zastupniku koji to zatraži ustupa smjernice o tumačenju i primjeni odredbi ovog Kodeksa ponašanja. Zastupnik ima pravo pozvati se na te smjernice.

Na zahtjev predsjednika Savjetodavni odbor također procjenjuje navodne slučajeve kršenja ovog Kodeksa ponašanja i savjetuje predsjednika o mogućim mjerama koje treba poduzeti.

Na zahtjev predsjednika Savjetodavni odbor također procjenjuje navodne slučajeve kršenja ovog Kodeksa ponašanja i savjetuje predsjednika o mogućim mjerama koje treba poduzeti.

5.   Nakon savjetovanja s predsjednikom Savjetodavni odbor može zatražiti savjet vanjskih stručnjaka.

5.   Nakon savjetovanja s predsjednikom Savjetodavni odbor može zatražiti savjet vanjskih stručnjaka.

6.   Savjetodavni odbor objavljuje godišnje izvješće o svojim aktivnostima.

6.   Savjetodavni odbor objavljuje godišnje izvješće o svojim aktivnostima.

Amandman 263

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog I. – članak 8.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 8. | Članak 8. |
| Postupak u slučaju mogućih kršenja Kodeksa ponašanja | Postupak u slučaju mogućih kršenja Kodeksa ponašanja |
| 1.   Kada je opravdano misliti da je zastupnik u Europskom parlamentu možda prekršio ovaj Kodeks ponašanja, predsjednik s tim
  može upoznati
  Savjetodavni odbor. | 1.   Kada je opravdano misliti da je zastupnik u Europskom parlamentu možda prekršio ovaj Kodeks ponašanja,
  osim ako je riječ o očito uznemirujućim slučajevima,
  predsjednik s tim
  upoznaje
  Savjetodavni odbor. |
| 2.   Savjetodavni odbor istražuje okolnosti navodnog kršenja i može saslušati dotičnog zastupnika. Na temelju svojih zaključaka predsjedniku sastavlja preporuku u vezi moguće odluke. | 2.   Savjetodavni odbor istražuje okolnosti navodnog kršenja i može saslušati dotičnog zastupnika. Na temelju svojih zaključaka predsjedniku sastavlja preporuku u vezi moguće odluke. |
| | U slučaju navodnog kršenja Kodeksa ponašanja stalnog ili dopunskog člana Savjetodavnog odbora, dotični stalni ili dopunski član suzdržava se od sudjelovanja u radu Savjetodavnog odbora u pogledu tog navodnog kršenja. |
| 3.   Ako, uzimajući u obzir preporuku, predsjednik zaključi da je dotični zastupnik prekršio Kodeks ponašanja,
  nakon saslušanja zastupnika
  donosi obrazloženu odluku koja određuje kaznu
  , a
  o kojoj obavještava zastupnika. | 3.   Ako, uzimajući u obzir preporuku
  i nakon što je dotičnog zastupnika pozvao da podnese pisane primjedbe
  , predsjednik zaključi da je dotični zastupnik prekršio Kodeks ponašanja, donosi obrazloženu odluku koja određuje kaznu
  i
  o kojoj obavještava zastupnika. |
| Izrečena kazna može se sastojati od jedne ili više mjera navedenih u članku 166.
  stavku
  3. Poslovnika. | Izrečena kazna može se sastojati od jedne ili više mjera navedenih u članku 166.
  stavcima od
  3.
  do 3.b
  Poslovnika. |
| 4.   Dotični zastupnik ima pravo na interne žalbene postupke određene člankom 167. Poslovnika. | 4.   Dotični zastupnik ima pravo na interne žalbene postupke određene člankom 167. Poslovnika. |
| 5.   
  Nakon isteka roka predviđenog člankom 167. Poslovnika predsjednik na plenarnoj sjednici obavještava o kazni koja je određena zastupniku i koja se do kraja saziva objavljuje na vidljivom mjestu na internetskoj stranici Parlamenta. | |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 8.

Članak 8.

Postupak u slučaju mogućih kršenja Kodeksa ponašanja

Postupak u slučaju mogućih kršenja Kodeksa ponašanja

1.   Kada je opravdano misliti da je zastupnik u Europskom parlamentu možda prekršio ovaj Kodeks ponašanja, predsjednik s tim
  može upoznati
  Savjetodavni odbor.

1.   Kada je opravdano misliti da je zastupnik u Europskom parlamentu možda prekršio ovaj Kodeks ponašanja,
  osim ako je riječ o očito uznemirujućim slučajevima,
  predsjednik s tim
  upoznaje
  Savjetodavni odbor.

2.   Savjetodavni odbor istražuje okolnosti navodnog kršenja i može saslušati dotičnog zastupnika. Na temelju svojih zaključaka predsjedniku sastavlja preporuku u vezi moguće odluke.

2.   Savjetodavni odbor istražuje okolnosti navodnog kršenja i može saslušati dotičnog zastupnika. Na temelju svojih zaključaka predsjedniku sastavlja preporuku u vezi moguće odluke.

U slučaju navodnog kršenja Kodeksa ponašanja stalnog ili dopunskog člana Savjetodavnog odbora, dotični stalni ili dopunski član suzdržava se od sudjelovanja u radu Savjetodavnog odbora u pogledu tog navodnog kršenja.

3.   Ako, uzimajući u obzir preporuku, predsjednik zaključi da je dotični zastupnik prekršio Kodeks ponašanja,
  nakon saslušanja zastupnika
  donosi obrazloženu odluku koja određuje kaznu
  , a
  o kojoj obavještava zastupnika.

3.   Ako, uzimajući u obzir preporuku
  i nakon što je dotičnog zastupnika pozvao da podnese pisane primjedbe
  , predsjednik zaključi da je dotični zastupnik prekršio Kodeks ponašanja, donosi obrazloženu odluku koja određuje kaznu
  i
  o kojoj obavještava zastupnika.

Izrečena kazna može se sastojati od jedne ili više mjera navedenih u članku 166.
  stavku
  3. Poslovnika.

Izrečena kazna može se sastojati od jedne ili više mjera navedenih u članku 166.
  stavcima od
  3.
  do 3.b
  Poslovnika.

4.   Dotični zastupnik ima pravo na interne žalbene postupke određene člankom 167. Poslovnika.

4.   Dotični zastupnik ima pravo na interne žalbene postupke određene člankom 167. Poslovnika.

5.   
  Nakon isteka roka predviđenog člankom 167. Poslovnika predsjednik na plenarnoj sjednici obavještava o kazni koja je određena zastupniku i koja se do kraja saziva objavljuje na vidljivom mjestu na internetskoj stranici Parlamenta.

Amandman 264

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog II.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

Briše se.

Amandmani 265 i 297

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog III. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Kriteriji u vezi s pitanjima za pisani odgovor u skladu s člancima 130. i 131. | Kriteriji u vezi s pitanjima
  i pitanjima
  za pisani odgovor u skladu s člancima 130.
  , 130a, 130b, 131.
  i 131.
  a. |

Tekst na snazi

Izmjena

Kriteriji u vezi s pitanjima za pisani odgovor u skladu s člancima 130. i 131.

Kriteriji u vezi s pitanjima
  i pitanjima
  za pisani odgovor u skladu s člancima 130.
  , 130a, 130b, 131.
  i 131.
  a.

Amandman 266

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog III. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Pitanja za pisani odgovor: |

Tekst na snazi

Izmjena

1.

Pitanja za pisani odgovor:

| 1. | Pitanja za pisani odgovor: |
| --- | --- |

1.

Pitanja za pisani odgovor:

| — | jasno navode primatelja kojemu se trebaju predati uobičajenim međuinstitucionalnim kanalima; |
| --- | --- |

—

jasno navode primatelja kojemu se trebaju predati uobičajenim međuinstitucionalnim kanalima;

| — | jasno navode primatelja kojemu se trebaju predati uobičajenim međuinstitucionalnim kanalima; |
| --- | --- |

—

jasno navode primatelja kojemu se trebaju predati uobičajenim međuinstitucionalnim kanalima;

| — | su isključivo u okviru granica nadležnosti
  institucija utvrđenih
  relevantnim ugovorima
  te u djelokrugu odgovornosti primatelja i od općeg su interesa
  ; |
| --- | --- |

—

su isključivo u okviru granica nadležnosti
  institucija utvrđenih
  relevantnim ugovorima
  te u djelokrugu odgovornosti primatelja i od općeg su interesa
  ;

| — | su isključivo u okviru granica nadležnosti
  primatelja, kako je utvrđeno u
  relevantnim ugovorima
  ili u pravnim aktima Unije, ili unutar njegova područja djelovanja
  ; |
| --- | --- |

—

su isključivo u okviru granica nadležnosti
  primatelja, kako je utvrđeno u
  relevantnim ugovorima
  ili u pravnim aktima Unije, ili unutar njegova područja djelovanja
  ;

| — | od općeg su interesa; |
| --- | --- |

—

od općeg su interesa;

| — | jezgrovita su i sadržavaju razumljivo pitanje; |
| --- | --- |

—

jezgrovita su i sadržavaju razumljivo pitanje;

| — | jezgrovita su i sadržavaju razumljivo pitanje; |
| --- | --- |

—

jezgrovita su i sadržavaju razumljivo pitanje;

| — | ne sadrže više od 200 riječi; |
| --- | --- |

—

ne sadrže više od 200 riječi;

| — | ne sadrže više od 200 riječi; |
| --- | --- |

—

ne sadrže više od 200 riječi;

| — | nisu uvredljivog sadržaja; |
| --- | --- |

—

nisu uvredljivog sadržaja;

| — | nisu uvredljivog sadržaja; |
| --- | --- |

—

nisu uvredljivog sadržaja;

| — | ne odnose se na strogo osobne stvari. |
| --- | --- |

—

ne odnose se na strogo osobne stvari.

| — | ne odnose se na strogo osobne stvari; |
| --- | --- |

—

ne odnose se na strogo osobne stvari;

| — | ne sadrže više od tri potpitanja. |
| --- | --- |

—

ne sadrže više od tri potpitanja.

| — | ne sadrže više od tri potpitanja. |
| --- | --- |

—

ne sadrže više od tri potpitanja.

Amandman 267

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog III. – stavak 1.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Pitanja upućena Vijeću ne mogu se baviti predmetom redovnog zakonodavnog postupka u tijeku ili proračunskim funkcijama Vijeća. |

Tekst na snazi

Izmjena

1.a

Amandman 268

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog III. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Ako je u prethodnih šest mjeseci postavljeno identično ili slično pitanje te je na njega odgovoreno ili ako se samo traže informacije o daljnjem postupanju po određenoj rezoluciji Parlamenta koje je Komisija već navela u pisanom priopćenju o daljnjem postupanju, Glavno tajništvo podnositelju pitanja šalje primjerak prethodnog pitanja i odgovora. Ponovljeno se pitanje primatelju šalje samo ako predsjednik tako odluči u svjetlu novog značajnog razvoja događaja i kao odgovor na obrazložen zahtjev podnositelja. |

Tekst na snazi

Izmjena

3.

