# Az Európai Unió C 215/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 215 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. június 19. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 215

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. június 19.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2016–20172016. október 3–6-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 314, 2017.9.21 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK2016. október 24–27-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 326, 2017.9.28 .
  A 2014. évi mentesítésről szóló, 2016. október 27-én elfogadott szövegeket a
  HL L 333, 2016.12.8.
  számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2016–20172016. október 3–6-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 314, 2017.9.21 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK2016. október 24–27-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 326, 2017.9.28 .
  A 2014. évi mentesítésről szóló, 2016. október 27-én elfogadott szövegeket a
  HL L 333, 2016.12.8.
  számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

HL C 314, 2017.9.21

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

HL C 326, 2017.9.28

A 2014. évi mentesítésről szóló, 2016. október 27-én elfogadott szövegeket a

HL L 333, 2016.12.8.

számában tették közzé.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2016. október 4., kedd |
| 2018/C 215/01 | Az Európai Parlament 2016. október 4-i állásfoglalása az AKCS–EU kapcsolatok jövőjéről 2020 után (2016/2053(INI)) | 2 |
| | 2016. október 5., szerda |
| 2018/C 215/02 | Az Európai Parlament 2016. október 5-i állásfoglalása a globális célok elérése felé tett következő lépésekről és a világ táplálkozási és élelmezésbiztonsága érdekében tett uniós kötelezettségvállalásokról (2016/2705(RSP)) | 10 |
| 2018/C 215/03 | Az Európai Parlament 2016. október 5-i állásfoglalása az Európai Ügyészségről és az Eurojustról (2016/2750(RSP)) | 18 |
| 2018/C 215/04 | Az Európai Parlament 2016. október 5-i állásfoglalása az európai újraiparosítási politika szükségességéről a közelmúltbeli Caterpillar- és Alstom-ügy fényében (2016/2891(RSP)) | 21 |
| | 2016. október 6., csütörtök |
| 2018/C 215/05 | Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása Ruandáról: Victoire Ingabire ügyéről (2016/2910(RSP)) | 29 |
| 2018/C 215/06 | Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása Szudánról (2016/2911(RSP)) | 33 |
| 2018/C 215/07 | Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása Thaiföldről, különösen Andy Hall helyzetéről (2016/2912(RSP)) | 37 |
| 2018/C 215/08 | Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokról: IFRS 9 (2016/2898(RSP)) | 40 |
| 2018/C 215/09 | Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása Szíriáról (2016/2894(RSP)) | 44 |
| 2018/C 215/10 | Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a Párizsi Megállapodás végrehajtásáról és az ENSZ marokkói Marrákesben tartandó, 2016. évi éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 22) (2016/2814(RSP)) | 46 |
| 2018/C 215/11 | Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló 1935/2004/EK rendelet végrehajtásáról (2015/2259(INI)) | 57 |
| 2018/C 215/12 | Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről: 2014. évi éves jelentés (2015/2326(INI)) | 65 |
| 2018/C 215/13 | Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 (SYN-BTØ11-1) kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046173/01 – 2016/2919(RSP)) | 70 |
| 2018/C 215/14 | Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukorica vetőmagjának termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046172/00 – 2016/2920(RSP)) | 73 |
| 2018/C 215/15 | Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046170/00 – 2016/2921(RSP)) | 76 |
| 2018/C 215/16 | Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricából készült termékek (MON-ØØ81Ø-6) forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046169/00 – 2016/2922(RSP)) | 80 |
| 2018/C 215/17 | Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046168/00 – 2016/2923(RSP)) | 83 |
| | 2016. október 25., kedd |
| 2018/C 215/18 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása az EU Iránnal kapcsolatos stratégiájáról a nukleáris megállapodást követően (2015/2274(INI)) | 86 |
| 2018/C 215/19 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a korrupció elleni küzdelemről és a CRIM bizottság állásfoglalásának nyomon követéséről (2015/2110(INI)) | 96 |
| 2018/C 215/20 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a harmadik országokban az emberi jogok és a migráció helyzetéről (2015/2316(INI)) | 111 |
| 2018/C 215/21 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről (2015/2315(INI)) | 125 |
| 2018/C 215/22 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a cseppfolyósított földgázra és a földgáztárolásra vonatkozó uniós stratégiáról (2016/2059(INI)) | 133 |
| 2018/C 215/23 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a halászati ellenőrzések egységessé tételének mikéntjéről Európában (2015/2093(INI)) | 143 |
| 2018/C 215/24 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a közép- és kelet-európai közlekedési infrastruktúra összekapcsolódásának és hozzáférhetőségének fejlesztéséről (2015/2347(INI)) | 152 |
| 2018/C 215/25 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról (2015/2254(INL)) | 162 |
| | 2016. október 26., szerda |
| 2018/C 215/26 | Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról (2016/2931(RSP)) | 178 |
| 2018/C 215/27 | Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2016. év prioritásainak végrehajtása (2016/2101(INI)) | 182 |
| 2018/C 215/28 | Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása a transzzsírsavakról (TFA) (2016/2637(RSP)) | 190 |
| | 2016. október 27., csütörtök |
| 2018/C 215/29 | Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása az észak-iraki/moszuli helyzetről (2016/2956(RSP)) | 194 |
| 2018/C 215/30 | Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása az újságírók helyzetéről Törökországban (2016/2935(RSP)) | 199 |
| 2018/C 215/31 | Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása a nukleáris biztonságról és az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról (2016/2936(RSP)) | 202 |
| 2018/C 215/32 | Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása az európai önkéntes szolgálatról és az önkéntesség előmozdításáról Európában (2016/2872(RSP)) | 208 |
| 2018/C 215/33 | Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása az EU 2013–2015 közötti időszakra szóló ifjúsági stratégiájának értékeléséről (2015/2351(INI)) | 212 |
| 2018/C 215/34 | Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása a vidéki területeken a KAP munkahelyteremtéshez való hozzájárulásának mikéntjéről (2015/2226(INI)) | 228 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2016. október 4., kedd

2018/C 215/01

Az Európai Parlament 2016. október 4-i állásfoglalása az AKCS–EU kapcsolatok jövőjéről 2020 után (2016/2053(INI))

2

2016. október 5., szerda

2018/C 215/02

Az Európai Parlament 2016. október 5-i állásfoglalása a globális célok elérése felé tett következő lépésekről és a világ táplálkozási és élelmezésbiztonsága érdekében tett uniós kötelezettségvállalásokról (2016/2705(RSP))

10

2018/C 215/03

Az Európai Parlament 2016. október 5-i állásfoglalása az Európai Ügyészségről és az Eurojustról (2016/2750(RSP))

18

2018/C 215/04

Az Európai Parlament 2016. október 5-i állásfoglalása az európai újraiparosítási politika szükségességéről a közelmúltbeli Caterpillar- és Alstom-ügy fényében (2016/2891(RSP))

21

2016. október 6., csütörtök

2018/C 215/05

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása Ruandáról: Victoire Ingabire ügyéről (2016/2910(RSP))

29

2018/C 215/06

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása Szudánról (2016/2911(RSP))

33

2018/C 215/07

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása Thaiföldről, különösen Andy Hall helyzetéről (2016/2912(RSP))

37

2018/C 215/08

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokról: IFRS 9 (2016/2898(RSP))

40

2018/C 215/09

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása Szíriáról (2016/2894(RSP))

44

2018/C 215/10

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a Párizsi Megállapodás végrehajtásáról és az ENSZ marokkói Marrákesben tartandó, 2016. évi éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 22) (2016/2814(RSP))

46

2018/C 215/11

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló 1935/2004/EK rendelet végrehajtásáról (2015/2259(INI))

57

2018/C 215/12

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről: 2014. évi éves jelentés (2015/2326(INI))

65

2018/C 215/13

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 (SYN-BTØ11-1) kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046173/01 – 2016/2919(RSP))

70

2018/C 215/14

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukorica vetőmagjának termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046172/00 – 2016/2920(RSP))

73

2018/C 215/15

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046170/00 – 2016/2921(RSP))

76

2018/C 215/16

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricából készült termékek (MON-ØØ81Ø-6) forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046169/00 – 2016/2922(RSP))

80

2018/C 215/17

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046168/00 – 2016/2923(RSP))

83

2016. október 25., kedd

2018/C 215/18

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása az EU Iránnal kapcsolatos stratégiájáról a nukleáris megállapodást követően (2015/2274(INI))

86

2018/C 215/19

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a korrupció elleni küzdelemről és a CRIM bizottság állásfoglalásának nyomon követéséről (2015/2110(INI))

96

2018/C 215/20

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a harmadik országokban az emberi jogok és a migráció helyzetéről (2015/2316(INI))

111

2018/C 215/21

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről (2015/2315(INI))

125

2018/C 215/22

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a cseppfolyósított földgázra és a földgáztárolásra vonatkozó uniós stratégiáról (2016/2059(INI))

133

2018/C 215/23

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a halászati ellenőrzések egységessé tételének mikéntjéről Európában (2015/2093(INI))

143

2018/C 215/24

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a közép- és kelet-európai közlekedési infrastruktúra összekapcsolódásának és hozzáférhetőségének fejlesztéséről (2015/2347(INI))

152

2018/C 215/25

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról (2015/2254(INL))

162

2016. október 26., szerda

2018/C 215/26

Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról (2016/2931(RSP))

178

2018/C 215/27

Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2016. év prioritásainak végrehajtása (2016/2101(INI))

182

2018/C 215/28

Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása a transzzsírsavakról (TFA) (2016/2637(RSP))

190

2016. október 27., csütörtök

2018/C 215/29

Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása az észak-iraki/moszuli helyzetről (2016/2956(RSP))

194

2018/C 215/30

Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása az újságírók helyzetéről Törökországban (2016/2935(RSP))

199

2018/C 215/31

Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása a nukleáris biztonságról és az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról (2016/2936(RSP))

202

2018/C 215/32

Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása az európai önkéntes szolgálatról és az önkéntesség előmozdításáról Európában (2016/2872(RSP))

208

2018/C 215/33

Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása az EU 2013–2015 közötti időszakra szóló ifjúsági stratégiájának értékeléséről (2015/2351(INI))

212

2018/C 215/34

Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása a vidéki területeken a KAP munkahelyteremtéshez való hozzájárulásának mikéntjéről (2015/2226(INI))

228

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2016. október 4., kedd |
| 2018/C 215/35 | Az Európai Parlament 2016. október 4-i határozata a Giorgos Grammatikakis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2084(IMM)) | 241 |
| | 2016. október 25., kedd |
| 2018/C 215/36 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i határozata a Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2108(IMM)) | 243 |
| 2018/C 215/37 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i határozata a Jane Collins kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemről (2016/2087(IMM)) | 245 |
| 2018/C 215/38 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i határozata a Mario Borghezio kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemről (2016/2028(IMM)) | 247 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2016. október 4., kedd

2018/C 215/35

Az Európai Parlament 2016. október 4-i határozata a Giorgos Grammatikakis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2084(IMM))

241

2016. október 25., kedd

2018/C 215/36

Az Európai Parlament 2016. október 25-i határozata a Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2108(IMM))

243

2018/C 215/37

Az Európai Parlament 2016. október 25-i határozata a Jane Collins kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemről (2016/2087(IMM))

245

2018/C 215/38

Az Európai Parlament 2016. október 25-i határozata a Mario Borghezio kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemről (2016/2028(IMM))

247

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2016. október 4., kedd |
| 2018/C 215/39 | Az Európai Parlament 2016. október 4-i jogalkotási állásfoglalása az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12256/2016 – C8-0401/2016 – 2016/0184(NLE)) | 249 |
| 2018/C 215/40 | Az Európai Parlament 2016. október 4-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0462 – C8-0283/2016 – 2016/2165(BUD)) | 250 |
| 2018/C 215/41 | Az Európai Parlament 2016. október 4-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország kérelme – EGF/2016/001/FI/Microsoft) (COM(2016)0490 – C8-0348/2016 – 2016/2211(BUD)) | 252 |
| 2018/C 215/42 | Az Európai Parlament 2016. október 4-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Svédország kérelme – EGF/2016/002 SE/Ericsson) (COM(2016)0554 – C8-0355/2016 – 2016/2214(BUD)) | 256 |
| 2018/C 215/43 | P8_TA(2016)0368A büntetőeljárások során a gyanúsítottak és a vádlottak, valamint az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban a keresett személyek költségmentessége ***IAz Európai Parlament 2016. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a szabadságuktól megfosztott gyanúsítottak és vádlottak ideiglenes költségmentességéről, valamint az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban biztosított költségmentességről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0824 – C7-0429/2013 – 2013/0409(COD))P8_TC1-COD(2013)0409Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. október 4-én került elfogadásra a büntetőeljárások során a gyanúsítottak és a vádlottak, valamint az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban a keresett személyek költségmentességéről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 260 |
| 2018/C 215/44 | P8_TA(2016)0369Egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelme ***IAz Európai Parlament 2016. október 4-i jogalkotási állásfoglalása az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))P8_TC1-COD(2014)0005Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. október 4-én került elfogadásra az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 261 |
| 2018/C 215/45 | Az Európai Parlament 2016. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a Kínai Népköztársaság Közbiztonsági Minisztériuma és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) közötti stratégiai együttműködésről szóló megállapodás Europol általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (08364/2016 – C8-0217/2016 – 2016/0808(CNS)) | 262 |
| | 2016. október 5., szerda |
| 2018/C 215/46 | Az Európai Parlament 2016. október 5-i jogalkotási állásfoglalása az Osztrák Köztársaságnak és Romániának a Perunak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0367 – C8-0234/2016 – 2016/0168(NLE)) | 263 |
| 2018/C 215/47 | Az Európai Parlament 2016. október 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyes tagállamoknak a Kazahsztánnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0368 – C8-0232/2016 – 2016/0169(NLE)) | 264 |
| 2018/C 215/48 | Az Európai Parlament 2016. október 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyes tagállamoknak a Koreai Köztársaságnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0372 – C8-0233/2016 – 2016/0173(NLE)) | 265 |
| | 2016. október 25., kedd |
| 2018/C 215/49 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Dániával való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11219/2016 – C8-0340/2016 – 2016/0813(CNS)) | 266 |
| 2018/C 215/50 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Dániával való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11220/2016 – C8-0341/2016 – 2016/0814(CNS)) | 267 |
| 2018/C 215/51 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (15470/2015 – C8-0110/2016 – 2015/0293(NLE)) | 268 |
| 2018/C 215/52 | P8_TA(2016)0394A pénzügyi stabilitás vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok ***IAz Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitás vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0418 – C8-0238/2016 – 2016/0193(COD))P8_TC1-COD(2016)0193Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. október 25-én került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitás vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 269 |
| 2018/C 215/53 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló 91/2003/EK rendelet árukra, utasokra és balesetekre vonatkozó adatgyűjtés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és a tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról (10000/1/2016 – C8-0365/2016 – 2013/0297(COD)) | 270 |
| 2018/C 215/54 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló 1365/2006/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról (09878/1/2016 – C8-0358/2016 – 2013/0226(COD)) | 271 |
| 2018/C 215/55 | Az Európai Parlament 2016. október 25-én elfogadott módosításai a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD)) | 272 |
| 2018/C 215/56 | Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó, 3/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: Az Intézmények biztonsága (12600/2016 – C8-0409/2016 – 2016/2121(BUD)) | 297 |
| | 2016. október 26., szerda |
| 2018/C 215/57 | Az Európai Parlament határozata a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek kockázatcsökkentési technikáit meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2016. október 4-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2016)06329 – 2016/2930(DEA)) | 299 |
| 2018/C 215/58 | Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11900/2016 – C8-0373/2016 – 2016/2047(BUD)) | 301 |
| 2018/C 215/59 | Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Észtország EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals referenciaszámú kérelme) (COM(2016)0622 – C8-0389/2016 – 2016/2235(BUD)) | 316 |
| 2018/C 215/60 | Az Európai Parlament 2016. október 26-i jogalkotási állásfoglalása a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09389/1/2016 – C8-0360/2016 – 2012/0340(COD)) | 320 |
| 2018/C 215/61 | Az Európai Parlament 2016. október 26-i jogalkotási állásfoglalása a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (08795/2/2016 – C8-0364/2016 – 2013/0141(COD)) | 321 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2016. október 4., kedd

2018/C 215/39

Az Európai Parlament 2016. október 4-i jogalkotási állásfoglalása az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12256/2016 – C8-0401/2016 – 2016/0184(NLE))

249

2018/C 215/40

Az Európai Parlament 2016. október 4-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0462 – C8-0283/2016 – 2016/2165(BUD))

250

2018/C 215/41

Az Európai Parlament 2016. október 4-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország kérelme – EGF/2016/001/FI/Microsoft) (COM(2016)0490 – C8-0348/2016 – 2016/2211(BUD))

252

2018/C 215/42

Az Európai Parlament 2016. október 4-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Svédország kérelme – EGF/2016/002 SE/Ericsson) (COM(2016)0554 – C8-0355/2016 – 2016/2214(BUD))

256

2018/C 215/43

P8_TA(2016)0368A büntetőeljárások során a gyanúsítottak és a vádlottak, valamint az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban a keresett személyek költségmentessége ***IAz Európai Parlament 2016. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a szabadságuktól megfosztott gyanúsítottak és vádlottak ideiglenes költségmentességéről, valamint az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban biztosított költségmentességről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0824 – C7-0429/2013 – 2013/0409(COD))P8_TC1-COD(2013)0409Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. október 4-én került elfogadásra a büntetőeljárások során a gyanúsítottak és a vádlottak, valamint az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban a keresett személyek költségmentességéről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

260

2018/C 215/44

P8_TA(2016)0369Egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelme ***IAz Európai Parlament 2016. október 4-i jogalkotási állásfoglalása az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))P8_TC1-COD(2014)0005Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. október 4-én került elfogadásra az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

261

2018/C 215/45

Az Európai Parlament 2016. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a Kínai Népköztársaság Közbiztonsági Minisztériuma és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) közötti stratégiai együttműködésről szóló megállapodás Europol általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (08364/2016 – C8-0217/2016 – 2016/0808(CNS))

262

2016. október 5., szerda

2018/C 215/46

Az Európai Parlament 2016. október 5-i jogalkotási állásfoglalása az Osztrák Köztársaságnak és Romániának a Perunak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0367 – C8-0234/2016 – 2016/0168(NLE))

263

2018/C 215/47

Az Európai Parlament 2016. október 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyes tagállamoknak a Kazahsztánnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0368 – C8-0232/2016 – 2016/0169(NLE))

264

2018/C 215/48

Az Európai Parlament 2016. október 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyes tagállamoknak a Koreai Köztársaságnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0372 – C8-0233/2016 – 2016/0173(NLE))

265

2016. október 25., kedd

2018/C 215/49

Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Dániával való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11219/2016 – C8-0340/2016 – 2016/0813(CNS))

266

2018/C 215/50

Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Dániával való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11220/2016 – C8-0341/2016 – 2016/0814(CNS))

267

2018/C 215/51

Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (15470/2015 – C8-0110/2016 – 2015/0293(NLE))

268

2018/C 215/52

P8_TA(2016)0394A pénzügyi stabilitás vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok ***IAz Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitás vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0418 – C8-0238/2016 – 2016/0193(COD))P8_TC1-COD(2016)0193Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. október 25-én került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitás vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

269

2018/C 215/53

Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló 91/2003/EK rendelet árukra, utasokra és balesetekre vonatkozó adatgyűjtés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és a tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról (10000/1/2016 – C8-0365/2016 – 2013/0297(COD))

270

2018/C 215/54

Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló 1365/2006/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról (09878/1/2016 – C8-0358/2016 – 2013/0226(COD))

271

2018/C 215/55

Az Európai Parlament 2016. október 25-én elfogadott módosításai a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD))

272

2018/C 215/56

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó, 3/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: Az Intézmények biztonsága (12600/2016 – C8-0409/2016 – 2016/2121(BUD))

297

2016. október 26., szerda

2018/C 215/57

Az Európai Parlament határozata a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek kockázatcsökkentési technikáit meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2016. október 4-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2016)06329 – 2016/2930(DEA))

299

2018/C 215/58

Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11900/2016 – C8-0373/2016 – 2016/2047(BUD))

301

2018/C 215/59

Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Észtország EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals referenciaszámú kérelme) (COM(2016)0622 – C8-0389/2016 – 2016/2235(BUD))

316

2018/C 215/60

Az Európai Parlament 2016. október 26-i jogalkotási állásfoglalása a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09389/1/2016 – C8-0360/2016 – 2012/0340(COD))

320

2018/C 215/61

Az Európai Parlament 2016. október 26-i jogalkotási állásfoglalása a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (08795/2/2016 – C8-0364/2016 – 2013/0141(COD))

321

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

19.6.2018

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2016–2017

2016. október 3–6-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

  HL C 314, 2017.9.21
  .

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2016. október 24–27-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

  HL C 326, 2017.9.28
  .

A 2014. évi mentesítésről szóló, 2016. október 27-én elfogadott szövegeket a

  HL L 333, 2016.12.8.

  számában tették közzé.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2016. október 4., kedd

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/2

---

P8_TA(2016)0371

Az AKCS–EU kapcsolatok jövője 2020 után

Az Európai Parlament 2016. október 4-i állásfoglalása az AKCS–EU kapcsolatok jövőjéről 2020 után (2016/2053(INI))

(2018/C 215/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás) és annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás) és annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (1),

| — | tekintettel az 1975-ben kötött, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportját létrehozó Georgetowni Megállapodásra, valamint annak 1992. évi felülvizsgálatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1975-ben kötött, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportját létrehozó Georgetowni Megállapodásra, valamint annak 1992. évi felülvizsgálatára (2),

| — | tekintettel „Az AKCS-országokkal való együttműködésnek az Unió költségvetésébe való maradéktalan integrációja felé” című, 2003. október 8-i bizottsági közleményre (COM(2003)0590), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az AKCS-országokkal való együttműködésnek az Unió költségvetésébe való maradéktalan integrációja felé” című, 2003. október 8-i bizottsági közleményre (COM(2003)0590),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Az Európai Unió és az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok közötti 2020 utáni új partnerség felé” című, 2015. október 6-i közös konzultációs dokumentumára (JOIN(2015)0033), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Az Európai Unió és az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok közötti 2020 utáni új partnerség felé” című, 2015. október 6-i közös konzultációs dokumentumára (JOIN(2015)0033),

| — | tekintettel az AKCS–EU kapcsolatokról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés munkájáról szóló, 2015. február 11-i állásfoglalására (3), a 2000. június 23-i Cotonoui Megállapodás második módosításáról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (4), a gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztésre gyakorolt hatásáról szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (5), valamint az Európai Fejlesztési Alap költségvetésbe történő bevonásáról szóló, 2004. április 1-jei állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU kapcsolatokról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés munkájáról szóló, 2015. február 11-i állásfoglalására (3), a 2000. június 23-i Cotonoui Megállapodás második módosításáról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (4), a gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztésre gyakorolt hatásáról szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (5), valamint az Európai Fejlesztési Alap költségvetésbe történő bevonásáról szóló, 2004. április 1-jei állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés korábbi állásfoglalásaira és különösen a „Negyven év partnerség: az AKCS-országokban a kereskedelemre és fejlődésre gyakorolt hatás értékelése, valamint az AKCS-országok és az Európai Unió közötti tartós kapcsolatok kilátásai” című, 2015. december 9-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés korábbi állásfoglalásaira és különösen a „Negyven év partnerség: az AKCS-országokban a kereskedelemre és fejlődésre gyakorolt hatás értékelése, valamint az AKCS-országok és az Európai Unió közötti tartós kapcsolatok kilátásai” című, 2015. december 9-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek az AKCS–EU kapcsolatok jövőjéről szóló, 2015. december 9-i közös nyilatkozatára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek az AKCS–EU kapcsolatok jövőjéről szóló, 2015. december 9-i közös nyilatkozatára (8),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2016. június 28-i és 29-i ülésén előterjesztendő, a kül- és biztonságpolitikára vonatkozó uniós globális stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2016. június 28-i és 29-i ülésén előterjesztendő, a kül- és biztonságpolitikára vonatkozó uniós globális stratégiára,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Az EU és a csendes-óceáni térség közötti megújult fejlesztési partnerség felé” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. március 21-i közös közleményére (JOIN(2012)0006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Az EU és a csendes-óceáni térség közötti megújult fejlesztési partnerség felé” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. március 21-i közös közleményére (JOIN(2012)0006),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője az „EU-Karibi közös partnerségi stratégia” című, 2012. június 26-i közös közleményére (JOIN(2012)0018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője az „EU-Karibi közös partnerségi stratégia” című, 2012. június 26-i közös közleményére (JOIN(2012)0018),

| — | tekintettel az afrikai és európai állam-, illetve kormányfők által a 2007. december 9-i lisszaboni csúcstalálkozón elfogadott EU–Afrika közös stratégiára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai és európai állam-, illetve kormányfők által a 2007. december 9-i lisszaboni csúcstalálkozón elfogadott EU–Afrika közös stratégiára (9),

| — | tekintettel 2015. október 6-i állásfoglalására a fejlődő országok helyi hatóságainak a fejlesztési együttműködésben játszott szerepéről (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2015. október 6-i állásfoglalására a fejlődő országok helyi hatóságainak a fejlesztési együttműködésben játszott szerepéről (10),

| — | tekintettel a 2015 utáni időszakra vonatkozó menetrendről szóló, 2014. június 20-i AKCS–EU közös nyilatkozatra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015 utáni időszakra vonatkozó menetrendről szóló, 2014. június 20-i AKCS–EU közös nyilatkozatra (11),

| — | tekintettel az AKCS-országok állam- és kormányfőinek 2012. december 13–14-i, 7. csúcsértekezletén elfogadott, „Az AKCS-csoport jövője a változó világban: kihívások és lehetőségek” című Sipopói Nyilatkozatra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-országok állam- és kormányfőinek 2012. december 13–14-i, 7. csúcsértekezletén elfogadott, „Az AKCS-csoport jövője a változó világban: kihívások és lehetőségek” című Sipopói Nyilatkozatra (12),

| — | tekintettel a 2015. július 13–16. között megtartott, harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciára, valamint az ENSZ Közgyűlése által 2015. július 27-én jóváhagyott, addisz-abebai cselekvési programra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. július 13–16. között megtartott, harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciára, valamint az ENSZ Közgyűlése által 2015. július 27-én jóváhagyott, addisz-abebai cselekvési programra (13),

| — | tekintettel ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint az ENSZ Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint az ENSZ Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra (14),

| — | tekintettel az AKCS–EU Tanács 2016. április 28-án és 29-én Dakarban (Szenegál) megtartott, 41. ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Tanács 2016. április 28-án és 29-én Dakarban (Szenegál) megtartott, 41. ülésére,

| — | tekintettel az AKCS állam- és kormányfők 2016. május 31-én és június 1-jén, Port Moresby-ban (Pápua Új-Guinea) tartott nyolcadik csúcstalálkozójára, amelyen elfogadták az AKCS-államok jövőbeli kilátásairól szóló waigani közleményt, valamint a Port Moresby-i nyilatkozatot, továbbá a jelentős személyek csoportjának zárójelentését az AKCS-csoport jövőjéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS állam- és kormányfők 2016. május 31-én és június 1-jén, Port Moresby-ban (Pápua Új-Guinea) tartott nyolcadik csúcstalálkozójára, amelyen elfogadták az AKCS-államok jövőbeli kilátásairól szóló waigani közleményt, valamint a Port Moresby-i nyilatkozatot, továbbá a jelentős személyek csoportjának zárójelentését az AKCS-csoport jövőjéről,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0263/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0263/2016),

| A. | mivel a Cotonoui Megállapodás ereje és eredményei számos, egyedi sajátosságon alapulnak: jogilag kötelező erejű dokumentum, az aláíró államok számát tekintve példa nélkül álló (79+28), három pillére – fejlesztési együttműködés, politikai együttműködés, illetve gazdasági és kereskedelmi együttműködés – révén átfogó jellegű, közös intézményi kerettel és az Európai Fejlesztési Alap (EFA) formájában jelentős költségvetéssel rendelkezik; |
| --- | --- |

A.

mivel a Cotonoui Megállapodás ereje és eredményei számos, egyedi sajátosságon alapulnak: jogilag kötelező erejű dokumentum, az aláíró államok számát tekintve példa nélkül álló (79+28), három pillére – fejlesztési együttműködés, politikai együttműködés, illetve gazdasági és kereskedelmi együttműködés – révén átfogó jellegű, közös intézményi kerettel és az Európai Fejlesztési Alap (EFA) formájában jelentős költségvetéssel rendelkezik;

| B. | mivel a Cotonoui Megállapodás átfogó célkitűzése egyértelműen szerepel a megállapodás 1. cikkében: „a szegénység csökkentése és végül felszámolása, összhangban az AKCS-országok fenntartható fejlődésére és a világgazdaságba történő fokozatos integrációjára irányuló célkitűzésekkel”; mivel a partnerség bizonyos alapvető értékekre és alapelvekre épül, ideértve az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását, a jogállamiságon alapuló demokráciát és az átlátható és elszámoltatható kormányzást; |
| --- | --- |

B.

mivel a Cotonoui Megállapodás átfogó célkitűzése egyértelműen szerepel a megállapodás 1. cikkében: „a szegénység csökkentése és végül felszámolása, összhangban az AKCS-országok fenntartható fejlődésére és a világgazdaságba történő fokozatos integrációjára irányuló célkitűzésekkel”; mivel a partnerség bizonyos alapvető értékekre és alapelvekre épül, ideértve az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását, a jogállamiságon alapuló demokráciát és az átlátható és elszámoltatható kormányzást;

| C. | a világ legkevésbé fejlett országainak több mint 80 %-a az AKCS régióban található, ami különös jelentőséggel ruházza fel az EU–AKCS partnerséget; |
| --- | --- |

C.

a világ legkevésbé fejlett országainak több mint 80 %-a az AKCS régióban található, ami különös jelentőséggel ruházza fel az EU–AKCS partnerséget;

| D. | mivel a Cotonoui Megállapodás aláírása óta változások történtek az AKCS-csoport politikai és gazdasági színterén és az Európai Unióban; |
| --- | --- |

D.

mivel a Cotonoui Megállapodás aláírása óta változások történtek az AKCS-csoport politikai és gazdasági színterén és az Európai Unióban;

| E. | mivel az AKCS–EU kapcsolatok jövőjét az EU–AKCS együttműködésre jellemző potenciál és a várható akadályok új megközelítésére kell alapozni; |
| --- | --- |

E.

mivel az AKCS–EU kapcsolatok jövőjét az EU–AKCS együttműködésre jellemző potenciál és a várható akadályok új megközelítésére kell alapozni;

| F. | mivel az AKCS és EU tagországok számbeli erejüket még nem használják ki eléggé a globális fórumokon való közös fellépésre; |
| --- | --- |

F.

mivel az AKCS és EU tagországok számbeli erejüket még nem használják ki eléggé a globális fórumokon való közös fellépésre;

| G. | mivel az AKCS–EU partnerség fontos szerepet játszik a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében végzett munkában; |
| --- | --- |

G.

mivel az AKCS–EU partnerség fontos szerepet játszik a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében végzett munkában;

| H. | mivel másrészt a szegénység csökkentésére és az AKCS országok világgazdaságba történő integrációjára irányuló célkitűzések terén elért eredmények eddig elégtelenek voltak, tekintve, hogy az AKCS-tagországok fele még mindig a világ legkevésbé fejlett országai közé tartozik, és hogy az AKCS-tagországok együttesen a világkereskedelem kevesebb mint 5 %-áért és a globális GDP körülbelül 2 %-áért felelnek; |
| --- | --- |

H.

mivel másrészt a szegénység csökkentésére és az AKCS országok világgazdaságba történő integrációjára irányuló célkitűzések terén elért eredmények eddig elégtelenek voltak, tekintve, hogy az AKCS-tagországok fele még mindig a világ legkevésbé fejlett országai közé tartozik, és hogy az AKCS-tagországok együttesen a világkereskedelem kevesebb mint 5 %-áért és a globális GDP körülbelül 2 %-áért felelnek;

| I. | mivel a kereskedelmi kapcsolatok a Cotonoui Megállapodás második pillérét alkotják, és mivel a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) e kapcsolatok előmozdításának eszközei; |
| --- | --- |

I.

mivel a kereskedelmi kapcsolatok a Cotonoui Megállapodás második pillérét alkotják, és mivel a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) e kapcsolatok előmozdításának eszközei;

| J. | mivel a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) fogalma a Cotonoui Megállapodás 36. cikkében a következőképpen van meghatározva: olyan fejlesztési eszközök, amelyek célja „az AKCS-országok világgazdaságba való zökkenőmentes és fokozatos bekapcsolása, különösen a regionális integráció és a dél és dél közötti kereskedelem teljes körű kiaknázása révén”; mivel a gazdasági partnerségi megállapodások a Cotonoui Megállapodásba való belefoglalása ösztönzi a politikák fejlesztési célú koherenciáját; |
| --- | --- |

J.

mivel a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) fogalma a Cotonoui Megállapodás 36. cikkében a következőképpen van meghatározva: olyan fejlesztési eszközök, amelyek célja „az AKCS-országok világgazdaságba való zökkenőmentes és fokozatos bekapcsolása, különösen a regionális integráció és a dél és dél közötti kereskedelem teljes körű kiaknázása révén”; mivel a gazdasági partnerségi megállapodások a Cotonoui Megállapodásba való belefoglalása ösztönzi a politikák fejlesztési célú koherenciáját;

| K. | mivel a Cotonoui Megállapodás figyelembe veszi a regionális integráció növekvő fontosságát az AKCS-országokban és az AKCS–EU együttműködésben, valamint a béke és a biztonság elősegítésében, a növekedés ösztönzésében és a határokon átnyúló kihívások leküzdésében betöltött szerepét; |
| --- | --- |

K.

mivel a Cotonoui Megállapodás figyelembe veszi a regionális integráció növekvő fontosságát az AKCS-országokban és az AKCS–EU együttműködésben, valamint a béke és a biztonság elősegítésében, a növekedés ösztönzésében és a határokon átnyúló kihívások leküzdésében betöltött szerepét;

| L. | mivel a Cotonoui Megállapodás új globális kihívásokat kezel, amelyek az éghajlatváltozással, a migrációval, a békével és biztonsággal kapcsolatosak (ezek közé tartozik például a terrorizmus, a szélsőségesség és a nemzetközi bűnözés elleni küzdelem), de e területeken mindeddig kevés konkrét eredményt ért el; |
| --- | --- |

L.

mivel a Cotonoui Megállapodás új globális kihívásokat kezel, amelyek az éghajlatváltozással, a migrációval, a békével és biztonsággal kapcsolatosak (ezek közé tartozik például a terrorizmus, a szélsőségesség és a nemzetközi bűnözés elleni küzdelem), de e területeken mindeddig kevés konkrét eredményt ért el;

| M. | mivel az AKCS–EU közös intézményei és főként a közös minisztertanács ülései kevés konkrét eredményt értek el, és azokat alacsony részvételi arány és a részvétel alacsony szintje jellemezte; |
| --- | --- |

M.

mivel az AKCS–EU közös intézményei és főként a közös minisztertanács ülései kevés konkrét eredményt értek el, és azokat alacsony részvételi arány és a részvétel alacsony szintje jellemezte;

| N. | mivel az EU az AKCS titkársága költségeinek körülbelül 50 %-át finanszírozza; mivel az AKCS-tagországok egy része nem fizeti be teljes tagsági hozzájárulását; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU az AKCS titkársága költségeinek körülbelül 50 %-át finanszírozza; mivel az AKCS-tagországok egy része nem fizeti be teljes tagsági hozzájárulását;

| O. | mivel a fontos kérdésekről folytatott politikai párbeszéd, ahogyan arra a Cotonoui Megállapodás 8. és 96. cikkében utal, konkrét és jogszerű eszköze az AKCS–EU partnerség közösen vallott értékei fenntartásának, valamint a demokrácia és az emberi jogok előmozdításának, mivel ezek alapvető fontosságúak a fenntartható fejlődés szempontjából; |
| --- | --- |

O.

mivel a fontos kérdésekről folytatott politikai párbeszéd, ahogyan arra a Cotonoui Megállapodás 8. és 96. cikkében utal, konkrét és jogszerű eszköze az AKCS–EU partnerség közösen vallott értékei fenntartásának, valamint a demokrácia és az emberi jogok előmozdításának, mivel ezek alapvető fontosságúak a fenntartható fejlődés szempontjából;

| P. | mivel egyértelműen szükség van annak biztosítására, hogy az új megállapodásban fenntartsák az emberi jogi feltételeket és megerősítsék a politikai párbeszédet; |
| --- | --- |

P.

mivel egyértelműen szükség van annak biztosítására, hogy az új megállapodásban fenntartsák az emberi jogi feltételeket és megerősítsék a politikai párbeszédet;

| Q. | mivel fontosságuk elismerése ellenére a nemzeti parlamentek, a helyi hatóságok, a civil társadalom és a magánszektor politikai párbeszédben való részvétele meglehetősen korlátozott; mivel az AKCS-csoport szerepe azokra az esetekre korlátozódik, amelyek kapcsán a 96. cikkre hivatkoznak; mivel a politikai párbeszédet és különösen a 96. cikket leginkább a politikai válságok kései szakaszában, nem pedig megelőző jelleggel alkalmazzák; |
| --- | --- |

Q.