Ako je u prethodnih šest mjeseci postavljeno identično ili slično pitanje te je na njega odgovoreno ili ako se samo traže informacije o daljnjem postupanju po određenoj rezoluciji Parlamenta koje je Komisija već navela u pisanom priopćenju o daljnjem postupanju, Glavno tajništvo podnositelju pitanja šalje primjerak prethodnog pitanja i odgovora. Ponovljeno se pitanje primatelju šalje samo ako predsjednik tako odluči u svjetlu novog značajnog razvoja događaja i kao odgovor na obrazložen zahtjev podnositelja.

| 3. | Ako je u prethodnih šest mjeseci postavljeno identično ili slično pitanje te je na njega odgovoreno ili ako se samo traže informacije o daljnjem postupanju po određenoj rezoluciji Parlamenta koje je Komisija već navela u pisanom priopćenju o daljnjem postupanju
  tijekom prethodnih šest mjeseci
  , Glavno tajništvo podnositelju pitanja šalje primjerak prethodnog pitanja i odgovora
  ili pisanog priopćenja o daljnjem postupanju
  . Ponovljeno se pitanje primatelju šalje samo ako predsjednik tako odluči u svjetlu novog značajnog razvoja događaja i kao odgovor na obrazložen zahtjev podnositelja. |
| --- | --- |

3.

Ako je u prethodnih šest mjeseci postavljeno identično ili slično pitanje te je na njega odgovoreno ili ako se samo traže informacije o daljnjem postupanju po određenoj rezoluciji Parlamenta koje je Komisija već navela u pisanom priopćenju o daljnjem postupanju
  tijekom prethodnih šest mjeseci
  , Glavno tajništvo podnositelju pitanja šalje primjerak prethodnog pitanja i odgovora
  ili pisanog priopćenja o daljnjem postupanju
  . Ponovljeno se pitanje primatelju šalje samo ako predsjednik tako odluči u svjetlu novog značajnog razvoja događaja i kao odgovor na obrazložen zahtjev podnositelja.

Amandman 269

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog VII.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

Amandman 270

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog VIII.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

Amandman 271

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog IX.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

Amandman 272

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog X.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

Amandman 273

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog XI.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

Amandman 274

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog XII.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

Amandman 275

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog XIII.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

Amandman 276

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog XIV.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

Amandman 277

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog XV.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

Amandman 278

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog XVI.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Smjernice za
  odobrenje Komisije | Odobrenje Komisije
  i nadzor obveza preuzetih tijekom saslušanja |
| 1. | Kako bi Parlament glasovanjem potvrdio cjelokupni kolegij Komisije primjenjuju se sljedeća načela, kriteriji i mjere: |

Tekst na snazi

Izmjena

Smjernice za
  odobrenje Komisije

Odobrenje Komisije
  i nadzor obveza preuzetih tijekom saslušanja

1.

Dio I. – Suglasnost Parlamenta za cjelokupni kolegij Komisije

Članak 1.

| (a) | Osnova za ocjenjivanje |
| --- | --- |

(a)

Osnova za ocjenjivanje

Osnova za ocjenjivanje

Parlament ocjenjuje kandidate za povjerenike na temelju njihovih općih sposobnosti, predanosti europskim ciljevima i osobne nezavisnosti. Ocjenjuje poznavanje njihovih budućih resora i njihove komunikacijske vještine.

1.   Parlament ocjenjuje kandidate za povjerenike na temelju njihovih općih sposobnosti, predanosti europskim ciljevima i osobne nezavisnosti. Ocjenjuje poznavanje njihovih budućih resora i njihove komunikacijske vještine.

Parlament posebnu pozornost posvećuje uravnoteženoj zastupljenosti spolova. Može se očitovati o raspodjeli resora koju odredi novoizabrani predsjednik.

2.   Parlament posebnu pozornost posvećuje uravnoteženoj zastupljenosti spolova. Može se očitovati o raspodjeli resora koju odredi novoizabrani predsjednik.

Parlament može zatražiti sve podatke koji su važni za donošenje odluke o sposobnosti kandidata za povjerenike. Očekuje objavu svih podataka vezanih uz njihove financijske interese. Izjave o interesu kandidata za povjerenike šalju se na pregled odboru nadležnom za pravna pitanja.

3.   Parlament može zatražiti sve podatke koji su važni za donošenje odluke o sposobnosti kandidata za povjerenike. Očekuje objavu svih podataka vezanih uz njihove financijske interese. Izjave o interesu kandidata za povjerenike šalju se na pregled odboru nadležnom za pravna pitanja.

Pregled izjave o financijskom interesu kandidata za povjerenika koji obavlja odbor nadležan za pravna pitanja ne sastoji se samo od provjere činjenice da je izjava propisno ispunjena već i od procjene može li se na temelju sadržaja izjave zaključiti da postoji sukob interesa. Nakon toga odbor nadležan za saslušanje odlučuje o tome treba li kandidat za povjerenika dostaviti dodatne informacije.

Članak 1.a

Pregled izjave o financijskim interesima

1.   
  Odbor nadležan za pravna pitanja pregledava izjave o financijskim interesima i procjenjuje vjerodostojnost i cjelovitost sadržaja izjava kandidata za povjerenike te može li se zaključiti da postoji sukob interesa.

2.   
  Potvrda odbora nadležnog za pravna pitanja o nepostojanju bilo kakvog sukoba interesa neophodan je preduvjet za održavanje saslušanja u nadležnom odboru. Ako nema te potvrde postupak imenovanja kandidata za povjerenika suspendira se i slijedi se postupak utvrđen u stavku 3. točki (c).

3.   
  Odbor nadležan za pravna pitanja pri pregledu izjava o financijskim interesima primjenjuje sljedeće smjernice:

| (a) | ako tijekom pregleda izjave o financijskim interesima odbor na temelju podnesenih dokumenata utvrdi da je izjava o financijskim interesima vjerodostojna, cjelovita i da ne sadržava ništa što bi moglo upućivati na postojanje ili mogućnost postojanja sukoba interesa povezanog s portfeljem kandidata za povjerenika, njegov predsjednik o tome pismeno obavještava odbore nadležne za saslušanje ili uključene odbore u slučaju da se postupak odvija tijekom mandata povjerenika; |
| --- | --- |

(a)

ako tijekom pregleda izjave o financijskim interesima odbor na temelju podnesenih dokumenata utvrdi da je izjava o financijskim interesima vjerodostojna, cjelovita i da ne sadržava ništa što bi moglo upućivati na postojanje ili mogućnost postojanja sukoba interesa povezanog s portfeljem kandidata za povjerenika, njegov predsjednik o tome pismeno obavještava odbore nadležne za saslušanje ili uključene odbore u slučaju da se postupak odvija tijekom mandata povjerenika;

| (b) | ako odbor smatra da izjava o interesima kandidata za povjerenika sadržava nepotpune ili proturječne informacije ili da su za njihov pregled potrebna dodatna objašnjenja, on od kandidata za povjerenika traži, u skladu s Okvirnim sporazumom o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, da bez odgađanja dostave dodatni informacije te ih uzima u obzir i propisno analizira prije donošenja odluke; odbor nadležan za pravna pitanja može prema potrebi odlučiti da kandidata za povjerenika pozove na raspravu; |
| --- | --- |

(b)

ako odbor smatra da izjava o interesima kandidata za povjerenika sadržava nepotpune ili proturječne informacije ili da su za njihov pregled potrebna dodatna objašnjenja, on od kandidata za povjerenika traži, u skladu s Okvirnim sporazumom o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, da bez odgađanja dostave dodatni informacije te ih uzima u obzir i propisno analizira prije donošenja odluke; odbor nadležan za pravna pitanja može prema potrebi odlučiti da kandidata za povjerenika pozove na raspravu;

| (c) | ako odbor utvrdi postojanje sukoba interesa na temelju izjave o financijskim interesima ili dodatnih informacija koje je dostavio kandidat za povjerenika, on razrađuje preporuke kojima bi se sukob interesa trebao razriješiti; među preporukama mogu biti i odricanje od predmetnih financijskih interesa ili promjena portfelja kandidata za povjerenika koju provodi predsjednik Komisije; u ozbiljnijim slučajevima, ako se ne iznađe rješenje za sukob interesa i kao krajnje rješenje, nadležni odbor nadležan za pravna pitanja može utvrditi nesposobnost kandidata za povjerenika da obnaša svoje dužnosti na temelju Ugovora i Kodeksa ponašanja; predsjednik Parlamenta zatim pita predsjednika Komisije koje daljnje korake namjerava poduzeti. |
| --- | --- |

(c)

ako odbor utvrdi postojanje sukoba interesa na temelju izjave o financijskim interesima ili dodatnih informacija koje je dostavio kandidat za povjerenika, on razrađuje preporuke kojima bi se sukob interesa trebao razriješiti; među preporukama mogu biti i odricanje od predmetnih financijskih interesa ili promjena portfelja kandidata za povjerenika koju provodi predsjednik Komisije; u ozbiljnijim slučajevima, ako se ne iznađe rješenje za sukob interesa i kao krajnje rješenje, nadležni odbor nadležan za pravna pitanja može utvrditi nesposobnost kandidata za povjerenika da obnaša svoje dužnosti na temelju Ugovora i Kodeksa ponašanja; predsjednik Parlamenta zatim pita predsjednika Komisije koje daljnje korake namjerava poduzeti.

Članak 2.

| (b) | Saslušanja |
| --- | --- |

(b)

Saslušanja

Saslušanja

Svakog kandidata za povjerenika poziva se pred odgovarajući odbor na jedno saslušanje.
  Ova su saslušanja otvorena za javnost.

1.   Svakog kandidata za povjerenika poziva se pred odgovarajući odbor na jedno saslušanje.

Saslušanja organizira Konferencija predsjednika na preporuku Konferencije predsjednika odbora. Za pojedinosti njihove organizacije odgovorni su predsjednik i koordinatori svakog odbora. Mogu se imenovati izvjestitelji.

2.   Saslušanja organizira Konferencija predsjednika na preporuku Konferencije predsjednika odbora. Za pojedinosti njihove organizacije odgovorni su predsjednik i koordinatori svakog odbora. Mogu se imenovati izvjestitelji.