mivel fontosságuk elismerése ellenére a nemzeti parlamentek, a helyi hatóságok, a civil társadalom és a magánszektor politikai párbeszédben való részvétele meglehetősen korlátozott; mivel az AKCS-csoport szerepe azokra az esetekre korlátozódik, amelyek kapcsán a 96. cikkre hivatkoznak; mivel a politikai párbeszédet és különösen a 96. cikket leginkább a politikai válságok kései szakaszában, nem pedig megelőző jelleggel alkalmazzák;

| R. | mivel a nemzeti parlamentek, helyi hatóságok, civil társadalom és a magánszektor szerepének a Cotonoui Megállapodásban a 2010-es felülvizsgálat után történő egyértelmű elismerése ellenére részvételük az AKCS–EU politikákkal és tevékenységekkel kapcsolatos tanácskozásokban eddig korlátozott volt; |
| --- | --- |

R.

mivel a nemzeti parlamentek, helyi hatóságok, civil társadalom és a magánszektor szerepének a Cotonoui Megállapodásban a 2010-es felülvizsgálat után történő egyértelmű elismerése ellenére részvételük az AKCS–EU politikákkal és tevékenységekkel kapcsolatos tanácskozásokban eddig korlátozott volt;

| S. | mivel a civil társadalmi szervezetek egyre korlátozóbb jellegű jogszabályokkal és egyéb olyan akadályokkal szembesülnek, amelyek korlátozzák tevékenységeiket és érvényesülésüket; |
| --- | --- |

S.

mivel a civil társadalmi szervezetek egyre korlátozóbb jellegű jogszabályokkal és egyéb olyan akadályokkal szembesülnek, amelyek korlátozzák tevékenységeiket és érvényesülésüket;

| T. | mivel az AKCS régiói között az Európai Unióhoz társult tengerentúli országok és területek (TOT) is vannak, amelyeknek az EU-val való különleges kapcsolatai következtében el kell távolodni a fejlesztési támogatás hagyományos megközelítésétől annak érdekében, hogy az európai családhoz való tartozásukat jobban figyelembe lehessen venni; mivel annak ellenére, hogy a TOT-k különleges státusszal rendelkeznek, továbbra is ugyanúgy a 11. Európai Fejlesztési Alapból (EFA) részesülnek támogatásban, mint az AKCS-országok; |
| --- | --- |

T.

mivel az AKCS régiói között az Európai Unióhoz társult tengerentúli országok és területek (TOT) is vannak, amelyeknek az EU-val való különleges kapcsolatai következtében el kell távolodni a fejlesztési támogatás hagyományos megközelítésétől annak érdekében, hogy az európai családhoz való tartozásukat jobban figyelembe lehessen venni; mivel annak ellenére, hogy a TOT-k különleges státusszal rendelkeznek, továbbra is ugyanúgy a 11. Európai Fejlesztési Alapból (EFA) részesülnek támogatásban, mint az AKCS-országok;

| U. | mivel az EFA-t az EU tagállamainak közvetlen hozzájárulásaiból finanszírozzák, és nem vonatkoznak rá a rendes uniós költségvetési szabályok; mivel a Parlament hatásköre nem terjed ki az EFA költségvetésére, csupán mentesítést adhat a már megvalósult kifizetések alól, és nincs hivatalos ellenőrzési joga az EFA programozása tekintetében; |
| --- | --- |

U.

mivel az EFA-t az EU tagállamainak közvetlen hozzájárulásaiból finanszírozzák, és nem vonatkoznak rá a rendes uniós költségvetési szabályok; mivel a Parlament hatásköre nem terjed ki az EFA költségvetésére, csupán mentesítést adhat a már megvalósult kifizetések alól, és nincs hivatalos ellenőrzési joga az EFA programozása tekintetében;

| V. | mivel a 11. EFA keretében körülbelül 900 millió eurót különítettek el az Afrikai Békekeretnek, és az EFA tartalékból körülbelül 1,4 milliárd eurót fognak az EU–Afrika Infrastruktúraalapra felhasználni; |
| --- | --- |

V.

mivel a 11. EFA keretében körülbelül 900 millió eurót különítettek el az Afrikai Békekeretnek, és az EFA tartalékból körülbelül 1,4 milliárd eurót fognak az EU–Afrika Infrastruktúraalapra felhasználni;

| W. | mivel az AKCS-országokban a nemzeti források mozgósítása és a diaszpóra pénzeszközei a fejlesztés finanszírozásának fontos forrásai lehetnek; |
| --- | --- |

W.

mivel az AKCS-országokban a nemzeti források mozgósítása és a diaszpóra pénzeszközei a fejlesztés finanszírozásának fontos forrásai lehetnek;

| X. | mivel az EFA költségvetésbe való beemelése lehetővé tenné a demokratikus ellenőrzést, növelné a láthatóságot és az átláthatóságot az uniós fejlesztési alapok felhasználása terén; mivel másrészt az EFA-programozás többéves jellege lehetővé teszi a források kiszámíthatóságát, és a költségvetésbe való beemelése azzal járhat, hogy csökkennek a fejlesztési alapokból az AKCS-országoknak szánt összegek, ezeket egyéb külpolitikai prioritásokra költik, és ez a kiemelt EU–AKCS partnerség gyengülésének tűnhet; mivel az EFA költségvetésbe való beemelése veszélyeztetheti az Afrikai Békekeret, valamint további olyan fontos kezdeményezések finanszírozását, mint az EU–Afrika Infrastruktúraalap, kivéve ha létrehozunk egy külön eszközt a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos biztonsági kiadások finanszírozására; |
| --- | --- |

X.

mivel az EFA költségvetésbe való beemelése lehetővé tenné a demokratikus ellenőrzést, növelné a láthatóságot és az átláthatóságot az uniós fejlesztési alapok felhasználása terén; mivel másrészt az EFA-programozás többéves jellege lehetővé teszi a források kiszámíthatóságát, és a költségvetésbe való beemelése azzal járhat, hogy csökkennek a fejlesztési alapokból az AKCS-országoknak szánt összegek, ezeket egyéb külpolitikai prioritásokra költik, és ez a kiemelt EU–AKCS partnerség gyengülésének tűnhet; mivel az EFA költségvetésbe való beemelése veszélyeztetheti az Afrikai Békekeret, valamint további olyan fontos kezdeményezések finanszírozását, mint az EU–Afrika Infrastruktúraalap, kivéve ha létrehozunk egy külön eszközt a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos biztonsági kiadások finanszírozására;

| 1. | kijelenti, hogy az AKCS–EU együttműködés értékes és egyedi eredmény, amely az elmúlt 40 év folyamán megerősítette az AKCS és az EU népei, tagországai és parlamentjei közti kapcsolatokat; hangsúlyozza, hogy annak fényében, hogy az AKCS-országok tanújelét adják a csoportként való közös fellépés iránti elkötelezettségüknek, az együttműködés hatékonyságának növelése és annak az új kihívásokhoz való hozzáigazítása érdekében új struktúrát kell elfogadni, amely az AKCS–EU vívmányok jellegükben univerzális részeit – pl. az emberi jogok, a nemek közti egyenlőség, a humán fejlődés, a jó kormányzás és demokrácia iránti elkötelezettség, a jogállamiság megvalósításának célja és a bevált gyakorlatok cseréje – közös keretbe helyezi, míg a legfontosabb tevékenységeket a szubszidiaritás elvének megfelelően kell elvégezni, azaz olyan regionális megállapodások révén, amelyek az egyedi regionális szükségletekhez és az EU és az adott régió közös érdekeihez igazodnak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy mind a közös keretnek, mind a regionális megállapodásoknak jogilag kötelező erejűnek kell lenniük; hangsúlyozza, hogy hatékonyságuk megerősítése, a párhuzamosságok csökkentése és a szakpolitikai keretek közötti átfedések elkerülése érdekében az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival kötött regionális megállapodásokat a meglévő regionális és szubregionális szervezetek – így az Afrikai Unió, a regionális gazdasági közösségek és a regionális stratégiák vagy megállapodások, például a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) – figyelembevételével kell kialakítani, valamint azoknak lehetővé kell tenniük további országok, így az észak-afrikai országok csatlakozását, illetve csoportok egyedi érdekek vagy szükségletek szerinti létrehozását (pl. fejlettségi szint, mint a legkevésbé fejlett országok esetében, vagy földrajzi sajátságok, mint a fejlődő kis szigetállamok esetében); |
| --- | --- |

2.

Az együttműködés céljai, elvei és feltételei

| 3. | kéri, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és a fenntartható fejlesztési célok kerüljenek az új megállapodás középpontjába, továbbá felhív erőteljes nyomon követési mechanizmusok létrehozására annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodás végrehajtása a fenntartható fejlesztési célok megvalósítását és előmozdítását szolgálja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kéri, hogy egy AKCS–EU kölcsönös nyomon követési, elszámoltathatósági és értékelési mechanizmus révén rendszeresen kerüljön sor a fenntartható fejlesztési célok tagállami megvalósításának ellenőrzésére, valamint az AKCS és az EU nemcsak központi kormányzati intézmények, hanem parlamentek, regionális és helyi hatóságok, a civil társadalom és tudományos közösségek részéről delegált képviselői évente vonják le a következtetéseket és terjesszenek elő ajánlásokat nemzeti, regionális és globális értékelési folyamatokra és nyomon követésre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza továbbá, hogy a jövőbeli megállapodás keretében meghatározott ágazati közpolitikák kialakítása, elfogadása és végrehajtása során teljes mértékben figyelembe kell venni a tudásalapú politikákat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólít arra, hogy a szegénység és az egyenlőtlenség elleni küzdelem és végső soron ezek felszámolása, valamint a fenntartható fejlődés előmozdítása maradjon továbbra is az AKCS–EU együttműködés átfogó célja; kitart ugyanakkor amellett, hogy az új megállapodásnak elsősorban a felelősségvállalás elvén alapuló politikai projektnek kell lennie, és egyértelműen maga mögött kell hagynia a donor–kedvezményezett mentalitást; úgy véli, hogy az együttműködést olyan közös érdekű területeken kell megvalósítani, ahol kölcsönös előnyök várhatók, nem csupán gazdasági tekintetben, hanem a béke, a biztonság, az emberi jogok és a jogállamiság, a jó kormányzás és demokrácia, a migráció, a környezet, az éghajlatváltozás és a mind az AKCS, mind az EU tagországaiban élő lakosság jólétével összekapcsolható, egyéb területek tekintetében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ismételten hangsúlyozza, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia kulcsfontosságú az új fenntartható fejlesztési menetrend célkitűzéseinek teljesítése szempontjából; úgy véli, hogy a Cotonoui Megállapodás átfogó jellege előmozdítja a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát, és ezért azt egy új megállapodás keretében kell biztosítani; rámutat, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciára vonatkozó konkrét rendelkezéseket kell alkalmazni, és hogy az új megállapodás keretében meg kell erősíteni a kapcsolódó kérdésekről folytatott párbeszédet; emlékeztet javaslatára, amely szerint fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciával foglalkozó állandó társelőadókat kell alkalmazni a Közös Parlamenti Közgyűlés keretében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | véleménye szerint a nemzetközileg elfogadott segélyhatékonysági alapelvek tiszteletben tartása kulcsfontosságú a 2030-as menetrend teljesítésében, és úgy véli, hogy a jövőbeli megállapodásban hivatkozni kell erre; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri, hogy a Cotonoui Megállapodás emberi jogokra, demokratikus alapelvekre és jogállamiságra vonatkozó alapvető elemei képezzék ezután is az új megállapodás értékalapú bázisát; kéri, hogy az alapvető elemek közé vegyék fel a jó kormányzást is, megfelelve ezáltal a békére, az igazságszolgáltatásra és a hatékony intézményekre vonatkozó új, 16. fenntartható fejlesztési célnak; ismételten hangsúlyozza a Cotonoui Megállapodás 9. cikkének teljes körű végrehajtásának fontosságát; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a politikai párbeszéd a Cotonoui Megállapodás nélkülözhetetlen része, továbbá a 8. és a 96. cikkek konkrét jogi eszközöket jelentenek az AKCS–EU kapcsolatok lényegi részének betartásához, még ha korábban nem minden esetben alkalmazták azokat eredményesen; szorgalmazza, hogy a politikai párbeszéd maradjon az új megállapodás átfogó keretének és regionális szintjének központi és jogi pillére; felszólít arra, hogy a politikai válságok megelőzése érdekében hatékonyabban, rendszeresen és proaktív módon folytassanak politikai párbeszédet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy a Cotonoui Megállapodás 97. cikke konzultációs eljárásról és a korrupcióval kapcsolatban megfelelő intézkedésekről rendelkezik; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy erre a cikkre mostanáig csak egy alkalommal utaltak; felszólít arra, hogy az EU és az AKCS-országok közötti jövőbeli partnerségi megállapodásban úgy erősítsék meg ezt az eljárást, hogy az valóban működőképes legyen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | e tekintetben hangsúlyozza, hogy a politikai párbeszéd értékes alapot kínál a partnerországokban élő emberek helyzetének javításához; sajnálkozik eme eszköz elégtelen használata és – ez idáig – csekély eredményessége miatt; ezért felszólít az emberi jogi helyzet, valamint a megállapodás többi lényeges és alapvető elemének fokozott nyomon követésére, és kéri, hogy ez a nyomon követés átfogó és részvételen alapuló legyen, illetve ezeknek az AKCS–EU valamennyi tagállama általi tiszteletben tartásával kapcsolatos, nyilvános elmarasztalásban, vagy éppen dicséretben részesítő értékelés és közös jelentések rendszeres – két- vagy többévente történő – elkészítésére; szorgalmazza, hogy az átfogó AKCS–EU üléseken ismertessék e jelentések eredményeit, és azok a politikai párbeszéd kiindulópontját képezzék, illetve azokat vegyék figyelembe a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásának nyomon követésére irányuló nemzeti, regionális és globális vizsgálatok során; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólít arra, hogy az AKCS és az EU országaiban egyaránt a nemzeti parlamentek, valamint a regionális és helyi hatóságok hangsúlyosabban vegyenek részt az AKCS–EU politikák és tevékenységek valamennyi szakaszában, a jövőbeli tervezéstől a végrehajtáson át az értékelésig és nyomon követésig, különösen szem előtt tartva a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sürgeti az új megállapodás összes részes felét, hogy vállaljanak kötelezettséget a helyi és regionális kormányzatok önállóságának és kapacitásainak megerősítésére annak érdekében, hogy azok sikeresen és hatékonyan végezhessék feladataikat, és az AKCS-országok fejlődése érdekében fontos szereplőkként működhessenek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólít a politikai párbeszédben, programozásban és végrehajtásban való fokozottabb részvételre és a civil társadalom, különösen a politikák által közvetlenül érintett helyi csoportok kapacitásépítésének támogatására; e tekintetben felhívja a figyelmet arra a veszélyre, hogy egyes országokban egyre szűkül a civil társadalom mozgástere, valamint arra, hogy e támogatást az érdekeikért felszólalni képtelen csoportokra – például a kisebbségekre, a fiatalokra és a nőkre –, illetve a jogos demokratikus érdek dacára a kormányuk által el nem ismert csoportokra is ki kell terjeszteni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | véleménye szerint a magánszektor kulcsszerepet játszhat a fejlődési folyamatban és hozzájárulhat a fejlődés finanszírozásához, feltéve, hogy a beruházásokra az emberek, a hagyományos tulajdonjog vagy használat, valamint a környezet iránti tisztelet jegyében kerül sor, a vállalkozásokra és az emberi jogokra vonatkozó, irányadó ENSZ-alapelveknek megfelelően; ezért felszólít a magánberuházások támogatására az Európai Beruházási Bank (EBB) égisze alatt, amennyiben azok megfelelnek a nemzetközi emberi jogoknak, illetve a szociális és környezetvédelmi szabályoknak; hangsúlyozza, hogy az új partnerségen belül kiemelten kell kezelni a helyi kistermelőket és mezőgazdasági termelőket, valamint kedvező környezetet kell biztosítani a mikro-, kis- és középvállalkozások számára; felszólít továbbá a helyi és nemzeti szintű magánszektor meghallgatására a szakpolitikák kialakítása során, a tervezés és a végrehajtás szakaszában; |
| --- | --- |

16.

Jövőbeli AKCS–EU intézmények

| 17. | szorgalmazza, hogy az AKCS–EU Tanács közös ülésein közös következtetések elfogadása céljából vitassák meg az aktuális és sürgős, köztük az érzékeny politikai ügyeket is; felszólítja az AKCS és az EU tagállamainak érintett minisztereit, hogy a szükséges politikai legitimáció és a partnerség láthatósága érdekében aktívabban vegyenek részt a miniszteri szintű üléseken; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kéri, hogy az új együttműködési megállapodás a Közös Parlamenti Közgyűlésen (KPK) keresztül hangsúlyos parlamenti dimenziót is tartalmazzon, amely keretet ad a nehéz és érzékeny témákat is megvitató demokratikus és átfogó parlamenti párbeszédnek, előmozdítja a közös (regionális) politikai projekteket, és több érdekelt fél részvételével demokratikus támaszt nyújt ezekhez, ellenőrzi a végrehajtó hatalmi ág tevékenységét és a fejlesztési együttműködést, előmozdítja a demokráciát és az emberi jogokat, s ezáltal fontos hozzájárulást nyújt az egyenlő alapokon nyugvó úgy együttműködési partnerséghez; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy korán bevonják a KPK-t a 2020 utáni AKCS–EU partnerséggel kapcsolatos összes fontos egyeztetésbe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | szilárd meggyőződése, hogy a KPK-ban a viták során kellően demokratikus és arányos képviseletet és részvételt kell biztosítani az összes politikai erőnek; ezért szorgalmazza, hogy az KPK-ba delegált nemzeti küldöttségek foglalják magukba az adott ország politikai spektrumának parlamenti képviselőit is, és garantálják az ellenzék jelenlétét; |
| --- | --- |

19.

| 20. | szorgalmazza, hogy a KPK-t igazítsák az új regionális struktúrához, ezért a regionális fórumokon végzett tevékenysége a regionális jelentőséggel bízó ügyekre összpontosítson, a rendszeresen, de ritkább időközönként megtartott közös AKCS–EU ülések fenntartása mellett aktív részvételre bírva a nemzeti és regionális parlamenteket is; kéri, hogy a KPK-ülésekbe építsenek be időszerű témákkal foglalkozó találkozókat a civil társadalom, a helyi hatóságok és a magánszféra részvételével annak érdekében, hogy továbbfejlesszék és szélesítsék a KPK-menetrendhez kapcsolódó témákról folyó vitákat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kéri a KPK Elnökségét, hogy dolgozzon ki több stratégiai iránymutatást a Közgyűlés munkaprogramja keretében; kéri, hogy a KPK bizottsági jelentések egyértelműen vegyék figyelembe a 17 fenntartható fejlődési célt annak érdekében, hogy lehetővé tegyék e célkitűzések folyamatos nyomon követését; felszólít az átfogó AKCS–EU fórumokon a sürgős nemzetközi ügyekről, a fenntartható fejlesztési célok szempontjából releváns témákkal kapcsolatos késedelmekről és az emberi jogok megsértéséről szóló közös állásfoglalások összehangolására, valamint a regionális és egyéb üléseken a sürgős és egy adott régió vagy csoport számára különösen fontos aktuális témákról és ügyekről szóló állásfoglalások összehangolására; ezzel kapcsolatban emlékezteti az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét a Tanács miniszteri szinten való jelenlétének politikai fontosságára a KPK ülésein; kéri, hogy az AKCS–EU KPK társelnökeit hívják meg a vegyes bizottsági ülésekre annak érdekében, hogy biztosítsák a hatékony és kölcsönös információáramlást és javítsák az intézményi együttműködést; |
| --- | --- |

21.

| 22. | további erőfeszítésekre szólít fel a fejlesztési programozás KPK általi ellenőrzésének – figyelembe véve a fejlesztéshatékonysági alapelveket – és az ellenőrzés nyomon követésének javítása céljából; felszólítja a Bizottságot és a kormányokat, hogy mozdítsák elő a nemzeti parlamentek, a helyi és regionális hatóságok és a civil társadalmi szereplők, a magánszektor és a diaszpórában élő közösségek részvételét a fejlesztési programozás különböző ellenőrzési szakaszaiban, valamint hogy időben és átlátható módon adjanak át a nemzeti parlamenteknek minden rendelkezésükre álló információt annak érdekében, hogy segítsék őket demokratikus ellenőrzési joguk gyakorlásában; |
| --- | --- |

22.

| 23. | úgy véli, hogy az AKCS–EU partnerségnek – lehetőség szerint – további együttműködést kell kialakítania egyéb, globális partnerekkel (pl. az Afrikai Unió vagy az ENSZ) és más nemzetközi hatalmakkal, valamint elő kell mozdítania a megerősített koordinációt és együttműködést a háborúk, a belső konfliktusok, a bizonytalanság, a törékeny és átmeneti állapotok jelentette kihívások kezelésére irányuló munkavégzés vagy küldetések átfedései nélkül; |
| --- | --- |

23.

Jövőbeli finanszírozás

| 24. | meggyőződése, hogy a Cotonoui Megállapodás és az Unió többéves pénzügyi keretének egyidejű lejárása lehetőséget nyújt arra, hogy végre döntés szülessen az Európai Fejlesztési Alap költségvetésbe való beemeléséről annak érdekében, hogy javuljon a fejlesztési célú uniós finanszírozás hatékonysága és eredményessége, átláthatósága, demokratikus ellenőrzése és elszámoltathatósága, valamint láthatósága és koherenciája; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy e költségvetésbe emelés előfeltétele, hogy i) a fejlődő országoknak nyújtott finanszírozás szintjének fenntartása érdekében garantálják a fejlesztési alapok elkülönítését, és ii) tartós és elkülönülő megoldást találjanak a fejlesztési együttműködéshez kapcsolódó és azokkal összhangban lévő biztonsági kiadások uniós finanszírozására; hangsúlyozza, hogy még ha be is emelik az EFA-t a költségvetésbe, olyan referenciaértékeket kell tartalmaznia, amelyek az uniós fejlesztési együttműködéshez igazodnak; sürgeti a két felet, hogy korszerűsítsék a finanszírozási eszközöket, és lehetőség szerint mozdítsák elő az általános és ágazati költségvetés-támogatást; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rámutat, hogy az uniós költségvetés már rendelkezik olyan eszközökkel, amelyek konkrét partnereket céloznak meg, és az Európai Fejlesztési Alap beemelése a költségvetésbe úgy alakítható, hogy tükrözze és támogassa a kiemelt AKCS-EU partnerséget a fenntartható fejlődés előmozdításának céljával; kéri a Bizottságot olyan menetrend kidolgozására, amely kezeli a fenti területeket, mielőtt benyújtaná a következő többéves pénzügyi kerethez szükséges javaslatokat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet arra, hogy az AKCS–EU között a puszta donor-kedvezményezett viszony helyett a jövőben politikai természetű kapcsolatokat kell fenntartani, például együttműködést folytatva a különböző nemzetközi fórumokon közös politikai projektek érdekében; ezért hangsúlyozza, hogy az uniós fejlesztési támogatás elveit egyenlő alapon kell alkalmazni az összes fejlődő ország esetében, és a fejlett AKCS-országokat – a nem-AKCS-országokra vonatkozó feltételekkel megegyező módon – fokozatosan ki kell vezetni az uniós fejlesztési támogatás rendszeréből; úgy véli, hogy az AKCS-országok általi nagyobb mértékű önfinanszírozás összhangban lenne az AKCS független szereplővé válásra vonatkozó terveivel, és ezzel összefüggésben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az új megállapodás keretében megerősítsék azokat az eszközöket, amelyek növelik az AKCS-országok képességét a létfontosságú gazdasági ágazatok finanszírozására; kéri a feleket, hogy kettőzzék meg erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy növeljék az AKCS-országoknak a belföldi erőforrások mozgósítására és felhasználására való képességét, többek között az adórendszerek, a természeti erőforrások megfelelő kezelése, az iparosodás, valamint a helyi, regionális és nemzetközi piacokra szánt nyersanyagok feldolgozásának megerősítésén keresztül; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiemeli, hogy az Afrikai Békekeretnek (APF) a 11. EFA a legfőbb bevételi forrása, annak ellenére, hogy ezt az APF 2003-as létrehozásakor ideiglenes megoldásnak szánták; szorgalmazza, hogy a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos biztonsági kiadások finanszírozása céljából hozzanak létre egy külön eszközt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tudomásul veszi a Bizottság 2016. június 7-i közleményét az európai migrációs stratégia keretében harmadik országokkal kialakítandó új partnerségi keret létrehozásáról; megjegyzi, hogy az uniós költségvetés és az EFA hozzájárulása a 8 milliárd euró összegű csomaghoz kizárólag már eltervezett segélyekből áll; kéri, hogy ne veszélyeztessék a kedvezményezetteknek nyújtott fejlesztési segélyeket, továbbá hogy új előirányzatokból finanszírozzák a migrációval összefüggő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólít arra, hogy mivel a TOT-k az európai családhoz tartoznak, az összes TOT-ra vonatkozóan hozzanak létre egy, a különleges státuszuknak megfelelő eszközt; felszólít arra, hogy az AKCS-országok és a TOT-k egyes régióinak befogadó és fenntartható fejlesztésében való részvétel érdekében alakítsanak ki megerősített együttműködést az AKCS-országok és a TOT-k között, amely lehetővé teszi a TOT-k jobb integrációját a regionális környezetükben; |
| --- | --- |

29.

Kereskedelmi dimenzió: gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek)

| 30. | megismétli, hogy a GPM-ek képezik a regionális együttműködés alapját, és a fejlesztés és a regionális integráció eszközeinek kell azokat tekinteni; ezért kiemeli a jogilag kötelező erejű fenntarthatósági rendelkezések fontosságát (az emberi jogokat, valamint a szociális és környezetvédelmi normákat illetően) valamennyi GPM-ben, és hangsúlyozza egy olyan hathatós ellenőrzési rendszer kialakításának fontosságát, amely a kereskedelemliberalizáció potenciális negatív hatásainak feltárása és elkerülése érdekében a civil társadalom széles körét felöleli; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhív egy olyan politikai keretmegállapodásként működő, Cotonou utáni megállapodásra, amely kötelező érvényű minimumkövetelményeket állapít meg a gazdasági partnerségi megállapodások tekintetében annak érdekében, hogy biztosítsa a folyamatosságot a hatályos Cotonoui Megállapodásban szereplő GPM-ek jó kormányzásra, az emberi jogok tiszteletben tartására – a legkiszolgáltatottabb csoportok körében is –, valamint a szociális és környezetvédelmi normák tiszteletben tartására vonatkozó fenntarthatósági rendelkezésekkel való összekapcsolása tekintetében, és mivel az megfelelő keretet biztosítana a fenntartható fejlesztés és a szakpolitikai koherencia számára; a GPM-ek hatásaira vonatkozó közös parlamenti ellenőrzési és nyomon követési eljárást, valamint civil társadalmi nyomon követési mechanizmust szorgalmaz; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az EU Tanácsának és Bizottságának, az AKCS Tanácsának, a Bizottság alelnökének/az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés Elnökségének. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/03_01/pdf/mn3012634_en.pdf

(2)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Georgetown_1992.pdf

(3)  HL C 310., 2016.8.25., 19. o.

(4)  HL C 65., 2016.2.19., 257. o.

(5)  HL C 67. E, 2010.3.18., 120. o.

(6)  HL C 103. E, 2004.4.29., 833. o.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/101905en.pdf

(8)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/1081264en.pdf

(9)  http://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/documents/eas2007_joint_strategy_en.pdf

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0336.

(11)  http://www.acp.int/content/acp-eu-stand-together-post-2015-development-agenda

(12)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Sipopo_Declaration.pdf

(13)  Az ENSZ-közgyűlés A/RES/69/313 sz. határozata.

(14)  Az ENSZ-közgyűlés A/RES/70/1 sz. határozata.

---

2016. október 5., szerda

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/10

---

P8_TA(2016)0375

Globális célok és uniós kötelezettségvállalások a világ táplálkozási és élelmezésbiztonsága érdekében

Az Európai Parlament 2016. október 5-i állásfoglalása a globális célok elérése felé tett következő lépésekről és a világ táplálkozási és élelmezésbiztonsága érdekében tett uniós kötelezettségvállalásokról (2016/2705(RSP))

(2018/C 215/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és különösen annak 25. cikkére, amely a megfelelő életszínvonalhoz való jog részeként ismeri el az élelemhez való jogot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és különösen annak 25. cikkére, amely a megfelelő életszínvonalhoz való jog részeként ismeri el az élelemhez való jogot,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és különösen annak 11. cikkére, amely elismeri a megfelelő életszínvonalhoz – többek között a megfelelő táplálkozáshoz – való jogot, valamint mindenkinek azt az „alapvető jogát, hogy ne éhezzék”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és különösen annak 11. cikkére, amely elismeri a megfelelő életszínvonalhoz – többek között a megfelelő táplálkozáshoz – való jogot, valamint mindenkinek azt az „alapvető jogát, hogy ne éhezzék”,

| — | tekintettel Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányhoz kapcsolt, 2008-ben elfogadott fakultatív jegyzőkönyvre, amely az élelemhez való jogot nemzetközi szinten érvényesíthetővé teszi, |
| --- | --- |

—

tekintettel Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányhoz kapcsolt, 2008-ben elfogadott fakultatív jegyzőkönyvre, amely az élelemhez való jogot nemzetközi szinten érvényesíthetővé teszi,

| — | tekintettel a világ élelmezésbiztonságáról az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) által megrendezett 1996-os római világélelmezési csúcstalálkozón elfogadott Római Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a világ élelmezésbiztonságáról az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) által megrendezett 1996-os római világélelmezési csúcstalálkozón elfogadott Római Nyilatkozatra,

| — | tekintettel a FAO által 2004-ben elfogadott, az élelemhez való jogra vonatkozó iránymutatásokra, melyek útmutatást nyújtanak az államoknak arra nézve, hogy miként hajtsák végre az élelemhez való joggal kapcsolatos kötelezettségeiket, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO által 2004-ben elfogadott, az élelemhez való jogra vonatkozó iránymutatásokra, melyek útmutatást nyújtanak az államoknak arra nézve, hogy miként hajtsák végre az élelemhez való joggal kapcsolatos kötelezettségeiket,

| — | tekintettel a FAO „Élelmiszer-veszteség és ételpazarlás” című, 2011-ben publikált tanulmányára, amely pontos információval szolgál az évről évre kárba ment és elpazarolt ételmennyiségekről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO „Élelmiszer-veszteség és ételpazarlás” című, 2011-ben publikált tanulmányára, amely pontos információval szolgál az évről évre kárba ment és elpazarolt ételmennyiségekről,

| — | tekintettel a 2014. november 19 és 21. között Rómában megrendezett második nemzetközi táplálkozásügyi konferenciára és annak záródokumentumaira: a táplálkozásról szóló Római Nyilatkozatra és az elhúzódó válságok idején fennálló élelmezésbiztonságra és táplálkozásra vonatkozó cselekvési keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. november 19 és 21. között Rómában megrendezett második nemzetközi táplálkozásügyi konferenciára és annak záródokumentumaira: a táplálkozásról szóló Római Nyilatkozatra és az elhúzódó válságok idején fennálló élelmezésbiztonságra és táplálkozásra vonatkozó cselekvési keretre,

| — | tekintettel a G8-ak 2009-es Aquilai Élelmezésbiztonsági Kezdeményezésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G8-ak 2009-es Aquilai Élelmezésbiztonsági Kezdeményezésére,

| — | tekintettel a Scaling-Up Nutrition (a Táplálkozás Javításáért, SUN) mozgalomra, amely a nemzeti kormányok alultápláltság megszüntetésére irányuló kezdeményezéseinek és prioritásainak támogatásához próbálja megnyerni a nemzetközi döntéshozók jó szándékát és kapacitását, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Scaling-Up Nutrition (a Táplálkozás Javításáért, SUN) mozgalomra, amely a nemzeti kormányok alultápláltság megszüntetésére irányuló kezdeményezéseinek és prioritásainak támogatásához próbálja megnyerni a nemzetközi döntéshozók jó szándékát és kapacitását,

| — | tekintettel az Egészségügyi Világközgyűlés (WHA) 2012. évi 65.6. határozatára „Az anyák, a csecsemők és a kisgyermekek táplálkozására vonatkozó átfogó megvalósítási tervről”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világközgyűlés (WHA) 2012. évi 65.6. határozatára „Az anyák, a csecsemők és a kisgyermekek táplálkozására vonatkozó átfogó megvalósítási tervről”,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a Rio+20 konferencián meghirdetett, Zero Hunger Challenge elnevezésű, az éhezés felszámolására irányuló kampányára, amely felszólítja a kormányokat, a civil társadalmat, a vallási közösségeket, a magánszektort és a kutatási intézményeket, hogy erőiket egyesítve vessenek véget az éhezésnek és számolják fel a hiányos táplálkozás legsúlyosabb formáit, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a Rio+20 konferencián meghirdetett, Zero Hunger Challenge elnevezésű, az éhezés felszámolására irányuló kampányára, amely felszólítja a kormányokat, a civil társadalmat, a vallási közösségeket, a magánszektort és a kutatási intézményeket, hogy erőiket egyesítve vessenek véget az éhezésnek és számolják fel a hiányos táplálkozás legsúlyosabb formáit,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A táplálkozásra vonatkozó fellépések évtizede (2016–2025)” című, 2016. április 1-jei A/RES/70/259. számú határozatára, amelynek célja, hogy a világon az éhezés és a hiányos táplálkozás megszüntetése érdekében fokozott fellépésre kerüljön sor, és biztosított legyen az egészségesebb és fenntarthatóbb táplálkozáshoz való egyetemes hozzáférés minden ember számára – tartózkodási helyétől függetlenül, bárkiről is legyen szó, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A táplálkozásra vonatkozó fellépések évtizede (2016–2025)” című, 2016. április 1-jei A/RES/70/259. számú határozatára, amelynek célja, hogy a világon az éhezés és a hiányos táplálkozás megszüntetése érdekében fokozott fellépésre kerüljön sor, és biztosított legyen az egészségesebb és fenntarthatóbb táplálkozáshoz való egyetemes hozzáférés minden ember számára – tartózkodási helyétől függetlenül, bárkiről is legyen szó,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, 2015. szeptember 25-i A/RES/70/1. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, 2015. szeptember 25-i A/RES/70/1. számú határozatára,

| — | tekintettel a fenntartható fejlesztési célokra, azok egymáshoz kapcsolódó és integrált voltára, főként az 1. célra (a szegénység valamennyi típusának felszámolása mindenütt), a 2. célra (az éhezés felszámolása, az élelmezésbiztonság és a jobb táplálkozás elérése, valamint a fenntartható mezőgazdaság előmozdítása) és a 12. célra (a fenntartható fogyasztási és termelési minták biztosítása), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlesztési célokra, azok egymáshoz kapcsolódó és integrált voltára, főként az 1. célra (a szegénység valamennyi típusának felszámolása mindenütt), a 2. célra (az éhezés felszámolása, az élelmezésbiztonság és a jobb táplálkozás elérése, valamint a fenntartható mezőgazdaság előmozdítása) és a 12. célra (a fenntartható fogyasztási és termelési minták biztosítása),

| — | tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló, 2011. december 1-jei puszani partnerségre (1) és különösen annak 32. bekezdésére, amely szerint el kell ismerni „a magánszektor vezető szerepét az innováció fejlesztésében, a jólét megteremtésében és a jövedelem- és munkahelyteremtésben, a belföldi erőforrások mozgósításában és ezzel együtt a szegénység csökkentésének elősegítésében” (1. fenntartható fejlesztési cél), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló, 2011. december 1-jei puszani partnerségre (1) és különösen annak 32. bekezdésére, amely szerint el kell ismerni „a magánszektor vezető szerepét az innováció fejlesztésében, a jólét megteremtésében és a jövedelem- és munkahelyteremtésben, a belföldi erőforrások mozgósításában és ezzel együtt a szegénység csökkentésének elősegítésében” (1. fenntartható fejlesztési cél),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkére, amely kimondja, hogy az Unió külső tevékenységének hozzá kell járulnia a fenntartható fejlesztési célokhoz, az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartásához, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkére, amely kimondja, hogy az Unió külső tevékenységének hozzá kell járulnia a fenntartható fejlesztési célokhoz, az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartásához,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely újra megerősíti, hogy „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely újra megerősíti, hogy „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”,

| — | tekintettel az Európai Unió által 2013. november 13-án ratifikált Élelmezésisegély-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió által 2013. november 13-án ratifikált Élelmezésisegély-egyezményre,

| — | tekintettel a 2013. június 8-án Londonban megrendezett „Táplálkozás a növekedésért” csúcstalálkozón elfogadott „Globális táplálkozás a növekedésért paktumra”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. június 8-án Londonban megrendezett „Táplálkozás a növekedésért” csúcstalálkozón elfogadott „Globális táplálkozás a növekedésért paktumra”,

| — | tekintettel „Az EU rezilienciapolitikája – Az élelmiszerválságok tanulságai” című, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU rezilienciapolitikája – Az élelmiszerválságok tanulságai” című, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0586),

| — | tekintettel a Bizottság „Az anyai és a gyermektáplálkozás előtérbe helyezése a külső támogatásokban: uniós szakpolitikai keret” c. 2013. március 12-i közleményére (COM(2013)0141), illetve a Tanács 2013. május 28-i következtetéseire az élelmezés- és táplálkozásbiztonságról a külső támogatásokban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az anyai és a gyermektáplálkozás előtérbe helyezése a külső támogatásokban: uniós szakpolitikai keret” c. 2013. március 12-i közleményére (COM(2013)0141), illetve a Tanács 2013. május 28-i következtetéseire az élelmezés- és táplálkozásbiztonságról a külső támogatásokban,

| — | tekintettel az Európai Bizottság által 2014-ben elfogadott, táplálkozással kapcsolatos cselekvési tervre (SWD(2014)0234), amely arra vállal kötelezettséget, hogy „a fejlődésben visszamaradt gyermekek számát 2025-ig 7 millióval csökkenti” |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság által 2014-ben elfogadott, táplálkozással kapcsolatos cselekvési tervre (SWD(2014)0234), amely arra vállal kötelezettséget, hogy „a fejlődésben visszamaradt gyermekek számát 2025-ig 7 millióval csökkenti”

| — | tekintettel a Bizottság táplálkozással kapcsolatos cselekvési tervéről szóló, első eredményjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság táplálkozással kapcsolatos cselekvési tervéről szóló, első eredményjelentésre,

| — | tekintettel a Bizottság az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Az uniós élelmezés- és táplálkozásbiztonsági kötelezettségvállalások végrehajtása: első kétéves jelentés” című 2014. december 2-i jelentésére (COM(2014)0712), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Az uniós élelmezés- és táplálkozásbiztonsági kötelezettségvállalások végrehajtása: első kétéves jelentés” című 2014. december 2-i jelentésére (COM(2014)0712),

| — | tekintettel az EU, a FAO és az Élelmezési Világprogram (WFP) 2016. márciusi közös átfogó értékelésére, amely „az élelmezési válság által érintett csomópontok élelmezés- és táplálkozásbiztonsági helyzetének globális elemzését” nyújtja, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU, a FAO és az Élelmezési Világprogram (WFP) 2016. márciusi közös átfogó értékelésére, amely „az élelmezési válság által érintett csomópontok élelmezés- és táplálkozásbiztonsági helyzetének globális elemzését” nyújtja,

| — | tekintettel a Világélelmezés-biztonsági Bizottság a nemzeti élelmezésbiztonság keretében a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó 2012. május 11-i önkéntes iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világélelmezés-biztonsági Bizottság a nemzeti élelmezésbiztonság keretében a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó 2012. május 11-i önkéntes iránymutatásaira,

| — | tekintettel az elhúzódó válságok idején fennálló élelmezésbiztonságra és táplálkozásra vonatkozó cselekvési keretre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elhúzódó válságok idején fennálló élelmezésbiztonságra és táplálkozásra vonatkozó cselekvési keretre (2),

| — | tekintettel az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetségről szóló, 2016. június 7-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetségről szóló, 2016. június 7-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai keretéről szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai keretéről szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „a gyermekek alultápláltságáról és hiányos táplálkozásáról a fejlődő országokban” című, 2014. november 27-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a gyermekek alultápláltságáról és hiányos táplálkozásáról a fejlődő országokban” című, 2014. november 27-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a „2015. évi milánói világkiállítás: Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” című, 2015. április 30-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2015. évi milánói világkiállítás: Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” című, 2015. április 30-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Milánó városa által támogatott és a világ 113 városa által aláírt, 2015. október 15-i Milánói Városi Élelmiszer-politikai Paktumra (7), amelyet az ENSZ főtitkárának, Ban Ki Munnak nyújtottak be, és amely kiemeli, hogy a városok központi szerepet töltenek be az élelmiszer-politika alakításában; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Milánó városa által támogatott és a világ 113 városa által aláírt, 2015. október 15-i Milánói Városi Élelmiszer-politikai Paktumra (7), amelyet az ENSZ főtitkárának, Ban Ki Munnak nyújtottak be, és amely kiemeli, hogy a városok központi szerepet töltenek be az élelmiszer-politika alakításában;

| — | tekintettel a globális célok elérése felé tett következő lépésekről és a világ táplálkozási és élelmezésbiztonsága érdekében tett uniós kötelezettségvállalásokról a Bizottságnak feltett kérdésekre (O-000099/2016 – B8-0717/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a globális célok elérése felé tett következő lépésekről és a világ táplálkozási és élelmezésbiztonsága érdekében tett uniós kötelezettségvállalásokról a Bizottságnak feltett kérdésekre (O-000099/2016 – B8-0717/2016),