Kad se resori preklapaju, poduzimaju se odgovarajuće mjere radi udruživanja tih odbora. Postoje tri mogućnosti:

3.   Kad se resori preklapaju, poduzimaju se odgovarajuće mjere radi udruživanja tih odbora. Postoje tri mogućnosti:

| (a) | ako je resor kandidata za povjerenika u nadležnosti isključivo jednog odbora, kandidata za povjerenika saslušava samo taj odbor (nadležni odbor); |
| --- | --- |

(a)

ako je resor kandidata za povjerenika u nadležnosti isključivo jednog odbora, kandidata za povjerenika saslušava samo taj odbor (nadležni odbor);

| (a) | ako je resor kandidata za povjerenika u nadležnosti isključivo jednog odbora, kandidata za povjerenika saslušava samo taj odbor (nadležni odbor); |
| --- | --- |

(a)

ako je resor kandidata za povjerenika u nadležnosti isključivo jednog odbora, kandidata za povjerenika saslušava samo taj odbor (nadležni odbor);

| (b) | ako je resor kandidata za povjerenika u više ili manje jednakoj mjeri u nadležnosti više od jednog odbora, ti odbori zajedno saslušavaju kandidata za povjerenika (zajednički odbori);
  and |
| --- | --- |

(b)

ako je resor kandidata za povjerenika u više ili manje jednakoj mjeri u nadležnosti više od jednog odbora, ti odbori zajedno saslušavaju kandidata za povjerenika (zajednički odbori);
  and

| (b) | ako je resor kandidata za povjerenika u više ili manje jednakoj mjeri u nadležnosti više od jednog odbora, ti odbori zajedno saslušavaju kandidata za povjerenika (zajednički odbori);
  i |
| --- | --- |

(b)

ako je resor kandidata za povjerenika u više ili manje jednakoj mjeri u nadležnosti više od jednog odbora, ti odbori zajedno saslušavaju kandidata za povjerenika (zajednički odbori);
  i

| (c) | ako je resor kandidata za povjerenika u najvećoj mjeri u nadležnosti jednog odbora, a tek manjim dijelom u nadležnosti još barem jednog odbora, kandidata za povjerenika saslušava odbor s pretežitom nadležnošću uz sudjelovanje drugog odnosno drugih odbora (pridruženi odbori). |
| --- | --- |

(c)

ako je resor kandidata za povjerenika u najvećoj mjeri u nadležnosti jednog odbora, a tek manjim dijelom u nadležnosti još barem jednog odbora, kandidata za povjerenika saslušava odbor s pretežitom nadležnošću uz sudjelovanje drugog odnosno drugih odbora (pridruženi odbori).

| (c) | ako je resor kandidata za povjerenika u najvećoj mjeri u nadležnosti jednog odbora, a tek manjim dijelom u nadležnosti još barem jednog odbora, kandidata za povjerenika saslušava odbor s pretežitom nadležnošću uz sudjelovanje drugog odnosno drugih odbora (pridruženi odbori). |
| --- | --- |

(c)

ako je resor kandidata za povjerenika u najvećoj mjeri u nadležnosti jednog odbora, a tek manjim dijelom u nadležnosti još barem jednog odbora, kandidata za povjerenika saslušava odbor s pretežitom nadležnošću uz sudjelovanje drugog odnosno drugih odbora (pridruženi odbori).

O svim se dogovorima traži mišljenje izabranog predsjednika Komisije.

4.   O svim se dogovorima traži mišljenje izabranog predsjednika Komisije.

Prije saslušanja odbori kandidatima za povjerenike Komisije pravodobno dostavljaju pitanja u pisanom obliku. Svakom kandidatu za povjerenika postavljaju se dva opća pitanja koja sastavlja Konferencija predsjednika odbora, od kojih se prvo odnosi na opće sposobnosti, predanost europskim ciljevima i osobnu nezavisnost, a drugo na upravljanje resorom i suradnju s Parlamentom.
  Ostala tri
  pitanja
  sastavlja
  nadležni odbor. U slučaju zajedničkih odbora, svaki dobiva pravo da
  sastavi dva
  pitanja.

5.   Prije saslušanja odbori kandidatima za povjerenike Komisije pravodobno dostavljaju pitanja u pisanom obliku. Svakom kandidatu za povjerenika postavljaju se dva opća pitanja koja sastavlja Konferencija predsjednika odbora, od kojih se prvo odnosi na opće sposobnosti, predanost europskim ciljevima i osobnu nezavisnost, a drugo na upravljanje resorom i suradnju s Parlamentom.
  Ostalih pet
  pitanja
  podnosi
  nadležni odbor
  , a potpitanja nisu dopuštena
  . U slučaju zajedničkih odbora, svaki dobiva pravo da
  podnese tri
  pitanja.

Životopisi kandidata za povjerenike i njihovi odgovori na pitanja za pisani odgovor objavljuju se na mrežnoj stranici Parlamenta prije saslušanja.

Predviđeno je da svako saslušanje traje tri sata. Saslušanja se održavaju u okolnostima i pod uvjetima koji osiguravaju ravnopravnost kandidata za povjerenike i koji im pružaju jednaku priliku da predstave sebe i svoja stajališta.

6.   Predviđeno je da svako saslušanje traje tri sata. Saslušanja se održavaju u okolnostima i pod uvjetima koji osiguravaju ravnopravnost kandidata za povjerenike i koji im pružaju jednaku priliku da predstave sebe i svoja stajališta.

Kandidati za povjerenike pozivaju se na davanje uvodne usmene izjave u trajanju od najdulje 15 minuta.
  Ako
  je moguće,
  pitanja postavljena tijekom saslušanja dijele se
  po temama. Najveći dio vremena za izlaganje dodjeljuje se klubovima zastupnika, na odgovarajući način u skladu s člankom 162. Pri vođenju saslušanja nastoji se ostvariti pluralistički politički dijalog između kandidata za povjerenike i zastupnika. Prije kraja saslušanja kandidati za povjerenike imaju mogućnost davanja kratke završne izjave.

7.   Kandidati za povjerenike pozivaju se na davanje uvodne usmene izjave u trajanju od najdulje 15 minuta.
  Tijekom saslušanja postavlja se do 25 pitanja, koja su, kad god
  je
  to
  moguće,
  grupirana
  po temama.
  Moguće je odmah, unutar dodijeljenog vremena postaviti jedno potpitanje.
  Najveći dio vremena za izlaganje dodjeljuje se klubovima zastupnika, na odgovarajući način u skladu s člankom 162. Pri vođenju saslušanja nastoji se ostvariti pluralistički politički dijalog između kandidata za povjerenike i zastupnika. Prije kraja saslušanja kandidati za povjerenike imaju mogućnost davanja kratke završne izjave.

Saslušanja se audio-vizualno prenose uživo. Indeksirana video snimka saslušanja čini se dostupnom javnosti u roku od 24 sata.

8.   Saslušanja se audio-vizualno prenose uživo
  te su besplatno dostupna javnosti i medijima
  . Indeksirana video snimka saslušanja čini se dostupnom javnosti u roku od 24 sata.

Članak 3.

| (c) | Ocjenjivanje |
| --- | --- |

(c)

Ocjenjivanje

Ocjenjivanje

Predsjednik i koordinatori sastaju se odmah nakon saslušanja kako bi ocijenili svakog pojedinog kandidata za povjerenika. Ovi su sastanci zatvoreni za javnost. Koordinatori se pozivaju da utvrde jesu li kandidati za povjerenike sposobni obnašati dužnosti članova kolegija i istovremeno izvršavati posebne dužnosti koje su im dodijeljene. Konferencija predsjednika odbora izrađuje posebni obrazac za pomoć pri ocjenjivanju.

1.   Predsjednik i koordinatori sastaju se odmah nakon saslušanja kako bi ocijenili svakog pojedinog kandidata za povjerenika. Ovi su sastanci zatvoreni za javnost. Koordinatori se pozivaju da utvrde jesu li kandidati za povjerenike sposobni obnašati dužnosti članova kolegija i istovremeno izvršavati posebne dužnosti koje su im dodijeljene. Konferencija predsjednika odbora izrađuje posebni obrazac za pomoć pri ocjenjivanju.

U slučaju zajedničkih odbora, predsjednik i koordinatori dotičnih odbora zajednički djeluju tijekom čitavog postupka.

2.   U slučaju zajedničkih odbora, predsjednik i koordinatori dotičnih odbora zajednički djeluju tijekom čitavog postupka.

Za svakog kandidata za povjerenika daje se
  jedna izjava
  o ocjeni. Uključuju se mišljenja svih odbora uključenih u saslušanje.

3.   Za svakog kandidata za povjerenika daje se
  jedno pismo
  o ocjeni. Uključuju se mišljenja svih odbora uključenih u saslušanje.

Ako odbori zahtijevaju dodatne informacije radi upotpunjavanja svoje ocjene, predsjednik u njihovo ime piše izabranom predsjedniku Komisije. Koordinatori njegov odgovor uzimaju u obzir.

Ako se koordinatori ne mogu usuglasiti oko ocjene ili ako jedan klub zastupnika to zatraži, predsjednik saziva sjednicu cijelog odbora. Kao zadnje rješenje, predsjednik predlaže tajno glasovanje o ove dvije odluke

3.a   
  Na ocjenu koordinatora primjenjuju se sljedeća načela:

| (a) | Ako koordinatori jednoglasno odobre kandidata za povjerenika, predsjednik u njihovo ime podnosi pismo o odobrenju. |
| --- | --- |

(a)

Ako koordinatori jednoglasno odobre kandidata za povjerenika, predsjednik u njihovo ime podnosi pismo o odobrenju.

| (b) | Ako koordinatori jednoglasno odbiju kandidata za povjerenika, predsjednik u njihovo ime podnosi pismo o neprihvaćanju. |
| --- | --- |

(b)

Ako koordinatori jednoglasno odbiju kandidata za povjerenika, predsjednik u njihovo ime podnosi pismo o neprihvaćanju.

| (c) | Ako koordinatori koji predstavljaju barem dvotrećinsku većinu članova odbora odobre kandidata za povjerenika, predsjednik u njihovo ime podnosi pismo o odobrenju u kojem navodi da je velika većina odobrila kandidata za povjerenika. Manjinska stajališta navode se na zahtjev. |
| --- | --- |

(c)

Ako koordinatori koji predstavljaju barem dvotrećinsku većinu članova odbora odobre kandidata za povjerenika, predsjednik u njihovo ime podnosi pismo o odobrenju u kojem navodi da je velika većina odobrila kandidata za povjerenika. Manjinska stajališta navode se na zahtjev.

| (d) | Ako koordinatori ne mogu postići barem dvotrećinsku većinu članova odbora za odobrenje kandidata, oni |
| --- | --- |

(d)

Ako koordinatori ne mogu postići barem dvotrećinsku većinu članova odbora za odobrenje kandidata, oni

| | — | najprije daljnjim pitanjima za pisani odgovor traže dodatne informacije; |
| --- | --- | --- |

—

najprije daljnjim pitanjima za pisani odgovor traže dodatne informacije;

| | — | ako koordinatori ni tada nisu zadovoljni, traže nastavak saslušanja u trajanju od jednog i pol sata koje treba odobriti Konferencija predsjednika. |
| --- | --- | --- |

—

ako koordinatori ni tada nisu zadovoljni, traže nastavak saslušanja u trajanju od jednog i pol sata koje treba odobriti Konferencija predsjednika.

| (e) | Ako koordinatori koji predstavljaju barem dvotrećinsku većinu članova odboru nakon primjene točke (d) odobre kandidata za povjerenika, predsjednik u njihovo ime podnosi pismo u kojem navodi da je velika većina odobrila kandidata za povjerenika. Manjinska stajališta navode se na zahtjev. |
| --- | --- |

(e)

Ako koordinatori koji predstavljaju barem dvotrećinsku većinu članova odboru nakon primjene točke (d) odobre kandidata za povjerenika, predsjednik u njihovo ime podnosi pismo u kojem navodi da je velika većina odobrila kandidata za povjerenika. Manjinska stajališta navode se na zahtjev.

| (f) | Ako nakon primjene točke (d) još uvijek ne postoji većina koordinatora koji predstavljaju dvije trećine članova odbora za odobrenje kandidata za povjerenika, predsjednik saziva sjednicu odbora na kojoj se glasuje o dvama pitanjima navedenima u članku 3. stavku 1. Predsjednik podnosi pismo u kojem se navodi ocjena odbora. |
| --- | --- |

(f)

Ako nakon primjene točke (d) još uvijek ne postoji većina koordinatora koji predstavljaju dvije trećine članova odbora za odobrenje kandidata za povjerenika, predsjednik saziva sjednicu odbora na kojoj se glasuje o dvama pitanjima navedenima u članku 3. stavku 1. Predsjednik podnosi pismo u kojem se navodi ocjena odbora.

Izjave
  o ocjenama koje donesu odbori
  usvajaju se i objavljuju
  u roku od 24 sata nakon
  saslušanja. Izjave
  preispituje Konferencija predsjednika odbora, nakon čega se priopćavaju Konferenciji predsjednika. Ako ne odluči zatražiti dodatne informacije, Konferencija predsjednika nakon razmjene mišljenja saslušanja proglašava završenima.

3.b   
  Pisma
  o ocjenama koje donesu odbori
  prosljeđuju se
  u roku od 24 sata nakon
  završetka postupka ocjenjivanja. Pisma
  preispituje Konferencija predsjednika odbora, nakon čega se priopćavaju Konferenciji predsjednika. Ako ne odluči zatražiti dodatne informacije, Konferencija predsjednika nakon razmjene mišljenja saslušanja proglašava završenima
  i odobrava objavu svih pisama o ocjenama
  .

Članak 4

Predstavljanje kolegija

Izabrani predsjednik Komisije
  predstavlja
  cijeli kolegij kandidata za povjerenike i njihove programe na sjednici Parlamenta na koju su pozvani predsjednik Europskog Vijeća i predsjednik Vijeća. Nakon predstavljanja slijedi rasprava. Bilo koji klub zastupnika odnosno najmanje 40 zastupnika može predati prijedlog rezolucije za završetak rasprave. Primjenjuje se članak 123. stavci 3.
  , 4. i
  5.

1.   Izabrani predsjednik Komisije
  poziva se da predstavi
  cijeli kolegij kandidata za povjerenike i njihove programe na sjednici Parlamenta na koju su pozvani predsjednik Europskog Vijeća i predsjednik Vijeća. Nakon predstavljanja slijedi rasprava. Bilo koji klub zastupnika odnosno najmanje 40 zastupnika može predati prijedlog rezolucije za završetak rasprave. Primjenjuje se članak 123. stavci
  od
  3.
  do
  5.
  b.

Nakon glasovanja o prijedlogu rezolucije Parlament glasuje hoće li kao tijelo dati suglasnost za imenovanje izabranog predsjednika i kandidata za povjerenike. Parlament odlučuje većinom glasova, provođenjem poimeničnog glasovanja. Može odgoditi glasovanje do sljedeće sjednice.

2.   Nakon glasovanja o prijedlogu rezolucije Parlament glasuje hoće li kao tijelo dati suglasnost za imenovanje izabranog predsjednika i kandidata za povjerenike. Parlament odlučuje većinom glasova, provođenjem poimeničnog glasovanja. Može odgoditi glasovanje do sljedeće sjednice.

Članak 5.

Nadzor obveza preuzetih tijekom saslušanja

Preuzete obveze i prioritete koje je kandidat za povjerenika naveo tijekom saslušanja nadležni odbor preispituje tijekom trajanja njegova ili njezina mandata u okviru godišnjeg strukturiranog dijaloga s Komisijom, koji se pokreće u skladu sa stavkom 1. Priloga 4. Okvirnom sporazumu o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije.

2.   
  U slučaju promjene sastava Kolegija povjerenika ili značajne promjene resora tijekom njegovog mandata, primjenjuju se sljedeće mjere:

Dio II. – Značajna promjena resora ili promjena sastava kolegija povjerenika tijekom njegova mandata

Članak 6.

Slobodno mjesto

| (a) | Ako treba popuniti slobodno mjesto ispražnjeno radi ostavke, obvezne mirovine ili smrti, Parlament u najkraćem roku poziva kandidata za povjerenika da sudjeluje na saslušanju pod uvjetima jednakim onima iz
  stavka 1
  . |
| --- | --- |

(a)

Ako treba popuniti slobodno mjesto ispražnjeno radi ostavke, obvezne mirovine ili smrti, Parlament u najkraćem roku poziva kandidata za povjerenika da sudjeluje na saslušanju pod uvjetima jednakim onima iz
  stavka 1
  .

Ako treba popuniti slobodno mjesto ispražnjeno radi ostavke, obvezne mirovine ili smrti, Parlament u najkraćem roku poziva kandidata za povjerenika da sudjeluje na saslušanju pod uvjetima jednakim onima iz
  dijela I
  .

Članak 7.

Pristupanje nove države članice

| (b) | U slučaju pristupanja nove države članice, Parlament poziva kandidata za povjerenika da sudjeluje na saslušanju pod uvjetima jednakim onima iz
  stavka 1
  . |
| --- | --- |

(b)

U slučaju pristupanja nove države članice, Parlament poziva kandidata za povjerenika da sudjeluje na saslušanju pod uvjetima jednakim onima iz
  stavka 1
  .

U slučaju pristupanja nove države članice, Parlament poziva kandidata za povjerenika da sudjeluje na saslušanju pod uvjetima jednakim onima iz
  dijela I
  .

Članak 8.

Značajna promjena resora

| (c) | U slučaju značajne promjene resora, povjerenici kojih se to tiče pozivaju se
  pred dotične odbore
  prije preuzimanja svojih novih odgovornosti. |
| --- | --- |

(c)

U slučaju značajne promjene resora, povjerenici kojih se to tiče pozivaju se
  pred dotične odbore
  prije preuzimanja svojih novih odgovornosti.

U slučaju značajne promjene resora
  tijekom trajanja mandata Komisije
  , povjerenici kojih se to tiče pozivaju se
  na sudjelovanje u saslušanju pod uvjetima koji su istovjetni onima iz dijela I.
  prije preuzimanja svojih novih odgovornosti

Članak 9.

Glasovanje na plenarnoj sjednici

Odstupajući od postupka utvrđenog stavkom
  1. točkom (c) osmim podstavkom
  , glasovanje je tajno ako se glasovanje na plenarnoj sjednici odnosi na imenovanje samo jednog povjerenika.

Odstupajući od postupka utvrđenog
  člankom 118.
  stavkom
  5.a
  , glasovanje je tajno ako se glasovanje na plenarnoj sjednici odnosi na imenovanje samo jednog povjerenika.

Amandman 279

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog XVI.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | PRILOG XVI.A |
| | Uvjeti za pripremu akata donesenih u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom |
| | 1. | U aktima se navodi vrsta akta, nakon koje slijedi referentni broj, nazivi obiju institucija koje su ga donijele, datum njegova potpisivanja te predmet akta. |

Tekst na snazi

Izmjena

PRILOG XVI.A

Uvjeti za pripremu akata donesenih u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom

1.

| 2. | Akti sadržavaju sljedeće: |
| --- | --- |

2.

| (a) | ''Europski Parlament i Vijeće Europske unije''; |
| --- | --- |

(a)

''Europski Parlament i Vijeće Europske unije'';

| (b) | uputu na odredbe na temelju kojih je akt donesen, ispred koje piše ''uzimajući u obzir''; |
| --- | --- |

(b)

uputu na odredbe na temelju kojih je akt donesen, ispred koje piše ''uzimajući u obzir'';

| (c) | pozivanje koje sadržava uputu na podnesene prijedloge, dobivena mišljenja i održana savjetovanja; |
| --- | --- |

(c)

pozivanje koje sadržava uputu na podnesene prijedloge, dobivena mišljenja i održana savjetovanja;

| (d) | izjavu o razlozima zbog kojih se akt donosi, na početku koje stoji izraz ''budući da''; |
| --- | --- |

(d)

izjavu o razlozima zbog kojih se akt donosi, na početku koje stoji izraz ''budući da'';

| (e) | izraze „donijeli su ovu Uredbu” ili „donijeli su ovu Direktivu” ili „donijeli su ovu Odluku”, nakon čega slijedi tekst akta. |
| --- | --- |

(e)

izraze „donijeli su ovu Uredbu” ili „donijeli su ovu Direktivu” ili „donijeli su ovu Odluku”, nakon čega slijedi tekst akta.

| 3. | Akt se dijeli na članke, po potrebi udružene u dijelove, glave, poglavlja i odjeljke. |
| --- | --- |

3.

| 4. | U posljednjem članku određuje se datum stupanja na snagu ako je taj datum prije ili poslije dvadesetog dana od dana objave. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nakon posljednjeg članka navodi se sljedeće: |
| --- | --- |

5.

| — | odgovarajuća formulacija o primjeni akta u skladu s odgovarajućim odredbama Ugovora; |
| --- | --- |

—

odgovarajuća formulacija o primjeni akta u skladu s odgovarajućim odredbama Ugovora;

| — | „Sastavljeno u...”, nakon čega slijedi datum kad je akt potpisan; |
| --- | --- |

—

„Sastavljeno u...”, nakon čega slijedi datum kad je akt potpisan;

| — | „Za Europski parlament predsjednik”, „Za Vijeće predsjednik”, nakon čega se pišu imena predsjednika Parlamenta i predsjednika Vijeća u vrijeme potpisivanja akta. |
| --- | --- |

—

„Za Europski parlament predsjednik”, „Za Vijeće predsjednik”, nakon čega se pišu imena predsjednika Parlamenta i predsjednika Vijeća u vrijeme potpisivanja akta.

Amandman 280

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog XVII.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

Amandman 281

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog XVIII.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

Amandman 282

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog XIX.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

Amandman 283

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog XX.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

Amandman 284

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog XXI.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

[...]

Briše se.