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a 2. fenntartható fejlesztési cél és a hozzá kapcsolódó célok a hiányos táplálkozás és az éhezés 2030-ig megtörténő felszámolására törekednek a kistermelők számára lehetőségek biztosítása és termelékenységük növelése, a fenntartható és éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó mezőgazdaság és élelmiszer-termelés elérése révén, amely képes ellátni a bolygó várhatóan 8,5 milliárdos népességét a biológiai sokféleség, a környezet, valamint a kistermelők érdekeinek és jólétének védelmével egyidejűleg; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2. fenntartható fejlesztési cél és a hozzá kapcsolódó célok a hiányos táplálkozás és az éhezés 2030-ig megtörténő felszámolására törekednek a kistermelők számára lehetőségek biztosítása és termelékenységük növelése, a fenntartható és éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó mezőgazdaság és élelmiszer-termelés elérése révén, amely képes ellátni a bolygó várhatóan 8,5 milliárdos népességét a biológiai sokféleség, a környezet, valamint a kistermelők érdekeinek és jólétének védelmével egyidejűleg;

| B. | mivel beruházásaikkal és termelésükkel a kistermelők töltik be a magánszektor legjelentősebb szerepét a mezőgazdaság, az élelmezésbiztonság és a táplálkozás terén; |
| --- | --- |

B.

mivel beruházásaikkal és termelésükkel a kistermelők töltik be a magánszektor legjelentősebb szerepét a mezőgazdaság, az élelmezésbiztonság és a táplálkozás terén;

| C. | mivel az élelmiszerhez való emberi jog csak akkor érvényesíthető teljes mértékben, ha a szegénység és az egyenlőtlenség drasztikus mértékben csökken, biztosított az egyenlőség és megerősödik a sokkhatásokkal szembeni ellenálló képesség, különösen jogokon alapuló társadalmi biztonsági hálók létrehozása, valamint a kiszolgáltatott csoportok teljes mértékű részvételének, a kistermelők és pásztorközösségek biztos földhöz jutásának, a termőföldek felett gyakorolt ellenőrzésének, valamint az erőforrás-gazdálkodás és egyéb termelési eszközök biztosítása révén; |
| --- | --- |

C.

mivel az élelmiszerhez való emberi jog csak akkor érvényesíthető teljes mértékben, ha a szegénység és az egyenlőtlenség drasztikus mértékben csökken, biztosított az egyenlőség és megerősödik a sokkhatásokkal szembeni ellenálló képesség, különösen jogokon alapuló társadalmi biztonsági hálók létrehozása, valamint a kiszolgáltatott csoportok teljes mértékű részvételének, a kistermelők és pásztorközösségek biztos földhöz jutásának, a termőföldek felett gyakorolt ellenőrzésének, valamint az erőforrás-gazdálkodás és egyéb termelési eszközök biztosítása révén;

| D. | mivel az ipari-mezőgazdasági termelés az üvegházhatásúgáz-kibocsátás növekedéséhez és a monokultúrák elterjedéséhez vezetett, ezáltal jelentős mértékben csökkent a mezőgazdasági biodiverzitás és felgyorsult a talajerózió, ugyanakkor a családi gazdálkodók és kisgazdák bebizonyították, hogy agroökológiai gyakorlatok alkalmazása révén képesek változatos termékek előállítására és az élelmiszer-termelés fenntartható növelésére; |
| --- | --- |

D.

mivel az ipari-mezőgazdasági termelés az üvegházhatásúgáz-kibocsátás növekedéséhez és a monokultúrák elterjedéséhez vezetett, ezáltal jelentős mértékben csökkent a mezőgazdasági biodiverzitás és felgyorsult a talajerózió, ugyanakkor a családi gazdálkodók és kisgazdák bebizonyították, hogy agroökológiai gyakorlatok alkalmazása révén képesek változatos termékek előállítására és az élelmiszer-termelés fenntartható növelésére;

| E. | mivel a hiányos táplálkozás csökkentése terén történt már előrehaladás, ám az továbbra is túl lassú és egyenetlen, és a világon jelenleg 795 millióan nem jutnak a normális, tevékeny élethez elegendő ételhez; mivel minden harmadik ember valamilyen módon alultáplált; |
| --- | --- |

E.

mivel a hiányos táplálkozás csökkentése terén történt már előrehaladás, ám az továbbra is túl lassú és egyenetlen, és a világon jelenleg 795 millióan nem jutnak a normális, tevékeny élethez elegendő ételhez; mivel minden harmadik ember valamilyen módon alultáplált;

| F. | mivel 2012-ben az Egészségügyi Világközgyűlés (WHA) megerősítette a 2025-re kitűzött hat globális táplálkozási célt, vagyis az alultáplált öt év alatti gyermekek számának 40 %-kal történő csökkentését, a termékeny korú, vérszegény nők számának felére csökkentését, az alacsony születési súllyal világra jött csecsemők számának 30 %-os csökkentését, a túlsúlyos gyermekek száma növekedésének megelőzését, az első hat hónapban kizárólag anyatejjel történő táplálás arányának 50 %-kal való növelését, valamint a sorvadó gyermekek arányának 5 % alá csökkentését; |
| --- | --- |

F.

mivel 2012-ben az Egészségügyi Világközgyűlés (WHA) megerősítette a 2025-re kitűzött hat globális táplálkozási célt, vagyis az alultáplált öt év alatti gyermekek számának 40 %-kal történő csökkentését, a termékeny korú, vérszegény nők számának felére csökkentését, az alacsony születési súllyal világra jött csecsemők számának 30 %-os csökkentését, a túlsúlyos gyermekek száma növekedésének megelőzését, az első hat hónapban kizárólag anyatejjel történő táplálás arányának 50 %-kal való növelését, valamint a sorvadó gyermekek arányának 5 % alá csökkentését;

| G. | mivel elsősorban a fejlődő országokban az újszülöttek és kisgyermekek táplálásának legtermészetesebb és legjobb módja a szoptatás, ám az ezzel kapcsolatos tudatlanság és kulturális fenntartások miatt még mindig nem elég újszülöttet táplálnak szoptatás útján; |
| --- | --- |

G.

mivel elsősorban a fejlődő országokban az újszülöttek és kisgyermekek táplálásának legtermészetesebb és legjobb módja a szoptatás, ám az ezzel kapcsolatos tudatlanság és kulturális fenntartások miatt még mindig nem elég újszülöttet táplálnak szoptatás útján;

| H. | mivel a 2013-as „Táplálkozás a növekedésért” csúcstalálkozó keretében az EU kötelezettséget vállalt a fejlődésben való visszamaradás 2025-ig legalább 7 millióval való csökkentésére, és 3,5 milliárd eurót irányzott elő a 2014–2020 közötti időszakban e cél elérésére; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2013-as „Táplálkozás a növekedésért” csúcstalálkozó keretében az EU kötelezettséget vállalt a fejlődésben való visszamaradás 2025-ig legalább 7 millióval való csökkentésére, és 3,5 milliárd eurót irányzott elő a 2014–2020 közötti időszakban e cél elérésére;

| I. | mivel a gyermek első 1 000 napja során az elégtelen táplálékbevitel a gyermek életére kiható, döntő fontosságú egészségügyi, gazdasági és szociális következményekkel jár, és mivel szerte a világban minden hatodik gyermek súlya elmarad az átlagostól, 41 millió 5 év alatti gyermek túlsúlyos vagy elhízott, és az alultápláltság az oka az öt év alatti gyermekek halálesetei mintegy 45 %-ának, ami mintegy 3 millió fiatal életének értelmetlen elvesztését jelenti; mivel a krónikus alultápláltság körülbelül 161 millió gyermeket érint a világban; |
| --- | --- |

I.

mivel a gyermek első 1 000 napja során az elégtelen táplálékbevitel a gyermek életére kiható, döntő fontosságú egészségügyi, gazdasági és szociális következményekkel jár, és mivel szerte a világban minden hatodik gyermek súlya elmarad az átlagostól, 41 millió 5 év alatti gyermek túlsúlyos vagy elhízott, és az alultápláltság az oka az öt év alatti gyermekek halálesetei mintegy 45 %-ának, ami mintegy 3 millió fiatal életének értelmetlen elvesztését jelenti; mivel a krónikus alultápláltság körülbelül 161 millió gyermeket érint a világban;

| J. | mivel a nők gyakran jobban ki vannak téve a súlyos következményekkel – ideértve többek között termelékenységük és családról való gondoskodási képességük gyengülésével – járó hiányos táplálkozásnak; |
| --- | --- |

J.

mivel a nők gyakran jobban ki vannak téve a súlyos következményekkel – ideértve többek között termelékenységük és családról való gondoskodási képességük gyengülésével – járó hiányos táplálkozásnak;

| K. | mivel a világ népessége 2030-ra várhatóan eléri a 8,5 milliárd főt; |
| --- | --- |

K.

mivel a világ népessége 2030-ra várhatóan eléri a 8,5 milliárd főt;

| L. | mivel a táplálkozásra és az élelmezésbiztonságra vonatkozó globális célok és uniós kötelezettségvállalások teljesítése szempontjából alapvető fontosságúak a fejlődő országok földterületeinek felvásárlása elleni küzdelem érdekében – többek között a földhaszonbérletek biztonságát garantáló konkrét lehetőségek révén – tett hatékony intézkedések; |
| --- | --- |

L.

mivel a táplálkozásra és az élelmezésbiztonságra vonatkozó globális célok és uniós kötelezettségvállalások teljesítése szempontjából alapvető fontosságúak a fejlődő országok földterületeinek felvásárlása elleni küzdelem érdekében – többek között a földhaszonbérletek biztonságát garantáló konkrét lehetőségek révén – tett hatékony intézkedések;

| M. | mivel az alultápláltság és a helytelen táplálkozás a betegség globális terhéért felelős, messze a leggyakoribb kockázati tényezők; |
| --- | --- |

M.

mivel az alultápláltság és a helytelen táplálkozás a betegség globális terhéért felelős, messze a leggyakoribb kockázati tényezők;

| N. | mivel a hiányos táplálkozás elleni küzdelem együtt jár a fenntartható agrárpolitika kialakításával, amely a tápláló étel és a változatos táplálkozás biztosítása céljából előnyben részesíti a növénytermesztés diverzifikálását; mivel a vetőmagok ellenőrzése, tulajdonlása és megfizethetősége ezért alapvetően fontos a kistermelők és a családi gazdálkodók élelmezési válságokkal szembeni ellenálló képességéhez; |
| --- | --- |

N.

mivel a hiányos táplálkozás elleni küzdelem együtt jár a fenntartható agrárpolitika kialakításával, amely a tápláló étel és a változatos táplálkozás biztosítása céljából előnyben részesíti a növénytermesztés diverzifikálását; mivel a vetőmagok ellenőrzése, tulajdonlása és megfizethetősége ezért alapvetően fontos a kistermelők és a családi gazdálkodók élelmezési válságokkal szembeni ellenálló képességéhez;

| O. | mivel az élelemhez való jog érvényesítése többek között a földhöz és egyéb termelő erőforrásokhoz való hozzáféréstől függ; |
| --- | --- |

O.

mivel az élelemhez való jog érvényesítése többek között a földhöz és egyéb termelő erőforrásokhoz való hozzáféréstől függ;

| P. | mivel a beruházási kereskedelmi megállapodások káros következményekkel járhatnak az élelmezésbiztonságra és a hiányos táplálkozásra nézve, amennyiben a szántóföldek magánbefektetőknek történő bérbeadása vagy eladása azt eredményezi, hogy a helyi lakosságot megfosztja a megélhetéséhez nélkülözhetetlen termelő erőforrásoktól, vagy nagy mennyiségű élelmiszert exportálnak és adnak el nemzetközi piacokon, és ezáltal az exportáló fogadó állam még inkább függővé – és még kiszolgáltatottabbá – válik a nemzetközi piacokon tapasztalható nyersanyagár-ingadozásoktól; |
| --- | --- |

P.

mivel a beruházási kereskedelmi megállapodások káros következményekkel járhatnak az élelmezésbiztonságra és a hiányos táplálkozásra nézve, amennyiben a szántóföldek magánbefektetőknek történő bérbeadása vagy eladása azt eredményezi, hogy a helyi lakosságot megfosztja a megélhetéséhez nélkülözhetetlen termelő erőforrásoktól, vagy nagy mennyiségű élelmiszert exportálnak és adnak el nemzetközi piacokon, és ezáltal az exportáló fogadó állam még inkább függővé – és még kiszolgáltatottabbá – válik a nemzetközi piacokon tapasztalható nyersanyagár-ingadozásoktól;

| Q. | mivel a bioüzemanyagok előállításával a globális élelmiszer-rendszerre új nyomás nehezedik, amelynek nyomán kialakult a földért és a vízért folytatott verseny; |
| --- | --- |

Q.

mivel a bioüzemanyagok előállításával a globális élelmiszer-rendszerre új nyomás nehezedik, amelynek nyomán kialakult a földért és a vízért folytatott verseny;

| R. | mivel a nem fenntartható hústermelés negatívan hat az élelmezésbiztonságra; mivel a gabonafélék egyharmadát takarmányozásra használják a világon, ugyanakkor az erdőirtás egyik fő oka a legelők és az élelmiszernövények terjedése, különösen Dél-Amerikában (8); |
| --- | --- |

R.

mivel a nem fenntartható hústermelés negatívan hat az élelmezésbiztonságra; mivel a gabonafélék egyharmadát takarmányozásra használják a világon, ugyanakkor az erdőirtás egyik fő oka a legelők és az élelmiszernövények terjedése, különösen Dél-Amerikában (8);

| S. | mivel 45 alacsony jövedelmű és/vagy konfliktusban érintett ország 240 millió lakosa élelmiszer- és vízhiánnyal küzd, 80 millió fő pedig élelmiszerválságban szenved, köztük 41,7 millióan a 2016-os – évtizedek óta a legerősebb – El Niño miatt; |
| --- | --- |

S.

mivel 45 alacsony jövedelmű és/vagy konfliktusban érintett ország 240 millió lakosa élelmiszer- és vízhiánnyal küzd, 80 millió fő pedig élelmiszerválságban szenved, köztük 41,7 millióan a 2016-os – évtizedek óta a legerősebb – El Niño miatt;

| T. | mivel az UNICEF szerint naponta 2 000 öt évesnél fiatalabb gyermek halálát már most is a szennyezett víz miatti betegségek okozzák, és a világ kórházi ágyainak felét a rossz minőségű ivóvíz okozta betegségben szenvedők foglalják el; |
| --- | --- |

T.

mivel az UNICEF szerint naponta 2 000 öt évesnél fiatalabb gyermek halálát már most is a szennyezett víz miatti betegségek okozzák, és a világ kórházi ágyainak felét a rossz minőségű ivóvíz okozta betegségben szenvedők foglalják el;

| U. | mivel 2050-re a Föld lakosságának 70 %-a városokban él majd, és az élelmezés egyre inkább olyan kérdéssé válik, amelyre globális és lokális választ kell adni; |
| --- | --- |

U.

mivel 2050-re a Föld lakosságának 70 %-a városokban él majd, és az élelmezés egyre inkább olyan kérdéssé válik, amelyre globális és lokális választ kell adni;

| V. | mivel a táplálkozás biztonsága elengedhetetlen előfeltétele a fenntartható és befogadó növekedésnek, és mivel a hiányos táplálkozás évente a GDP mintegy 10 %-os veszteségét kitevő gazdasági következményekkel járhat, és mivel a FAO globális táplálkozásról szóló 2015. évi jelentése szerint az élelmezésjavítási intézkedésekre elköltött minden egyes dollár 16 dollár megtérülést eredményez; |
| --- | --- |

V.

mivel a táplálkozás biztonsága elengedhetetlen előfeltétele a fenntartható és befogadó növekedésnek, és mivel a hiányos táplálkozás évente a GDP mintegy 10 %-os veszteségét kitevő gazdasági következményekkel járhat, és mivel a FAO globális táplálkozásról szóló 2015. évi jelentése szerint az élelmezésjavítási intézkedésekre elköltött minden egyes dollár 16 dollár megtérülést eredményez;

| W. | mivel a vetőmagok szellemitulajdon-jogi záradékok révén történő privatizálása és a GMO-k veszélyeztetik az országok élelmiszer-önrendelkezését; |
| --- | --- |

W.

mivel a vetőmagok szellemitulajdon-jogi záradékok révén történő privatizálása és a GMO-k veszélyeztetik az országok élelmiszer-önrendelkezését;

| 1. | ismételten megerősíti, hogy a globális, nemzeti és helyi, kormányzati, nem kormányzati és magánszektorbeli – köztük a tudományos és alkalmazott kutatási szervek – szereplők, valamint az adományozók között valóban összehangolt és felgyorsított fellépésre van szükség az alultápláltság megszüntetése céljából, a 2030-as menetrend betartása és az éhezés felszámolásáról szóló 2. fenntartható fejlesztési cél elérése érdekében; sürgeti a nemzetközi közösséget, az EU-t és a fejlődő országokat, hogy tartózkodjanak a kizárólag a kalóriabevitelen alapuló stratégiák kidolgozásától és a gyógyszerek (mint például az étrend-kiegészítő tabletták) felírásától, és kezeljék az éhezés és a hiányos táplálkozás kiváltó okait; e tekintetben hangsúlyozza a mezőgazdaság, a táplálkozás és az egészség közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a fejlődő országokban az édesanyjuk által szoptatott gyermekeknek nem szoptatott társaiknál 15-ször kisebb az esélyük arra, hogy tüdőgyulladásban és 11-szer kisebb arra, hogy hasmenésben haljanak meg; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, valamint a fejlődő országok kormányait, hogy haladéktalanul mozgósítsanak az élelmezés- és a táplálkozásbiztonságba, valamint a fenntartható mezőgazdaságba irányuló hosszú távú pénzügyi beruházásokat, illetve hogy jobb kormányzás és nagyobb elszámoltathatóság, rendszerszerű és jogokon alapuló, továbbá egyrészről a nemi dimenziót, a fenntartható gazdálkodást, a természetes erőforrások felhasználását és az azokhoz való hozzáférést, az állami vízellátást, az állami szennyvízelvezetést és higiéniát, másrészről a juttatásokon alapuló, befogadó társadalmi biztonsági hálók létrehozását és kiterjesztését figyelembe vevő szakpolitikák révén javítsák az élelmezésbiztonságot és a táplálkozást, különösen a legkiszolgáltatottabb és marginális csoportokat célozva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy az elégtelen táplálkozás bármilyen formájának kialakulását eredményező rendszerszintű problémákat kezelni kell; aggodalommal állapítja meg, hogy az exportvezérelt mezőgazdaság előmozdítása a múltban az élelmiszernövényeket helyi fogyasztásra termelő családi gazdálkodások rovására történt; úgy véli, hogy a helyi élelmiszer-termelésbe – különösen a kisüzemi élelmiszer-termelésbe és az agroökológiai gyakorlatokba – történő beruházás kulcsfontosságú a táplálkozásügyi stratégiák sikeréhez; hasonlóképpen elengedhetetlenül fontosnak tartja a szociális védelmi rendszerek kialakítását annak biztosítására, hogy mindenki mindenkor hozzájuthasson tápláló ételhez; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalommal állapítja meg, hogy a világszerte megtermelt élelmiszer harmada, mintegy 1,3 milliárd tonna kárba vész; megállapítja, hogy Észak-Amerikában és Óceániában a legnagyobb a pazarlás, személyenként közel 300 kilogrammnyi étel vész kárba; megjegyzi, hogy az Európai Unió összesen 88 millió tonna élelmiszer-hulladékot termel évente, miközben világszerte 842 millió ember – a világ népességének 12 százaléka – éhezik; hangsúlyozza, hogy az élelmiszer-veszteség vagy -pazarlás felszámolása érdekében az összes élelmiszer-rendszert ki kell igazítani; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy intézkedéseik során vegyék figyelembe a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát, és annak értelmében fontolják meg a kereskedelemre, mezőgazdaságra, energiaügyre stb. vonatkozó szakpolitikák globális élelmiszerbiztonságra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mély sajnálatát fejezi ki a külföldi befektetők által folytatott, és a helyi mezőgazdasági kistermelőket károsító földszerzések kapcsán, amelyek helyi, regionális és országos szinten hozzájárulnak az élelmiszer-ellátás bizonytalanságához és a szegénység kialakulásához; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a nemzetközi közösséget és az EU-t, hogy működjenek együtt az országokkal az adott körülményekhez igazodó, megvalósítható és a fenntartható fejlesztési célokkal összhangban lévő, szilárd nemzeti táplálkozási célkitűzések meghatározásában és végrehajtásában a fejlődésben való visszamaradás és a hiányos táplálkozás csökkentése érdekében; nyomatékosan kéri a Bizottságot és az uniós küldöttségeket, hogy mozdítsák elő az érintett országok irányításával megvalósuló táplálkozási és élelmiszer-biztonsági stratégiákat és megközelítéseket, és ösztönözzék ezek partnerországok általi nyomon követésének és elszámoltathatóságának fejlesztését; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy világszerte mozdítsák elő a „szoptatáshoz való jogot”, és az anya és gyermek egészségéről szóló tájékoztatási kampányok során hívják fel a figyelmet a szoptatás fontosságára; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy felhívják az európai közvélemény figyelmét az alultápláltság világszerte fennálló problémájára, mely különösen a gyermekeket és nőket érinti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiemeli, hogy az alultápláltság elleni fellépés során elsőbbséget kell biztosítani a helyi élelmiszer-termelés számára, továbbá hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági kistermelőket és a női gazdálkodókat mint élelmiszer-termelőket támogatni kell; felszólítja az EU-t, hogy globális táplálkozási stratégiájának részeként támogassa a fejlődő országokat és a mezőgazdasági kistermelőket a helyi piacok, helyi értékláncok és helyi élelmiszer-feldolgozó létesítmények kialakításában és az azokhoz való hozzáférésben, továbbá kereskedelmi politikákkal támogassa e törekvéseket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli, hogy egy olyan környezetben, ahol a hagyományos gazdálkodást a monokultúra jellemzi, a diverzifikált növénytermesztési rendszerekről az egyszerűsített gabonaalapú rendszerekre való áttérés számos fejlődő országban hozzájárult a mikroelemekben szegény táplálkozáshoz; felszólítja az Uniót, hogy kötelezze el magát – az ENSZ élelmezésügyi különmegbízottjának az élelmiszerhez való jogra vonatkozó ajánlásaival összhangban – az agroökológia irányába történő alapvető elmozdulás mellett, ami egyik módja annak, hogy az országok képesek legyenek ellátni magukat élelmiszerrel és javítani a táplálkozást, miközben az éghajlatváltozással és a szegénységgel kapcsolatos problémákat is kezelik; különösen arra szólítja fel az EU-t és a fejlődő országokat, hogy támogassák a növények genetikai sokféleségét, többek között a helyi vetőmagcsere-rendszerek kialakítása és a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezménynek megfelelő vetőmag-szabályozások révén, továbbá – a kulturális értékekkel összhangban – ruházzanak be tápláló, helyi és idényjellegű élelmiszernövények széles skálájába; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rámutat arra, hogy a fejlődő országokban zajló jelentős mértékű földfelvásárlásból eredő földszerzés újfajta veszélyt jelent az élelmezésbiztonságra és a táplálkozásra nézve; kéri, hogy a Bizottság tegyen konkrét intézkedéseket és dolgozzon ki cselekvési tervet a nagyarányú földszerzés megakadályozására, és gondoskodjon a FAO földhasználatról szóló iránymutatásának hatékony végrehajtásáról; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nyomatékosan kéri az EU-t, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának alapelvével összhangban szüntesse meg az élelmiszernövény-alapú bioüzemanyagok előállítására nyújtott állami ösztönzőket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a táplálkozási téren megvalósuló beruházások szintje alapjában véve továbbra sem megfelelő, mivel a táplálkozásspecifikus beavatkozások 2014-ben az összes hivatalos fejlesztési támogatásból mindössze 0,57 %-ban részesültek, ami az összes szükségletnek csupán 1,4 %-át elégíti ki; |
| --- | --- |

15.

| 16. | elvárja, hogy a Bizottság tegyen eleget azon kötelezettségvállalásának, hogy 3,5 milliárd eurót fordít arra, hogy 2025-ig legalább 7 millióval csökkentse a fejlődésben való visszamaradást; rámutat, hogy a felajánlott 3,5 milliárd euróból csak 400 millió eurót fordítanak táplálkozással kapcsolatos beavatkozásokra, míg a fennmaradó 3,1 milliárd eurót a táplálkozásügyi szempontokat figyelembe vevő beavatkozásoknak szentelik, amelyek például a mezőgazdaság, az élelmezésbiztonság, a nemek közötti egyenlőség, a víz, a szennyvízelvezetés, a higiénia, az oktatás területét érintő kérdésekkel foglalkoznak, de amelyek nem feltétlenül keresik közvetlenül a gyermekek alultápláltságának kiváltó okait; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kiemeli, hogy a fejlődésben való visszamaradás, amely azzal mérhető, hogy a gyermek a korához képest túl alacsony, és amelynek fő oka a tartósan nem megfelelő táplálkozás és az élet első 1 000 napjában szerzett, a normális növekedést és fejlődést akadályozó többszöri fertőzés, az emberi fejlődés egyik legjelentősebb akadálya; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy biztosítsák az EU vezető politikai szerepét, és globális szinten lendítsék elő nemzetközileg elfogadott, világos és nagyra törő táplálkozási célok elérését; nyomatékosan kéri az uniós küldöttségeket és a Bizottságot, hogy a partnerországokkal együttműködve ösztönözzék az érintett országok irányításával megvalósuló, összehangolt táplálkozási és élelmiszer-biztonsági stratégiákat, emellett pedig építsék be a globális táplálkozási célokat valamennyi vonatkozó fejlesztési programba és nemzeti stratégiába; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólítja az EU-t, hogy gondoskodjon fenntartható élelmiszer-termelő rendszerekről, és alkalmazzon olyan, ellenállóképes mezőgazdasági gyakorlatokat, amelyek növelik a termelékenységet és a termelést, a dohai fejlesztési forduló megbízatásával összhangban gondoskodjon a globális mezőgazdasági piacot érintő kereskedelmi torzulások megelőzéséről, továbbá az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának mérséklése érdekében vonja be a leginkább érintett országokat a globális kereskedelmi piacba; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy az Unió pénzügyi keretének felülvizsgálatakor figyelembe kell venni, hogy – tekintettel a forrásokra nehezedő növekvő teherre – az élelmezés- és az élelmiszer-biztonság az elkövetkezendő években kihívást jelent majd; felhívja a figyelmet arra, hogy ezt fel lehetne használni az Unión kívül és a tagállamokban tapasztalt hiányos táplálkozási tendenciák leküzdésére; |
| --- | --- |

20.

| 21. | elismeri, hogy a fejlődésben való visszamaradás mellett az alultápláltság más megnyilvánulási formáit, mint például a sorvadást (a testmagassághoz képest túl alacsony testtömeg), illetve a mikrotápanyagok hiányát is kezelni kell egészségügyi szakpolitikák és rendszerek révén; a sorvadás előfordulása Dél-Ázsiában olyan súlyos mértékű, alig 15 százalék alatti, hogy megközelíti a kritikus mértékű közegészségügyi probléma szintjét; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a sorvadás problémáját kezelő humanitárius segítségnyújtást ki kell egészíteni a humanitárius és fejlesztési beavatkozásokat összekötő bizottsági stratégiákkal; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy határozza meg a fejlesztési programokból az öt év alatti gyermekek sorvadásának azonnali és hathatós megoldására törekvő, újonnan meghatározott kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulást; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy az iskolákban és a helyi közösségekben elő kell segíteni a táplálkozási oktatási programokat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy – a nemzeti, regionális és nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összhangban – határozzon meg egyértelmű szakpolitikai keretet a nemzeti szociális biztonsági hálók támogatásának növelésére, amely hálók számos országban kulcsfontosságú eszköznek bizonyultak sok más kedvező hatás mellett az ellenálló képesség növelésében és az alultápláltság visszaszorításában; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a szoptatást mint az újszülöttek és kisgyermekek legtermészetesebb és legjobb táplálékforrását a nőknek nyújtott tényleges támogatás révén kell garantálni, megfelelő tápláltsági szint és jó munkakörülmények, valamint szociális és családi támogatási hálózatok, illetve fizetett szülési szabadság biztosításával; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy évente 7 milliárd dollár értékű további beruházásra van szükség a fejlődésben való visszamaradással, a nők vérszegénységével és a szoptatással kapcsolatos globális célok eléréséhez, és hogy egy ilyen beruházás a 2015-ös adatokhoz képest 3,7 millió gyermek életét mentené meg, a sorvadás legalább 65 millióval kevesebb gyermeket érintene, és 265 millióval kevesebb nő szenvedne vérszegénységben; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy vállaljon erőteljesebb vezető szerepet az élelmezés- és táplálkozásbiztonság területén, azáltal, hogy kötelezettségvállalásait – a WHA táplálkozással kapcsolatos céljainak és a fenntartható fejlesztési célok teljesítése érdekében – további 1 milliárd eurónak az élelmezéssel kapcsolatos beavatkozások céljára történő előirányozásával növeli, illetve azáltal bővíti, hogy világos stratégiát dolgoz ki e célok tervekbe és szakpolitikákba való beépítésére és végrehajtására, továbbá egyértelmű ütemtervet határoz meg a felajánlott forrásoknak a 2016–2020 közötti időszakban történő elosztásáról; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felszólítja a Bizottságot és a Scaling-Up Nutrition (a Táplálkozás Javításáért, SUN) adományozóit, hogy továbbra is rendszeresen számoljanak be a „Táplálkozás a növekedésért” kötelezettségvállalások keretében tett előrelépésekről, a SUN hálózat 2013-as lusakai találkozóján elfogadott, a források nyomon követésére szolgáló közös módszertani megközelítés alkalmazásával; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós szakpolitikát a fejlesztési célú szakpolitikai koherencia elvével összhangban kell kialakítani; kéri ezért, hogy az Unió kereskedelmi és fejlesztési politikája tartsa tiszteletben a fejlődő országok politikai és gazdaságpolitikai mozgásterét annak érdekében, hogy kialakíthassák a fenntartható fejlődés és a népük méltóságának előmozdításához szükséges politikákat, az élemiszer-önrendelkezést is ideértve, tiszteletben tartva a helyi élelmiszertermelők földjük, vetőmag- és a vízkészletük felett gyakorolt ellenőrzési jogát, és visszautasítva a természeti erőforrások privatizációját; |
| --- | --- |

29.

| 30. | specifikus mutatók kidolgozását szorgalmazza az uniós cselekvési terv végrehajtásának nyomon követése érdekében, ideértve a táplálkozásügyi szempontokat figyelembe vevő és a táplálkozással kapcsolatos kiadásokat is, az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága (DAC) által használt alapvető táplálkozási mutató pontosítása, valamint a táplálkozásügyi szempontokat figyelembe vevő beavatkozások DAC-markerének kifejlesztése révén; ezzel összefüggésben kitart amellett, hogy szigorú nyomonkövetési és elszámoltathatósági intézkedéseket kell meghatározni, ezáltal biztosítva az átláthatóságot és az eredmények hatékony nyomon követését; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a mezőgazdasági kistermelőket abban, hogy olyan, ellenállóbb és termékenyebb („éghajlatbarát” és agroökológiai szempontból megbízható) mezőgazdasági gyakorlatokat próbáljanak ki és alkalmazzanak, amelyek segítenek visszafordítani a környezetkárosodást, és javítják a mezőgazdasági termelők megélhetését, ami az élelmezésbiztonság és a táplálkozás javításához szükséges; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy a vízhez való jog kiegészíti az élelemhez való jogot, és hogy a 2010. évi ENSZ-határozat még nem eredményezett határozott lépéseket a vízhez való jog mint emberi jog biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy együtt kell működni a mezőgazdasági termelőkkel megfizethető, a helyi igényekhez alkalmazkodó, tökéletesített növényfajták, valamint biztos lábakon álló és a keresletre reagáló hazai tulajdonú vetőmagtermelési kapacitás kialakítása érdekében, amely önellátó és fennmaradásához nincs szüksége adományozók finanszírozására; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy ne támogassák a géntechnológiával módosított növények termesztését a világ táplálkozás- és élelmezésbiztonsága érdekében tett uniós kötelezettségvállalások teljesítése során; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felkéri a Bizottságot és a többi adományozót és szervet, hogy javítsák a táplálkozásügyi szempontokat figyelembe vevő, lebontott és átfogó adatok gyűjtését a célzottabb jövőbeli fellépések érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kitart amellett, hogy holisztikus megközelítést kell alkalmazni az alultápláltság problémájával szemben, amelynek megoldásához számos különböző gazdasági és szociális ágazatban hozott intézkedésekre van szükség; kiemeli ezért a több érdekelt felet összefogó partnerségek fontosságát és a magánszektornak az élelmezésbiztonság javítása és az élelmezéssel kapcsolatos beavatkozások bővítése terén játszott szerepét, különösen a fenntartható mezőgazdaság innovációja és az abba történő beruházások, illetve a gazdálkodási és élelmiszerrendszerek szociális, gazdasági és környezetvédelmi gyakorlatainak javítása révén; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is járjon élen adományozóként a hiányos táplálkozás felszámolásában azáltal, hogy fokozott erőfeszítéseket tesz kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében, és támogatást nyújt a 2013-as „Táplálkozás a növekedésért” kötelezettségvállalások terén elért eredmények ellenőrzésének biztosításához, illetve a táplálkozás terén fennálló finanszírozási hiány pótlása érdekében további kötelezettségvállalások megtételéhez; |
| --- | --- |

37.

| 38. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Uniónak, a FAO-nak, valamint az Egészségügyi Világszervezetnek. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/49650173.pdf

(2)  FAO (2015) Az elhúzódó válságok idején fennálló élelmezésbiztonságra és táplálkozásra vonatkozó cselekvési keret.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0247.