---

(*1)  Za pročišćenu verziju izmijenjenog Poslovnika Parlamenta, vidjeti http://www.europarl.europa.eu/sides/getLastRules.do?language=HR&reference=TOC

(1)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(1)  Vidi Prilog I.

(1)  Vidi Prilog I.

(1a)  
  Registar osnovan Sporazumom između Europskog parlamenta i Europske komisije o osnivanju registra transparentnosti za organizacije i samozaposlene osobe koje sudjeluju u oblikovanju i provedbi politike Europske unije (SL L 277, 19.9.2014., str. 11)

(2)  
  Registar osnovan Sporazumom između Europskog parlamenta i Europske komisije o osnivanju registra transparentnosti za organizacije i samozaposlene osobe koje sudjeluju u oblikovanju i provedbi politike Europske unije (vidi Prilog IX., dio B).

(3)  
  Vidi Prilog IX. dio B.

(4)  
  Vidi Prilog 3. sporazuma u dijelu B Priloga IX.

(5)  
  Vidi Prilog IX. dio A.

(6)  
  Vidi Prilog XI.

(7)  
  Vidi Prilog VII., dio E.

(8)  
  Vidi Prilog XIII
  .

(8)  
  Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (SL L 304, 20.11.2010., str. 47.).

(8a)  

  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(1a)  
  Međuinstitucijski sporazum od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva, stavak 25. (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

(9)  
  Vidi relevantnu odluku Konferencije predsjednika, uključenu u Prilog XVII. ovog Poslovnika.

(9a)  
  Vidi relevantnu odluku Konferencije predsjednika.

(10)  
  Vidi Prilog XX.

(10)  
  Kodeks ponašanja za pregovore u okviru redovnih zakonodavnih postupaka

(1a)  

  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(11)  Vidi Prilog V.

(11)  Vidi Prilog V.

(12)  Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994., Ubrzani način rada za službenu kodifikaciju zakonodavnih tekstova, točka 4. (SL C 102, 4.4.1996., str. 2.).

(12)  Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994., Ubrzani način rada za službenu kodifikaciju zakonodavnih tekstova, točka 4. (SL C 102, 4.4.1996., str. 2.).

(13)  Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenog 2001. o sustavnijoj metodi preinaka pravnih akata, točka 9. (SL C 77, 28.3.2002., str. 1.).

(13)  Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenog 2001. o sustavnijoj metodi preinaka pravnih akata, točka 9. (SL C 77, 28.3.2002., str. 1.).

(14)  
  Vidi također tumačenje članka 141.

(15)  
  Vidi Prilog XIV.

(1a)  

  SL L 277, 19.9.2014., str. 11.

(16)  
  Vidi Prilog XVI.

(17)  
  Vidi Prilog II.

(18)  Vidi Prilog III.

(18)  Vidi Prilog III.

(1a)  
  Vidi Prilog III.

(1a)  
  Vidi Prilog III.

(19)  Vidi Prilog III.

(19)  Vidi Prilog II.

(20)  Produženo odlukom Parlamenta od 26. veljače 2014.

(20)  Produženo odlukom Parlamenta od 26. veljače 2014.

(21)  
  Vidi Prilog XV.

(22)  Vidi Prilog VI.

(22)  Vidi Prilog VI.

(23)  
  Vidi Prilog VIII.

(24)  
  Vidi Prilog XIII.

(25)  
  Vidi Prilog X.

(1a)  
  Članak 223.a, kako je umetnut, primjenjuje se samo na europske političke stranke i europske političke zaklade u smislu članka 2. stavaka 3. i 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014. Postojeći tekst članka 224. i dalje se primjenjuje u pogledu akata i obveza koje se odnose na financiranje političkih stranaka i političkih zaklada na europskoj razini za proračunske godine 2014., 2015., 2016. i 2017., na koje se i dalje u skladu s člankom 40. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 primjenjuje Uredba (EZ) br. 2004/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o propisima kojima se uređuju političke stranke na europskoj razini i pravilima o njihovom financiranju. Postojeći tekst članka 225. i dalje se primjenjuje na političke stranke i političke zaklade na europskoj razini u smislu članka 2. Uredbe (EZ) br. 2004/2003 sve dok one dobivaju sredstva za proračunske godine 2014., 2015., 2016. i 2017. u okviru primjene te potonje uredbe.

(1a)  
  Vidi Odluku Predsjedništva od 12. rujna 2016. o provedbi Međuinstitucionalnog sporazuma o registru transparentnosti

(26)  Odluka Predsjedništva od 12. travnja 1999.

(26)  Odluka Predsjedništva od 12. travnja 1999. o prostorijama u koje je odobren pristup bivšim zastupnicima Europskog parlamenta.

---

Srijeda, 14. prosinca 2016.

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/393 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/393

---

P8_TA(2016)0488

Postupci i upravitelji u slučaju nesolventnosti ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zamjeni popisa postupaka u slučaju nesolventnosti i upravitelja u slučaju nesolventnosti u prilozima A i B Uredbi (EU) 2015/848 o postupku u slučaju nesolventnosti (COM(2016)0317 – C8-0196/2016 – 2016/0159(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 238/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0317), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0317),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 81. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0196/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 81. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0196/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. studenoga 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. studenoga 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0324/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0324/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0159

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o zamjeni priloga A i B Uredbi (EU) 2015/848 o postupku u slučaju nesolventnosti

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/353.)

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/394 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/394

---

P8_TA(2016)0489

Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Uzbekistana i bilateralna trgovina tekstilom ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane i izmjeni Sporazuma kako bi se proširila primjena njegovih odredaba na bilateralnu trgovinu tekstilom, uzimajući u obzir istek bilateralnog sporazuma o tekstilu (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 238/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (16384/1/2010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (16384/1/2010),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, i izmjeni Sporazuma kako bi se proširila primjena njegovih odredaba na bilateralnu trgovinu tekstilom, uzimajući u obzir istek bilateralnog sporazuma o tekstilu (16388/2010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, i izmjeni Sporazuma kako bi se proširila primjena njegovih odredaba na bilateralnu trgovinu tekstilom, uzimajući u obzir istek bilateralnog sporazuma o tekstilu (16388/2010),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0097/2011),

| — | uzimajući u obzir svoju privremenu rezoluciju od 15. prosinca 2011. (1) o nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju privremenu rezoluciju od 15. prosinca 2011. (1) o nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 14. prosinca 2016. (2) o nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 14. prosinca 2016. (2) o nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0332/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0332/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Uzbekistana. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 195.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0490.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/395 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/395

---

P8_TA(2016)0491

Sporazum o trgovini između EU-a i Kolumbije i Perua (pristupanje Ekvadora) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Protokola o pristupanju Sporazumu o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora (07620/2016 – C8-0463/2016 – 2016/0092(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 238/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07620/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07620/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola o pristupanju Sporazumu o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora (07621/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola o pristupanju Sporazumu o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora (07621/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207. stavkom 4 podstavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0463/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207. stavkom 4 podstavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0463/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0362/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0362/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica te Ekvadora Kolumbije i Perua. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/396 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/396

---

P8_TA(2016)0492

Sporazum EU-a i Norveške o uzajamnom pristupu ribolovu u području Skagerraka ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o uzajamnom pristupu ribolovu u području Skagerraka za plovila koja plove pod zastavom Danske, Norveške i Švedske (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 238/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10711/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10711/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o uzajamnom pristupu ribolovu u području Skagerraka za plovila koja plove pod zastavom Danske, Norveške i Švedske (11692/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o uzajamnom pristupu ribolovu u području Skagerraka za plovila koja plove pod zastavom Danske, Norveške i Švedske (11692/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0332/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0332/2016),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu Rezoluciju od 14. prosinca 2016. (1) o nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu Rezoluciju od 14. prosinca 2016. (1) o nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A8-0321/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A8-0321/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Kraljevine Norveške. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0493.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/397 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/397

---

P8_TA(2016)0494

Sporazum o operativnoj i strateškoj suradnji između Gruzije i Europola *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Europskom policijskom uredu (Europol) odobrava sklapanje Sporazuma o operativnoj i strateškoj suradnji između Gruzije i Europola (10343/2016 – C8-0266/2016 – 2016/0810(CNS))

(Savjetovanje)

(2018/C 238/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10343/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10343/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0266/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0266/2016),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/371/PUP od 6. travnja 2009. o osnivanju Europskog policijskog ureda (Europol) (1), a posebno njezin članak 23. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/371/PUP od 6. travnja 2009. o osnivanju Europskog policijskog ureda (Europol) (1), a posebno njezin članak 23. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/934/PUP od 30. studenoga 2009. o donošenju provedbenih pravila kojima se uređuju odnosi Europola s partnerima, uključujući razmjenu osobnih podataka i klasificiranih informacija (2), a posebno njezine članke 5. i 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/934/PUP od 30. studenoga 2009. o donošenju provedbenih pravila kojima se uređuju odnosi Europola s partnerima, uključujući razmjenu osobnih podataka i klasificiranih informacija (2), a posebno njezine članke 5. i 6.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/935/PUP od 30. studenoga 2009. o određivanju popisa trećih država i organizacija s kojima Europol sklapa sporazume (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/935/PUP od 30. studenoga 2009. o određivanju popisa trećih država i organizacija s kojima Europol sklapa sporazume (3),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0343/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0343/2016),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da nakon datuma primjene nove Uredbe o Europolu (4) ocijeni odredbe sadržane u sporazumu o suradnji; poziva Komisiju da obavijesti Parlament i Vijeće o rezultatima tog ocjenjivanja te da po potrebi podnese preporuku za odobrenje otvaranja ponovnih pregovora o sporazumu na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i Europolu. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL L 121, 15.5.2009., str. 37.

(2)  SL L 325, 11.12.2009., str. 6.

(3)  SL L 325, 11.12.2009., str. 12.