(4)  HL C 56. E, 2013.2.26., 75. o.

(5)  HL C 289., 2016.8.9., 71. o.

(6)  HL C 346., 2016.9.21., 88. o.

(7)  http://www.foodpolicymilano.org/wp-content/uploads/2015/10/Milan-Urban-Food-Policy-Pact-EN.pdf

(8)  Források: Az élelemhez való jog kérdésével foglalkozó különelőadó, Olivier de Schutter 2014. január 24-i jelentése, http://www.srfood.org/images/stories/pdf/officialreports/20140310_finalreport_en.pdf

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/18

---

P8_TA(2016)0376

Az Európai Ügyészség és az Eurojust

Az Európai Parlament 2016. október 5-i állásfoglalása az Európai Ügyészségről és az Eurojustról (2016/2750(RSP))

(2018/C 215/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0534),

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségéről (Eurojust) szóló, 2014. március 14-i munkadokumentumára (PE530.084), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségéről (Eurojust) szóló, 2014. március 14-i munkadokumentumára (PE530.084),

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2012)0363),

| — | tekintettel a Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0535),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, különösen annak 86., 218., 263., 265., 267., 268. és 340. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, különösen annak 86., 218., 263., 265., 267., 268. és 340. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Ügyészségről és az Eurojustról a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000092/2016 – B8-0715/2016 és O-000093/2016 – B8-0716/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészségről és az Eurojustról a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000092/2016 – B8-0715/2016 és O-000093/2016 – B8-0716/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 86. cikke kimondja, hogy az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekmények elleni küzdelem érdekében a Tanács külön jogalkotási eljárással elfogadott rendeletekkel, valamint az Európai Parlament jóváhagyását követően létrehozhatja az Európai Ügyészséget; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 86. cikke kimondja, hogy az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekmények elleni küzdelem érdekében a Tanács külön jogalkotási eljárással elfogadott rendeletekkel, valamint az Európai Parlament jóváhagyását követően létrehozhatja az Európai Ügyészséget;

| B. | Mivel „A héabevétel-kiesés vizsgálata a 28 uniós tagállamban és az erről szóló jelentések: 2016. évi végleges jelentés” (TAXUD/2015/CC/131) című legutóbbi tanulmány szerint 2014-ben az EU egészében nyomasztóan sok, 159,5 milliárd EUR összegű hozzáadottértékadó-bevétel tűnt el. |
| --- | --- |

B.

Mivel „A héabevétel-kiesés vizsgálata a 28 uniós tagállamban és az erről szóló jelentések: 2016. évi végleges jelentés” (TAXUD/2015/CC/131) című legutóbbi tanulmány szerint 2014-ben az EU egészében nyomasztóan sok, 159,5 milliárd EUR összegű hozzáadottértékadó-bevétel tűnt el.

| C. | mivel fontos, hogy az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekményeket az EU és valamennyi tagállama hatékonyan és visszatartó erővel felderítse és büntető eljárás alá vonja, ezzel védve az uniós költségvetéshez hozzájáruló valamennyi tagállam adófizetőit; |
| --- | --- |

C.

mivel fontos, hogy az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekményeket az EU és valamennyi tagállama hatékonyan és visszatartó erővel felderítse és büntető eljárás alá vonja, ezzel védve az uniós költségvetéshez hozzájáruló valamennyi tagállam adófizetőit;

| D. | mivel az Eurojust elősegítette a nemzeti nyomozó és vádhatóságok közötti együttműködést a több tagállamot érintő ügyekben, valamint segített a kölcsönös bizalom kialakításában és az Unión belüli jogrendszerek és hagyományok közötti jelentős eltérések áthidalásában; mivel az Eurojust megkönnyítette az együttműködésre irányuló kérelmek végrehajtását és a kölcsönös elismerés elvére épülő eszközök alkalmazását, amivel javult a határokon átnyúló bűnüldözés; |
| --- | --- |

D.

mivel az Eurojust elősegítette a nemzeti nyomozó és vádhatóságok közötti együttműködést a több tagállamot érintő ügyekben, valamint segített a kölcsönös bizalom kialakításában és az Unión belüli jogrendszerek és hagyományok közötti jelentős eltérések áthidalásában; mivel az Eurojust megkönnyítette az együttműködésre irányuló kérelmek végrehajtását és a kölcsönös elismerés elvére épülő eszközök alkalmazását, amivel javult a határokon átnyúló bűnüldözés;

| E. | Mivel az elmúlt évtizedben fokozódott a határokon átnyúló szervezett bűnözés, amelyet sok tagállamban és bűncselekményi területen aktív, rendkívül mozgékony, rugalmas csoportok követnek el; |
| --- | --- |

E.

Mivel az elmúlt évtizedben fokozódott a határokon átnyúló szervezett bűnözés, amelyet sok tagállamban és bűncselekményi területen aktív, rendkívül mozgékony, rugalmas csoportok követnek el;

| F. | mivel az Európai Unió Bírósága a C–105/14. sz. (Taricco és társai) ügyben kimondta, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény 1. cikkében megfogalmazott „csalás” fogalma kiterjed a héából származó bevételre is; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió Bírósága a C–105/14. sz. (Taricco és társai) ügyben kimondta, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény 1. cikkében megfogalmazott „csalás” fogalma kiterjed a héából származó bevételre is;

| 1. | újból megerősíti, hogy a Parlament kitartóan támogatja a hatékony és független Európai Ügyészség (EPPO) felállítását az uniós költségvetés védelmére irányuló nemzeti bűnüldözési erőfeszítések jelenlegi széttöredezettségének csökkentése érdekében, erősítve ezáltal az Európai Unióban a csalás elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja a Tanácsot, hogy az EPPO tekintetében biztosítson egyértelmű és világos hatásköröket és eljárásokat az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelvjavaslatban (PIF-irányelv) foglaltak alapján; felszólítja a Tanácsot, hogy fokozza erőfeszítéseit a héára is vonatkozó PIF-irányelvről szóló megállapodás elérése érdekében, és kezdje újra a tárgyalásokat a Parlamenttel, hogy létrejöhessen az EPPO; hangsúlyozza, hogy az EPPO-nak elsődleges hatáskörrel kell rendelkeznie a PIF-irányelvben meghatározott bűncselekmények esetében; mélységesen sajnálja, hogy a Tanács nem engedi, hogy az EPPO hatáskörrel rendelkezzen azon PIF-irányelvben meghatározott ügyekben, ahol az uniós finanszírozás meghaladja a 10 000 EUR-t, de nem teszi ki a társfinanszírozás 50 %-át vagy annál nagyobb arányát; ezért felszólítja a Tanácsot, hogy vesse el azt a szabályt, amely megfosztja az EPPO-t annak lehetőségétől, hogy minden olyan PIF-irányelvben meghatározott bűncselekmény esetében gyakorolhassa hatáskörét, ahol az uniós költségvetést érintő kár megegyezik egy másik sértett kárával vagy annál kisebb mértékű; felszólítja a Tanácsot annak biztosítására, hogy a nemzeti hatóságok haladéktalanul értesítsék az EPPO-t a PIF-irányelvhez bármilyen módon kapcsolódó minden ügyről a nyomozás előtt és alatt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Tanácsot, hogy újra nyissa meg az EPPO-ra vonatkozó konszolidált szöveg (11350/1/16) 17–20. cikkével kapcsolatos vitát annak érdekében, hogy az EPPO számára biztosított legyen a fokozott egyértelműség és hatékonyság; felszólítja a Tanácsot, hogy tegye egyértelművé az EPPO és a nemzeti ügyészségek bűnüldözési hatásköreit (a) a többszörös bűncselekmények (amikor egy szervezett csoport több bűncselekményt követ el, például pénzmosás és emberkereskedelem) és (b) a vegyes bűncselekmények (amikor egy bűncselekmény során több bűntettet követnek el, például héacsalást és pénzmosást) estében; mélységesen sajnálja, hogy a végső döntést nem valamely független bíróság, például az Európai Unió Bírósága fogja meghozni azokban az esetekben, amikor a hatásköröket érintő kérdésekben nem lesz egyetértés az EPPO és a nemzeti ügyészségek között; hangsúlyozza, hogy az EPPO hatékonysága az egyértelmű hatáskörökön fog múlni, és ha ezeket nem sikerül meghatározni, akkor az uniós jogalkotó nem fogja tudni biztosítani az EPPO eredményességét, megsértve ezzel az Európai Parlament egyik elvét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az EPPO számára a nyomozások végrehajtásához elegendő nyomozati intézkedést kell biztosítani; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a társjogalkotók a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló 2014/41/EU irányelvben elfogadták azokat a kritériumokat, amelyek esetén a tagállamok a kölcsönös elismerés elve alapján nyomozati intézkedéseket kérhetnek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével és a Szerződésekkel összhangban álló bírósági felülvizsgálat hatékonyságának biztosítása érdekében az EPPO által hozott, harmadik feleket érintő bármely operatív határozatot bírósági felülvizsgálatnak kell alávetni valamely illetékes nemzeti bíróságon; úgy véli, hogy lehetővé kell tenni a Bíróság általi közvetlen bírósági felülvizsgálatot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megállapítja, hogy rendkívül fontos az úgynevezett „nemzeti kapcsolat” kedvezőtlen hatásának elkerülése; ezzel összefüggésben felszólítja a Tanácsot az EPPO függetlenségét garantáló biztosítékok megadására, például olyan rendelkezéssel, amely a hivatal megfelelő működésének indokával lehetővé teszi a nemzeti kapcsolattól való eltérést; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy a gyanúsított és a vád alá helyezett személyek eljárási jogainak védelmét tiszteletben kell tartani; a rendeletnek az EPPO által gyanúsított személyek számára különösen a védelemhez fűződő kiegészítő jogokat kell biztosítania, mindenekelőtt a költségmentességhez való jogot, a tájékoztatáshoz és az ügyiratokhoz való hozzáféréshez fűződő jogot, a bizonyíték előterjesztéséhez fűződő jogot és a jogot arra, hogy bizonyítékok gyűjtésére kérje az EPPO-t a gyanúsított nevében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtsa be a költség-haszon elemzésében a kollégiumi struktúra költségvetési hatására vonatkozó kiigazított becsléseket, és ismertesse a „valós helyzet felmérésének” eredményeit, valamint emlékeztet arra, hogy a Parlament végső döntése előtt figyelembe fogja venni ezeket az információkat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Emlékezetet az Eurojust fontos szerepére a tagállami illetékes igazságügyi hatóságok igazságügyi együttműködésének és koordinációjának javításában, valamint a nem uniós országokat bevonó nyomozások támogatásában, és felszólítja a Tanácsot, hogy tegye egyértelművé az Eurojust és az EPPO viszonyát, különösen a testületi struktúra következményeit, továbbá az EPPO viszonyát az OLAF-hoz, annak érdekében, hogy megkülönböztesse az EU pénzügyi érdekeinek védelme során a rájuk háruló feladatokat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy a hatékony együttműködés és információcsere érdekében az EPPO és az Eurojust számára az lenne a legmegfelelőbb, ha egy helyen működnének; |
| --- | --- |

10.

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0234.

(2)  HL C 346., 2016.9.21., 27. o.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/21

---

P8_TA(2016)0377

Az európai újraiparosítási politika szükségessége a közelmúltbeli Caterpillar- és Alstom-ügy fényében

Az Európai Parlament 2016. október 5-i állásfoglalása az európai újraiparosítási politika szükségességéről a közelmúltbeli Caterpillar- és Alstom-ügy fényében (2016/2891(RSP))

(2018/C 215/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, különösen annak 9., 151. és 152. cikkére, 153. cikkének (1) és (2) bekezdésére és 173. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, különösen annak 9., 151. és 152. cikkére, 153. cikkének (1) és (2) bekezdésére és 173. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 14., 27. és 30. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 14., 27. és 30. cikkére,

| — | tekintettel a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. július 20-i 98/59/EK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. július 20-i 98/59/EK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdésére, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdésére, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Bizottság 2005. március 31-i„Szerkezetátalakítások és foglalkoztatás – A szerkezetátalakítások előkészítésével és nyomon követésével a foglalkoztatás fejlesztéséért: az Európai Unió szerepe” című közleményére (COM(2005)0120), és a Gazdasági és Szociális Bizottság 2005. december 14-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2005. március 31-i„Szerkezetátalakítások és foglalkoztatás – A szerkezetátalakítások előkészítésével és nyomon követésével a foglalkoztatás fejlesztéséért: az Európai Unió szerepe” című közleményére (COM(2005)0120), és a Gazdasági és Szociális Bizottság 2005. december 14-i véleményére,

| — | tekintettel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című, 2010. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című, 2010. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2010)0682),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló, a Bizottságnak címzett ajánlásokat tartalmazó, 2013. január 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló, a Bizottságnak címzett ajánlásokat tartalmazó, 2013. január 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a változásra való felkészülésre és a szerkezetátalakításra vonatkozó uniós minőségi keretről szóló, 2013. december 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0882), |
| --- | --- |

—

tekintettel a változásra való felkészülésre és a szerkezetátalakításra vonatkozó uniós minőségi keretről szóló, 2013. december 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0882),

| — | tekintettel a versenyképesség és a fenntarthatóság javítása érdekében Európa újraiparosításáról szóló, 2014. január 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a versenyképesség és a fenntarthatóság javítása érdekében Európa újraiparosításáról szóló, 2014. január 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A zöld gazdaság növekedésében rejlő foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása” című, 2012. április 18-i bizottsági munkadokumentumára (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A zöld gazdaság növekedésében rejlő foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása” című, 2012. április 18-i bizottsági munkadokumentumára (SWD(2012)0092),

| — | tekintettel „Az európai ipar »reneszánszáért«” című, 2014. január 22-i bizottsági közleményre (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai ipar »reneszánszáért«” című, 2014. január 22-i bizottsági közleményre (COM(2014)0014),

| — | tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497),

| — | tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582), valamint a 20 %-os újraiparosítási célkitűzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582), valamint a 20 %-os újraiparosítási célkitűzésre,

| — | tekintettel az ipari fémek fenntartható európai iparának fejlesztéséről szóló, 2015. december 16-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ipari fémek fenntartható európai iparának fejlesztéséről szóló, 2015. december 16-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az európai vasúti beszállító ipar versenyképességéről szóló, 2016. június 9-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai vasúti beszállító ipar versenyképességéről szóló, 2016. június 9-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel ma egy aktuális iparpolitika kialakításához elengedhetetlenül fontos a különböző uniós politikák közötti következetesség, különösen a Caterpillar- és Alstom-ügy fényében; |
| --- | --- |

A.

mivel ma egy aktuális iparpolitika kialakításához elengedhetetlenül fontos a különböző uniós politikák közötti következetesség, különösen a Caterpillar- és Alstom-ügy fényében;

| B. | mivel 2016. szeptember 2-án a Caterpillar globális szerkezetátalakítási tervet jelentett be; mivel e terv részeként a gosselies-i telephely kénytelen volt bezárni kapuit, aminek következtében 2 500 dolgozó veszítette el munkahelyét, és mintegy 4 000 alvállalkozó munkahelye került veszélybe; |
| --- | --- |

B.

mivel 2016. szeptember 2-án a Caterpillar globális szerkezetátalakítási tervet jelentett be; mivel e terv részeként a gosselies-i telephely kénytelen volt bezárni kapuit, aminek következtében 2 500 dolgozó veszítette el munkahelyét, és mintegy 4 000 alvállalkozó munkahelye került veszélybe;

| C. | mivel a 2013 és 2015 között a termelési költségekben bekövetkezett csökkenés lehetővé tette, hogy az üzem termékei vonzóbbá váljanak, mint az Unión kívülről érkező termékek; mivel azonban a Caterpillar úgy döntött, hogy bezárja az üzemet, hogy a termelést más üzemekbe helyezze át, amelyek alacsonyabb szintű szociális és környezetvédelmi normákat alkalmaznak, mint az európai ipar; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2013 és 2015 között a termelési költségekben bekövetkezett csökkenés lehetővé tette, hogy az üzem termékei vonzóbbá váljanak, mint az Unión kívülről érkező termékek; mivel azonban a Caterpillar úgy döntött, hogy bezárja az üzemet, hogy a termelést más üzemekbe helyezze át, amelyek alacsonyabb szintű szociális és környezetvédelmi normákat alkalmaznak, mint az európai ipar;

| D. | mivel az ügy jelentőségére és európai dimenziójára való tekintettel a Bizottság úgy határozott, hogy munkacsoportot állít fel az illetékes szervezeti egységek részvételével, amely közvetítőként működik közre a Caterpillar bezárásának folyamatában; |
| --- | --- |

D.

mivel az ügy jelentőségére és európai dimenziójára való tekintettel a Bizottság úgy határozott, hogy munkacsoportot állít fel az illetékes szervezeti egységek részvételével, amely közvetítőként működik közre a Caterpillar bezárásának folyamatában;

| E. | mivel nem csak ezt a két termelőüzemet érinti a szerkezetátalakítás; további leépítések várhatók az Alstom spanyolországi és olaszországi, valamint a Caterpillar észak-írországi üzemeiben is; |
| --- | --- |

E.

mivel nem csak ezt a két termelőüzemet érinti a szerkezetátalakítás; további leépítések várhatók az Alstom spanyolországi és olaszországi, valamint a Caterpillar észak-írországi üzemeiben is;

| F. | mivel a több mint 175 éves múlttal rendelkező vasúti ágazat az európai iparosodás gerince; mivel a vasúti beszállító ipar elérhető piacainak éves növekedési üteme 2019-ig várhatóan 2,8 % lesz; mivel az európai vasúti ipar Unió-szerte 400 000 munkavállalót foglalkoztat, akik közül sokan kkv-kban dolgoznak; mivel az erős és innovatív európai vasúti beszállító ipar elengedhetetlen a vasútra való áttéréshez, ami szükséges az uniós éghajlat- és energiapolitikai célok eléréséhez; |
| --- | --- |

F.

mivel a több mint 175 éves múlttal rendelkező vasúti ágazat az európai iparosodás gerince; mivel a vasúti beszállító ipar elérhető piacainak éves növekedési üteme 2019-ig várhatóan 2,8 % lesz; mivel az európai vasúti ipar Unió-szerte 400 000 munkavállalót foglalkoztat, akik közül sokan kkv-kban dolgoznak; mivel az erős és innovatív európai vasúti beszállító ipar elengedhetetlen a vasútra való áttéréshez, ami szükséges az uniós éghajlat- és energiapolitikai célok eléréséhez;

| G. | mivel a kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos üzleti ráfordítások 65 %-a a feldolgozóiparban valósul meg, és mivel az ipari alapunk megerősítése ezért alapvető ahhoz, hogy az Unióban tartsuk a szaktudást és a szakértelmet; mivel a digitális fejlődés – a Juncker-terv egyik kiemelt területe – megvalósulásához erős ipari alapokra van szükség; |
| --- | --- |

G.

mivel a kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos üzleti ráfordítások 65 %-a a feldolgozóiparban valósul meg, és mivel az ipari alapunk megerősítése ezért alapvető ahhoz, hogy az Unióban tartsuk a szaktudást és a szakértelmet; mivel a digitális fejlődés – a Juncker-terv egyik kiemelt területe – megvalósulásához erős ipari alapokra van szükség;

| H. | mivel az európai ipar, mint például az Alstom és a Caterpillar tevékenysége magas hozzáadott értékkel és elismert szakértelemmel rendelkezik; mivel jelenleg ez a központi és stratégiai fontosságú uniós iparág erős világszintű versenyre kényszerül olyan országokkal szemben, amelyek alacsonyabb költségű termékeket hoznak be az európai piacra, agresszív és gyorsan terjeszkedő politikát folytatnak valamennyi kontinensen, gyakran kormányuk politikai és pénzügyi támogatását élvezve; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai ipar, mint például az Alstom és a Caterpillar tevékenysége magas hozzáadott értékkel és elismert szakértelemmel rendelkezik; mivel jelenleg ez a központi és stratégiai fontosságú uniós iparág erős világszintű versenyre kényszerül olyan országokkal szemben, amelyek alacsonyabb költségű termékeket hoznak be az európai piacra, agresszív és gyorsan terjeszkedő politikát folytatnak valamennyi kontinensen, gyakran kormányuk politikai és pénzügyi támogatását élvezve;

| I. | mivel a közelmúltbeli Alstom-ügy fényében a Bizottság 15 évre előre mutató tanulmányt (2030) fog készíteni az európai vasúti ágazat fejlődéséről, az uniós tagállamok környezeti céljaival kapcsolatos különböző forgatókönyvek beépítésével, a különböző forgatókönyvek munkahelyekre, szakmákra és készségekre gyakorolt hatásáról szóló tanulmánnyal együtt; mivel a Bizottságnak gyorsan nyomon kell követnie az uniós vasúti beszállító iparról szóló parlamenti állásfoglalásban szereplő ajánlásokat biztonságos és fenntartható munkahelyek és inkluzív növekedés biztosítása érdekében; mivel bármiféle nyomon követést elő kell segíteni az érintett felekkel folytatott állandó párbeszéd révén, és annak ki kell terjednie az állásfoglalás minden fejezetére; |
| --- | --- |

I.

mivel a közelmúltbeli Alstom-ügy fényében a Bizottság 15 évre előre mutató tanulmányt (2030) fog készíteni az európai vasúti ágazat fejlődéséről, az uniós tagállamok környezeti céljaival kapcsolatos különböző forgatókönyvek beépítésével, a különböző forgatókönyvek munkahelyekre, szakmákra és készségekre gyakorolt hatásáról szóló tanulmánnyal együtt; mivel a Bizottságnak gyorsan nyomon kell követnie az uniós vasúti beszállító iparról szóló parlamenti állásfoglalásban szereplő ajánlásokat biztonságos és fenntartható munkahelyek és inkluzív növekedés biztosítása érdekében; mivel bármiféle nyomon követést elő kell segíteni az érintett felekkel folytatott állandó párbeszéd révén, és annak ki kell terjednie az állásfoglalás minden fejezetére;

| J. | mivel a Bizottság vállalta, hogy 2013-ban teljes körű jelentést terjeszt elő a minőségi keret alkalmazásáról; ezzel összefüggésben emlékeztet azon kérésére, hogy a Bizottság az érintett szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően terjesszen elő javaslatot a munkavállalók tájékoztatásáról, a velük folytatott konzultációról, valamint a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló jogalkotási aktusra; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság vállalta, hogy 2013-ban teljes körű jelentést terjeszt elő a minőségi keret alkalmazásáról; ezzel összefüggésben emlékeztet azon kérésére, hogy a Bizottság az érintett szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően terjesszen elő javaslatot a munkavállalók tájékoztatásáról, a velük folytatott konzultációról, valamint a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló jogalkotási aktusra;

| K. | mivel az európai iparnak fenn kell tartania versenyképességét és az Európában való beruházás képességét, és mivel társadalmi és környezeti kihívásokkal is szembenéz, amelyeket úgy kell kezelnie, hogy továbbra is példát mutasson az egész világ számára társadalmi és környezetvédelmi felelősségvállalás tekintetében; |
| --- | --- |

K.

mivel az európai iparnak fenn kell tartania versenyképességét és az Európában való beruházás képességét, és mivel társadalmi és környezeti kihívásokkal is szembenéz, amelyeket úgy kell kezelnie, hogy továbbra is példát mutasson az egész világ számára társadalmi és környezetvédelmi felelősségvállalás tekintetében;

| L. | mivel egyes vállalatok kizárólag rövid távú pénzügyi megtérülésre irányuló stratégiát folytatnak, amelyek általában az innováció, a K+F-be történő beruházások, a foglalkoztatás és a készségfejlesztés rovására mennek; |
| --- | --- |

L.

mivel egyes vállalatok kizárólag rövid távú pénzügyi megtérülésre irányuló stratégiát folytatnak, amelyek általában az innováció, a K+F-be történő beruházások, a foglalkoztatás és a készségfejlesztés rovására mennek;

| M. | mivel a magas színvonalú, innovatív, energiahatékony termékek termelését előnyben részesítő és fenntartható folyamatokat támogató nagyratörő innovációs politika lehetővé teszi az EU számára, hogy megállja a helyét az egyre növekvő világszintű versenyben; |
| --- | --- |

M.

mivel a magas színvonalú, innovatív, energiahatékony termékek termelését előnyben részesítő és fenntartható folyamatokat támogató nagyratörő innovációs politika lehetővé teszi az EU számára, hogy megállja a helyét az egyre növekvő világszintű versenyben;

| N. | mivel az utóbbi években súlyosan visszaesett az építőipari gépek kereskedelme az Unióban, ami részben az állami és magánberuházások csökkenéséhez köthető, részben pedig a nyersanyagárak emelkedéséből fakadó megemelkedett termelési költségeknek tudható be; |
| --- | --- |

N.

mivel az utóbbi években súlyosan visszaesett az építőipari gépek kereskedelme az Unióban, ami részben az állami és magánberuházások csökkenéséhez köthető, részben pedig a nyersanyagárak emelkedéséből fakadó megemelkedett termelési költségeknek tudható be;

| O. | mivel az ipari termékek tisztességes kereskedelmének tiszteletben kell tartania az alapvető munkavállalói jogokat és környezetvédelmi szabályokat; mivel a megújuló energiába és az energiahatékonyságba irányuló beruházás a megfelelő működést megteremteni képes ipari termékekbe történő beruházás egyik fő motorja; mivel a fenntartható növekedéshez alapvető szükség van innovációra, a kutatásba és fejlesztésbe való beruházásokra, munkahelyteremtésre és a készségek fejlesztésére; |
| --- | --- |

O.

mivel az ipari termékek tisztességes kereskedelmének tiszteletben kell tartania az alapvető munkavállalói jogokat és környezetvédelmi szabályokat; mivel a megújuló energiába és az energiahatékonyságba irányuló beruházás a megfelelő működést megteremteni képes ipari termékekbe történő beruházás egyik fő motorja; mivel a fenntartható növekedéshez alapvető szükség van innovációra, a kutatásba és fejlesztésbe való beruházásokra, munkahelyteremtésre és a készségek fejlesztésére;

| P. | mivel bizonyítást nyert, hogy a termelés innovációja az ipari gazdasági ciklus valamennyi szakaszában elősegíti a munkahelyek számának növekedését; mivel a gazdasági sikert jelentősen növelheti a munkavállalók bevonása az innovációs intézkedésekbe és a stratégiák kialakításába; |
| --- | --- |

P.

mivel bizonyítást nyert, hogy a termelés innovációja az ipari gazdasági ciklus valamennyi szakaszában elősegíti a munkahelyek számának növekedését; mivel a gazdasági sikert jelentősen növelheti a munkavállalók bevonása az innovációs intézkedésekbe és a stratégiák kialakításába;

| Q. | mivel az acélipar fejlettebb és fenntartható része – amely nagy értékű technológiai termékeket állít elő, tiszteletben tartja a munkavállalók és a környéken élő lakosság egészségét, valamint garantálja a szigorú környezetvédelmi előírások betartását – fontos szerepet tölt be az európai ipari stratégiában; |
| --- | --- |

Q.

mivel az acélipar fejlettebb és fenntartható része – amely nagy értékű technológiai termékeket állít elő, tiszteletben tartja a munkavállalók és a környéken élő lakosság egészségét, valamint garantálja a szigorú környezetvédelmi előírások betartását – fontos szerepet tölt be az európai ipari stratégiában;

| R. | a munkavállalók szaktudásának és készségeinek elveszítése fényében hangsúlyozza, hogy Európának meg kell tartania ipari kapacitását igényei anélkül való kielégítése érdekében, hogy harmadik országok gyártóitól függene; |
| --- | --- |

R.

a munkavállalók szaktudásának és készségeinek elveszítése fényében hangsúlyozza, hogy Európának meg kell tartania ipari kapacitását igényei anélkül való kielégítése érdekében, hogy harmadik országok gyártóitól függene;

| 1. | erőteljes szolidaritását és támogatását fejezi ki a Caterpillar és az Alstom valamennyi érintett munkavállalója és családjaik, valamint az érintett alvállalkozók felé, és sajnálja, hogy az ilyen bezárások hátrányokkal járnak a helyi gazdaságra és közösségekre nézve; intézkedéseket kér a munkavállalók és a helyi gazdaságok támogatása, valamint a régiók e nehéz gazdasági és társadalmi helyzetből való kilábalás során való segítése érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meggyőződése, hogy az európai ipart stratégiai eszköznek kell tekinteni az EU versenyképessége és fenntarthatósága szempontjából; hangsúlyozza, hogy csak az erős és ellenállóképes ipar és a jövőorientált iparpolitika teszi lehetővé, hogy az EU megküzdjön az előtte álló kihívásokkal, beleértve az újraiparosítását, a fenntarthatóság felé való átmenetét és a színvonalas foglalkoztatás kialakítását; hangsúlyozza a Bizottságnak és a tagállamoknak jobban fel kell készülniük a hasonló társadalmi-gazdasági helyzetekre, és biztosítaniuk kell ipari hálózatunk versenyképességét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy Európa olyan szociális piacgazdaság, amelynek célja a fenntartható gazdasági és inkluzív növekedés elérése; sajnálja, hogy nincs olyan valódi uniós iparpolitika, amely meg is védi az uniós munkavállalókat; ezért felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy valódi hosszú távú európai iparstratégiát azon cél elérése érdekében, hogy valóban – az Európa 2020 stratégiában lefektetettek szerint – az iparból származzon a GDP 20 %-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | szorgalmazza, hogy a tagállamok jogszabályok vagy kollektív szerződések révén biztosítsanak megfelelő szociális védelmet, munkakörülményeket és olyan béreket, amelyek lehetővé teszik az emberek számára, hogy méltóságban éljenek, és munkavállalók leépítése esetén biztosítsanak hatékony védelmet a tisztességtelen elbocsátások ellen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy az európai gazdasági válság megmutatta, hogy azok az iparágak a legellenállóképesebbek, amelyekbe a legtöbb beruházás áramlik, nevezetesen az innovációba, a K+F-be, az energiahatékonyságba, a körforgásos gazdaságba stb.; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a magán- a közpénzekből történő beruházások és a belső fogyasztás csökkenésének negatív hatását, amelyeket ösztönözni kellene, hogy serkentsék a növekedést; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy az igazgatási terheknek és a vállalkozások megfelelési költségeinek csökkentése, valamint a szükségtelen jogszabályok hatályon kívül helyezése, ugyanakkor a fogyasztóvédelem, a munkavállalók védelme, valamint a környezet- és egészségvédelem tekintetében a magas szintű normák folyamatos biztosítása bármely uniós újraiparosítási szakpolitika alapvető fontosságú eleme kell hogy legyen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragaszkodik ahhoz, hogy az uniós iparpolitika egyértelmű célokon és mutatókon alapuljon – így többek között az energiahatékonyságra, erőforrásokra és éghajlatváltozásra vonatkozó nagyratörő célkitűzéseken –, valamint az életciklus és a körforgásos gazdaság megközelítésén; hangsúlyozza, hogy e politikának okosan kell ötvöznie a kínálati és a keresleti oldali intézkedéseket az uniós gazdaság új pályára állítása céljából, növelve annak ellenálló képességét, és mérsékelve az erőforrásoktól való függőségét; hangsúlyozza, hogy a beruházásokat a kreativitás, a készségek, az innováció és a fenntartható technológiák felé kell irányítania, és elő kell mozdítania Európa ipari bázisának modernizációját, egy olyan, az értékláncot szem előtt tartó politika révén, amely kiterjed az alapvető iparágakra és azok regionális és helyi szereplőire; úgy véli, hogy egy ilyen megközelítés költséghatékony előnyökkel járna az európai ipar és az európai gazdaság egésze számára; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiemeli, hogy a bankok és az eszközpiacok támogatásának céljából az EU-ban évek óta megvalósított, széles körű beavatkozások nem voltak hatással a munkahelyteremtésre és nem javították a gazdasági kilátásokat; úgy véli, hogy az állami beavatkozást a kínálati oldal túlzott ösztönzése helyett a kereslet előmozdítását célzó, összehangolt politikákra kellene összpontosítani, többek között adóügyi intézkedések és a bérek emelkedésének biztosítása révén; |
| --- | --- |

8.

A kereskedelempolitika – az egyenlő versenyfeltételek kulcsfontosságú eszköze

| 9. | hangsúlyozza, hogy bár az Unió számos gazdasági ágazatban nyitott a harmadik országokból származó versenytársak számára, a harmadik országok számos akadályt építettek ki az európai vállalatok megkülönböztetésére; hangsúlyozza, hogy az Unión kívüli, különösen a kínai versenytársak gyorsan és agresszíven terjeszkednek Európában és a világ minden táján, gyakran származási országaik határozott politikai és pénzügyi támogatását élvezve; hangsúlyozza, hogy e gyakorlatok tisztességtelen versenyt teremthetnek és veszélyeztethetik az európai munkahelyeket; hangsúlyozza, hogy Kína nem teljesíti az EU által a piacgazdasági státusz meghatározásához létrehozott öt kritériumot; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti a Bizottságot, hogy alakítson ki olyan uniós kereskedelempolitikát, amely összhangban van ipari céljaival, figyelembe veszi az európai ipari munkahelyek biztosításának szükségességét, és elkerüli az újabb áthelyezéseket és az ipar további leépülését; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az egyenlő versenyfeltételeket az európai és Európán kívüli piaci szereplők számára, így garantálva a tisztességes versenyt mindenki számára; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy gyors megállapodást kell elérni a kereskedelemvédő eszközök szabályozásának felülvizsgálata tekintetében annak érdekében, hogy reakciókészségük és hatékonyságuk javítása révén jelentős mértékben megerősítsük azokat; kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe azokat a szociális és gazdasági hatásokat, amelyekkel az állami irányítású vagy más, nem piaci jellegű gazdaságok piacgazdaságként való elismerése járhat az uniós iparágak versenyképessége szempontjából; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy meg kell előzni, hogy az uniós kereskedelempolitika előmozdítsa a versenyellenes gyakorlatokat, például a környezeti dömpinget, különösen pedig az olyan olcsó termékek dömpingjét, amelyek veszélyeztetik az európai normákat és káros hatással vannak az uniós iparágakra; felszólítja a Bizottságot a határokon alkalmazandó kiigazítási mechanizmusok megfontolására, hogy egyenlő feltételeket teremtsen az Európa 2020 stratégia elérését segítő szakpolitikák kialakításakor, valamint a környezeti dömping, a munkavállalók kizsákmányolása és a tisztességtelen verseny megakadályozása eszközeként; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek tanulmányokat a kereskedelmi tárgyalásokról, regionális és ágazati alapú megközelítés alkalmazásával, amelyeknek segíteniük kell a foglalkoztatásra és az európai iparágakra gyakorolt hatások megértését is; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a közelmúltban jellemző tendencia, hogy a vállalatok a termelést és a szolgáltatásokat visszahozzák Európába, és hogy ez a növekedés és munkahelyteremtés szempontjából is lehetőségeket jelent; felhívja a Bizottságot annak megfontolására, hogy az EU hogyan tudná kedvező környezet létrehozásával abban segíteni a vállalkozásokat, hogy kihasználják a „visszatelepítés” kínálta lehetőségeket; |
| --- | --- |

14.

Versenypolitika – az uniós iparágak alapvető eleme

| 15. | kéri a Bizottságot egy, a világra nyitott, versenyképes európai keret kialakítására a magánberuházások bevonzására és megtartására, az erős uniós értékláncok megtartására és minőségi munkahelyek létrehozására, hogy kézzelfogható előnyöket biztosítson polgárainak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi emellett, hogy az állami támogatásra vonatkozó szabályokat jobban személyre kell szabni, hogy innovációt és fenntarthatóságot eredményezzen, és hogy teljesüljenek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. cikkének megfelelően a foglalkoztatás magas szintje előmozdításának és a szociális politikák elősegítésének céljai, |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az európai iparnak globális versennyel kell megküzdenie, ezért erőteljesen ösztönzi a Bizottságot, hogy sürgősen a világpiacot tekintse viszonyítási alapnak, amikor meghatározza a földrajzi piacokat versenyjogi elemzésében, és ne korlátozza az elemzést csupán a nemzeti piacokra vagy a belső piacra, így tegye lehetővé az európai iparágak számára, hogy kutatási és fejlesztési partnerségeket vagy stratégiai szövetségeket alakítsanak ki; felszólít ezzel összefüggésben a főbb európai gyártók szerkezetátalakítására annak érdekében, hogy a nemzetközi versenyben való helytálláshoz elegendő kritikus tömeggel rendelkező szereplők hosszú távon érvényesülhessenek; |
| --- | --- |

17.

Közbeszerzés – egy javításra szoruló eszköz

| 18. | felszólítja a Bizottságot a közbeszerzésre vonatkozó uniós rendeletek jobb végrehajtására; emlékeztet, hogy az uniós rendelkezések lehetővé teszik az olyan ajánlatok elutasítását, amelyek valószerűtlenül alacsonyak, vagy amelyek értékének több mint 50 %-a az EU-n kívül valósul meg; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy a közbeszerzésnek és az ökocímkézésnek szerepet kell játszania a fenntartható termékek, szolgáltatások és innovációk elterjedésében, valamint egy erős európai ipari bázis kialakításában; felszólít arra, hogy a tagállamok és a Bizottság összehangolt erőfeszítéssel biztosítsák, hogy az ajánlatkérő szervek az odaítélésre vonatkozó döntéseiket a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” elvére alapozzák; |
| --- | --- |

19.

Az uniós alapok jobb felhasználása, K+F és innováció – egy új iparpolitika előmozdításának eszközei

| 20. | kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal közösen dolgozzon ki következetes és átfogó iparpolitikára irányuló uniós stratégiát, melynek célja Európa újraiparosítása, és amely többek között a digitalizáláson (különösen az intelligens technológiák és a robotika ipari értékláncokba való beépítésén), a fenntarthatóságon, az energiahatékonyságon és a megfelelő forrásokon alapul; ennek érdekében felszólít a tagállamok közötti együttműködés és konvergencia növelésére adóügyi, szociális és költségvetési téren a közös ipari projektek érvényesülésének elősegítése érdekében; meggyőződése, hogy az európai szabályozási keretnek lehetővé kellene tennie az iparágak számára, hogy alkalmazkodjanak a szóban forgó változásokhoz, és felkészüljenek rájuk, hozzájárulva a munkahelyteremtéshez, a növekedéshez és a regionális konvergenciához; |
| --- | --- |

20.

| 21. | a különböző ipari ágazatokkal való együttműködésre buzdítja a Bizottságot az európai strukturális és beruházási alapok, pontosabban az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) regionális szintű kutatási és fejlesztési projektek támogatására való lehető legjobb felhasználásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy az uniós alapok nagyszerű lehetőséget biztosítanak az energia- és a tömegközlekedési infrastruktúrába való fenntartható beruházások finanszírozására, valamint az információs és kommunikációs technológiák intelligens felhasználására; felszólít az egyes kritériumok, főleg a foglalkoztatási, környezetvédelmi és társadalmi kritériumok végrehajtásának javítására az uniós alapok, valamint az Európai Beruházási Bankon (EBB) keresztül kezelt valamennyi pénzügyi eszköz felhasználása során; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólít egy intelligens uniós szakosodási menetrend kialakítására és a K+F kiemelt kezelésére azokban az ágazatokban, amelyekben az Unió vezető szerepet játszhat; szorgalmazza olyan konkrét eszközök kialakítását, amelyek lehetővé teszik az Unió és a tagállamok számára, hogy egységesítsék a K+F-re irányuló erőfeszítéseiket, valamint lehetővé teszik az eredmények helyi gazdaságban történő felhasználását; véleménye szerint a kutatás és az ipar közötti kapcsolat kulcsfontosságú az uniós ipar versenyképességének fokozásához; felszólítja e tekintetben a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan ösztönözzék ás erősítsék a kutatóközpontok, egyetemek és vállalatok közötti intenzívebb együttműködést; felszólít a kutatási környezet javítására a KF+I költségvetés növelése, valamint a különböző uniós és nemzeti finanszírozási programok jobb összekapcsolása révén; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felszólítja a Bizottságot és az Európai Beruházási Bankot, hogy fordítsanak különös figyelmet az ipar eltűnésétől leginkább kárt szenvedő régiókra, és sürgős jelleggel gyorsítsák fel az e régiókat érintő projektek támogatását, egyben biztosítsák, hogy életképes és magas minőségű projektek kapjanak támogatást; úgy véli, hogy az Európai Beruházási Bank által különösen a gyártás és az ahhoz kapcsolódó szolgáltatások terén megvalósított innovációs és ipari átalakítási projektek finanszírozásához nyújtott, stratégiai szempontú és célzott hitelek növelésének lehetőségeit még inkább fel kell tárni; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak az uniós vállalkozások – különösen a mikrovállalkozások és a kkv-k – számára jobb hozzáférést a finanszírozáshoz, ekképpen erősítve képességüket a projektépítésre, továbbá bocsássanak rendelkezésükre jobb tanácsadó szolgáltatásokat és technikai támogatást; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal közösen tanulmányozza, hogy milyen módon lehet engedélyezni a gazdasági átcsoportosítást, miközben biztosítja, hogy a vállalatok teljes mértékben vállalják környezeti felelősségüket, tartsák tiszteletben a környezeti jogot és alkalmazzanak szigorú környezetvédelmi normákat; kéri a vállalatokat a bezárt telepek ésszerű időn belül történő kitisztítására, és hogy támogassák a helyi hatóságok módszereit e telepek újrahasznosítására; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg a tagállamok között a bevált gyakorlatok megosztásának támogatását a vállalatok bezárásának leghatékonyabb kezelési módjairól, arra ösztönözve őket, hogy keressenek példákat a jogi rendelkezésekben, hogy megpróbáljanak – amennyiben megvalósítható – vevőt találni vagy a telepet eladni és ott folytatni a gyártást annak ellenére, hogy az eredeti tulajdonosok a tevékenység megszüntetése mellett döntöttek; |
| --- | --- |

26.

| 27. | úgy véli, hogy meg kell akadályozni a tárgyi eszközök és immateriális javak vagy szolgáltatások vállalatok közötti nem megfelelő áron (transzferár) történő átruházása révén is megvalósuló adókikerülést, amely többek között a pénzügyi és kereskedelmi ügyek európai koordinációja hiányának is az eredménye; felszólít a tagállamok közötti együttműködés és konvergencia növelésére adóügyi, szociális és költségvetési téren; |
| --- | --- |

27.

Társadalmi szempontból felelős szerkezetátalakítás és minőségi foglalkoztatás teremtése a jövőorientált ágazatokban

| 28. | üdvözli egyes helyi hatóságok azon kezdeményezését, hogy a szociális partnerekkel – például az Alstom esetében – együtt elősegítsék a szerkezetátalakítási folyamat során a munkavállalókat és vállalatokat célzó kísérleti projekteket annak érdekében, hogy szakmai karriereket biztosítsanak szakmai képzés és intézkedések révén a minőségi foglalkoztatás megtartása céljából; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van a műszaki szakismeretek fejlesztésére, különösen a feldolgozóipar tekintetében; hangsúlyozza, hogy szükség van a szakképzett műszaki dolgozók fontosságának elismerésére; úgy véli, hogy a zöld gazdaság nettó munkahely-teremtési potenciáljának maximalizálása érdekében kritikus jelentőséggel bír, hogy meglévő munkaerő-állományunk számára megfelelő lehetőségeket biztosítsunk arra, hogy elsajátítsák a körforgásos gazdasághoz szükséges új készségeket; emlékeztet, hogy a képzett munkaerő fontos a termelés életképessége szempontjából; hangsúlyozza az oktatási rendszerek, az egyetemek és a munkaerőpiac közötti hatékonyabb szinergia ösztönzésének fontosságát, ideértve a munkahellyel való ismerkedést és a vállalkozásokkal az innovatív „klaszterek” létrehozása terén való együttműködést is; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felszólítja valamennyi érintett hatóságot, hogy gondoskodjanak róla, hogy valamennyi résztvevő fél teljes mértékben tartsa be a munkavállalók tájékoztatására és a velük való konzultációra vonatkozó nemzeti és európai szabályozásokat, különösen szerkezetváltás idején, valamint hogy biztosítsák a környezet védelmét és a munkahelyi biztonságot; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy a vállalatoknak teljesíteniük kell az európai és a nemzeti jogszabályok szerinti jogi kötelezettségeiket, előtérbe helyezve a munkavállalók tájékoztatását és a szociális partnerek által javasolt alternatívák megvizsgálását; |
| --- | --- |

31.

| 32. | úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási műveletekről – valamint azon belül a célok és az alternatív lehetőségek vonatkozásában a tervezett intézkedések kiválasztásáról – , ha szükséges, magyarázatot és indokolást kell adni az érintett szereplők számára; szerkezetváltás esetén a lehető legjobb megoldásokról folytatandó helyi párbeszédre szólít fel valamennyi érintett fél részvételével; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza a kölcsönös bizalmon és közös felelősségen alapuló, minden szinten megvalósuló erős társadalmi párbeszéd jelentőségét, ami a szerkezetátalakítási folyamatok előrejelzése, megelőzése és kezelése során az egyik legjobb eszköz a konszenzusos megoldások és közös nézőpontok keresésére; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy szerkezetátalakítás esetén az egészségük és munkafeltételeik, a szociális biztonság, az átképzés és a munkaerőpiaci integrációjuk tekintetében meg kell védeni az érintett munkavállalók érdekeit; |
| --- | --- |

34.

| 35. | megjegyzi, hogy a szerkezetátalakításnak jóval szélesebb hatása van az érintett vállalatnál, és gyakran előre nem látott módon érinti a közösségeket és a tagállamok gazdasági és társadalmi szövetét; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson konzultációt a szociális partnerekkel a csoportos elbocsátásokra vonatkozó jogszabályok hatékonyságáról a Caterpillar és Alstom esetek fényében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sajnálja a reálgazdaság rövid távú pénzügyi kilátásokra összpontosító fokozatos elpénzügyiesedését, ahelyett, hogy fenntartana egy olyan, innovatív ipari eszköztárat, amely fenntartható, minőségi munkahelyeket képes biztosítani, és hosszú távon szolgálja a társadalom érdekeit; sajnálja, hogy ez a megközelítés a gyártási ágazatban számos munkahely megszűnéséhez vezetett; felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson konzultációt a szociális partnerekkel a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó jogszabályok felülvizsgálatának lehetőségéről, a Caterpillar és Alstom-ügyekhez kapcsolódó szempontok figyelembevételével, különös tekintettel minden munkavállalónak és alvállalkozónak a folyamatba való bevonására, és hatékony intézkedésekre a nem valódi gazdasági okokon alapuló törvénytelen csoportos létszámcsökkentések elkerülésére, ideértve szankciók alkalmazásának lehetőségét, például az uniós finanszírozási programokhoz való hozzáférés felfüggesztésére, vagy a kapott állami támogatások visszakövetelésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felszólítja a Bizottság munkacsoportját, hogy vizsgálja meg az európai üzemi tanáccsal folytatott konzultációs eljárást; felszólítja a Bizottságot, hogy a vizsgálat fényében fontolja meg az európai üzemi tanácsról szóló irányelv felülvizsgálatának szükségességét; |
| --- | --- |

38.

| 39. | megjegyzi, hogy az EGAA alapvető fontosságú uniós eszköz a globalizáció korában a tagállamoknak a munkavállalók szakmai átképzésére irányuló politikáikban való támogatása és annak érdekében, hogy a gazdaság szerkezete helyreálljon a régiókban az olyan munkavállalók tekintetében, akik a globalizáció vagy gazdasági válság negatív hatásait szenvedik el; emlékeztet az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap 2007 és 2014 közötti tevékenységéről, hatásáról és hozzáadott értékéről szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalásában (7) a Parlament javaslatainak fontosságára; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az EGAA olyan eszköz, amely csak akkor reagál, ha az elbocsátásokra már sor került, valamint hogy nagyobb erőfeszítésekre van szükség a tagállamok és az EU részéről a megfelelő gazdasági és jogalkotási környezet létrehozásához, hogy ezáltal serkentsék a versenyképességet és hosszú távú, fenntartható munkahelyeket teremtsenek; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a fő európai ipari ágazatokkal, nevezetesen a vasúti beszállítói és a gépgyártási ágazatokkal kapcsolatos, kedvezőbb piaci környezet megteremtésére irányuló stratégiájáról, valamint arról, hogy mit szándékozik tenni a minőségi munkahelyek, a know-how és a beruházások Európában tartásáért; |
| --- | --- |

41.

| 42. | megjegyzi, hogy szerkezetátalakításkor a fiatal és idős munkavállalók az egyéb korcsoportokhoz képest gyakrabban válnak létszámcsökkentések célpontjaivá; hangsúlyozza, hogy elbocsátások esetén a munkáltatóknak tiszteletben kell tartaniuk a megkülönböztetésellenes jogszabályokat, különösen az életkor alapján történő megkülönböztetés tekintetében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | megállapítja, hogy a zöld gazdaságra történő átállás jelentős lehetőségeket rejt olyan helyi munkahelyek teremtésére, amelyeket nem lehet áthelyezni és olyan ágazatokban, amelyeket nem lehet kiszervezni; megállapítja, hogy erőteljes bizonyítékok szólnak amellett, hogy a zöld átmenet – egyenlegét tekintve – pozitív hatással lesz a foglalkoztatásra, ami azt tükrözi, hogy a fenntartható gazdasági tevékenységek, mint az energiamegtakarítás, munkaigényesebbek az általuk kiváltott tevékenységeknél, és lehetővé tehetik, hogy a régiók önellátóbbá váljanak; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  HL L 225., 1998.8.12., 16. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(3)  HL C 440., 2015.12.30., 23. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0032.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0460.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0280.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0361.

---

2016. október 6., csütörtök

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/29

---

P8_TA(2016)0378

Ruanda: Victoire Ingabire ügye

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása Ruandáról: Victoire Ingabire ügyéről (2016/2910(RSP))

(2018/C 215/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel 2013. május 23-i, Ruandáról: Victoire Ingabire ügyéről szóló állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2013. május 23-i, Ruandáról: Victoire Ingabire ügyéről szóló állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára,

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára,

| — | tekintettel az Afrikában a tisztességes eljáráshoz és a jogi segítséghez való jogra vonatkozó elvekre és iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikában a tisztességes eljáráshoz és a jogi segítséghez való jogra vonatkozó elvekre és iránymutatásokra,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a 1966. Évi, Ruanda által 1975-ben ratifikált Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 1966. Évi, Ruanda által 1975-ben ratifikált Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a 2015. évi egyetemes emberi jogi helyzetértékelés eredményére és az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának 2016. évi záró észrevételére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. évi egyetemes emberi jogi helyzetértékelés eredményére és az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának 2016. évi záró észrevételére,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel Federica Mogherini főképviselő által az EU nevében tett 2015. december 3-i nyilatkozatra a ruandai alkotmány felülvizsgálatáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini főképviselő által az EU nevében tett 2015. december 3-i nyilatkozatra a ruandai alkotmány felülvizsgálatáról,

| — | tekintettel az EU 2015. december 18-i együttes helyi nyilatkozatára a ruandai alkotmánytervezet kapcsán szervezett népszavazásról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2015. december 18-i együttes helyi nyilatkozatára a ruandai alkotmánytervezet kapcsán szervezett népszavazásról,

| — | tekintettel az Egyesült Demokratikus Erők 2016. március 16-i sajtóközleményére Victoire Ingabige Umuhoza politikai fogoly fellebbezési ügyéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Demokratikus Erők 2016. március 16-i sajtóközleményére Victoire Ingabige Umuhoza politikai fogoly fellebbezési ügyéről,

| — | tekintettel a Freedom House Ruandáról szóló 2015. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Freedom House Ruandáról szóló 2015. évi jelentésére,

| — | tekintettel az Amnesty International „Ruanda 2015/2016” című országjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amnesty International „Ruanda 2015/2016” című országjelentésére,

| — | tekintettel az Amnesty International „Veszélyben az igazságszolgáltatás: Victoire Ingabire elsőfokú pere” című, 2013. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amnesty International „Veszélyben az igazságszolgáltatás: Victoire Ingabire elsőfokú pere” című, 2013. évi jelentésére,

| — | tekintettel Catherine Ashton főképviselő/alelnök 2013. február 4-i válaszára, amelyet a Victoire Ingabire-re vonatkozó, E-010366/2012 írásbeli választ igénylő kérdésre adott, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton főképviselő/alelnök 2013. február 4-i válaszára, amelyet a Victoire Ingabire-re vonatkozó, E-010366/2012 írásbeli választ igénylő kérdésre adott,

| — | tekintettel a Human Rights Watch által 2016. szeptember 29-én kiadott, „Ruanda: egy ellenzéki aktivista eltűnése” című nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Human Rights Watch által 2016. szeptember 29-én kiadott, „Ruanda: egy ellenzéki aktivista eltűnése” című nyilatkozatra,

| — | tekintettel a békés gyülekezéshez és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadót Ruandáról szóló 2014. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a békés gyülekezéshez és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadót Ruandáról szóló 2014. évi jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 118. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 118. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Ruanda azon kevés számú afrikai ország között szerepel, amelyek vezető szerepet játszanak a millenniumi fejlesztési célok teljesítésében, különösen olyan kérdésekben, mint a nemek közti egyenlőség, a nők szerepvállalásának fokozása, az általános elsőfokú oktatás, a gyermek- és anyai halandóság, az AIDS elterjedtsége és a környezet fenntarthatósága; |
| --- | --- |

A.

mivel Ruanda azon kevés számú afrikai ország között szerepel, amelyek vezető szerepet játszanak a millenniumi fejlesztési célok teljesítésében, különösen olyan kérdésekben, mint a nemek közti egyenlőség, a nők szerepvállalásának fokozása, az általános elsőfokú oktatás, a gyermek- és anyai halandóság, az AIDS elterjedtsége és a környezet fenntarthatósága;

| B. | mivel az erőteljes gazdasági növekedést az életminőség látványos javulása kísérte, amit a gyermekhalandóság kétharmaddal történő csökkenése és az elsőfokú oktatásban való szinte teljesen általános részvétel fémjelez; |
| --- | --- |

B.

mivel az erőteljes gazdasági növekedést az életminőség látványos javulása kísérte, amit a gyermekhalandóság kétharmaddal történő csökkenése és az elsőfokú oktatásban való szinte teljesen általános részvétel fémjelez;

| C. | mivel gazdasági és politikai erőfeszítésekre került sor az ország gazdaságának felemelkedése, az iparosítás és a szolgáltatások felé való terelése érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel gazdasági és politikai erőfeszítésekre került sor az ország gazdaságának felemelkedése, az iparosítás és a szolgáltatások felé való terelése érdekében;

| D. | mivel 2012. október 30-án Victoire Ingabire-t, az Egyesült Demokratikus Erők (UDF) elnökét nyolc évnyi börtönbüntetésre ítélték „a hatóságok elleni tevékenységre való, terrorista eszközöket felhasználó szövetkezés”, valamint az 1994. évi népirtás jelentőségének minimalizálása miatt, a Demokratikus Erők Ruanda Felszabadításáért (FDLR) szervezettel való kapcsolattartás alapján; |
| --- | --- |

D.

mivel 2012. október 30-án Victoire Ingabire-t, az Egyesült Demokratikus Erők (UDF) elnökét nyolc évnyi börtönbüntetésre ítélték „a hatóságok elleni tevékenységre való, terrorista eszközöket felhasználó szövetkezés”, valamint az 1994. évi népirtás jelentőségének minimalizálása miatt, a Demokratikus Erők Ruanda Felszabadításáért (FDLR) szervezettel való kapcsolattartás alapján;

| E. | mivel 2016. szeptemberben az Európai Parlament küldöttség számára nem tették lehetővé, hogy találkozzon a bebörtönzött Victoire Ingabire ellenzéki vezetőt; mivel bár a látogatás a nők társadalmi szerepére és szerepvállalásuk erősítésére kívánt összpontosítani, a külügy- és együttműködési miniszter úgy vélekedett, hogy „nincs különösebb indok arra, hogy Victoire Ingabire, a nemzeti fogvatartási iránymutatások és szabályok hatálya alá tartozó fogoly találkozzék a hivatalos látogatásra érkezett európai uniós parlamenti képviselőkkel”; |
| --- | --- |

E.

mivel 2016. szeptemberben az Európai Parlament küldöttség számára nem tették lehetővé, hogy találkozzon a bebörtönzött Victoire Ingabire ellenzéki vezetőt; mivel bár a látogatás a nők társadalmi szerepére és szerepvállalásuk erősítésére kívánt összpontosítani, a külügy- és együttműködési miniszter úgy vélekedett, hogy „nincs különösebb indok arra, hogy Victoire Ingabire, a nemzeti fogvatartási iránymutatások és szabályok hatálya alá tartozó fogoly találkozzék a hivatalos látogatásra érkezett európai uniós parlamenti képviselőkkel”;

| F. | mivel a küldöttség megállapította, hogy e téren jelentős kihívások állnak fenn, így az oktatáshoz való vidéki hozzáférés, az egyenlőbb tulajdonviszonyok és a nem mezőgazdasági jellegű foglalkoztatáshoz való jobb hozzáférés tekintetében, és mivel az emberi jogok helyzete – különösen a politikai részvételt és a véleménynyilvánítás szabadságát tekintve – továbbra is aggodalomra ad okot, a független civil társadalom továbbra is fennálló nagyfokú fejletlenségével együtt; |
| --- | --- |

F.

mivel a küldöttség megállapította, hogy e téren jelentős kihívások állnak fenn, így az oktatáshoz való vidéki hozzáférés, az egyenlőbb tulajdonviszonyok és a nem mezőgazdasági jellegű foglalkoztatáshoz való jobb hozzáférés tekintetében, és mivel az emberi jogok helyzete – különösen a politikai részvételt és a véleménynyilvánítás szabadságát tekintve – továbbra is aggodalomra ad okot, a független civil társadalom továbbra is fennálló nagyfokú fejletlenségével együtt;

| G. | mivel Victoire Ingabire ügyének elsőfokú tárgyalását számos emberi jogi szervezet elítélte az észlelt súlyos szabálytalanságok és a tisztességtelen bánásmód miatt; mivel az Amnesty International jelentésében említést tesz a ruandai elnök által a tárgyalás megkezdése előtt tett prejudikáló nyilvános nyilatkozatokról, valamint arról, hogy bizonyítékként használták fel a Camp Kami-ban fogva tartottak vallomásait, ahol állítólag kínzáshoz folyamodnak; mivel miután 2012-ben Victoire Ingabire ellen tanúskodtak a ruandai felsőbíróságon, a vád négy tanúja és a vádlott társai 2013-ban a Legfelső Bíróság előtt úgy nyilatkoztak, hogy tanúvallomásukat meghamisították; |
| --- | --- |

G.

mivel Victoire Ingabire ügyének elsőfokú tárgyalását számos emberi jogi szervezet elítélte az észlelt súlyos szabálytalanságok és a tisztességtelen bánásmód miatt; mivel az Amnesty International jelentésében említést tesz a ruandai elnök által a tárgyalás megkezdése előtt tett prejudikáló nyilvános nyilatkozatokról, valamint arról, hogy bizonyítékként használták fel a Camp Kami-ban fogva tartottak vallomásait, ahol állítólag kínzáshoz folyamodnak; mivel miután 2012-ben Victoire Ingabire ellen tanúskodtak a ruandai felsőbíróságon, a vád négy tanúja és a vádlott társai 2013-ban a Legfelső Bíróság előtt úgy nyilatkoztak, hogy tanúvallomásukat meghamisították;

| H. | mivel 2012. szeptember 13-án Victoire Ingabire Umuhozát két másik ruandai politikai személlyel – Bernard Ntagandával és Deogratias Mushyayidivel – együtt az Európai Parlament gondolatszabadságért odaítélt 2012. évi Szaharov-díjára jelölték; |
| --- | --- |

H.

mivel 2012. szeptember 13-án Victoire Ingabire Umuhozát két másik ruandai politikai személlyel – Bernard Ntagandával és Deogratias Mushyayidivel – együtt az Európai Parlament gondolatszabadságért odaítélt 2012. évi Szaharov-díjára jelölték;

| I. | mivel 2015-ben Ingabire asszony az Afrikai Emberi Jogi és Népjogi Bírósághoz fellebbezett, azzal vádolva a ruandai kormányt, hogy megsértették jogait; mivel 2015 márciusában Ruanda kivonult az Afrikai Bíróságból, kijelentve, hogy Ruanda bíróságai képesek valamennyi országbeli ügyet kivizsgálni; mivel 2016. február 29-én a ruandai kormány visszavonta nyilatkozatát, amely lehetővé tette, hogy magánszemélyek panaszukkal közvetlenül az Afrikai Emberi Jogi és Népjogi Bírósághoz fordulhassanak, csupán pár nappal azelőtt, hogy a bírák elé került volna a Victoire Ingabire által a ruandai kormány ellen benyújtott panasz; |
| --- | --- |

I.

mivel 2015-ben Ingabire asszony az Afrikai Emberi Jogi és Népjogi Bírósághoz fellebbezett, azzal vádolva a ruandai kormányt, hogy megsértették jogait; mivel 2015 márciusában Ruanda kivonult az Afrikai Bíróságból, kijelentve, hogy Ruanda bíróságai képesek valamennyi országbeli ügyet kivizsgálni; mivel 2016. február 29-én a ruandai kormány visszavonta nyilatkozatát, amely lehetővé tette, hogy magánszemélyek panaszukkal közvetlenül az Afrikai Emberi Jogi és Népjogi Bírósághoz fordulhassanak, csupán pár nappal azelőtt, hogy a bírák elé került volna a Victoire Ingabire által a ruandai kormány ellen benyújtott panasz;

| J. | mivel az FDU-Inkingi – Victoire Ingabire pártja – szerint Ingabire asszony fogva tartási körülményei erősen megromlottak 2016 áprilisa óta; mivel nem jut hozzá kívülről származó és speciális dietetikus ételekhez, orvosi igazolását pedig érvénytelenítették; |
| --- | --- |

J.

mivel az FDU-Inkingi – Victoire Ingabire pártja – szerint Ingabire asszony fogva tartási körülményei erősen megromlottak 2016 áprilisa óta; mivel nem jut hozzá kívülről származó és speciális dietetikus ételekhez, orvosi igazolását pedig érvénytelenítették;

| K. | mivel – egyebek mellett– az FDU-Inkingi nem tudta legális politikai pártként bejegyeztetni magát és több tagját megfenyegették, letartóztatták és fogva tartják; |
| --- | --- |

K.

mivel – egyebek mellett– az FDU-Inkingi nem tudta legális politikai pártként bejegyeztetni magát és több tagját megfenyegették, letartóztatták és fogva tartják;

| L. | mivel több, ellenzéki párthoz tartozó személyt börtönben tartanak; mivel Illuminée Iragena ápolónő, az FDU-Inkingihez kötődő politikai aktivista az elmúlt öt hónapban nem adott magáról életjelt és aggódnak biztonságáért; mivel Léonille Gasengayire-t, az FDU-Inkingi kincstárnokát 2016. augusztus 23-án letartóztatták és felkelésre való lázítás címén vád alá helyezték; |
| --- | --- |

L.

mivel több, ellenzéki párthoz tartozó személyt börtönben tartanak; mivel Illuminée Iragena ápolónő, az FDU-Inkingihez kötődő politikai aktivista az elmúlt öt hónapban nem adott magáról életjelt és aggódnak biztonságáért; mivel Léonille Gasengayire-t, az FDU-Inkingi kincstárnokát 2016. augusztus 23-án letartóztatták és felkelésre való lázítás címén vád alá helyezték;

| M. | mivel Ruanda a 2016-os sajtószabadság-ranglistán 180 ország közül a 161. helyet foglalja el; mivel a sajtószabadság helyzete tovább romlik és független újságírókat gyakran zaklatnak, fenyegetnek és letartóztatnak; mivel a külföldre távozott, illetve külföldi újságírók egyre gyakrabban válnak törvényen kívüli megfélemlítés, erőszak és erőszakos eltüntetés áldozataivá amiatt, hogy tudósításaikban hivatalos személyeket bírálnak; |
| --- | --- |

M.

mivel Ruanda a 2016-os sajtószabadság-ranglistán 180 ország közül a 161. helyet foglalja el; mivel a sajtószabadság helyzete tovább romlik és független újságírókat gyakran zaklatnak, fenyegetnek és letartóztatnak; mivel a külföldre távozott, illetve külföldi újságírók egyre gyakrabban válnak törvényen kívüli megfélemlítés, erőszak és erőszakos eltüntetés áldozataivá amiatt, hogy tudósításaikban hivatalos személyeket bírálnak;

| N. | mivel 2014 októberében – a BBC egy kritikus hangú, az 1994-es ruandai népirtásról szóló dokumentumműsorának közvetítése után – a kormány határozatlan időre felfüggesztette a British Broadcasting Corporation (BBC) kinyarwanda nyelvű rádióadását; |
| --- | --- |

N.

mivel 2014 októberében – a BBC egy kritikus hangú, az 1994-es ruandai népirtásról szóló dokumentumműsorának közvetítése után – a kormány határozatlan időre felfüggesztette a British Broadcasting Corporation (BBC) kinyarwanda nyelvű rádióadását;

| O. | mivel a demokrácia megszilárdulása alapvető jelentőségű, beleértve a bíróságok függetlenségének garantálását és az ellenzéki pártok részvételét, különös tekintettel a 2017-ben tartandó elnökválasztásra; |
| --- | --- |

O.

mivel a demokrácia megszilárdulása alapvető jelentőségű, beleértve a bíróságok függetlenségének garantálását és az ellenzéki pártok részvételét, különös tekintettel a 2017-ben tartandó elnökválasztásra;

| P. | mivel a ruandai igazságszolgáltatási rendszer Victoire Ingabire bűnügyének tárgyalása során megnyilvánuló hiányosságai aláaknázták a kiemelt politikai ügyek kezelésére való képességét; |
| --- | --- |

P.

mivel a ruandai igazságszolgáltatási rendszer Victoire Ingabire bűnügyének tárgyalása során megnyilvánuló hiányosságai aláaknázták a kiemelt politikai ügyek kezelésére való képességét;

| Q. | mivel Ruanda kulcsszereplő a Nagy-tavak régiójában és kiemelkedő szerepet játszhat a stabilizációs folyamatban, beleértve az ásványokkal és más természeti erőforrásokkal folytatott illegális kereskedelem elleni küzdelmet; Mivel az ENSZ Kongói Demokratikus Köztársasággal (KDK) foglalkozó szakértői csoportjának 2015. évi jelentése azt ajánlja, hogy a ruandai kormány indítson vizsgálatot, illetve üldözze az ón, tantál és wolfram illegális kereskedelmében részt vevőket, valamint a KDK-ból Ruanda felé folytatott ásványcsempészetet; |
| --- | --- |

Q.

mivel Ruanda kulcsszereplő a Nagy-tavak régiójában és kiemelkedő szerepet játszhat a stabilizációs folyamatban, beleértve az ásványokkal és más természeti erőforrásokkal folytatott illegális kereskedelem elleni küzdelmet; Mivel az ENSZ Kongói Demokratikus Köztársasággal (KDK) foglalkozó szakértői csoportjának 2015. évi jelentése azt ajánlja, hogy a ruandai kormány indítson vizsgálatot, illetve üldözze az ón, tantál és wolfram illegális kereskedelmében részt vevőket, valamint a KDK-ból Ruanda felé folytatott ásványcsempészetet;

| 1. | határozottan elítéli a politikai okokból folytatott tárgyalásokat, a politikai ellenfelek üldözését és a tárgyalás eredményének prejudikálását; sürgeti a ruandai kormányt, hogy a gazdasági és szociális eredményeket terjessze ki az emberi jogok területére is, a modern és inkluzív demokrácia felé való maradéktalan haladás érdekében; sürgeti a ruandai hatóságokat, hogy biztosítsák Victoire Ingabire fellebbezésének tisztességes lebonyolítását és a ruandai és nemzetközi jogszabályokban lefektetett normák tiszteletben tartását; hangsúlyozza, hogy a megvádolt személyek ügyének tárgyalása és az ellenük emelt vádak nem alapulhatnak homályos és pontatlan jogszabályokon és azok helytelen alkalmazásán, mint ahogyan ez Victoire Ingabire esetében történik; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kifejezi mély aggodalmát amiatt, hogy a ruandai Legfelsőbb Bíróság elutasította Victoire Ingabire fellebbezését, akit 15 évnyi börtönbüntetésre ítélt, továbbá romló fogva tartási körülményei miatt is; véleménye szerint a Ruandában lefolytatott fellebbezési eljárás nem felelt meg a nemzetközi normáknak, ideértve Ingabire asszony jogát az ártatlanság vélelméhez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy Ruanda 2016. márciusi kivonulása az Afrikai Emberi Jogi és Népjogi Bíróság joghatósága alól alig pár nappal Ingabire asszony fellebbezési ügyének vizsgálata előtt nem független az ügytől, és célja annak a lehetőségnek a korlátozása, hogy magánszemélyek és nem kormányzati szervezetek közvetlenül a Bírósághoz fordulhassanak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékezteti a ruandai hatóságokat, hogy a Cotonoui Megállapodás 8. cikkének keretében a Ruandával folytatott politikai párbeszéd során az EU növekvő figyelmet tanúsít az emberi jogok és a tisztességes tárgyaláshoz való jog tiszteletben tartása iránt; felhív Ingabire asszony ügyének gyors és pártatlan, tényeken alapuló és a jogszabályoknak megfelelő, bármiféle korlátozástól, tisztességtelen befolyásolástól, nyomásgyakorlástól vagy fenyegetéstől mentes újabb vizsgálatára; Felhív Victoire Ingabire jogainak tiszteletben tartására, beleértve a jogi képviselethez, illetve a megfelelő élelemhez és bánásmódhoz való hozzáférését fogva tartása során; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elítéli az ellenzéki pártok vezetői, tagjai és aktivistái, az újságírók és más, a ruandai kormány által kritikusnak minősített személyek ellen irányuló bármiféle megfélemlítést, letartóztatásukat, fogva tartásukat és üldöztetésüket csupán azért, mert hangot adtak véleményüknek; sürgeti ezzel összefüggésben a ruandai hatóságokat, hogy vizsgálja felül és módosítsa a nemzeti jogszabályokat a véleménynyilvánítás szabadságának garantálása érdekében, különösen a büntető törvénykönyv véleménynyilvánítást korlátozó 463. és 451. cikkét; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a ruandai kormányt, hogy mutasson készséget az ellenzéki aktivisták és újságírók ellen elkövetett állítólagos visszaélések kivizsgálására, valamint a katonai fogva tartási intézményeket hozza összhangba a ruandai jogszabályokkal és a nemzetközi normákkal; sürgeti a ruandai hatóságokat, hogy haladéktalanul engedjék szabadon a csupán véleménynyilvánításhoz, egyesüléshez és békés gyülekezéshez való joguk gyakorlása miatt fogva tartott vagy bebörtönzött valamennyi magánszemélyt és más aktivistát, továbbá gondoskodjon az igazgatási, jogalkotói és igazságügyi jogkörök szétválasztásáról, elsősorban a bíróságok függetlenségét tartva szem előtt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti a ruandai hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket Illuminée Iragena, John Ndabarasa, Léonille Gasangayire és más, netán erőszakos eltüntetés áldozataivá vált magánszemélyek ügyének kivizsgálására, hollétük feltárására, szabadon bocsátásukra vagy ügyük bíróság elé vitelére, amennyiben fogva tartják őket, továbbá gondoskodjanak a kormány tényleges vagy feltételezett ellenfelei vagy bírálói – köztük Frank Rusagara, Joel Mutabazi, Kizito Mihigo és vádlott-társaik – ellen indított perekben a tisztességes tárgyalásról; |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sürgeti a ruandai hatóságokat, hogy garantálják a 2017. évi választások békés, hiteles és átlátható jellegét, és felhívja a kormányt az ellenzékkel való egyeztetésre a választásokhoz vezető úton; kifejezi támogatását a 2017. évi elnökválasztás kapcsán egy hosszú távú uniós választási megfigyelő küldöttség mellett, amely a politikai térre és az alapvető szabadságokra összpontosítaná figyelmét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékezteti a ruandai hatóságokat, hogy a demokrácia a plurális kormányzáson, működőképes ellenzéken, a független médián és igazságszolgáltatáson, az emberi jogok és a véleménynyilvánításhoz és a gyülekezéshez való jog tiszteletben tartásán alapul; felhív ebben az összefüggésben arra, hogy Ruanda nyissa meg a politikai teret, feleljen meg az említett normáknak és javítson emberi jogi besorolásán; elvárja, hogy Ruanda végrehajtsa a békés gyülekezéshez és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó ajánlásait (2014); |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a ruandai hatóságokat, hogy sürgősen végezzék el annak a nyilatkozatnak a felülvizsgálatát, amely magánszemélyek és nem kormányzati szervezetek számára lehetővé tette, hogy panaszt nyújtsanak be az Afrikai Emberi Jogi és Népjogi Bírósághoz, állítsák vissza és vezessék be újra ezt a lehetőséget; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja az EU-t és nemzetközi partnereit, hogy továbbra is támogassák Ruanda népét a béke és a stabilitás építése terén végzett munkájában mind az országban, mind a régió egészében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri a Bizottságot, hogy folytassa a ruandai kormányzati intézményeknek juttatott uniós támogatás rendszeres értékelését annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás teljes mértékben az emberi jogok, a véleménynyilvánításhoz és az egyesüléshez való jog helyzetének javulását, a politikai pluralizmust és a független civil társadalom érdekét szolgálja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, Federica Mogherini alelnöknek/főképviselőnek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, az Afrikai Unió intézményeinek, a Kelet-afrikai Közösségnek, az AKCS–EU Közös Parlamenti Gyűlésnek, a tagállamoknak, Victoire Ingabire védelmezőinek, valamint Ruanda elnökének. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  HL C 55., 2016.2.12., 127. o.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/33

---

P8_TA(2016)0379

Szudán

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása Szudánról (2016/2911(RSP))