(4)  Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/398 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/398

---

P8_TA(2016)0495

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automobilska industrija

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev iz Španjolske – EGF/2016/004ES/Comunidad Valenciana automobilska industrija) (COM(2016)0708 – C8-0454/2016 – 2016/2298(BUD))

(2018/C 238/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0708 – C8-0454/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0708 – C8-0454/2016),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0379/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0379/2016),

| A. | budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla da se ponovno uključe na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla da se ponovno uključe na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o utvrđivanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o utvrđivanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da je Španjolska podnijela zahtjev EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automobilska industrija za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja u gospodarskom sektoru svrstanom u odjeljak 29 NACE-a Rev. 2 (Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica), većinom u regiji razine NUTS 2 Comunidad Valenciana (ES52), te s obzirom da se predviđa da će mjerama biti obuhvaćeno 250 otpuštenih radnika koji ispunjavaju uvjete za doprinos iz EGF-a; |
| --- | --- |

D.

budući da je Španjolska podnijela zahtjev EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automobilska industrija za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja u gospodarskom sektoru svrstanom u odjeljak 29 NACE-a Rev. 2 (Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica), većinom u regiji razine NUTS 2 Comunidad Valenciana (ES52), te s obzirom da se predviđa da će mjerama biti obuhvaćeno 250 otpuštenih radnika koji ispunjavaju uvjete za doprinos iz EGF-a;

| E. | budući da je zahtjev podnesen na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 2. Uredbe o EGF-u, odstupajući od kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (b)te uredbe, kojima se propisuje da je najmanje 500 radnika proglašeno viškom u referentnom razdoblju od devet mjeseci u poduzećima koja djeluju u istom ekonomskom sektoru definiranom na razini NACE-ovih Rev. 2 razreda djelatnosti i smještenima u jednoj regiji ili u dvjema susjednim regijama druge razine NUTS-a u državi članici; |
| --- | --- |

E.

budući da je zahtjev podnesen na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 2. Uredbe o EGF-u, odstupajući od kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (b)te uredbe, kojima se propisuje da je najmanje 500 radnika proglašeno viškom u referentnom razdoblju od devet mjeseci u poduzećima koja djeluju u istom ekonomskom sektoru definiranom na razini NACE-ovih Rev. 2 razreda djelatnosti i smještenima u jednoj regiji ili u dvjema susjednim regijama druge razine NUTS-a u državi članici;

| F. | budući da je u skupini zemalja EU-27 u 2015. ostvaren pad proizvodnje motornih vozila u usporedbi s 2006. za 0,5 milijuna jedinica (sa 18,7 milijuna jedinica u 2006. na 18,2 u 2015.), dok je proizvodnja na svjetskoj razini porasla za 31,1 % (sa 69,2 milijuna jedinica u 2006. na 90,9 u 2015.) (4), prvenstveno u Kini i ostalim gospodarstvima jugoistočne Azije; |
| --- | --- |

F.

budući da je u skupini zemalja EU-27 u 2015. ostvaren pad proizvodnje motornih vozila u usporedbi s 2006. za 0,5 milijuna jedinica (sa 18,7 milijuna jedinica u 2006. na 18,2 u 2015.), dok je proizvodnja na svjetskoj razini porasla za 31,1 % (sa 69,2 milijuna jedinica u 2006. na 90,9 u 2015.) (4), prvenstveno u Kini i ostalim gospodarstvima jugoistočne Azije;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 2. Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Španjolska stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 856 800 EUR, što iznosi 60 % ukupnog troška od 1 428 000 EUR za ponovno uključivanje na tržište rada 250 radnika proglašenih viškom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da pružanje potpore bivšim zaposlenicima malih i srednjih poduzeća također opravdava odobrenje zahtjeva koji se odnosi na manje od 500 otpuštenih radnika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da je Španjolska 21. lipnja 2016. podnijela zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a te da je Komisija 8. studenog 2016. završila s ocjenjivanjem tog zahtjeva i o njemu istog dana obavijestila Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primjećuje da su za sektor proizvodnje motornih vozila, prikolica i poluprikolica podnesena 23 zahtjeva za financijski doprinos iz EGF-a, od kojih se 13 temeljilo na učincima globalizacije na trgovinu (5) te 10 na svjetskoj financijskoj i gospodarskoj krizi (6); napominje da su od tih zahtjeva za financijski doprinos iz EGF-a tri bila iz Španjolske (EGF/2008/002 ES Delphi, EGF/2008/004 ES Castilla y León i Aragón i EGF/2010/002 ES Cataluña automobilska industrija); |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatira da je taj pad tržišnog udjela EU-a u automobilskoj industriji dio dugotrajnijeg trenda koji je Komisija već uočila u ocjenama prethodnih slučajeva EGF-a u automobilskoj industriji utemeljenih na globalizaciji trgovine, a u okviru kojeg je Unija izgubila gotovo polovicu svojeg tržišnog udjela između 2000. i 2015.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je pad proizvodnje automobila u Španjolskoj doveo do smanjenja broja poduzeća i radnih mjesta te da su u razdoblju od 2008. do 2014. u regiji Comunidad Valenciana 62 od ukupno 187 proizvođača automobila prestali raditi, što predstavlja pad od 33,16 %; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da je Bosal S.A. započeo s radom 1986. godine, kad je područje Sagunta proglašeno „preferencijalnim područjem ponovne industrijalizacije” slijedom otpuštanja u lokalnoj visokoj peći; napominje da su stečaj i zatvaranje Bosala S.A. prouzročili gubitak 250 radnih mjesta u Saguntu, što je za taj grad relativno velik broj, te da su znatno utjecali na lokalno i regionalno gospodarstvo, posebno s obzirom na specifične značajke maloga grada u ruralnom području ozbiljno pogođenog ekonomskom krizom, kao i na posljedice procesa globalizacije u sektoru automobilske industrije; podsjeća da je stopa nezaposlenosti u regiji Comunidad Valenciana još uvijek 20,17 % (7), iako su vidljivi znakovi oporavka u području zaposlenosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava žaljenje zbog povećanja broja nezaposlenih osoba u Saguntu između 2007. (2 778) i 2015. (6 437) te stope nezaposlenosti od 25,8 %, koja dodatno otežava ionako osjetljivu situaciju u tom području; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da je 71 % od ukupnog broja otpuštenih radnika koji su predmet ovog zahtjeva starije od 45 godina, 78 % bilo je zaposleno u istom poduzeću najmanje 15 uzastopnih godina, a 50 % nema nikakve obrazovne kvalifikacije; nadalje napominje da u tom području u posljednje vrijeme nije otvoreno nijedno postrojenje; ističe da su zbog tih okolnosti otpušteni radnici ugroženi zbog nedovoljnog otvaranja radnih mjesta te da im je dodatno otežano pronalaženje novog zaposlenja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da Španjolska planira 12 različitih mjera, od kojih su šest personalizirane usluge poput informativnih sastanaka, profesionalnog usmjeravanja, posredovanja pri zapošljavanju i promoviranja poduzetništva, a ostalih šest su naknade i poticaji za otpuštene radnike obuhvaćene ovim zahtjevom, poput doprinosa za troškove prijevoza i promjenu prebivališta ili poticaja za zapošljavanje; ističe da te inicijative predstavljaju aktivne mjere na tržištu rada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja odluku Španjolske da ponudi mjere osposobljavanja usmjerene na stručno licenciranje, primjerice licencija potrebnih u sektoru putničkog prijevoza, i na sektore ili područja u kojima postoje ili će se pojaviti mogućnosti, primjerice prehrambeni sektor, kuhanje, sprečavanje rizika na radnom mjestu, kontrola kvalitete i standardi zaštite okoliša, projekti vezani uz sustave grijanja, ventilacije i klimatizacije te održavanje industrijske opreme; podupire pružanje mogućnosti stjecanja vještina u područjima koja doprinose uspješnijem radu poput informacijske i komunikacijske tehnologije, stranih jezika i poslovnog upravljanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja volju predstavnika bivših radnika Bosala S. A. (poduzeća iz kojeg je otpuštena većina radnika koji su predmet ovog zahtjeva) da podupru zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a i njihovo uključivanje u osmišljavanje mjera koje će se nuditi otpuštenim radnicima; napominje da su socijalni partneri, nadležne udruge poslodavaca i lokalne vlasti Sagunta također bili uključeni u taj proces; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da će mjere potpore dohotku činiti manje od 25 % ukupnog paketa personaliziranih mjera, što je znatno ispod maksimalnih 35 % koji je utvrđen u Uredbi o EGF-u te da su te mjere uvjetovane aktivnim sudjelovanjem ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na to da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u pri osmišljavanju usklađenog paketa personaliziranih usluga financiranom iz EGF-a trebali predvidjeti budući izgledi na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen s prelaskom na održivo gospodarstvo u kojemu se na učinkovit način gospodari resursima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da je Španjolska potvrdila da za mjere koje ispunjavaju uvjete nije dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da u svojim godišnjim izvješćima predstavi usporednu ocjenu tih podataka kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje postojećih uredbi te kako bi se zajamčilo da Unija neće više puta financirati iste mjere; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća na važnost povećanja mogućnosti zapošljavanja svih radnika prilagođenim programima osposobljavanja i priznavanjem sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da bi pažljivo od slučaja do slučaja trebalo procjenjivati širu primjenu odstupanja od pragova prihvatljivosti, posebno u korist zaposlenika malih i srednjih poduzeća, produljenje referentnih razdoblja te mogućnost uključivanja otpuštenih radnika koji nude srodne usluge otpuštenim radnicima iz referentnog poduzeća, te nastojati da se na svaki način ograniči nepravilno korištenje proračunskih sredstava EGF-a; slaže se stoga s odlukom Komisije da pruži pomoć za 250 radnika iz 29 poduzeća u regiji Comunidad Valenciana; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja da doprinosi iz EGF-a ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća ni mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | traži od Komisije da javnosti omogući pristup dokumentima povezanima s predmetima EGF-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Baza podataka Međunarodne organizacije proizvođača motornih vozila (OICA-e): http://www.oica.net/category/production-statistics/

(5)  EGF/2013/004 ES Comunidad Valenciana automobilska industrija, COM(2016)0708; EGF/2007/001 FR PSA dobavljači, COM(2007)0415; EGF/2007/010 PT Lisboa Alentejo, COM(2008)0094; EGF/2008/002 ES Delphi, COM(2008)0547; EGF/2008/004 ES Castilla y León Aragón, COM(2009)0150; EGF/2009/013 DE Karmann, COM(2010)0007; EGF/2012/005 SE Saab, COM(2012)0622; EGF/2012/008 IT De Tomaso; COM(2013)0469; EGF/2013/006 PL Fiat Auto Poland, COM(2014)0699 i EGF/2013/012 BE Ford Genk, COM(2014)0532. EGF/2014/006 FR PSA, COM(2014)0560; EGF/2015/003 BE Ford Genk, COM(2015)0336 i EGF/2015/009 SE Volvo Trucks, COM(2016)0061.

(6)  EGF/2009/007 SE Volvo, COM(2009)0602 EGF/2009/009 AT Steiermark, COM(2009)0602; EGF/2009/019 FR Renault, COM(2011)0420; EGF/2010/002 ES Cataluña automobilska industrija, COM(2010)0453; EGF/2010/004 PL Wielkopolskie, COM(2010)0616; EGF/2010/015 FR Peugeot, COM(2012)0461; EGF/2010/031 BE General Motors Belgium, COM(2011)0212; EGF/2011/003 DE Arnsberg i Düsseldorf automobilska industrija, COM(2011)0447; EGF/2011/005 PT Norte-Centro automobilska industrija, COM(2011)0664 i EGF/2015/002 DE Adam Opel, COM(2015)0342.

(7)  EPA Q3 2016. http://www.ine.es/infografias/tasasepa/desktop/tasas.html?t=0&lang=es

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji zahtjev koji je podnijela Španjolska – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automobilska industrija

(Tekst ovog priloga ne navodi se ovdje jer odgovara tekstu konačnog akta, Odluci (EU) 2017/341.)