(2018/C 215/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az EU, a trojka (Norvégia, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok) és Németország képviselői által 2016. augusztus 8-án tett közös nyilatkozatra, amely üdvözölte, hogy a Sudan Call aláírta az AUHIP (az Afrikai Unió Szudánnal foglalkozó magas szintű végrehajtó bizottsága) ütemtervét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU, a trojka (Norvégia, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok) és Németország képviselői által 2016. augusztus 8-án tett közös nyilatkozatra, amely üdvözölte, hogy a Sudan Call aláírta az AUHIP (az Afrikai Unió Szudánnal foglalkozó magas szintű végrehajtó bizottsága) ütemtervét,

| — | tekintettel „A független szakértő jelentése az emberi jogi helyzetről Szudánban” című, 2016. július 28-i jelentésre, valamint „A különleges előadó jelentése a kényszerintézkedéseknek az emberi jogok érvényesülésére gyakorolt káros hatásai” című, a különleges ENSZ-előadó szudáni missziója alkalmával készült 2016. augusztus 4-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A független szakértő jelentése az emberi jogi helyzetről Szudánban” című, 2016. július 28-i jelentésre, valamint „A különleges előadó jelentése a kényszerintézkedéseknek az emberi jogok érvényesülésére gyakorolt káros hatásai” című, a különleges ENSZ-előadó szudáni missziója alkalmával készült 2016. augusztus 4-i jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) 2016. június 27-i nyilatkozatára a szudáni kormány azon bejelentéséről, hogy négy hónapos időszakra egyoldalúan beszünteti az ellenségeskedéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) 2016. június 27-i nyilatkozatára a szudáni kormány azon bejelentéséről, hogy négy hónapos időszakra egyoldalúan beszünteti az ellenségeskedéseket,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Szudánról szóló, a 2016. június 29-i 7728. ülésén elfogadott, 2296. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Szudánról szóló, a 2016. június 29-i 7728. ülésén elfogadott, 2296. számú határozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsának a darfúri helyzetről szóló, 2016. június 13-i közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsának a darfúri helyzetről szóló, 2016. június 13-i közleményére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 5. cikkére és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 7. cikkére, amelyek egyaránt leszögezik, hogy senki sem vethető alá kínzásnak vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 5. cikkére és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 7. cikkére, amelyek egyaránt leszögezik, hogy senki sem vethető alá kínzásnak vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek,

| — | tekintettel a főképviselőnek az Európai Unió nevében tett, a 2015-ös szudáni választások kedvezőtlen körülményeiről szóló 2015. április 9-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselőnek az Európai Unió nevében tett, a 2015-ös szudáni választások kedvezőtlen körülményeiről szóló 2015. április 9-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a „polgári jogokon és a demokrácián alapuló állam létrehozásáról” szóló, „Sudan Call” (szudáni felhívás) című nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „polgári jogokon és a demokrácián alapuló állam létrehozásáról” szóló, „Sudan Call” (szudáni felhívás) című nyilatkozatra,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a Darfúrban kialakult konfliktus már 13 éve tart és több mint 300 000 ember életét követelte, és a szudáni kormányerők továbbra is polgári személyeket támadnak, különösen Dzsebel Marrában; mivel megkülönböztetés nélküli bombatámadások folynak polgári célpontok ellen, többek között a szudáni erők a dél-kordofáni, a kék-nílusi és a darfúri térségben fekvő falvak ellen törvénytelen támadásokat intéznek, amelyek során emberek vesztik életüket, és a polgári élet infrastruktúrája elpusztul; |
| --- | --- |

A.

mivel a Darfúrban kialakult konfliktus már 13 éve tart és több mint 300 000 ember életét követelte, és a szudáni kormányerők továbbra is polgári személyeket támadnak, különösen Dzsebel Marrában; mivel megkülönböztetés nélküli bombatámadások folynak polgári célpontok ellen, többek között a szudáni erők a dél-kordofáni, a kék-nílusi és a darfúri térségben fekvő falvak ellen törvénytelen támadásokat intéznek, amelyek során emberek vesztik életüket, és a polgári élet infrastruktúrája elpusztul;

| B. | mivel a 2010-es nemzetbiztonsági törvény kiterjedt hatáskörökkel ruházta fel a szudáni kormányt, amely így rendszeres jelleggel embereket tart fogva és zár magánzárkába vádemelés nélkül és huzamosabb időtartamra, szervezeteket pedig betilt vagy házkutatásnak vet alá; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2010-es nemzetbiztonsági törvény kiterjedt hatáskörökkel ruházta fel a szudáni kormányt, amely így rendszeres jelleggel embereket tart fogva és zár magánzárkába vádemelés nélkül és huzamosabb időtartamra, szervezeteket pedig betilt vagy házkutatásnak vet alá;

| C. | mivel az ENSZ 2016. szeptember 21-i időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésének megállapítása szerint Szudán ismételten megerősítette, hogy csatlakozni kíván a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményhez, valamint a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményhez; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ 2016. szeptember 21-i időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésének megállapítása szerint Szudán ismételten megerősítette, hogy csatlakozni kíván a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményhez, valamint a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményhez;

| D. | mivel az emberi jogi jogsértések és visszaélések többek között a darfúri, a dél-kordofáni és a kék-nílusi és térségben rendkívül aggasztó méreteket öltöttek, és többek között bírósági eljárás nélküli kivégzésekre, túlzott erőszak alkalmazására, polgári személyek meggyilkolására, nőkkel szembeni szexuális és nemi alapú erőszakra, gyermekekkel szembeni erőszaktettekre és visszaélésekre, valamint önkényes letartóztatásokra és fogva tartásokra került sor; |
| --- | --- |

D.

mivel az emberi jogi jogsértések és visszaélések többek között a darfúri, a dél-kordofáni és a kék-nílusi és térségben rendkívül aggasztó méreteket öltöttek, és többek között bírósági eljárás nélküli kivégzésekre, túlzott erőszak alkalmazására, polgári személyek meggyilkolására, nőkkel szembeni szexuális és nemi alapú erőszakra, gyermekekkel szembeni erőszaktettekre és visszaélésekre, valamint önkényes letartóztatásokra és fogva tartásokra került sor;

| E. | mivel Szudánban a politikai ellenzéki pártokat, a civil szférát, a polgári társadalmat és az emberijog-védőket korlátozásokkal sújtják; mivel híradások szerint a nemzeti államvédelmi és titkosszolgálati szervek (NISS) állandóan gátolják, zaklatják és üldözik az emberijog-védőket, diákaktivistákat és a politikai ellenzék tagjait, hogy ne folytathassák jogszerű tevékenységeiket; mivel az idén önkényesen letartóztatták a civil társadalom számos aktivistáját, közöttük a szudáni civil társadalom négy képviselőjét, akiket a titkosszolgálat ügynökei a kartúmi nemzetközi repülőtéren fogtak el, amint éppen Genfbe készültek utazni, ahol egy magas szintű, az emberi jogokkal foglalkozó, 2016. március 31-én diplomatákkal közösen tartandó ülésen vettek volna részt; |
| --- | --- |

E.

mivel Szudánban a politikai ellenzéki pártokat, a civil szférát, a polgári társadalmat és az emberijog-védőket korlátozásokkal sújtják; mivel híradások szerint a nemzeti államvédelmi és titkosszolgálati szervek (NISS) állandóan gátolják, zaklatják és üldözik az emberijog-védőket, diákaktivistákat és a politikai ellenzék tagjait, hogy ne folytathassák jogszerű tevékenységeiket; mivel az idén önkényesen letartóztatták a civil társadalom számos aktivistáját, közöttük a szudáni civil társadalom négy képviselőjét, akiket a titkosszolgálat ügynökei a kartúmi nemzetközi repülőtéren fogtak el, amint éppen Genfbe készültek utazni, ahol egy magas szintű, az emberi jogokkal foglalkozó, 2016. március 31-én diplomatákkal közösen tartandó ülésen vettek volna részt;

| F. | mivel emberijog-védő csoportok hiteles bizonyítékokat tártak fel arra vonatkozóan, hogy a szudáni kormányerők polgári személyek ellen vegyi fegyverekkel támadásokat követtek el, és a darfúri Dzsebel Marra régióban fekvő falvak lakói beszámoltak azon szörnyű hatásokról, amelyeket feltételezetten vegyi fegyveres támadások okoztak, amelyek közül a legutóbbi 2016. szeptember 9-én, Gamarah faluban történt; mivel beszámolók szerint a „Gyors Támogató Erők” elnevezésű, a szudáni hadsereg volt kormánypárti katonáiból alakult milícia a szudáni titkosszolgálat (NISS) irányításával ugyancsak sorozatos támadásokat hajtott végre; |
| --- | --- |

F.

mivel emberijog-védő csoportok hiteles bizonyítékokat tártak fel arra vonatkozóan, hogy a szudáni kormányerők polgári személyek ellen vegyi fegyverekkel támadásokat követtek el, és a darfúri Dzsebel Marra régióban fekvő falvak lakói beszámoltak azon szörnyű hatásokról, amelyeket feltételezetten vegyi fegyveres támadások okoztak, amelyek közül a legutóbbi 2016. szeptember 9-én, Gamarah faluban történt; mivel beszámolók szerint a „Gyors Támogató Erők” elnevezésű, a szudáni hadsereg volt kormánypárti katonáiból alakult milícia a szudáni titkosszolgálat (NISS) irányításával ugyancsak sorozatos támadásokat hajtott végre;

| G. | mivel 2016. február 29-én a NISS Kartúmban brutálisan feldúlta a képzéssel és humánfejlesztéssel foglalkozó civil társadalmi szervezet (TRACKS) központját, majd letartoztatták az igazgatót, Khalfálah Alafif Muktárt és munkatársait – Arva Ahmed Elrabi, Al-Hasszán Keiri, Imáni-Lejla Raie, Abu Hureira Abderrahman, Ab-Bakír Al-Afif Muktár, Midhát Afifadeen és Mustafa Adam aktivistákat –, akiket bűnszövetkezet és államellenes háborús szervezkedés vádja alá helyeztek, amely cselekmények halálbüntetéssel sújtandók; mivel értesülések szerint az igazgató egészségi állapota rossz, és családtagjai nem látogathatják meg; |
| --- | --- |

G.

mivel 2016. február 29-én a NISS Kartúmban brutálisan feldúlta a képzéssel és humánfejlesztéssel foglalkozó civil társadalmi szervezet (TRACKS) központját, majd letartoztatták az igazgatót, Khalfálah Alafif Muktárt és munkatársait – Arva Ahmed Elrabi, Al-Hasszán Keiri, Imáni-Lejla Raie, Abu Hureira Abderrahman, Ab-Bakír Al-Afif Muktár, Midhát Afifadeen és Mustafa Adam aktivistákat –, akiket bűnszövetkezet és államellenes háborús szervezkedés vádja alá helyeztek, amely cselekmények halálbüntetéssel sújtandók; mivel értesülések szerint az igazgató egészségi állapota rossz, és családtagjai nem látogathatják meg;

| H. | mivel a szudáni hatóságok a vallásszabadságot sértő súlyos megszorításokat írnak elő; mivel a keresztény egyházi vezetőkkel szembeni fenyegetések és a keresztény közösségek megfélemlítése az elmúlt évek során egyre gyorsabb ütemben folyik; mivel Petr Jašeket, a Keresztény Segélyprogram (Christian Aid) cseh résztvevőjét, Hasszán Abdurahém Kodi Taur és Kuva Samál lelkipásztorokat, valamint Abdulmonem Abdumavla Issza Abdumavla darfúri egyetemi hallgatót a szudáni titkosszolgálat már kilenc hónapja tartja fogva, és vádat emeltek ellenük amiatt, mert feltárták a keresztények szenvedéseit Szudán háború sújtotta térségeiben; mivel az elmúlt években egyre több embert állítottak bíróság elé és ítéltek halálra hitehagyás vádjával; |
| --- | --- |

H.

mivel a szudáni hatóságok a vallásszabadságot sértő súlyos megszorításokat írnak elő; mivel a keresztény egyházi vezetőkkel szembeni fenyegetések és a keresztény közösségek megfélemlítése az elmúlt évek során egyre gyorsabb ütemben folyik; mivel Petr Jašeket, a Keresztény Segélyprogram (Christian Aid) cseh résztvevőjét, Hasszán Abdurahém Kodi Taur és Kuva Samál lelkipásztorokat, valamint Abdulmonem Abdumavla Issza Abdumavla darfúri egyetemi hallgatót a szudáni titkosszolgálat már kilenc hónapja tartja fogva, és vádat emeltek ellenük amiatt, mert feltárták a keresztények szenvedéseit Szudán háború sújtotta térségeiben; mivel az elmúlt években egyre több embert állítottak bíróság elé és ítéltek halálra hitehagyás vádjával;

| I. | mivel a „Gyors Támogató Erők” elnevezésű milíciát a közelmúltban Szudán északi határain bevetették annak érdekében, hogy feltartóztassák az irreguláris migránsok áramlását; mivel 2016. augusztus 31-én a Gyors Támogató Erők parancsnoka kijelentette, hogy erői az Egyiptommal és Líbiával közös határok mentén járőröznek, és így azt a látszatot keltették, hogy Szudán az EU nevében az irreguláris migráció ellen küzd; mivel az EU Szudánba indított küldöttsége 2016. szeptember 6-án cáfolta ezt a támogatást; |
| --- | --- |

I.

mivel a „Gyors Támogató Erők” elnevezésű milíciát a közelmúltban Szudán északi határain bevetették annak érdekében, hogy feltartóztassák az irreguláris migránsok áramlását; mivel 2016. augusztus 31-én a Gyors Támogató Erők parancsnoka kijelentette, hogy erői az Egyiptommal és Líbiával közös határok mentén járőröznek, és így azt a látszatot keltették, hogy Szudán az EU nevében az irreguláris migráció ellen küzd; mivel az EU Szudánba indított küldöttsége 2016. szeptember 6-án cáfolta ezt a támogatást;

| J. | mivel 2016. augusztus 24-én 48 potenciális szudáni menedékkérőt deportáltak Olaszországból Szudánba; mivel 2016 májusában a szudáni hatóságok több mint 400 eritreai személyt deportáltak, akik letartóztatásukkor Líbiába igyekeztek; |
| --- | --- |

J.

mivel 2016. augusztus 24-én 48 potenciális szudáni menedékkérőt deportáltak Olaszországból Szudánba; mivel 2016 májusában a szudáni hatóságok több mint 400 eritreai személyt deportáltak, akik letartóztatásukkor Líbiába igyekeztek;

| K. | mivel a szudáni hatóságok aránytalanul gyakran illetnek nőket és gyermekeket homályos vádakkal; mivel a nőket rendszeresen hátrányos megkülönböztetés éri, és homályosan meghatározott öltözködési szabályok megsértése esetén testi fenyítésnek és korbácsolásnak vannak kitéve; |
| --- | --- |

K.

mivel a szudáni hatóságok aránytalanul gyakran illetnek nőket és gyermekeket homályos vádakkal; mivel a nőket rendszeresen hátrányos megkülönböztetés éri, és homályosan meghatározott öltözködési szabályok megsértése esetén testi fenyítésnek és korbácsolásnak vannak kitéve;

| L. | mivel a „Sudan Call” (szudáni felhívás) című nyilatkozat aláírói (politikai pártok és fegyveres ellenzéki mozgalmak, közöttük a Nemzeti Umma Párt, a Nemzeti Konszenzus Erői és a Szudáni Forradalmi Front) képviselői kötelezettséget vállaltak arra, hogy megkísérelnek véget vetni a Szudán különböző térségeiben dúló konfliktusoknak, és jogi, intézményes és gazdasági reformok útjára lépnek; |
| --- | --- |

L.

mivel a „Sudan Call” (szudáni felhívás) című nyilatkozat aláírói (politikai pártok és fegyveres ellenzéki mozgalmak, közöttük a Nemzeti Umma Párt, a Nemzeti Konszenzus Erői és a Szudáni Forradalmi Front) képviselői kötelezettséget vállaltak arra, hogy megkísérelnek véget vetni a Szudán különböző térségeiben dúló konfliktusoknak, és jogi, intézményes és gazdasági reformok útjára lépnek;

| M. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) el-Basír elnök ellen két alkalommal – 2009-ben és 2010-ben – elfogatóparancsot adott ki háborús bűntettek, emberiesség elleni bűntettek és népirtás vádjával; mivel annak ellenére, hogy Szudán mint állam nem részese a Római Statútumnak, az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1593(2005). számú határozata értelmében együtt kell működnie az NBB-vel, Szudánnak tehát eleget kell tennie az NBB által kiadott elfogatóparancsnak; |
| --- | --- |

M.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) el-Basír elnök ellen két alkalommal – 2009-ben és 2010-ben – elfogatóparancsot adott ki háborús bűntettek, emberiesség elleni bűntettek és népirtás vádjával; mivel annak ellenére, hogy Szudán mint állam nem részese a Római Statútumnak, az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1593(2005). számú határozata értelmében együtt kell működnie az NBB-vel, Szudánnak tehát eleget kell tennie az NBB által kiadott elfogatóparancsnak;

| N. | mivel 2008 júniusában Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsában ülésező uniós külügyminiszterek kinyilvánították, hogy „a Tanács készen áll arra, hogy intézkedéseket vegyen fontolóra olyan személyek ellen, akik felelősek a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködés megtagadásáért”; |
| --- | --- |

N.

mivel 2008 júniusában Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsában ülésező uniós külügyminiszterek kinyilvánították, hogy „a Tanács készen áll arra, hogy intézkedéseket vegyen fontolóra olyan személyek ellen, akik felelősek a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködés megtagadásáért”;

| O. | mivel az EU jelenleg egy, „a migráció jobb kezelését” célzó projektet hajt végre Szudánnal közösen; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU jelenleg egy, „a migráció jobb kezelését” célzó projektet hajt végre Szudánnal közösen;

| 1. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szudáni kormány Darfúr Dzsebel Marra térségében polgári személyek ellen vegyi fegyvereket vetett be, és hangsúlyozza, hogy ez a nemzetközi szabályok súlyos megsértése, és egyúttal háborús bűn; emlékeztet arra, hogy Szudán a vegyifegyver-tilalmi egyezmény részes állama, és a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet által vezetendő nemzetközi vizsgálatra szólít fel a vegyi fegyverek bevetésével kapcsolatos állítások tekintetében; emlékezteti a szudáni kormányt az emberi jogok védelmével kapcsolatos felelősségére; |
| --- | --- |

1.

| 2. | továbbra is mélyen aggasztják a konfliktusövezetekben – többek között a darfúri, a dél-kordofáni és a kék-nílusi térségben – állandósult jogszerűtlen kivégzések, emberrablások, nemi alapú és szexuális erőszak, valamint az ezeket követően a hatalmas belső népességmozgások által okozott súlyos humanitárius vészhelyzetek; felszólítja a szudáni erőket, hogy haladéktalanul vessenek véget a polgári célpontok elleni, levegőből végrehajtott bombatámadásoknak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elítéli a politikai aktivisták önkényes letartóztatását, valamint emberijog-védők és újságírók jelenlegi fogva tartását Szudánban; nyomatékosan felszólítja a szudáni kormányt, hogy biztosítsa a véleménynyilvánítási, egyesülési és gyülekezési szabadság békés gyakorlását; hangsúlyozza, hogy a nemzeti párbeszéd csak akkor lesz sikeres, ha olyan légkörben zajlik, amelyben biztosított a véleménynyilvánítás, a sajtó, az egyesülés és a gyülekezés szabadsága; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja az Afrikai Uniót és a szudáni kormányt, hogy mihamarabb vizsgáljon ki minden állítást, amely szerint kínzás, bántalmazás, önkényes fogva tartás, túlzott erő alkalmazása történt, és tisztességes bírósági eljárások keretében vonja felelősségre a felelősöket, de halálbüntetéshez ne folyamodjon; felszólítja a szudáni kormányt, hogy a halálbüntetés és a testi fenyítés valamennyi formájának megszüntetése érdekében azonnal hirdessen moratóriumot minden kivégzésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | különösen mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a humanitárius ügynökségekre és szervezetekre vonatkozó belépési megszorítások továbbra is érvényben vannak; kéri a szudáni kormányt, hogy az ENSZ időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelése kapcsán kötelezettségvállalásainak megfelelően minden lehetséges erőfeszítést tegyen meg annak érdekében, hogy a humanitárius ügynökségek és szervezetek jobban felvehessék a kapcsolatot mindazokkal, akik humanitárius segélyre szorulnak; nyomatékosan kéri a szudáni kormányt, hogy haladéktalanul kezdjen építő jellegű párbeszédet a civil társadalmi szervezetekkel annak érdekében, hogy az emberi jogok ügye nagyobb figyelmet kapjon Szudánban; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten leszögezi, hogy a gondolat, a vallás és a meggyőződés szabadsága egyetemes emberi jog, amelyet mindenhol és mindenki esetében meg kell védeni; kéri a szudáni kormányt, hogy helyezzen hatályon kívül minden olyan jogszabályt, amely büntet vagy hátrányos helyzetbe hoz egyéneket vallási meggyőződésük miatt, különös tekintettel a hitehagyás esetére, és különös tekintettel a cseh Keresztény Segélyprogram résztvevőjére Petr Jašek-re, Hasszán Abdurahém Kodi Taur és Kuva Samál szudáni lelkipásztorokra, valamint Abdulmonem Abdumavla Issza Abdumavla darfúri egyetemi hallgatóra; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szudáni titkosszolgálat egyre gyakrabban veszi őrizetbe a civil társadalmi aktivistaként fellépő polgárokat, és felhívja Szudánt, hogy haladéktalanul bocsássa szabadon a fogva tartottakat, azonnal vessenek véget az önkényes letartóztatásoknak, ejtenek minden olyan vádat, amelyet e személyek békés tevékenységei miatt emeltek, továbbá biztosítsa, hogy a nem kormányzati szervezetek, közöttük a TRACK munkatársai, a velük kapcsolatban álló személyek és diákaktivisták anélkül végezhessék munkájukat, hogy megtorlástól kelljen tartaniuk; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékezteti Szudánt arra, hogy elfogadta azokat az ajánlásokat, hogy csatlakozzon a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményhez, valamint azon kötelezettségvállalására, hogy fokozza a kínzás és az embertelen bánásmód megelőzésére irányuló erőfeszítéseit; felszólítja ugyanakkor Szudán kormányát, hogy sürgősen vizsgálja felül nemzetbiztonsági törvényét, amely lehetővé teszi, hogy a gyanúsítottakat – bármiféle jogi felülvizsgálati lehetőség nélkül – akár négy és fél hónapig is fogva tartsák, és hogy jogrendszerét a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban reformálja meg; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a szudáni kormányt, hogy helyezze hatályon kívül a szudáni jogszabályokban rögzített kiterjedt mentességeket, hozza nyilvánosságra a három állami vizsgálóbizottság megállapításait, továbbá nyilvánosan ismerje el a 2003-ban a megszorítások megszüntetését követelő tiltakozás leverése során elkövetett számos gyilkosságot, és szolgáltasson igazságot az áldozatoknak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet rá, hogy tiszteletben kell tartani az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2008. júniusi következtetéseit, amelyekben leszögezte, hogy a szudáni kormány továbbra sem hajlandó együttműködni a Nemzetközi Büntetőbírósággal, és rámutatott, hogy a szudáni kormánynak kötelessége együttműködni – és erre képes is –, továbbá hogy az NBB által kibocsátott valamennyi elfogatóparancsnak eleget kell tenni; nyomatékosan felszólítja Omár el-Basírt, hogy tartsa tiszteletben a nemzetközi jogot és jelenjen meg az NBB előtt, amely háborús bűncselekményekkel, emberiesség elleni bűncselekményekkel és népirtással vádolja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kéri az Afrikai Unió tagállamait, és különösen azokat az országokat, amelyek befogadták el-Basír elnököt (a Kongói Demokratikus Köztársaságot, Csádot, Dél-Afrikát, Ugandát és Dzsibutit), hogy tartsák tiszteletben a Római Statútumot és a Nemzetközi Büntetőbíróság határozatait; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja az EU-t, hogy sújtsa célzott büntető szankciókkal mindazokat a személyeket, akik felelősek háborús bűnök folyamatos elkövetéséért és a Nemzetközi Büntetőbírósággal folytatandó együttműködés megtagadásáért; kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy további időveszteség nélkül állítsa össze az ilyen szankciók kiszabására rászolgáló személyek listáját; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy a szudáni kormány 2016. március 16-án aláírta az ütemtervre vonatkozó megállapodást, és ezután egyértelművé tette, hogy kötelezettséget vállal arra, hogy más feleket is bevon a nemzeti párbeszédbe, és hogy folyamatosan tiszteletben tart minden döntést, amit az ellenzék aláírói és a 7+7 mechanizmus, a nemzeti párbeszéd irányítóbizottsága közreműködésével sikerül elérni; ragaszkodik ahhoz, hogy minden fél tartsa tiszteletben az általa vállalt kötelezettségeket, és folyamatos párbeszédre szólít fel a végleges fegyvernyugvás elérés érdekében; kéri az EU-t és tagállamait, hogy továbbra is elkötelezetten támogassák az Afrikai Unió azon erőfeszítéseit, amelyek célja a béke megteremtése Szudán és a szudáni nép számára, módot adva a demokrácia belső reformoknak köszönhető megteremtésére; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri, hogy az UNAMID (az Afrikai Unió és az ENSZ hibrid művelete Darfúrban) legyen állandó jelleggel jelen Dzsebel Marrában; kéri, hogy az UNAMID folytasson haladéktalanul vizsgálatot, és tegyen közzé jelentést az emberi jogok és a nemzetközi jog szudáni kormányerők által Dzsebel Marrában elkövetett állítólagos megsértésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy kísérjék szoros figyelemmel a Szudánnak nyújtott uniós fejlesztési támogatásokat annak megelőzése érdekében, hogy bármely közvetlen vagy közvetett forrás a helyi milíciák kezére juthasson, továbbá biztosítsák, hogy az Egyiptommal és Líbiával közös határok mentén járőröző Gyors Támogató Erők ne tehessenek úgy, mintha az EU nevében az irreguláris migráció ellen küzdenének; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja ezért a Bizottságot és az érintett tagállamokat, hogy biztosítsák a teljes átláthatóságot a Szudánnal közösen folytatott, „a migráció jobb kezelésére” vonatkozó projektet, többek között minden tervezett tevékenység, valamint az uniós és nemzeti finanszírozás kedvezményezettjei tekintetében is, és hogy készítsenek átfogó jelentést a 2016 májusában Szudánba látogató uniós technikai küldöttség munkájáról; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kéri az EU-t és tagállamait annak biztosítására, hogy a Parlament maradéktalan tájékoztatást kapjon a kartúmi folyamat keretében indított párbeszédről, valamint arra, hogy az EU–Afrika Infrastruktúraalapból finanszírozott tevékenységeket – és különösen azokat, amelyek célja a szudáni kormány kapacitásainak fokozása – a meglévő megállapodásokkal teljes összhangban hajtsák végre, biztosítva, hogy a nemzetközi kötelezettségek és jogszabályok a polgárok és a civil társadalom számára egyaránt maradéktalanul átláthatók legyenek az EU-ban és Szudánban egyaránt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Szudánban a nők jogait továbbra is gyakran megsértik, továbbá különösen a büntető törvénykönyv 152. cikke miatt, és nyomatékosan felhívja a szudáni hatóságokat, hogy késedelem nélkül írják alá és ratifikálják a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, Szudán kormányának, az Afrikai Uniónak, az ENSZ főtitkárának, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés alelnökeinek, a Pánafrikai Parlamentnek és a Vegyifegyver-tilalmi Szervezetnek. |
| --- | --- |

19.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/37

---

P8_TA(2016)0380

Thaiföld, különös tekintettel Andy Hall ügyére

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása Thaiföldről, különösen Andy Hall helyzetéről (2016/2912(RSP))

(2018/C 215/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Thaifölddel kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2010. május 20-i (1), a 2014. február 6-i (2), a 2015. május 21-i (3) és a 2015. október 8-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Thaifölddel kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2010. május 20-i (1), a 2014. február 6-i (2), a 2015. május 21-i (3) és a 2015. október 8-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Frederica Mogherini által a Bizottság nevében Andy Hall helyzetéről tett, 2015. november 19-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Frederica Mogherini által a Bizottság nevében Andy Hall helyzetéről tett, 2015. november 19-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Unió thaiföldi küldöttségének a thaiföldi uniós misszióvezetőkkel egyetértésben adott 2014. november 14-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió thaiföldi küldöttségének a thaiföldi uniós misszióvezetőkkel egyetértésben adott 2014. november 14-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosságának 2016. szeptember 20-i sajtóközleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosságának 2016. szeptember 20-i sajtóközleményére,

| — | tekintettel Maurizio Bussi, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet thaiföldi, kambodzsai és laoszi népi demokratikus köztársaságbeli országigazgatójának Andy Hall thaiföldi munkajogi aktivista elítéléséről szóló, 2016. szeptember 21-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Maurizio Bussi, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet thaiföldi, kambodzsai és laoszi népi demokratikus köztársaságbeli országigazgatójának Andy Hall thaiföldi munkajogi aktivista elítéléséről szóló, 2016. szeptember 21-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának Thaifölddel kapcsolatos, 2016. május 11-i időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésére és ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának Thaifölddel kapcsolatos, 2016. május 11-i időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésére és ajánlásaira,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel az ENSZ migrációval foglalkozó tematikus munkacsoportjának 2014. évi thaiföldi migrációs jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ migrációval foglalkozó tematikus munkacsoportjának 2014. évi thaiföldi migrációs jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogok védelmezőiről szóló, 1998. évi nyilatkozatára és az ENSZ Közgyűlésének 2015. december 17-i, A/RES/70/161. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogok védelmezőiről szóló, 1998. évi nyilatkozatára és az ENSZ Közgyűlésének 2015. december 17-i, A/RES/70/161. számú határozatára,

| — | tekintettel A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), amelyet 1966-ban fogadtak el, és amelynek Thaiföld is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), amelyet 1966-ban fogadtak el, és amelynek Thaiföld is részes fele,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni, 1984. évi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni, 1984. évi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének 2012. november 18-i emberi jogi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének 2012. november 18-i emberi jogi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Andy Hallt, a munkavállalók jogainak védelmezőjét, uniós polgárt 2016. szeptember 20-án hároméves felfüggesztett börtönbüntetésre és 150 000 baht bírság megfizetésére ítélték, miután részt vett a finn Finnwatch nem kormányzati szervezet által készített jelentés készítésében, és feltárta, hogy egy thaiföldi ananászfeldolgozó létesítmény, a Natural Fruit Company Ltd. megsérti a munkajogokat; |
| --- | --- |

A.

mivel Andy Hallt, a munkavállalók jogainak védelmezőjét, uniós polgárt 2016. szeptember 20-án hároméves felfüggesztett börtönbüntetésre és 150 000 baht bírság megfizetésére ítélték, miután részt vett a finn Finnwatch nem kormányzati szervezet által készített jelentés készítésében, és feltárta, hogy egy thaiföldi ananászfeldolgozó létesítmény, a Natural Fruit Company Ltd. megsérti a munkajogokat;

| B. | mivel Andy Hallt korábban rágalmazással és a jelentés online közzétételével kapcsolatos számítógépes bűncselekménnyel vádolták meg, és mivel engedték, hogy Andy Hall két büntetőügye tovább haladjon a thai igazságszolgáltatási rendszerben; |
| --- | --- |

B.

mivel Andy Hallt korábban rágalmazással és a jelentés online közzétételével kapcsolatos számítógépes bűncselekménnyel vádolták meg, és mivel engedték, hogy Andy Hall két büntetőügye tovább haladjon a thai igazságszolgáltatási rendszerben;

| C. | mivel a thai munkaügyi minisztérium a korábbi bírósági tárgyalásokon több, a társaság és a Natural Fruit Company Ltd. által elkövetett munkajogi visszaélést állapított meg; |
| --- | --- |

C.

mivel a thai munkaügyi minisztérium a korábbi bírósági tárgyalásokon több, a társaság és a Natural Fruit Company Ltd. által elkövetett munkajogi visszaélést állapított meg;

| D. | mivel 2015. szeptember 18-án a bangkoki Prakanong Bíróság Andy Hallnak kedvező ítéletében helybenhagyta az ellene indított másik rágalmazási eljárást elutasító határozatokat, ami ellen a Natural Fruit Company Ltd. és a thai főügyész is fellebbezett, és az ügyek most a Legfelsőbb Bíróság előtt vannak; mivel a két polgári eljárást a két büntetőeljárás elbírálásáig felfüggesztették; |
| --- | --- |

D.

mivel 2015. szeptember 18-án a bangkoki Prakanong Bíróság Andy Hallnak kedvező ítéletében helybenhagyta az ellene indított másik rágalmazási eljárást elutasító határozatokat, ami ellen a Natural Fruit Company Ltd. és a thai főügyész is fellebbezett, és az ügyek most a Legfelsőbb Bíróság előtt vannak; mivel a két polgári eljárást a két büntetőeljárás elbírálásáig felfüggesztették;

| E. | mivel a nemzetközi és a thaiföldi hazai média beszámolói szerint a Migráns Munkavállalók Jogi Hálózatát (Migrant Worker Rights Network, MWRN), amely szervezetnek Andy Hall a tanácsadója, valamint magát Andy Hallt és 14, egy baromfitenyésztő telepen dolgozó mianmari munkavállalót hasonló, rágalmazással és számítógépes bűncselekményekkel kapcsolatos perekkel fenyeget egy, az európai piacot ellátó thaiföldi csirkebeszállító vállalat; |
| --- | --- |

E.

mivel a nemzetközi és a thaiföldi hazai média beszámolói szerint a Migráns Munkavállalók Jogi Hálózatát (Migrant Worker Rights Network, MWRN), amely szervezetnek Andy Hall a tanácsadója, valamint magát Andy Hallt és 14, egy baromfitenyésztő telepen dolgozó mianmari munkavállalót hasonló, rágalmazással és számítógépes bűncselekményekkel kapcsolatos perekkel fenyeget egy, az európai piacot ellátó thaiföldi csirkebeszállító vállalat;

| F. | mivel a thai hatóságok 2016. szeptember 28-án megakadályozták, hogy külföldi emberi jogi szakértők és kutatók nyilvánosan ismertessék és közzétegyék az Amnesty International legfrissebb kutatási jelentését, amely dokumentálja, hogy katonai bázisokon, rendőrőrsökön és idegenrendészeti fogdákban rendszeresen kínozzák és bántalmazzák a politikai ellenzék tagjait, migráns munkavállalókat, lázadással gyanúsított személyeket és másokat; |
| --- | --- |

F.

mivel a thai hatóságok 2016. szeptember 28-án megakadályozták, hogy külföldi emberi jogi szakértők és kutatók nyilvánosan ismertessék és közzétegyék az Amnesty International legfrissebb kutatási jelentését, amely dokumentálja, hogy katonai bázisokon, rendőrőrsökön és idegenrendészeti fogdákban rendszeresen kínozzák és bántalmazzák a politikai ellenzék tagjait, migráns munkavállalókat, lázadással gyanúsított személyeket és másokat;

| G. | mivel a rágalmazással kapcsolatos, börtönbüntetést is magukban foglaló szankciókat tartalmazó törvények aránytalan alkalmazása az állítólagos emberi jogi visszaéléseket bejelentő emberijog-védők ellen korlátozza a véleménynyilvánítás szabadságát, ezáltal megszegve a Thaiföld által A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (ICCPR) értelmében, annak részes feleként vállalt kötelezettségeket; |
| --- | --- |

G.

mivel a rágalmazással kapcsolatos, börtönbüntetést is magukban foglaló szankciókat tartalmazó törvények aránytalan alkalmazása az állítólagos emberi jogi visszaéléseket bejelentő emberijog-védők ellen korlátozza a véleménynyilvánítás szabadságát, ezáltal megszegve a Thaiföld által A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (ICCPR) értelmében, annak részes feleként vállalt kötelezettségeket;

| H. | mivel Thaiföldön közel négymillió külföldi él, és közülük 2,7 millióan Kambodzsából, Laoszból vagy Mianmarból érkeztek; mivel az ezen országokból érkező migránsok számára a munkavállalási engedély 2001 óta rendelkezésre áll, mivel azonban továbbra is több mint egymillió bejelentetlen migráns munkavállaló tartózkodik az országban; |
| --- | --- |

H.

mivel Thaiföldön közel négymillió külföldi él, és közülük 2,7 millióan Kambodzsából, Laoszból vagy Mianmarból érkeztek; mivel az ezen országokból érkező migránsok számára a munkavállalási engedély 2001 óta rendelkezésre áll, mivel azonban továbbra is több mint egymillió bejelentetlen migráns munkavállaló tartózkodik az országban;

| I. | mivel a Human Rights Watch 2016. szeptember 18-i nyilatkozata szerint „a Thaiföldön dolgozó mianmari, kambodzsai és laoszi migráns munkavállalók emberi jogait és munkajogait az elmúlt években rendszeresen és büntetlenül megsértik”, és „a migráns munkavállalókat a thai munkaügyi törvények gyakran csak csekély mértékben vagy egyáltalán nem védik, ellentétben a kormányzat azon állításaival, hogy e törvények valamennyi jogszerűen bejelentett migráns munkavállalót megvédik”; |
| --- | --- |

I.

mivel a Human Rights Watch 2016. szeptember 18-i nyilatkozata szerint „a Thaiföldön dolgozó mianmari, kambodzsai és laoszi migráns munkavállalók emberi jogait és munkajogait az elmúlt években rendszeresen és büntetlenül megsértik”, és „a migráns munkavállalókat a thai munkaügyi törvények gyakran csak csekély mértékben vagy egyáltalán nem védik, ellentétben a kormányzat azon állításaival, hogy e törvények valamennyi jogszerűen bejelentett migráns munkavállalót megvédik”;

| J. | mivel Thaiföld 2006-ban és 2009-ben elkezdte a munkavállalók foglalkoztatása terén való együttműködésről Kambodzsával és Laosszal, illetve Mianmarral kötött egyetértési megállapodás végrehajtását; mivel az egyetértési megállapodás szerinti rendszer értelmében a munkavállalók Thaiföldre való átköltözésük előtt szerezhetnek állásajánlatokat és úti okmányokat, ám az ezen országokból érkező munkavállalóknak csupán 5 %-a esett át az egyetértési megállapodás szerinti folyamaton; |
| --- | --- |

J.

mivel Thaiföld 2006-ban és 2009-ben elkezdte a munkavállalók foglalkoztatása terén való együttműködésről Kambodzsával és Laosszal, illetve Mianmarral kötött egyetértési megállapodás végrehajtását; mivel az egyetértési megállapodás szerinti rendszer értelmében a munkavállalók Thaiföldre való átköltözésük előtt szerezhetnek állásajánlatokat és úti okmányokat, ám az ezen országokból érkező munkavállalóknak csupán 5 %-a esett át az egyetértési megállapodás szerinti folyamaton;

| 1. | üdvözli az Unió határozott elkötelezettségét a thai nép iránt, amellyel az Unió hosszú ideje szilárd politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatokat ápol; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sajnálattal fogadja az Andy Hallt elmarasztaló ítéletet, és aggodalmának ad hangot az igazságszolgáltatási eljárás miatt, illetve amiatt, hogy az milyen hatást gyakorolhat az emberijog-védők munkájuk végzésére vonatkozó szabadságára; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a thai kormányt, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy Andy Hall és más emberijog-védők – többek között a tisztességes tárgyaláshoz való – jogait tiszteletben tartsák és megvédjék, továbbá hogy alakítson ki kedvezőbb környezetet, amely elősegíti az emberi jogok érvényesítését, és konkrétan biztosítsa, hogy az emberi jogok előmozdítását és védelmét ne minősítsék bűncselekménynek; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a thai hatóságokat annak biztosítására, hogy az ország rágalmazással kapcsolatos törvényei összhangban álljanak A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával (ICCPR), amelynek Thaiföld részes fele, valamint hogy dolgozza át a számítógépes bűncselekményekről szóló törvényt, amelynek jelenlegi megfogalmazása túlságosan homályos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismerését fejezi ki az EKSZ-nek az Andy Hall ügyében folytatott munkájáért, és nyomatékosan kéri, hogy szorosan kövesse figyelemmel a helyzetet; felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy vesse fel a kérdést a thai kormánynál a küszöbön álló bangkoki ASEAN–EU miniszteri találkozón; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a thai kormányt és az állami intézményeket, hogy tegyenek eleget a Thaiföld saját alkotmányából fakadó és a nemzetközi kötelezettségeknek, tiszteletben tartva az igazságszolgáltatás függetlenségét, a jogszerű és tisztességes eljáráshoz való jogot és a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elismeri a thai kormány által a munkavállalók kizsákmányolása elleni küzdelem és a belföldi és migráns munkavállalók védelme terén elért eredményeket, amelyeket jól mutat különösen a munkaügyi felügyelet megerősített rendszere, a munkaerő-közvetítő ügynökségekre vonatkozó jogszabályok, az adósszolgaság és az emberkereskedelem megelőzését célzó intézkedések, a munkaügyi visszaélésekre vonatkozó határozottabb szankcionálási politika, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 187. sz. egyezményének ratifikálása és a Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény 2016. márciusi aláírása; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a thai hatóságokat, hogy fogadjanak el és hajtsanak végre a jogban és a gyakorlatban egyaránt az alacsonyan képzett migráns munkavállalók befelé irányuló migrációjára vonatkozó holisztikus, hosszú távú politikát, összhangban az emberi jogi elvekkel és figyelembe véve a munkaerőpiaci szükségleteket; ezzel összefüggésben első lépésként javasolja a munkaviszonyokról szóló törvény átdolgozását annak érdekében, hogy a migráns munkavállalók számára ugyanazt az egyesülési szabadságot biztosítsák, mint a thai állampolgárok számára; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri, hogy védjék meg a migráns munkavállalókat azáltal, hogy erőteljesebben ösztönzik a munkaadókat a legalizációs folyamatba való bekapcsolódásra, illetve hogy komoly bírságokat vagy egyéb büntetéseket szabnak ki azon munkaadókra, amelyek nem vesznek részt a legalizációs folyamatban vagy megsértik a munkajogot; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felkéri az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és az Unió bangkoki küldöttségét, valamint a tagállami küldöttségeket, hogy továbbra is kövessék nyomon a thaiföldi emberi jogi helyzetet, folytassák a párbeszédet a kormánnyal és a civil társadalommal, és használjanak fel Thaiföldön minden rendelkezésükre álló eszközt az emberi jogok, az emberijog-védők és a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítására; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nyomatékosan kéri az Uniót és tagállamait, hogy átlátható nyomon követés és jelentéstétel révén, a civil társadalommal együttműködve biztosítsák, hogy a területükön letelepedett, Thaiföldön üzleti tevékenységet folytató társaságok tiszteletben tartsák a nemzetközi emberi jogi normákat, és üdvözli, hogy a finn kiskereskedelmi S-csoport támogatást nyújtott Andy Hall számára; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meggyőződése, hogy a társaságoknak elszámoltathatóknak kell lenniük azokért a környezeti károkért és emberi jogi visszaélésekért, amelyekért felelősek, továbbá hogy az Uniónak és a tagállamoknak ezt alapvető elvként tiszteletben kellene tartaniuk; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, Thaiföld kormányának és parlamentjének, a tagállamok parlamentjének és kormányának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége tagállamai kormányainak. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  HL C 161. E, 2011.5.31., 152. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0107.