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/403 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/403

---

P8_TA(2016)0496

Normalizacija računa željezničkih prijevoznika ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o Stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1192/69 o zajedničkim pravilima normalizacije računa željezničkih prijevoznika (11197/1/2016 – C8-0424/2016 – 2013/0013(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2018/C 238/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11197/1/2016 – C8-0424/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11197/1/2016 – C8-0424/2016),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. listopada 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. listopada 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Parlamentu i Vijeću (COM(2013)0026), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Parlamentu i Vijeću (COM(2013)0026),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za promet i turizam (A8-0368/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za promet i turizam (A8-0368/2016),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniraju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni, te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 327, 12.11.2013., str. 122.

(2)  SL C 356, 5.12.2013., str. 92.

(3)  Usvojeni tekstovi od 26.2.2014., P7_TA(2014)0152.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/404 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/404

---

P8_TA(2016)0497

Usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o Stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1370/2007 u pogledu otvaranja tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika (11198/1/2016 – C8-0425/2016 – 2013/0028(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2018/C 238/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11198/1/2016 – C8-0425/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11198/1/2016 – C8-0425/2016),

| — | uzimajući u obzir obrazložena stajališta, koja su u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti dostavili litavski parlament, luksemburški Zastupnički dom, nizozemski Senat i nizozemski Zastupnički dom, austrijsko Savezno vijeće te švedski parlament, u kojima se navodi da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena stajališta, koja su u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti dostavili litavski parlament, luksemburški Zastupnički dom, nizozemski Senat i nizozemski Zastupnički dom, austrijsko Savezno vijeće te švedski parlament, u kojima se navodi da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti;

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. listopada 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. listopada 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Parlamentu i Vijeću (COM(2013)0028), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Parlamentu i Vijeću (COM(2013)0028),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za promet i turizam (A8-0373/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za promet i turizam (A8-0373/2016),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća izjavu priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

3.

| 4. | predlaže da se akt navodi kao „Uredba van de Camp-Dijksma o otvaranju tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika (4); |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniraju Europske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni, te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL C 327, 12.11.2013., str. 122.

(2)  SL C 356, 5.12.2013., str. 92.

(3)  Usvojeni tekstovi od 26.2.2014., P7_TA(2014)0148.

(4)  Wim van de Camp i Sharon Dijksma vodili su pregovore o aktu u ime Parlamenta i Vijeća.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europskog parlamenta o prijelazu osoblja

U skladu s uvodnom izjavom 14. i člankom 4. stavcima 4.a, 4.b i 6. države članice moraju u potpunosti poštovati Direktivu 2001/23/EZ u odnosu na zaštitu prava zaposlenika kod prijenosa poduzeća te su ovlaštene izlaziti izvan opsega primjene te Direktive i poduzeti dodatne mjere za zaštitu osoblja u skladu s pravom Unije, primjerice traženjem obveznog prijelaza osoblja čak i u slučaju da se Direktiva 2001/23/EZ ne primjenjuje.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/406 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/406

---

P8_TA(2016)0498

Jedinstveni europski željeznički prostor ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja direktive Europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/34/EU u pogledu otvaranja tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika i upravljanja željezničkom infrastrukturom (11199/1/2016 – C8-0426/2016 – 2013/0029(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2018/C 238/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11199/1/2016 – C8-0426/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11199/1/2016 – C8-0426/2016),

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja francuskog Senata, Litavskog parlamenta, luksemburškog Zastupničkog doma, nizozemskog Senata, nizozemskog Zastupničkog doma i Švedskog parlamenta podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja francuskog Senata, Litavskog parlamenta, luksemburškog Zastupničkog doma, nizozemskog Senata, nizozemskog Zastupničkog doma i Švedskog parlamenta podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. listopada 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. listopada 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Parlamentu i Vijeću (COM(2013)0029), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Parlamentu i Vijeću (COM(2013)0029),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za promet i turizam (A8-0371/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za promet i turizam (A8-0371/2016),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | predlaže da se akt navodi kao Sassoli-Dijksma Direktiva pogledu otvaranja tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika i upravljanja željezničkom infrastrukturom (4); |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniraju Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni, te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL C 327, 12.11.2013., str. 122.

(2)  SL C 356, 5.12.2013., str. 92.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0147.

(4)  David-Maria Sassoli i Sharon Dijksma vodili su pregovore o tom aktu u ime Parlamenta i Vijeća.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/407 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/407

---

P8_TA(2016)0499

Pristup tržištu lučkih usluga i financijska transparentnost luka ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stvaranju okvira za pristup tržištu lučkih usluga i financijske transparentnosti luka (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 238/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0296), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0296),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0144/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0144/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja španjolskog Kongresa zastupnika, španjolskog Senata, francuske Narodne skupštine, talijanskog Senata, latvijskog Parlamenta, malteškog Parlamenta, poljskog Sejma te Švedskog parlamenta podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja španjolskog Kongresa zastupnika, španjolskog Senata, francuske Narodne skupštine, talijanskog Senata, latvijskog Parlamenta, malteškog Parlamenta, poljskog Sejma te Švedskog parlamenta podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 28. studenoga 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 28. studenoga 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 5. listopada 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 5. listopada 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0023/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0023/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | predlaže da se akt navodi kao „Uredba Fleckenstein – Schultz van Haegen o stvaranju okvira za pristup tržištu lučkih usluga i financijske transparentnosti luka.” (4) |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima; |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 327, 12.11.2013., str. 111.

(2)  SL C 114, 15.4.2014., str. 57.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene 8. ožujka 2016. (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0069).

(4)  Knut Fleckenstein i Melanie Schultz van Haegen vodili su pregovore o aktu u ime Parlamenta i Vijeća.

---

P8_TC1-COD(2013)0157

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za pružanje lučkih usluga i zajedničkih pravila o financijskoj transparentnosti luka

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/352.)

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/409 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/409

---

P8_TA(2016)0500

Imenovanje člana Revizorskog suda – Juhan Parts

Odluka Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o predloženom imenovanju Juhana Partsa za člana Revizorskog suda (C8-0445/2016 – 2016/0817(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 238/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0445/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0445/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0375/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0375/2016),

| A. | budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno s obzirom na uvjete navedene u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno s obzirom na uvjete navedene u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| B. | budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor od 5. prosinca 2016. održano saslušanje kandidata Vijeća za člana Revizorskog suda; |
| --- | --- |

B.

budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor od 5. prosinca 2016. održano saslušanje kandidata Vijeća za člana Revizorskog suda;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Juhan Parts imenuje članom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/410 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/410

---

P8_TA(2016)0501

Istraživački program Istraživačkog fonda za ugljen i čelik *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke 2008/376/EZ o usvajanju istraživačkog programa Istraživačkog fonda za ugljen i čelik i o višegodišnjim tehničkim smjernicama za taj program (COM(2016)0075 – C8-0099/2016 – 2016/0047(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 238/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2016)0075), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2016)0075),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 2. drugi stavak Protokola br. 37., o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0099/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. drugi stavak Protokola br. 37., o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0099/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0358/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0358/2016),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Nužno je revidirati pravila o nadležnosti i sastavu savjetodavnih i tehničkih skupina, osobito u pogledu profila stručnjaka koje imenuje Komisija kako bi se osigurala veća transparentnost te usklađenost i dosljednost
  stručnih skupina Komisije
  s okvirom te doprinijelo, koliko je to moguće, uravnoteženoj zastupljenosti relevantnih područja stručnosti i područja od interesa kao i optimalnoj ravnoteži spolova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Nužno je revidirati pravila o nadležnosti i sastavu savjetodavnih i tehničkih skupina, osobito u pogledu profila stručnjaka koje imenuje Komisija kako bi se osigurala veća transparentnost te usklađenost i dosljednost
  stručnih skupina Komisije
  s okvirom te doprinijelo, koliko je to moguće, uravnoteženoj zastupljenosti relevantnih područja stručnosti i područja od interesa kao i optimalnoj ravnoteži spolova.

| (3) | Nužno je revidirati pravila o nadležnosti i sastavu savjetodavnih i tehničkih skupina
  kako bi relevantni dionici postali svjesni rasprava koje se vode u tim skupinama
  , osobito u pogledu profila
  i utjecaja
  stručnjaka koje imenuje Komisija kako bi se osigurala veća transparentnost te usklađenost i dosljednost s okvirom
  za stručne skupine Komisije
  te doprinijelo, koliko je to moguće, uravnoteženoj zastupljenosti relevantnih područja stručnosti i područja od interesa kao i optimalnoj ravnoteži spolova.
  Međutim potrebno je poštovati odluku Komisije od 30. svibnja 2016. o uspostavi horizontalnih pravila o osnivanju i radu stručnih skupina Komisije te rezoluciju Europskog parlamenta o nadzoru registra i sastavu stručnih skupina Komisije. |
| --- | --- |

(3)

Nužno je revidirati pravila o nadležnosti i sastavu savjetodavnih i tehničkih skupina
  kako bi relevantni dionici postali svjesni rasprava koje se vode u tim skupinama
  , osobito u pogledu profila
  i utjecaja
  stručnjaka koje imenuje Komisija kako bi se osigurala veća transparentnost te usklađenost i dosljednost s okvirom
  za stručne skupine Komisije
  te doprinijelo, koliko je to moguće, uravnoteženoj zastupljenosti relevantnih područja stručnosti i područja od interesa kao i optimalnoj ravnoteži spolova.
  Međutim potrebno je poštovati odluku Komisije od 30. svibnja 2016. o uspostavi horizontalnih pravila o osnivanju i radu stručnih skupina Komisije te rezoluciju Europskog parlamenta o nadzoru registra i sastavu stručnih skupina Komisije.

Amandman 2

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Primjereno je
  razmotriti jednostavnija
  pravila financiranja kako bi se olakšalo sudjelovanje malih i srednjih poduzeća u programu Istraživačkog fonda te
  dopustiti upotrebu
  „jediničnih troškova” za izračun prihvatljivih troškova osoblja za vlasnike malih i srednjih poduzeća i druge fizičke osobe koje ne primaju plaću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Primjereno je
  razmotriti jednostavnija
  pravila financiranja kako bi se olakšalo sudjelovanje malih i srednjih poduzeća u programu Istraživačkog fonda te
  dopustiti upotrebu
  „jediničnih troškova” za izračun prihvatljivih troškova osoblja za vlasnike malih i srednjih poduzeća i druge fizičke osobe koje ne primaju plaću.

| (4) | Primjereno je
  poduprijeti opće
  sudjelovanje malih i srednjih poduzeća u programu Istraživačkog fonda za ugljen i čelik
  tako da se, između ostalog, pojednostave pravila
  financiranja kako bi se olakšalo sudjelovanje malih i srednjih poduzeća u programu Istraživačkog fonda te
  dopustila upotreba
  „jediničnih troškova” za izračun prihvatljivih troškova osoblja za vlasnike malih i srednjih poduzeća i druge fizičke osobe koje ne primaju plaću. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je
  poduprijeti opće
  sudjelovanje malih i srednjih poduzeća u programu Istraživačkog fonda za ugljen i čelik
  tako da se, između ostalog, pojednostave pravila
  financiranja kako bi se olakšalo sudjelovanje malih i srednjih poduzeća u programu Istraživačkog fonda te
  dopustila upotreba
  „jediničnih troškova” za izračun prihvatljivih troškova osoblja za vlasnike malih i srednjih poduzeća i druge fizičke osobe koje ne primaju plaću.