(3)  HL C 353., 2016.9.27., 52. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0343.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/40

---

P8_TA(2016)0381

Nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok: IFRS 9

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokról: IFRS 9 (2016/2898(RSP))

(2018/C 215/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 9 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról szóló (EU) .../... bizottsági rendelet végleges tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 9 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról szóló (EU) .../... bizottsági rendelet végleges tervezetére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete (IASB) által 2014. július 24-én kiadott, a pénzügyi instrumentumokról szóló IFRS 9 nemzetközi pénzügyi beszámolási standardra, az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) IFRS 9 jóváhagyására vonatkozó szakvéleményére (2), az EFRAG IFRS 9-re vonatkozó, a megbízható és valós összkép elve szerinti értékelésére, valamint az Európai Központi Bank (EKB) és az Európai Bankhatóság (EBH) IFRS 9 jóváhagyásával kapcsolatos véleményező leveleire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete (IASB) által 2014. július 24-én kiadott, a pénzügyi instrumentumokról szóló IFRS 9 nemzetközi pénzügyi beszámolási standardra, az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) IFRS 9 jóváhagyására vonatkozó szakvéleményére (2), az EFRAG IFRS 9-re vonatkozó, a megbízható és valós összkép elve szerinti értékelésére, valamint az Európai Központi Bank (EKB) és az Európai Bankhatóság (EBH) IFRS 9 jóváhagyásával kapcsolatos véleményező leveleire,

| — | tekintettel az IFRS 4 standard IASB által 2016. szeptember 12-én, „Az IFRS 9 Pénzügyi instrumentumok és az IFRS 4 Biztosítási szerződések együttes alkalmazása” címmel kiadott módosításaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az IFRS 4 standard IASB által 2016. szeptember 12-én, „Az IFRS 9 Pénzügyi instrumentumok és az IFRS 4 Biztosítási szerződések együttes alkalmazása” címmel kiadott módosításaira,

| — | tekintettel Philippe Maystadt 2013. októberi, „Should IFRS Standards be More European?” (Európaibbá kell-e tennünk az IFRS standardokat?) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Philippe Maystadt 2013. októberi, „Should IFRS Standards be More European?” (Európaibbá kell-e tennünk az IFRS standardokat?) című jelentésére,

| — | tekintettel a G20-ak vezetőinek 2009. április 2-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-ak vezetőinek 2009. április 2-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó, Jacques de Larosière által vezetett magas szintű munkacsoport 2009. február 25-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó, Jacques de Larosière által vezetett magas szintű munkacsoport 2009. február 25-i jelentésére,

| — | tekintettel a nemzetközi számviteli standardok (IAS) értékeléséről, valamint a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (IFRS) Alapítványa, az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) és a Közérdekű Felügyeleti Tanács (PIOB) tevékenységeiről szóló, 2016. június 7-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok (IAS) értékeléséről, valamint a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (IFRS) Alapítványa, az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) és a Közérdekű Felügyeleti Tanács (PIOB) tevékenységeiről szóló, 2016. június 7-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) elnökéhez címzett, „Az IFRS 9 bevezetésének következményei a pénzügyi stabilitásra – elemzés iránti kérelem” című, 2016. január 8-i levelére és a 2016. február 29-i válaszlevélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottságának az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) elnökéhez címzett, „Az IFRS 9 bevezetésének következményei a pénzügyi stabilitásra – elemzés iránti kérelem” című, 2016. január 8-i levelére és a 2016. február 29-i válaszlevélre,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottságának a pénzügyi stabilitásért, a pénzügyi szolgáltatásokért és a tőkepiaci unióért felelős biztoshoz címzett, az IFRS 9 jóváhagyásáról szóló 2016. június 16-i levelére és a 2016. július 15-i válaszlevélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottságának a pénzügyi stabilitásért, a pénzügyi szolgáltatásokért és a tőkepiaci unióért felelős biztoshoz címzett, az IFRS 9 jóváhagyásáról szóló 2016. június 16-i levelére és a 2016. július 15-i válaszlevélre,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottságának az IFRS 9-ről szóló tanulmányaira („IFRS jóváhagyási kritériumok az IFRS 9 kapcsán”, „Az IFRS 9 jelentősége a pénzügyi stabilitás és a felülvizsgálati szabályok tekintetében”, „A görög államkötvények értékvesztése az IAS 39 és IFRS 9 alatt: Esettanulmány” és a „Pénzügyi instrumentumok értékvesztésének várható veszteség alapú számvitele: az FASB és IASB IFRS 9 megközelítései”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottságának az IFRS 9-ről szóló tanulmányaira („IFRS jóváhagyási kritériumok az IFRS 9 kapcsán”, „Az IFRS 9 jelentősége a pénzügyi stabilitás és a felülvizsgálati szabályok tekintetében”, „A görög államkötvények értékvesztése az IAS 39 és IFRS 9 alatt: Esettanulmány” és a „Pénzügyi instrumentumok értékvesztésének várható veszteség alapú számvitele: az FASB és IASB IFRS 9 megközelítései”),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokról és az IFRS 9-ről szóló, szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000115/2016 – B8-0721/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokról és az IFRS 9-ről szóló, szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000115/2016 – B8-0721/2016),

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a globális pénzügyi válság következtében a G20-ak és az EU napirendjére került a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) pénzügyi stabilitásban és növekedésben betöltött szerepének vizsgálata, különös tekintettel a bankrendszerben realizált veszteségek elszámolására; mivel a G20-ak és a de Larosière-jelentés kulcsfontosságú kérdéseket emeltek ki a válság előtti számviteli standardokkal kapcsolatban, többek között a valós értéken történő értékelés elvéhez és az eredmény elszámolásához kapcsolódó prociklikusságot, a ciklus fellendülési szakaszában a kockázatok felhalmozódásának alulbecslését és a nem likvid és értékvesztett eszközök értékelésére szolgáló közös és átlátható módszertan hiányát; |
| --- | --- |

A.

mivel a globális pénzügyi válság következtében a G20-ak és az EU napirendjére került a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) pénzügyi stabilitásban és növekedésben betöltött szerepének vizsgálata, különös tekintettel a bankrendszerben realizált veszteségek elszámolására; mivel a G20-ak és a de Larosière-jelentés kulcsfontosságú kérdéseket emeltek ki a válság előtti számviteli standardokkal kapcsolatban, többek között a valós értéken történő értékelés elvéhez és az eredmény elszámolásához kapcsolódó prociklikusságot, a ciklus fellendülési szakaszában a kockázatok felhalmozódásának alulbecslését és a nem likvid és értékvesztett eszközök értékelésére szolgáló közös és átlátható módszertan hiányát;

| B. | mivel a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete (IASB) a pénzügyi válság bizonyos aspektusainak és a bankszektorra gyakorolt hatásának alapvető megválaszolásaként adta ki a pénzügyi instrumentumokról szóló IFRS 9-et; mivel az IFRS 9 az IAS 39 helyébe lép, és 2018. január 1-jén lép hatályba; |
| --- | --- |

B.

mivel a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete (IASB) a pénzügyi válság bizonyos aspektusainak és a bankszektorra gyakorolt hatásának alapvető megválaszolásaként adta ki a pénzügyi instrumentumokról szóló IFRS 9-et; mivel az IFRS 9 az IAS 39 helyébe lép, és 2018. január 1-jén lép hatályba;

| C. | mivel az EFRAG pozitív jóváhagyásra vonatkozó szakvéleményt adott ki az IFRS 9 standarddal kapcsolatban, számos megjegyzést téve a „valós érték” feszült piaci körülmények közötti használatát, a veszteségekre való 12 havi céltartalékképzés megközelítésével kapcsolatos fogalmi alap hiányát és a hosszú távú befektetésekhez kapcsolódó nem megfelelő tartalékképzést illetően; mivel az IFRS 9 és az azt követő új biztosítási standard (IFRS 17) különböző hatálybalépési időpontja miatt a szakvélemény fenntartást fogalmazott meg a standardnak a biztosítási ágazatra való alkalmazhatóságával kapcsolatban; |
| --- | --- |

C.

mivel az EFRAG pozitív jóváhagyásra vonatkozó szakvéleményt adott ki az IFRS 9 standarddal kapcsolatban, számos megjegyzést téve a „valós érték” feszült piaci körülmények közötti használatát, a veszteségekre való 12 havi céltartalékképzés megközelítésével kapcsolatos fogalmi alap hiányát és a hosszú távú befektetésekhez kapcsolódó nem megfelelő tartalékképzést illetően; mivel az IFRS 9 és az azt követő új biztosítási standard (IFRS 17) különböző hatálybalépési időpontja miatt a szakvélemény fenntartást fogalmazott meg a standardnak a biztosítási ágazatra való alkalmazhatóságával kapcsolatban;

| D. | mivel a valós értéken történő értékelés hosszú távú befektetésekre gyakorolt hatásával kapcsolatos vitát tovább erősíti a témával kapcsolatos mennyiségi hatáselemzés hiánya; |
| --- | --- |

D.

mivel a valós értéken történő értékelés hosszú távú befektetésekre gyakorolt hatásával kapcsolatos vitát tovább erősíti a témával kapcsolatos mennyiségi hatáselemzés hiánya;

| E. | mivel a nem realizált nyereség elszámolása a valós értéken történő értékelés keretében sértheti a tőkemegőrzési irányelvet és a számviteli irányelvet; mivel a Bizottság jelenleg dolgozik a tagállamok osztalékfizetési gyakorlatainak összehasonlításán; |
| --- | --- |

E.

mivel a nem realizált nyereség elszámolása a valós értéken történő értékelés keretében sértheti a tőkemegőrzési irányelvet és a számviteli irányelvet; mivel a Bizottság jelenleg dolgozik a tagállamok osztalékfizetési gyakorlatainak összehasonlításán;

| F. | mivel minden számviteli standard esetében az óvatosság elvét kell követni; |
| --- | --- |

F.

mivel minden számviteli standard esetében az óvatosság elvét kell követni;

| G. | mivel az új standard az előzőhöz (IFRS 39) hasonlóan összetettnek, hacsak nem még bonyolultabbnak tűnik; mivel az eredeti cél az egyszerűsítés volt; |
| --- | --- |

G.

mivel az új standard az előzőhöz (IFRS 39) hasonlóan összetettnek, hacsak nem még bonyolultabbnak tűnik; mivel az eredeti cél az egyszerűsítés volt;

| H. | mivel a soron következő, új biztosítási standard (IFRS 17), amely az IFRS 4 helyébe lép, valószínűsíthetően 2020 után lép hatályba; mivel aggályok merültek fel az IFRS 9 és az IFRS 17 hatálybalépési időpontjai összeegyeztetésének hiánya miatt; mivel az IASB 2016. szeptemberében kiadta az IFRS 4-hez fűzött végleges módosításait, két lehetséges megoldást ajánlva: átfedés vagy ideiglenes mentesség a beszámolót készítő gazdálkodó egység szintjén; |
| --- | --- |

H.

mivel a soron következő, új biztosítási standard (IFRS 17), amely az IFRS 4 helyébe lép, valószínűsíthetően 2020 után lép hatályba; mivel aggályok merültek fel az IFRS 9 és az IFRS 17 hatálybalépési időpontjai összeegyeztetésének hiánya miatt; mivel az IASB 2016. szeptemberében kiadta az IFRS 4-hez fűzött végleges módosításait, két lehetséges megoldást ajánlva: átfedés vagy ideiglenes mentesség a beszámolót készítő gazdálkodó egység szintjén;

| I. | mivel a Gazdasági és Monetáris Bizottság a pénzügyi instrumentumokról szóló IFRS 9 vizsgálata keretében nyilvános meghallgatást szervezett, négy tanulmányt rendelt meg az IFRS 9-ről és vizsgálódott bizottsági szinten, valamint az IFRS-sel foglalkozó állandó csoportja révén; |
| --- | --- |

I.

mivel a Gazdasági és Monetáris Bizottság a pénzügyi instrumentumokról szóló IFRS 9 vizsgálata keretében nyilvános meghallgatást szervezett, négy tanulmányt rendelt meg az IFRS 9-ről és vizsgálódott bizottsági szinten, valamint az IFRS-sel foglalkozó állandó csoportja révén;

| 1. | nyugtázza, hogy a pénzügyi instrumentumokról szóló IFRS 9 az IASB pénzügyi válságra adott egyik fő válasza; nyugtázza, hogy a végrehajtásra irányuló erőfeszítések folyamatban vannak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri, hogy az IFRS 9 fejlődést jelent az IAS 39-hez képest, amennyiben a „realizált veszteség” helyett a „várható veszteségre” összpontosító értékvesztési modell kezelni képes a hitelveszteség-elszámolási eljárásokban felmerülő „túl kevés túl későn” problémáját; megállapítja ugyanakkor, hogy az IFRS 9 nem kevés ítélőképességet kíván meg a számviteli eljárás során; hangsúlyozza, hogy az ellenőrök igen eltérő véleményen vannak e tekintetben, és alig nyújtanak konkrét iránymutatást; ezért kéri, hogy európai felügyeleti hatóság a Bizottsággal és az EFRAG-gal együttműködésben dolgozzon ki iránymutatást az irányítói mérlegelési jogkörrel való visszaélések megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jóllehet nem ellenzi az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 9 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendeletet, emlékeztet a fent említett, 2016. június 7-i állásfoglalásában az IFRS 9-cel kapcsolatban tett kéréseire; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet rá, hogy a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó megközelítés hatásvizsgálatot tesz szükségessé; megjegyzi, hogy az IFRS 9-re vonatkozó, megfelelő mennyiségi hatásvizsgálat hiánya részben a megbízható adatok hiányából adódik; hangsúlyozza, hogy jobban meg kell ismerni az IFRS 9 bankszektorra, biztosítási ágazatra és általában véve a pénzügyi piacokra, valamint a pénzügyi ágazat egészére gyakorolt hatását; ezért ismételten kéri az IASB-től és az EFRAG-tól hatáselemzői kapacitásuk megerősítését, főként a makrogazdaság terén; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megismétli a Gazdasági és Monetáris Bizottságának az ERKT-hoz intézett, az IFRS 9 bevezetésének pénzügyi stabilitásra gyakorolt következményeiről szóló elemzés elkészítésére irányuló kérését; emlékeztet rá, hogy az ERKT ígéretet tett e kérelem 2017 során történő megválaszolására; üdvözli az IFRS 9-cel foglalkozó új munkacsoportot ERKT általi létrehozását; emlékeztet a Maystadt-jelentés közjavakra vonatkozó kritérium kiterjesztésével kapcsolatos ajánlásaira, melyek szerint a számviteli standardok nem veszélyeztethetik a pénzügyi stabilitást az EU-ban, és nem gátolhatják az EU gazdasági fejlődését; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat az IFRS 9 egyéb szabályozói követelményekkel való kapcsolata teljes körű megértésének jelentőségére; üdvözli az EBH IFRS 9 uniós bankokra gyakorolt hatásáról szóló, elkészítés alatt álló értékelését, amelynek célja a standard előírt szavatolótőkére gyakorolt hatásának, az egyéb prudenciális szabályokkal való kapcsolatának, valamint az intézmények IFRS 9 alkalmazására való felkészülésének jobb megértése; megjegyzi, hogy valószínűleg a sztenderd módszert alkalmazó bankokat érintené legkomolyabban az elsődleges alapvető tőkéjük csökkentése; ezért felhívja a Bizottságot, hogy 2017 végéig tegyen javaslatot a prudenciális keretrendszerben végrehajtandó megfelelő lépésekre, például egy fokozatos bevezetési rendszer beillesztésére a tőkekövetelményekről szóló rendeletbe, amely hároméves időszakra, vagy egy megfelelő nemzetközi megoldás bevezetéséig mérsékelné az új értékvesztési modell hatásait, és elhárítaná a bankok tőkemegfelelési mutatójára és hitelezési tevékenységeire gyakorolt hirtelen és indokolatlan hatásokat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat az IFRS 9 és a soron következő új biztosítási standard, az IFRS 17 hatálybalépési időpontjai összeegyeztetésének hiányára; megállapítja, hogy az IASB módosításokat adott ki az IFRS 4-hez, és ezek keretében foglalkozott bizonyos – nevezetesen az opcionális elhalasztási megközelítéshez kapcsolódó – aggályokkal; felhívja a Bizottságot, hogy az EFRAG támogatásával gondosan, kielégítően és megfelelően foglalkozzon ezzel a kérdéssel, egyenlő versenyfeltételeket biztosítva az EU-n belül; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza a hosszú távú befektetések gazdasági növekedésben betöltött jelentőségét; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy bizonyos, közvetlenül vagy közvetetten hosszú távú befektetésként tartott pénzügyi instrumentumok – főként a saját tőke – IFRS 9 szerinti számviteli kezelése a hosszú távú befektetések előmozdításának céljával ellentétes lehet; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az IFRS 9 az EU hosszú távú befektetési stratégiáját szolgálja, és csökkentse a prociklicitást, valamint a túlzott kockázatvállalás ösztönzését; felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2017 decemberéig készítsen értékelést; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli a Bizottság jelenleg zajló, a tagállamok osztalékfizetési gyakorlatainak összehasonlítására irányuló kezdeményezését; felhívja a Bizottságot az IFRS 9 tőkemegőrzési és a számviteli irányelveknek való megfelelésének biztosítására, továbbá arra, hogy szükség esetén működjön együtt az IASB-vel és a nemzeti és harmadik országbeli szabályozókkal annak érdekében, hogy megszerezze támogatásukat a módosításokhoz, vagy ennek hiányában gondoskodjon az uniós jog megfelelő módosításáról; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot – az európai felügyeleti hatóságokkal, az EKB-vel, az Európai Rendszerkockázati Testülettel és az EFRAG-gal együtt –, hogy szorosan kövesse figyelemmel az IFRS 9 végrehajtását az EU-ban, legkésőbb 2019 júniusában készítsen utólagos hatáselemzést, azt mutassa be az Európai Parlamentnek, és annak elgondolásai szerint cselekedjen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja az IASB-t, hogy végezze el az IFRS 9 végrehajtást követő felülvizsgálatát a standard nem szándékolt hatásainak beazonosítása és értékelése érdekében, különös tekintettel a hosszú távú befektetésekre gyakorolt hatásokra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

(2)  http://www.efrag.org/Assets/Download?assetUrl=%2Fsites%2Fwebpublishing%2FSiteAssets%2FEndorsement%2520Advice%2520on%2520IFRS%25209.pdf.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0248.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/44

---

P8_TA(2016)0382

A szíriai helyzet

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása Szíriáról (2016/2894(RSP))

(2018/C 215/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel Szíriában – különösen Aleppóban, amelyet súlyos légibombázások értek – kiújult az ellenségeskedés, és egészségügyi intézményeket is támadnak; mivel a helyzet a nemzetközi közösségnek az ellenségeskedések leállítására tett erőfeszítései ellenére drámai mértékben és gyorsan romlik; |
| --- | --- |

A.

mivel Szíriában – különösen Aleppóban, amelyet súlyos légibombázások értek – kiújult az ellenségeskedés, és egészségügyi intézményeket is támadnak; mivel a helyzet a nemzetközi közösségnek az ellenségeskedések leállítására tett erőfeszítései ellenére drámai mértékben és gyorsan romlik;

| B. | mivel az Európai Unió egyike a Szíriában történő soha nem látott erőszak és rombolás elől menekülő tömegek számára biztosítandó humanitárius segítségnyújtás fő résztvevőinek; mivel nemzetközi egység hiányában jelentősen nehezebb elérni a szíriai háború tárgyalásos megoldását; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió egyike a Szíriában történő soha nem látott erőszak és rombolás elől menekülő tömegek számára biztosítandó humanitárius segítségnyújtás fő résztvevőinek; mivel nemzetközi egység hiányában jelentősen nehezebb elérni a szíriai háború tárgyalásos megoldását;

| C. | mivel az EU-nak folytatnia kell erőfeszítéseit, illetve a Bizottság alelnökén/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjén keresztül kollektíven hangsúlyosabb szerepet kell vállalnia a szíriai béke megteremtését szolgáló közvetítésben; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-nak folytatnia kell erőfeszítéseit, illetve a Bizottság alelnökén/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjén keresztül kollektíven hangsúlyosabb szerepet kell vállalnia a szíriai béke megteremtését szolgáló közvetítésben;

| 1. | erőteljesen elítéli a polgári lakosság és infrastruktúra elleni támadásokat, az összes szíriai ostrom folytatódását és hogy a humanitárius segítség nem jut el a szükséget szenvedő szíriai néphez; kifejezi mély aggodalmát az Aleppó és Szíria valamennyi ostromlott területén élő emberek szenvedései miatt, akik közül sok nő és gyermek nem jut hozzá az alapvető humanitárius javakhoz, akik rendkívüli hiányt szenvednek élelmiszerben, ivóvízben és egészségügyi szerekben; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mélyen sajnálja és feltétel nélkül elítéli a humanitárius segítséget szállító konvoj és a Vörös Félhold Aleppó melletti raktára elleni legutóbbi támadásokat, amelyek a nemzetközi humanitárius jog súlyos és riasztó megsértését jelentik és esetlegesen háborús bűntettnek is minősíthetők; tisztelettel adózik azoknak a humanitárius segélymunkásoknak, akik életüket vesztették a lakosság segélyezése során Aleppóban és egész Szíriában, és kifejezi legőszintébb együttérzését az áldozatok családjainak és barátainak; felszólít rá, hogy a tettesek ne úszhassák meg következmények nélkül a háborús, illetve az emberiesség elleni bűntettek elkövetését és vonják őket felelősségre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a konfliktusban részt vevő valamennyi felet – különösen Oroszországot és az el-Aszad-rezsimet – a polgári lakosság és infrastruktúra elleni támadások maradéktalan beszüntetésére, ideértve a víz- és elektromos infrastruktúrákat, arra, hogy tegyenek hiteles és azonnali lépéseket az ellenségeskedések leállítására, valamennyi ostrom abbahagyására, valamint biztosítsák, hogy a humanitárius szervezetek gyors, biztonságos és akadálytalan módon elérhessék a szükséget szenvedő lakosság egészét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli az EU sürgősségi humanitárius kezdeményezését Aleppó számára, amelynek célja – mint az alapok sürgős humanitárius szükség esetén történő igénybevételének is – a sebesültek és betegek egészségügyi evakuálásának biztosítása Aleppó keleti részéből, különös tekintettel a nőkre, gyermekekre és idősekre; sürgeti, hogy valamennyi fél sürgősen adja meg a szükséges engedélyeket a humanitárius segítség eljuttatásához és az egészségügyi evakuáláshoz; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti, hogy a Szíriát támogató nemzetközi csoport valamennyi résztvevője folytassa a tárgyalásokat a szilárd tűzszünet megteremtése érdekében, valamint hogy dolgozzanak erőteljesebben a szíriai helyzet tartós politikai rendezésének eléréséért; teljes mértékben támogatja Staffan de Mistura ENSZ-különmegbízott ez irányban tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy Szíria tekintetében tegyen újabb erőfeszítéseket a szíriai helyzet politikai rendezését elősegítő közös uniós stratégia kialakítása érdekében, melybe beletartoznának a nyomon követést szolgáló, valamint a Szíriát támogató nemzetközi csoporton belüli megállapodások és kötelezettségvállalások szilárd betartását kikényszerítő eszközök is; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az Egyesült Nemzeteknek, a Szíriát támogató nemzetközi csoport tagjainak, valamint a szíriai konfliktusban érintett összes félnek. |
| --- | --- |

7.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/46

---

P8_TA(2016)0383

Az ENSZ 2016. évi éghajlat-változási konferenciája, COP 22, Marrákes (Marokkó)

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a Párizsi Megállapodás végrehajtásáról és az ENSZ marokkói Marrákesben tartandó, 2016. évi éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 22) (2016/2814(RSP))

(2018/C 215/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21 határozatra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21), valamint a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban (Franciaország) megrendezett 11. konferenciájára (CMP 11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21 határozatra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21), valamint a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban (Franciaország) megrendezett 11. konferenciájára (CMP 11),

| — | tekintettel az UNFCCC feleinek 18. konferenciájára (COP 18) és a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, a katari Dohában 2012. november 26. és december 8. között megrendezett 8. konferenciájára (CMP 8), valamint a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második, 2013. január 1-jén kezdődő és 2020. december 31-én véget érő kötelezettségvállalási időszakot meghatározó jegyzőkönyv módosításának elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC feleinek 18. konferenciájára (COP 18) és a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, a katari Dohában 2012. november 26. és december 8. között megrendezett 8. konferenciájára (CMP 8), valamint a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második, 2013. január 1-jén kezdődő és 2020. december 31-én véget érő kötelezettségvállalási időszakot meghatározó jegyzőkönyv módosításának elfogadására,

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásnak az ENSZ székhelyén, New Yorkban 2016. április 22-én2017. április 21-ig történő aláírásra való megnyitására, és arra, hogy 180 állam aláírta a Párizsi Megállapodást, valamint 27 – a teljes becsült globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás 39,08 %-áért felelős – állam letétbe helyezte a megerősítési okmányt (a 2016. szeptember 7-i állapot szerint), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásnak az ENSZ székhelyén, New Yorkban 2016. április 22-én2017. április 21-ig történő aláírásra való megnyitására, és arra, hogy 180 állam aláírta a Párizsi Megállapodást, valamint 27 – a teljes becsült globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás 39,08 %-áért felelős – állam letétbe helyezte a megerősítési okmányt (a 2016. szeptember 7-i állapot szerint),

| — | tekintettel a Párizsban megkötendő új nemzetközi éghajlat-változási megállapodásról szóló, 2015. október 14-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsban megkötendő új nemzetközi éghajlat-változási megállapodásról szóló, 2015. október 14-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A Párizsban kijelölt út: a Párizsi Megállapodás következményeinek felmérése” című, 2016. március 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0110), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Párizsban kijelölt út: a Párizsi Megállapodás következményeinek felmérése” című, 2016. március 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0110),

| — | tekintettel „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia” című, 2013. április 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0216) és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia” című, 2013. április 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0216) és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. október 23-i és 24-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. október 23-i és 24-i következtetéseire,

| — | tekintettel arra, hogy Lettország és az Európai Bizottság 2015. március 6-án benyújtotta az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez az EU és tagállamai tervezett nemzeti hozzájárulásait, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Lettország és az Európai Bizottság 2015. március 6-án benyújtotta az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez az EU és tagállamai tervezett nemzeti hozzájárulásait,

| — | tekintettel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) ötödik értékelő jelentésére (AR5) és összefoglaló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) ötödik értékelő jelentésére (AR5) és összefoglaló jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) 2014 novemberében közzétett, a kibocsátási szakadékokról szóló 2014. évi összefoglaló jelentésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban tapasztalható szakadékról szóló, 2014. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) 2014 novemberében közzétett, a kibocsátási szakadékokról szóló 2014. évi összefoglaló jelentésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban tapasztalható szakadékról szóló, 2014. évi jelentésére,

| — | tekintettel a G7-ek 2015. június 7–8-án a németországi Schloss Elmauban tartott csúcstalálkozóján elfogadott, „Gondolkodjunk előre! Cselekedjünk közösen!” című vezetői nyilatkozatra, amelyben a résztvevők megerősítették azon kötelezettségvállalásuk betartása melletti szándékukat, hogy 2050-ig 2010-hez képest 40–70 %-kal csökkentik az üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat, amivel kapcsolatban biztosítani kell, hogy a csökkentés közelebb legyen a 70 %-hoz, mint a 40 %-hoz, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G7-ek 2015. június 7–8-án a németországi Schloss Elmauban tartott csúcstalálkozóján elfogadott, „Gondolkodjunk előre! Cselekedjünk közösen!” című vezetői nyilatkozatra, amelyben a résztvevők megerősítették azon kötelezettségvállalásuk betartása melletti szándékukat, hogy 2050-ig 2010-hez képest 40–70 %-kal csökkentik az üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat, amivel kapcsolatban biztosítani kell, hogy a csökkentés közelebb legyen a 70 %-hoz, mint a 40 %-hoz,

| — | tekintettel a G7-ek 2016. május 26–27-én a japán Ise-Shimában tartott csúcstalálkozóján elfogadott vezetői nyilatkozatra, amely felhívja minden felet, hogy törekedjen arra, hogy a Párizsi Megállapodás 2016-ban hatályba léphessen, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G7-ek 2016. május 26–27-én a japán Ise-Shimában tartott csúcstalálkozóján elfogadott vezetői nyilatkozatra, amely felhívja minden felet, hogy törekedjen arra, hogy a Párizsi Megállapodás 2016-ban hatályba léphessen,

| — | tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület „Too late, too sudden: Transition to a low-carbon economy and systemic risk” (Túl későn, túl hirtelen: Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás és a rendszerkockázatok) című, 2016. februári jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület „Too late, too sudden: Transition to a low-carbon economy and systemic risk” (Túl későn, túl hirtelen: Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás és a rendszerkockázatok) című, 2016. februári jelentésére,

| — | tekintettel a Laudato si’ kezdetű enciklikára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Laudato si’ kezdetű enciklikára,

| — | tekintettel az erőforrásokkal foglalkozó nemzetközi szervezet 2015. decemberi, éghajlatváltozással kapcsolatos 10 fő üzenetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erőforrásokkal foglalkozó nemzetközi szervezet 2015. decemberi, éghajlatváltozással kapcsolatos 10 fő üzenetére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Párizsi Megállapodás 30 nappal az után lép hatályba, hogy legkevesebb 55, együttesen legalább az üvegházhatást okozó gázok teljes becsült kibocsátásának 55 %-áért felelős részes fél az ENSZ-nél letétbe helyezte a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányait; |
| --- | --- |

A.

mivel a Párizsi Megállapodás 30 nappal az után lép hatályba, hogy legkevesebb 55, együttesen legalább az üvegházhatást okozó gázok teljes becsült kibocsátásának 55 %-áért felelős részes fél az ENSZ-nél letétbe helyezte a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányait;

| B. | mivel a 2030-ra szóló éghajlati keretről szóló bizottsági javaslatban bemutatott csökkentési pálya nincs összhangban a Párizsi Megállapodásban meghatározott célokkal; mivel első lépésként újra kell hangolni a célokat, hogy azok a 2050-re előírt tartomány felső határán legyenek, azaz 2050-re 95 %-os csökkentést kell elérni; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2030-ra szóló éghajlati keretről szóló bizottsági javaslatban bemutatott csökkentési pálya nincs összhangban a Párizsi Megállapodásban meghatározott célokkal; mivel első lépésként újra kell hangolni a célokat, hogy azok a 2050-re előírt tartomány felső határán legyenek, azaz 2050-re 95 %-os csökkentést kell elérni;

| C. | mivel a globális felmelegedés mérséklésére irányuló erőfeszítéseket nem a gazdasági növekedés előmozdítása előtt álló akadályként kell tekinteni, hanem egy új és fenntartható gazdasági növekedés és foglalkoztatás megvalósításának mozgatórugójaként; |
| --- | --- |

C.

mivel a globális felmelegedés mérséklésére irányuló erőfeszítéseket nem a gazdasági növekedés előmozdítása előtt álló akadályként kell tekinteni, hanem egy új és fenntartható gazdasági növekedés és foglalkoztatás megvalósításának mozgatórugójaként;

| D. | mivel az éghajlatváltozás fokozhatja az erőforrásokért, például az élelmiszerért, vízért, legelőterületért folyó versenyt, súlyosbíthatja a gazdasági nehézségeket és a politikai instabilitást, és a nem túl távoli jövőben a lakosság nemzeti határokon belüli és határokon átnyúló lakhelyelhagyásának egyik legnagyobb mozgatórugójává válhat; mivel ezzel összefüggésben fontos, hogy az éghajlatváltozásra visszavezethető migráció kérdése kiemelt helyen szerepeljen a nemzetközi napirendben, |
| --- | --- |

D.

mivel az éghajlatváltozás fokozhatja az erőforrásokért, például az élelmiszerért, vízért, legelőterületért folyó versenyt, súlyosbíthatja a gazdasági nehézségeket és a politikai instabilitást, és a nem túl távoli jövőben a lakosság nemzeti határokon belüli és határokon átnyúló lakhelyelhagyásának egyik legnagyobb mozgatórugójává válhat; mivel ezzel összefüggésben fontos, hogy az éghajlatváltozásra visszavezethető migráció kérdése kiemelt helyen szerepeljen a nemzetközi napirendben,

| E. | mivel az éghajlatváltozás nagyobb mértékben sújtja a fejlődő országokat, főként a kevésbé fejlett országokat és a kis fejlődő szigetországokat, amelyek nem rendelkeznek elegendő erőforrással ahhoz, hogy felkészüljenek a már zajló változásokra és alkalmazkodjanak azokhoz; mivel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) szerint e kihívást tekintve Afrika különösen kiszolgáltatott helyzetben van, és ezért különösen ki van téve a vízhiány, az igen erőteljes meteorológiai jelenségek és az élelmiszer-ellátás aszály és elsivatagosodás okozta bizonytalansága veszélyének; |
| --- | --- |

E.

mivel az éghajlatváltozás nagyobb mértékben sújtja a fejlődő országokat, főként a kevésbé fejlett országokat és a kis fejlődő szigetországokat, amelyek nem rendelkeznek elegendő erőforrással ahhoz, hogy felkészüljenek a már zajló változásokra és alkalmazkodjanak azokhoz; mivel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) szerint e kihívást tekintve Afrika különösen kiszolgáltatott helyzetben van, és ezért különösen ki van téve a vízhiány, az igen erőteljes meteorológiai jelenségek és az élelmiszer-ellátás aszály és elsivatagosodás okozta bizonytalansága veszélyének;

| F. | mivel 2015. március 6-án az EU és tagállamai benyújtották a tervezett nemzeti hozzájárulást az UNFCCC-hez, amelynek értelmében kötelezettséget vállalnak azon kötelező cél mellett, hogy 2030-ig az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal csökkentik a hazai üvegházhatásúgáz-kibocsátást az Európai Tanács 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. október 23-i következtetéseiben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

F.

mivel 2015. március 6-án az EU és tagállamai benyújtották a tervezett nemzeti hozzájárulást az UNFCCC-hez, amelynek értelmében kötelezettséget vállalnak azon kötelező cél mellett, hogy 2030-ig az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal csökkentik a hazai üvegházhatásúgáz-kibocsátást az Európai Tanács 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. október 23-i következtetéseiben meghatározottak szerint;

Éghajlat-politika szilárd tudományos alapon

| 1. | emlékeztet arra, hogy az IPCC 2014. évi 5. értékelő jelentésében bemutatott tudományos bizonyítékok szerint az éghajlati rendszer felmelegedése kétségtelen tény, az éghajlat változóban van, és az emberi tevékenység a fő oka a 20. század közepe óta megfigyelhető felmelegedésnek; aggódik amiatt, hogy az éghajlatváltozás természeti és emberi rendszerekre gyakorolt széles körű és jelentős hatásai már valamennyi földrészen és óceánban nyilvánvalóak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi az UNFCCC titkárságának következtetéseit, miszerint ha a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás a jelenlegi szinten folytatódik, az a következő 5 éven belül felemészti a legfeljebb 1,5 oC-os globális átlaghőmérséklet-emelkedésnek megfelelő fennmaradó szénköltségvetést; hangsúlyozza, hogy a globális felmelegedés legsúlyosabb hatásainak elkerülése érdekében a Párizsi Megállapodásban elfogadottak szerint minden országnak fel kell gyorsítania a közel nulla üvegházhatásúgáz-kibocsátásra és az éghajlatváltozásnak való ellenállásra való átállást; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sürgeti a fejlett országokat, különösen az EU-t, hogy a jelenlegi kötelezettségvállalásaikon túlmenően radikálisan csökkentsék üvegházhatásúgáz-kibocsátásaikat, hogy a lehetséges mértékig elkerüljék a negatív kibocsátások nagymértékű előfordulását, ami azért következik be, mert a technológiák nem bizonyulnak sikeresnek, társadalmilag elfogadhatónak, költséghatékonynak és mégis biztonságosnak; |
| --- | --- |

3.