Amandman 3

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Sektori ugljena i čelika važni su u procesu europske integracije i imaju ključnu ulogu u cjelokupnom industrijskom sektoru Unije. Istovremeno su uvjeti rada u tim sektorima zahtjevni i često štete zdravlju radnika i građana. Postrojenja i poduzeća trebala bi stoga poštovati sve pravne zahtjeve u pogledu društvene odgovornosti, donijeti konačna rješenja i svesti na minimum društvene posljedice tranzicije ili zatvaranja postrojenja. Potrebno je, u najvećoj mogućoj mjeri, savjetovati se sa socijalnim partnerima o pitanjima povezanima s društvenom odgovornošću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Sektori ugljena i čelika važni su u procesu europske integracije i imaju ključnu ulogu u cjelokupnom industrijskom sektoru Unije. Istovremeno su uvjeti rada u tim sektorima zahtjevni i često štete zdravlju radnika i građana. Postrojenja i poduzeća trebala bi stoga poštovati sve pravne zahtjeve u pogledu društvene odgovornosti, donijeti konačna rješenja i svesti na minimum društvene posljedice tranzicije ili zatvaranja postrojenja. Potrebno je, u najvećoj mogućoj mjeri, savjetovati se sa socijalnim partnerima o pitanjima povezanima s društvenom odgovornošću.

Amandman 16

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka - 1. (nova)

Odluka 2008/376/EZ

Članak 3. – točka 1. – podtočka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | Briše se članak 3. točka 1. podtočka (g). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

Amandman 4

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka - 1.a(nova)

Odluka 2008/376/EZ

Članak 6. – stavak 2. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1a) | U članku 6. stavku 2. dodaje se sljedeća točka:









  „(ga) | utjecaj na zapošljavanje radnika i lokalnih zajednica u kojima se vrše rudarske operacije;” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1a)

„(ga)

utjecaj na zapošljavanje radnika i lokalnih zajednica u kojima se vrše rudarske operacije;”

Amandman 5

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka - 1.b (nova)

Odluka 2008/376/EZ

Članak 6. – stavak 2. – točka gb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1b) | U članku 6. stavku 2. dodaje se sljedeća točka:









  „(gb) | utjecaj na zdravlje i sigurnost radnika i lokalnih zajednica u kojima se vrše rudarske operacije;” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1b)

„(gb)

utjecaj na zdravlje i sigurnost radnika i lokalnih zajednica u kojima se vrše rudarske operacije;”

Amandman 20

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka - 1.c (nova)

Odluka 2008/376/EZ

Članak 8. – uvodni dio

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1.c) | U članku 8. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(-1.c)

„Istraživanje i tehnološki razvoj (ITR) ima za cilj unaprijediti postupke proizvodnje čelika s ciljem poboljšanja kvalitete proizvoda i povećanja produktivnosti. Smanjenje emisija, potrošnje energije i učinka na okoliš, kao i poboljšanje iskorištavanja sirovina i očuvanje resursa sastavni su dio traženih poboljšanja. Istraživački projekti bave se jednim ili više od sljedećih područja:”

„Istraživanje i tehnološki razvoj (ITR) ima za cilj unaprijediti postupke proizvodnje čelika s ciljem poboljšanja kvalitete proizvoda i povećanja produktivnosti. Smanjenje emisija, potrošnje energije i učinka na okoliš, kao i poboljšanje iskorištavanja sirovina i očuvanje resursa sastavni su dio traženih poboljšanja. Istraživački projekti bave se
  revolucionarnim tehnologijama u jednom od
  sljedećih područja
  ili više njih
  :”

Amandman 6

Amandman 6

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 1.

Članak 1. – točka 1.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 21. – točka ia (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ia) | ocjenjivanje dovršenih projekata proizvodnje ugljena i čelika u dotičnim područjima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ia)

(ia)

ocjenjivanje dovršenih projekata proizvodnje ugljena i čelika u dotičnim područjima;

ocjenjivanje dovršenih projekata proizvodnje ugljena i čelika u dotičnim područjima;

Amandman 7

Amandman 7

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 2.

Članak 1. – točka 2.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svaka savjetodavna skupina sastavljena je u skladu s tablicama iz Priloga. Članovi savjetodavnih skupina pojedinci su koje imenuje glavni direktor Glavne uprave za istraživanje i inovacije kako bi zastupali zajednički interes dionika. Ne predstavljaju pojedinačne dionike, ali izražavaju mišljenje zajedničko različitim organizacijama dionika. | Svaka savjetodavna skupina sastavljena je u skladu s tablicama iz Priloga. Članovi savjetodavnih skupina pojedinci su koje imenuje glavni direktor Glavne uprave
  Komisije
  za istraživanje i inovacije kako bi zastupali zajednički interes dionika.
  Oni djeluju samostalno i
  ne predstavljaju pojedinačne dionike, ali izražavaju mišljenje zajedničko različitim organizacijama dionika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Svaka savjetodavna skupina sastavljena je u skladu s tablicama iz Priloga. Članovi savjetodavnih skupina pojedinci su koje imenuje glavni direktor Glavne uprave za istraživanje i inovacije kako bi zastupali zajednički interes dionika. Ne predstavljaju pojedinačne dionike, ali izražavaju mišljenje zajedničko različitim organizacijama dionika.

Svaka savjetodavna skupina sastavljena je u skladu s tablicama iz Priloga. Članovi savjetodavnih skupina pojedinci su koje imenuje glavni direktor Glavne uprave
  Komisije
  za istraživanje i inovacije kako bi zastupali zajednički interes dionika.
  Oni djeluju samostalno i
  ne predstavljaju pojedinačne dionike, ali izražavaju mišljenje zajedničko različitim organizacijama dionika.

Komisije

Oni djeluju samostalno i

Amandman 8

Amandman 8

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 2.

Članak 1. – točka 2.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 22. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Moraju biti aktivni u dotičnom području i svjesni prioriteta industrije. | Moraju biti aktivni u dotičnom području i svjesni prioriteta industrije
  i sektora
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Moraju biti aktivni u dotičnom području i svjesni prioriteta industrije.

Moraju biti aktivni u dotičnom području i svjesni prioriteta industrije
  i sektora
  .

i sektora

Amandman 9

Amandman 9

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 3.

Članak 1. – točka 3.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 24. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članove tehničkih skupina imenuje u vlastito ime glavni direktor Glavne uprave za istraživanje i inovacije. | Članove tehničkih skupina imenuje u vlastito ime glavni direktor Glavne uprave
  Komisije
  za istraživanje i inovacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članove tehničkih skupina imenuje u vlastito ime glavni direktor Glavne uprave za istraživanje i inovacije.

Članove tehničkih skupina imenuje u vlastito ime glavni direktor Glavne uprave
  Komisije
  za istraživanje i inovacije.

Komisije

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 24. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Komisija se poziva da zajamči najveću moguću transparentnost, uključujući objavu dnevnog reda, popratnih dokumenata, zapisnika o glasovanju i detaljnih zapisnika, među ostalim izdvojena mišljenja u skladu s preporukom Europskog ombudsmana; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3 a.
     
  Komisija se poziva da zajamči najveću moguću transparentnost, uključujući objavu dnevnog reda, popratnih dokumenata, zapisnika o glasovanju i detaljnih zapisnika, među ostalim izdvojena mišljenja u skladu s preporukom Europskog ombudsmana;

3 a.

Komisija se poziva da zajamči najveću moguću transparentnost, uključujući objavu dnevnog reda, popratnih dokumenata, zapisnika o glasovanju i detaljnih zapisnika, među ostalim izdvojena mišljenja u skladu s preporukom Europskog ombudsmana;

Amandman 10

Amandman 10

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 9.

Članak 1. – točka 9.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 39.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za imenovanje neovisnih i visoko kvalificiranih stručnjaka iz članka 18., članka 28. stavka 2. i članka 38. primjenjuju se analogijom odredbe iz članka 40. Uredbe (EU) br. 1290/2013 (*1). | Za imenovanje neovisnih i visoko kvalificiranih stručnjaka iz članka 18., članka 28. stavka 2. i članka 38. primjenjuju se analogijom odredbe iz članka 40. Uredbe (EU) br. 1290/2013
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (*2)

  u kombinaciji sa, za stručne skupine u cjelini, Odlukom Komisije od 30
  .
  svibnja 2016. o uspostavi horizontalnih pravila o osnivanju i radu stručnih skupina Komisije te rezolucijom Europskog parlamenta o nadzoru registra i sastavu stručnih skupina Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za imenovanje neovisnih i visoko kvalificiranih stručnjaka iz članka 18., članka 28. stavka 2. i članka 38. primjenjuju se analogijom odredbe iz članka 40. Uredbe (EU) br. 1290/2013 (*1).

*1

Za imenovanje neovisnih i visoko kvalificiranih stručnjaka iz članka 18., članka 28. stavka 2. i članka 38. primjenjuju se analogijom odredbe iz članka 40. Uredbe (EU) br. 1290/2013
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (*2)

  u kombinaciji sa, za stručne skupine u cjelini, Odlukom Komisije od 30
  .
  svibnja 2016. o uspostavi horizontalnih pravila o osnivanju i radu stručnih skupina Komisije te rezolucijom Europskog parlamenta o nadzoru registra i sastavu stručnih skupina Komisije.

Europskog parlamenta i Vijeća

*2

u kombinaciji sa, za stručne skupine u cjelini, Odlukom Komisije od 30

svibnja 2016. o uspostavi horizontalnih pravila o osnivanju i radu stručnih skupina Komisije te rezolucijom Europskog parlamenta o nadzoru registra i sastavu stručnih skupina Komisije.

---

(*1)  Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.).”;

*1

(*2)  Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.).”;

*2

---

Četvrtak, 15. prosinca 2016.

| 6.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 238/416 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 238/416

---

P8_TA(2016)0508

Treće zemlje čiji državljani moraju imati vizu ili su izuzeti od tog zahtjeva: revizija mehanizma suspenzije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (revizija mehanizma suspenzije) (COM(2016)0290 – C8-0176/2016 – 2016/0142(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 238/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0290), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0290),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0176/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0176/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0235/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0235/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0142

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (revizija mehanizma suspenzije)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/371.)

---