A Párizsi Megállapodás megerősítésének és végrehajtásának sürgőssége

| 4. | üdvözli a párizsi éghajlatváltozási megállapodást, amely mérföldkövet jelent az éghajlatváltozás elleni küzdelemben és a multilateralizmust illetően; úgy véli, hogy ez egy ambiciózus, kiegyensúlyozott, méltányos és jogilag kötelező erejű megállapodást jelent, valamint hogy a megállapodás elfogadása és az, hogy a COP 21 végéig összesen 187 részes fél jelentette be tervezett nemzeti hozzájárulását, fordulópontot jelent egy átfogó és közös, globális szintű fellépés irányába, a megállapodás végrehajtása pedig véglegesen és visszafordíthatatlanul felgyorsítja majd az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes és éghajlati szempontból semleges globális gazdaságra való áttérést; |
| --- | --- |

4.

| 5. | határozottan üdvözli valamennyi ország az iránti elkötelezettségét, hogy a globális átlaghőmérséklet növekedését az iparosodás előttihez képest 2 oC-kal magasabb szintnél jóval alacsonyabb szintre korlátozza, és további erőfeszítéseket tegyen annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedést 1,5 oC-ra korlátozza, valamint azt a célt, hogy a különböző forrásokból származó, emberi eredetű kibocsátások és az üvegházhatást okozó gázok nyelők általi eltávolítása egyensúlyba kerüljön („közel nulla kibocsátás”) az évszázad második felében, a méltányosság alapján; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy a világ hőmérsékleti növekedésének jóval kevesebb, mint 2 oC-ra történő korlátozása nem garantálja a jelentősen kedvezőtlen éghajlati hatások elkerülését; elismeri, hogy egyértelművé kell tenni a konkrét politikák által a hőmérséklet növekedésének világszinten átlagosan 1,5 oC-ra való korlátozására gyakorolt hatást; üdvözli ezért, hogy az IPCC 2018-ban különjelentést készít ebből a célból; hangsúlyozza, hogy nem szabad túlbecsülni azt a potenciált, amelyet a nyelők a kibocsátássemlegességhez való hozzájárulásban képviselnek; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy korai dekarbonizációra van szükség ahhoz, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését 2 oC alá csökkentsük, miközben erőfeszítéseket kell tenni e növekedés 1,5 oC-ra való korlátozása érdekében, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásainak pedig a lehető leghamarabb el kell érniük a csúcsértéküket; emlékeztet arra, hogy a globális kibocsátásokat 2050-ig vagy nem sokkal az után ki kell vezetni; felszólítja az erre hatáskörrel rendelkező valamennyi felet, hogy hajtsák végre nemzeti dekarbonizációs céljaikat és stratégiáikat, elsőbbséget adva a szénből származó kibocsátások fokozatos csökkentésének, amely a legszennyezőbb energiaforrás, és felszólítja az EU-t, hogy e célból működjön együtt a nemzetközi partnereivel, bemutatva a bevált gyakorlatok példáit; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a jogilag kötelező Párizsi Megállapodás és a dekarbonizáció elérése felé felvázolt pálya megbízható iránymutatást ad majd a döntéshozóknak, elkerüli a magas szén-dioxid-kibocsátású beruházások költséges technológiai bezáródását, biztonságot és kiszámíthatóságot biztosít a vállalkozóknak és a befektetőknek, és ösztönzi a beruházások eltolódását a fosszilis tüzelőanyagokhoz kapcsolódó beruházásoktól az alacsony szén-dioxid-kibocsátású beruházások felé; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy még az arra vonatkozó tudományos bizonyítékok nélkül is, hogy mit jelent a globális felmelegedés 1,5 oC-ra korlátozása minden ágazat és régió számára, nyilvánvaló, hogy az országok jelenlegi erőfeszítései nem elégségesek ezeknek a legsérülékenyebb országokra vonatkozó biztonságos határértékeknek az eléréséhez; arra sürget minden országot, különösen a fejlett országokat, hogy fokozzák közös erőfeszítéseiket, és korszerűsítsék a nemzeti hozzájárulásaikat a 2018-as támogató párbeszéddel összefüggésben; felszólítja az EU-t, hogy ebben az összefüggésben a 2030-ra vonatkozó nemzeti hozzájárulásában kötelezze el magát a további kibocsátáscsökkentés mellett; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió fellépése önmagában nem elegendő, ezért felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fokozzák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy a többi felet is ugyanerre ösztönözzék; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli a Párizsi Megállapodás kötelezettségvállalását, hogy a század második felében közel nullára csökkenti a globális kibocsátásokat; elismeri, hogy ez a legtöbb ágazat számára azt jelenti az EU-ban, hogy lényegesen korábban kell elérniük a nulla kibocsátást; hangsúlyozza, hogy az Uniónak nyomást kell gyakorolnia azokra a felekre, amelyek nem álltak még rá a Párizsi Megállapodással összhangban lévő pályára; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti, hogy mihamarabb életbe lépjen a Párizsi Megállapodás, és arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a korai és gyors megerősítésről, hogy ne késleltessék a megállapodás hatálybalépését; ennélfogva sürgeti a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a Parlament és az illetékes bizottságok előtt a ratifikációs folyamat előrehaladásáról, különösképp az esetlegesen felmerülő akadályok okairól; üdvözli, hogy több tagállam már megkezdte, néhányan pedig már le is zárták nemzeti ratifikálási eljárásaikat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sajnálja azonban, hogy az összes tervezett nemzeti vállalás bevezetése a 2 oC-os célkitűzés közelébe sem viszi a világot; rámutat, hogy további törekvésre van szükség, és az Európai Unió és más fontos kibocsátók összehangolt fellépését szorgalmazza annak érdekében, hogy tervezett nemzeti vállalásaikat összhangba hozzák a Párizsi Megállapodás kötelezettségvállalásaival; hangsúlyozza, hogy sürgető és kiemelkedően fontos, hogy minden fél, köztük az EU, ötévente növelje kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásait a nemzeti vállalásaiban a Párizsi Megállapodás törekvésekre vonatkozó mechanizmusával összhangban; úgy véli, hogy a nemzeti vállalások a nemzeti fejlesztési tervezés során kulcsfontosságú eszközök, összhangban a fenntartható fejlesztési célokkal; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy meg kell mutatni, hogy az EU kitart a Párizsi Megállapodás mellett, többek között az EU saját közép- és hosszú távú céljainak és politikai eszközeinek felülvizsgálatával, továbbá hogy a lehető leghamarabb indítsa el ezt a folyamatot, hogy lehetővé tegye az átfogó vitát, amelyben az Európai Parlamentnek döntő szerepet kell játszania, partneri viszonyban a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal, valamint a civil társadalommal és az üzleti szektorral; felhívja a Bizottságot, hogy készítse el a század közepére szóló, nulla kibocsátásra irányuló stratégiát az EU számára, amely egy költséghatékony pályát vázol fel a Párizsi Megállapodásban elfogadott, közel nulla kibocsátásra vonatkozó cél elérésére; |
| --- | --- |

13.

A COP 22 Marrákesben

| 14. | úgy véli, hogy a tárgyalásoknak előrelépést kell hozniuk a Párizsi Megállapodás kulcsfontosságú elemei tekintetében, beleértve az átláthatósági keret fokozását, a világszintű helyzetfelmérés részleteit, a tervezett nemzeti vállalásokkal kapcsolatos további iránymutatást, a differenciálás, a veszteségek és a károk megértését, az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozását és a kapacitástámogatást, az inkluzív többszintű kormányzást, valamint a végrehajtást és a megfelelés előmozdítását megkönnyítő mechanizmust; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák fenn a Párizsi Megállapodás keretében elfogadott kötelezettségvállalásokat, különösen az EU által az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz nyújtott hozzájárulásra, valamint a finanszírozás, a technológiatranszfer és a kapacitásépítés terén nyújtott támogatására, az uniós tagállamok jogállásában bekövetkezett változások ellenére; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az idő döntő tényező az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén tett közös erőfeszítések és a Párizsi Megállapodás betartása terén; kiemeli, hogy az EU képes arra, és felelősséggel is tartozik azért, hogy példát mutasson, és haladéktalanul megkezdje a munkát az éghajlat- és energiapolitikai céljai és azon nemzetközi szinten elfogadott cél összehangolása terén, hogy a globális átlaghőmérséklet növekedését 2 oC alatt tartsák, miközben erőfeszítéseket tesznek e növekedés 1,5 oC-ra való korlátozása érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | arra bátorítja az EU-t és a tagállamokat, hogy folytassák aktív szerepvállalásukat az úgynevezett „ambiciózus koalícióban”, és kötelezzék el magukat a tárgyalások folyamatának felgyorsítása és a marokkói elnökség azon prioritásának támogatása mellett, hogy hozzájárul a megújuló energiához és az alkalmazkodási intézkedésekhez az éghajlatváltozás elleni globális küzdelemben; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy megbeszéléseket kell kezdeni a 2018. évi „támogató párbeszéd” alakításáról, amely kiemelkedő lehetőséget biztosít majd az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló törekvések tekintetében fennálló szakadék megszüntetésére a jelenlegi tervezett nemzeti vállalásokra való tekintettel; úgy véli, hogy az Uniónak előremutató szerepet kell vállalnia ebben az első támogató párbeszédben, hogy felmérje a közös törekvéseket és a kötelezettségvállalások teljesítésében elért előrehaladást; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jóval a támogató párbeszéd előtt nyújtsák be a Párizsi Megállapodás szerinti jelenlegi kötelezettségvállalásokon túlmutató és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló törekvések tekintetében fennálló szakadék megszüntetéséhez az EU képességeinek megfelelően hozzájáruló további ÜHG-csökkentéseket; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló intézkedéseknek a 2020 előtti időszakban történő növelése abszolút előfeltétele a Párizsi Megállapodás hosszú távú céljai elérésének, valamint kulcseleme a Marrákesben tartandó éghajlat-változási konferencia (COP22) sikere értékelésének; |
| --- | --- |

18.

A 2020-ig tartó időszakra szóló törekvések és a Kiotói Jegyzőkönyv

| 19. | megjegyzi, hogy az EU jó úton halad afelé, hogy túlteljesítse 2020-ra kitűzött céljait az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése terén, és teljesítse a 2020-ra kitűzött céljait a megújuló energia vonatkozásában, továbbá lényeges fejlődés ment végbe az energiahasználat intenzitása terén a hatékonyabb épületeknek, termékeknek, gyártási folyamatoknak és gépjárműveknek köszönhetően, miközben az európai gazdaság reálértéken 45 %-kal nőtt 1990 óta; hangsúlyozza azonban, hogy több ambícióra és fellépésre van szükség ahhoz, hogy fenntartsák a megfelelő ösztönzőket az EU 2050-re szóló éghajlat- és energiapolitikai céljainak eléréséhez szükséges ÜHG-kibocsátások csökkentésére; kiemeli, hogy nem történt elégséges előrelépés a közlekedés és a mezőgazdasági ágazat ÜHG-kibocsátásainak csökkentése terén a 2020-as célokhoz mérten, és hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az ezen ágazatok által a kibocsátáscsökkentéshez 2030-ig nyújtandó hozzájárulások terén; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli, hogy az ÜHG-kibocsátásra, a megújulóenergia-forrásokra és az energiamegtakarításra vonatkozó 20/20/20-as célok kulcsszerepet játszottak e folyamat elősegítésében, valamint abban, hogy a különféle környezetvédelmi iparágakban sikerült több mint 4,2 millió munkahelyet megőrizni és folyamatos növekedést elérni a válság idején; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tisztázza, hogy noha a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka terjedelmében korlátozott, nagyon fontos átmeneti lépésként kell rá tekinteni, ezért felszólítja a feleket, köztük az uniós tagállamokat is, hogy a lehető leghamarabb fejezzék be a megerősítési folyamatot; megjegyzi, hogy az EP egyetértését adva teljesítette szerepét, és üdvözli azokat a tagállamokat, amelyek már befejezték belső eljárásaikat; |
| --- | --- |

21.

Valamennyi ágazat átfogó erőfeszítése

| 22. | üdvözli a kibocsátáskereskedelmi rendszerek globális fejlődését, amelyek négy kontinensen 17 kibocsátáskereskedelmi rendszert ölelnek fel, és a globális GDP 40 %-át teszik ki, elősegítve a globális kibocsátás költséghatékony módon történő csökkentését; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy erősítse a kapcsolatot az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer és más kibocsátáskereskedelmi rendszerek között azzal a céllal, hogy az egyenlő versenyfeltételek megteremtése révén a jövőben nemzetközi szén-dioxid-piaci mechanizmusok jöjjenek létre az éghajlatvédelmi törekvések növelése, és egyúttal a kibocsátásáthelyezés kockázata csökkentésének elősegítése érdekében; kéri, hogy tegyenek határozott erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a változó jogállású tagállamokat az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében tartsák; felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre garanciákat annak biztosítása érdekében, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének összekapcsolása tartósan hozzájáruljon az éghajlatváltozás mérsékléséhez, és ne ássa alá az EU hazai ÜHG-kibocsátási célját; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy az IPCC megállapításaival összhangban a földhasználatból származó kibocsátások (mezőgazdasági, állattenyésztési, erdészeti és egyéb földhasználat) jelentős költséghatékonysági potenciállal bírnak az éghajlatváltozás mérséklése és az ellenálló képesség fokozása tekintetében, és hogy az uniós fellépés a nemzetközi együttműködés erősítésére van ezért szükség a földhasználatból származó kibocsátások szén-dioxid-megkötési potenciáljának jobb becsléséhez és optimalizálásához a biztonságos és tartós szén-dioxid-megkötés biztosítása érdekében; megjegyzi, hogy e tekintetben különleges lehetőségek kapcsolódnak az agrárerdészethez; emlékeztet a parlamenti ciklus kezdetén a közvetett földhasználat-változás terén elért lényeges megállapodásra, és reméli, hogy a Parlament akkori hozzájárulása a tárgyalásokhoz egy nagyra törő megoldás alapja lehet a jogszabály közelgő felülvizsgálata keretében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megjegyzi, hogy az erdőirtás és erdőpusztulás a üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának 20 %-áért felelős, és hangsúlyozza az erdők
  és az aktív fenntartható erdőgazdálkodás
  éghajlatváltozás mérséklésében betöltött szerepét, és azt, hogy fokozni kell az erdők éghajlatváltozással kapcsolatos alkalmazkodási kapacitásait és ellenálló képességét; hangsúlyozza, hogy a trópusi erdőkre összpontosító mérséklési erőfeszítésekre (REDD+) van szükség; hangsúlyozza, hogy ilyen erőfeszítések nélkül fennáll a veszélye, hogy a 2 oC alatti célkitűzést nem lehet megvalósítani; felhívja továbbá az EU-t, hogy növelje a fejlődő országokban az erdőirtás csökkentésére nyújtott nemzetközi finanszírozást; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az emberi jogok továbbra is az éghajlattal kapcsolatos fellépés középpontjában álljanak, és ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság és a tagállamok biztosítsák, hogy az alkalmazkodási intézkedésekről folytatott tárgyalások elismerjék az emberi jogok tiszteletben tartásának, védelmének és előmozdításának szükségességét, ami felöleli a nemek közötti egyenlőséget, a nők teljes körű és egyenlő részvételét, valamint a munkaerő igazságos átállásának aktív előmozdítását, megteremtve a mindenkit megillető tisztes munkát és jó minőségű munkahelyeket; |
| --- | --- |

25.

| 26. | szorgalmazza, hogy vegyék fel a földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás (LULUCF) ágazatát az EU 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai keretébe, tekintettel arra, hogy ezeket a kibocsátásokat elkülönítetten kell figyelembe venni annak elkerülése érdekében, hogy az uniós LULUCF-ágazat által elnyelt szén-dioxid mennyiségét más ágazatokban az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló erőfeszítések csökkentésére használják fel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | emlékeztet, hogy a közlekedés az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása tekintetében a második legnagyobb ágazat; sajnálja, hogy a Párizsi Megállapodás nem tesz említést a nemzetközi légi közlekedésről és a hajózásról; hangsúlyozza, hogy az ezen ágazat kibocsátásainak csökkentését célzó stratégiákat kell bevezetni; megismétli, hogy az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye feleinek a szükségletek és a helyzet sürgősségének szem előtt tartásával intézkedéseket kell hozniuk a nemzetközi légi közlekedésből és hajózásból eredő kibocsátások eredményes szabályozása és korlátozása érdekében; minden felet felszólít arra, hogy a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) keretében működjenek együtt egy globális szakpolitikai keret kialakításában, hogy hatékony válaszokat tudjanak adni, valamint hogy tegyenek megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy 2016 vége előtt megfelelő célokat tűzzenek ki a szükséges csökkentések elérésére a jóval 2 oC alatti cél fényében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | emlékeztet, hogy a légi közlekedésből származó, üvegházhatást okozó gázok 2012. január 1-jén bekerültek az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerébe, az ETS hatálya alá tartozó minden légijármű-üzemeltetőt kötelezve arra, hogy szén-dioxid-kibocsátási egységeket szerezzenek be; tudomásul veszi az „idő megállításáról szóló” 2013. és 2014. évi két határozat elfogadását, amelyek átmenetileg korlátozták az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatályát a nemzetközi járatok kizárásával annak érdekében, hogy az ICAO időt kapjon a nemzetközi légi közlekedés kibocsátásának csökkentésére irányuló globális piaci alapú intézkedés (GMBM) kidolgozására, valamint azt, hogy ez a mentesség 2017-től kezdődően hatályát veszti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | szorgalmazza, hogy az ICAO közgyűlésének jelenleg zajló, 39. ülésszakán hozzanak egy tisztességes és szilárd globális piaci alapú intézkedést, amelyet 2020-tól nemzetközi szinten végre kell hajtani; mélységes csalódottságának ad hangot a jelenleg az ICAO-nál megvitatás alatt álló javaslat miatt, és emlékeztet arra, hogy a meglévő jogszabályoknak a repülés uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe való bevonása tekintetében történő módosítását csak akkor lehet figyelembe venni, ha a globális piaci alapú intézkedés nagyratörő, és az Európán belüli járatok továbbra is az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja a figyelmet az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) figyelmeztetésére, hogy ha későn tudatosítják a kibocsátások ellenőrzésének fontosságát, az ahhoz vezethet, hogy kapkodva hajtják végre a szén-dioxid-intenzív energiaforrások használatára vonatkozó mennyiségi korlátozásokat, és az átállás költsége ennek megfelelően magasabb lesz, aminek hatása lehet a gazdasági tevékenységre és a pénzügyi intézményekre is; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje tovább a kapkodó végrehajtás lehetséges rendszerszintű kockázatait, és szükség esetén tegyen javaslatot a pénzügyi piacok átláthatósági követelményeire és a rendszerszintű kockázatok lehetőség szerinti mérséklésére irányuló politikákra; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza a körforgásos gazdaság által az alacsony szén-dioxid-kibocsátású társadalom megvalósításában betöltött szerepet; megállapítja, hogy azok az intézkedések, amelyek csak a kibocsátáscsökkentésre összpontosítanak, és nem veszik figyelembe a megújuló energia használatának és az erőforrások hatékony felhasználásának hozzájárulását, nem érik el a céljukat; úgy véli, hogy a nyersanyagok kitermelésének és a hulladékgazdálkodásnak az ÜHG-kibocsátásra kifejtett hatására való tekintettel a COP22-n megfelelően foglalkozni kell a globális körforgásos gazdaság modelljére való átállással; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kiemeli a teljességre törekvő, rendszerszintű megközelítés jelentőségét az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló politikák megtervezése és végrehajtása során, és felhívja a figyelmet különösen arra, hogy a gazdasági növekedést és az emberi jólétet elválasszák az erőforrás-felhasználástól, mivel az erőforrás-hatékonyság mind az ÜHG-kibocsátást, mind pedig az egyéb környezeti és erőforrás-terhelést csökkenti, ezzel egyidejűleg pedig lehetővé teszi a fenntartható fejlődést, ezzel szemben az egyedül az ÜHG-kibocsátásra összpontosító politika nem garantálja az erőforrások kíméletes felhasználását; hangsúlyozza, hogy a hatékony erőforrás-felhasználás gazdasági és környezeti haszon elérését teszi lehetővé; hangsúlyozza, hogy a körforgásos gazdaság és azzal együtt a természeti erőforrásokkal folytatott szakszerű gazdálkodás az éghajlati kérdések egyik központi ösztönzőjévé válhat: megállapítja például, hogy az energiafelhasználás egy jelentős hányadáért közvetlenül az erőforrások kinyerése, feldolgozása, szállítása, átalakítása, felhasználása és ártalmatlanítása felel; megállapítja, hogy az erőforrások termelékenységének a hatékonyság javításán keresztül történő növelése, valamint az erőforrás-pazarlás újrafelhasználáson, újrafeldolgozáson és újrahasznosításon keresztül történő csökkentése jelentős mértékben hozzájárul az erőforrás-fogyasztás és egyben az ÜHG-kibocsátások csökkentéséhez; ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet az erőforrásokkal foglalkozó nemzetközi testület munkájára; |
| --- | --- |

32.

A CO2-től eltérő kibocsátások csökkentése

| 33. | üdvözli a G7-ek 2016. május 26–27-én a japán Ise-Shimában tartott csúcstalálkozóján elfogadott vezetői nyilatkozatot, amely hangsúlyozza annak fontosságát, hogy csökkenteni kell a rövid távú éghajlat-befolyásolók kibocsátását, beleértve a kormot, a fluorozott szénhidrogéneket (HFC-ket) és a metánt, hogy le lehessen lassítani a rövid távú felmelegedés ütemét; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kéri a fluorozott szénhidrogének fokozatos kivonására irányuló, nagyra törő globális terv elfogadását 2016-ban a Montreali Jegyzőkönyv alapján; emlékeztet arra, hogy az EU nagyra törő jogszabályokat fogadott el a fluorozott szénhidrogének 2030-ig történő 79 %-os fokozatos csökkentésére vonatkozóan, mivel széles körben rendelkezésre állnak az éghajlatbarát alternatívák, és az ezekben rejlő lehetőségeket teljes mértékben ki kell használni; megjegyzi, hogy a fluorozott szénhidrogének használatának fokozatos csökkentése kézenfekvő megoldás az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló intézkedések céljából az Unión belül és kívül egyaránt; |
| --- | --- |

34.

Ipar és versenyképesség

| 35. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem prioritásként kezelendő, és világszerte folytatni kell, egyúttal biztosítva az energiabiztonságot, valamint a fenntartható gazdasági növekedés kialakítását és a munkahelyteremtést; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos beruházásokhoz szilárd és kiszámítható jogi keretre, illetve egyértelmű politikai jelzésekre van szükség; |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli, hogy Kína, valamint az Unió energiaigényes iparágainak más fontos versenytársai bevezetik a szén-dioxid-kereskedelmet és az egyéb árképzési mechanizmusokat; úgy véli, hogy az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséig az Uniónak megfelelő és arányos intézkedéseket kell fenntartania ipara versenyképességének biztosítása és szükség esetén a kibocsátásáthelyezés megelőzése érdekében, figyelembe véve, hogy az energia, az ipar és az éghajlat-politika egymásba fonódnak; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza az olyan meglévő programok és eszközök – például a Horizont 2020 program – jobb kihasználásának fontosságát, amelyek nyitottak a harmadik országok részvétele tekintetében, különösen az energetika, az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődés területén, továbbá a fenntarthatóság érvényesítésének fontosságát a kapcsolódó programokban; |
| --- | --- |

38.

Energiapolitika

| 39. | felszólítja az Uniót, hogy sürgesse a nemzetközi közösséget a konkrét intézkedések haladéktalan elfogadására, beleértve a környezeti vagy gazdasági szempontból káros támogatások fokozatos kivezetésének menetrendjét is, a fosszilis tüzelőanyagokat illetően is; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió ambiciózusabb energiahatékonysági célkitűzése segíthet a nagyra törő éghajlati cél végrehajtásában, és egyben csökkenti a kibocsátásáthelyezés kockázatát is; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza az energiahatékonyság és a megújuló energia fontosságát a kibocsátások csökkentése, a gazdasági megtakarítások, az energiabiztonság, valamint a kiszolgáltatott és szegény háztartások védelme és megsegítése érdekében az energiaszegénység megelőzése és enyhítése tekintetében; szorgalmazza az energiahatékonysági intézkedések és a megújuló energiaforrások fejlesztésének globális előmozdítását (például a megújuló energiaforrások önellátó előállításának és felhasználásának ösztönzésével), és emlékeztet arra, hogy az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások az energiaunió két fő célját képezik; |
| --- | --- |

41.

Kutatás, innováció és digitális technológiák

| 42. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással, az ahhoz való alkalmazkodást célzó politikákkal, valamint az erőforrás-hatékony és alacsony kibocsátású technológiákkal kapcsolatos kutatás és innováció kulcsfontosságú ahhoz, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem költséghatékony legyen, csökkenti a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget, és várhatóan előmozdítja a másodlagos nyersanyagok felhasználását; ezért globális kötelezettségvállalásokat sürget a beruházások fokozása és erre a területre való irányítása érdekében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | emlékeztet arra, hogy a kutatás, az innováció és a versenyképesség az Unió energiaunióra irányuló stratégiája öt pillérének egyikét alkotják; megjegyzi, hogy az Unió elkötelezett aziránt, hogy megőrizze globális vezető szerepét ezeken a területeken, ugyanakkor szoros tudományos együttműködést alakítson ki a nemzetközi partnerekkel; hangsúlyozza az erős innovációs kapacitás kiépítésének és fenntartásának fontosságát mind a fejlett, mind a feltörekvő országokban, a tiszta és fenntartható energiatechnológiák térnyerése érdekében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | emlékeztet arra, hogy a digitális technológiák katalizátorként hathatnak az energiarendszer átalakítása során; hangsúlyozza az energiatárolási technológiák kidolgozásának fontosságát, amelyek hozzájárulnak az elektromos áram, a fűtés és hűtés lakossági ágazatainak szén-dioxid-mentesítéséhez; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy fontos az ágazatban aktív szakképzett munkások számának növelése, valamint a tudás és a bevált gyakorlatok terjesztése a minőségi munkahelyek létrehozásának ösztönzése érdekében, egyúttal támogatva a munkaerő átállását, amennyiben szükséges; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felszólít a műholdak és hasonló technológiák hatékonyabb felhasználására a kibocsátásokra, a hőmérsékletre és az éghajlatváltozásra vonatkozó adatok pontos összegyűjtése céljából; rámutat konkrétan a Kopernikusz program hozzájárulására; felszólít továbbá az országok közötti átlátható együttműködésre és információmegosztásra, illetve az adatok nyitottá tételére a tudományos közösség számára; |
| --- | --- |

46.

A nem állami szereplők szerepe

| 47. | kiemeli, hogy a nem állami szereplők egyre szélesebb köre lép fel a dekarbonizáció érdekében és azzal a céllal, hogy ellenállóbbá váljanak az éghajlatváltozással szemben; hangsúlyozza ennélfogva a kormányok, az üzleti közösség – köztük a kis- és középvállalkozások – a városok, a régiók, a nemzetközi szervezetek, a civil társadalom és a tudományos intézmények közötti strukturált és építő jellegű párbeszéd, valamint az éghajlati fellépés megtervezésébe és végrehajtásába való bevonásuk jelentőségét abban, hogy erőteljes globális fellépés induljon az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és ellenállóképes társadalmak felé; üdvözli a „globális éghajlatvédelmi cselekvési program” kidolgozását, amely a „Lima–Párizs cselekvési program” hetven, több érdekelt felet tömörítő kezdeményezésére épít a különböző ágazatokban; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza, hogy a nem állami szereplők éghajlat-politikai cselekvési programját (NAZCA) teljes mértékben integrálni kell az UNFCCC keretébe; megjegyzi, hogy a helyi és regionális hatóságok a „Lima–Párizs cselekvési program” és a NAZCA legnagyobb hozzájárulói, és már elkötelezettséget mutattak amellett, hogy eredményeket érjenek el a Párizsi Megállapodás végrehajtása terén az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás, a horizontális koordináció biztosítása és az éghajlat-változási politika általános érvényesítése, a helyi közösségek és polgárok felelősségvállalásának ösztönzése, valamint a társadalmi változás és innováció folyamatainak előmozdítása tekintetében olyan kezdeményezéseken keresztül, mint a Polgármesterek Globális Szövetsége, valamint az „Under 2” egyetértési megállapodás; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a civil társadalom valamennyi szereplőjével (intézményekkel, magánszektorral, nem kormányzati szervezetekkel és helyi közösségekkel) működjenek együtt annak érdekében, hogy kezdeményezéseket dolgozzanak ki a kulcsfontosságú ágazatokban (energia, technológiák, városok, közlekedés), valamint hogy az alkalmazkodásra és a rugalmasságra irányuló kezdeményezéseket dolgozzanak ki az alkalmazkodási problémák megoldása érdekében, különösen a vízhez való hozzáférés, az élelmezésbiztonság vagy a kockázatmegelőzés területén; felszólítja az összes kormányt és a civil társadalom valamennyi szereplőjét e cselekvési program támogatására és megerősítésére; |
| --- | --- |

49.

| 50. | fontosnak tartja annak biztosítását, hogy a következő, COP22 konferencia tárgyalásai során a jogszerűen folytatott lobbitevékenység a lehető legátláthatóbb legyen, és hogy minden hivatalosan elismert érdekelt fél – kölcsönösen – méltányos hozzáféréssel rendelkezzen minden szükséges információhoz; |
| --- | --- |

50.

| 51. | emlékezteti a feleket és magát az ENSZ-t, hogy az egyéni fellépések éppoly fontosak, mint a kormányok és az intézmények fellépései; ezért kéri, hogy tegyenek fokozott erőfeszítéseket olyan, a lakosság körében végrehajtandó tudatosságnövelő és tájékoztató kampányok és fellépések érdekében, amelyek rámutatnak arra, hogy milyen apró és nagy tettek járulnak hozzá az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez a fejlett és a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

51.

Az éghajlatváltozásnak alkalmazkodás révén való ellenállás

| 52. | hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodást célzó intézkedések elkerülhetetlenül szükségesek valamennyi ország számára, ha minimálisra kívánják csökkenteni a negatív hatásokat és maradéktalanul ki kívánják használni az éghajlatváltozásnak ellenálló növekedés és a fenntartható fejlődés lehetőségeit; kéri ennek megfelelően hosszú távú alkalmazkodási célok kitűzését; emlékeztet arra, hogy a fejlődő országok – különösen a legkevésbé fejlett országok és a fejlődő kis szigetállamok – járultak hozzá legkevésbé az éghajlatváltozáshoz, de ők a legkiszolgáltatottabbak az éghajlatváltozás káros hatásaival szemben, valamint ők rendelkeznek a leggyengébb alkalmazkodási képességgel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról 2013-ban elfogadott uniós stratégiát; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot jogilag kötelező erejű intézkedésre, ha a tagállamokban hozott intézkedéseket nem tartják kielégítőnek; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felhívja a figyelmet arra, hogy a tétlenség súlyos és gyakran visszafordíthatatlan következményekkel jár, és emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás a világ valamennyi régióját érinti különféle, de egytől egyig rendkívül pusztító formákban, amelyek következtében migrációs áramlások, halálesetek, valamint gazdasági, ökológiai és társadalmi veszteségek következnek be; kiemeli, hogy a tiszta és megújuló energetikai technológiát biztosító innováció érdekében tett összehangolt globális politikai és pénzügyi támogatás elengedhetetlen az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések eléréséhez és a növekedés ösztönzéséhez; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kéri a klímamenekültek problémájának és e – globális felmelegedés által kiváltott éghajlati katasztrófák okozta – probléma nagyságának komoly elismerését; aggodalommal jegyzi meg, hogy 2008 és 2013 között 166 millióan kényszerültek otthonuk elhagyására áradások, szélviharok, földrengések vagy egyéb természeti katasztrófák következtében; felhívja a figyelmet különösen arra, hogy Afrika és a Közel-Kelet egyes részein az éghajlattal kapcsolatos fejlemények hozzájárulhatnak a politikai instabilitáshoz, a gazdasági nehézségekhez és a földközi-tengeri menekültválság kiterjedéséhez; |
| --- | --- |

55.

| 56. | üdvözli a veszteségek és károk rendezésére szolgáló varsói nemzetközi mechanizmus erőfeszítéseit, amelynek felülvizsgálatára a COP22 konferencián kerül sor; felkéri a mechanizmust, hogy javítsa annak megértését és az azzal kapcsolatos szakértelmet, hogy az éghajlatváltozás hatásai hogyan érintik a migráció, a lakóhely elhagyása és az emberi mobilitás mintáit, valamint mozdítsa elő ezen ismeretek és szakértelem alkalmazását; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felszólítja az EU-t és minden más országot, hogy kezeljék az éghajlatváltozás emberi jogi dimenzióját és társadalmi hatásait, hogy biztosítsák az emberi jogok és a szolidaritás védelmét és előmozdítását, és támogatást nyújtsanak azoknak a szegényebb országoknak, amelyek kapacitásai kimerültek az éghajlatváltozás hatásai miatt; |
| --- | --- |

57.

A fejlődő országok támogatása

| 58. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok is fontos szerepet játszanak a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérésében, valamint hogy segítséget kell nyújtani ezeknek az országoknak az éghajlatváltozás kezelésére irányuló terveik végrehajtásához, teljes mértékben kihasználva a folyamatban lévő éghajlati intézkedések, az addisz-abebai cselekvési program és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend közötti szinergiákat, a kapcsolódó fenntartható fejlődési célkitűzéseknek megfelelően; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban, különösen Afrikában a megújuló energiák használatának fokozásával elő kell mozdítani a fenntartható energiához való általános hozzáférést; hangsúlyozza, hogy Afrika óriási természeti erőforrásokkal rendelkezik, amelyek képesek biztosítani energiabiztonságát; hangsúlyozza, hogy idővel, amikor a villamosenergia-összeköttetések sikeresen kiépülnek, az európai energia egy része Afrikából jöhetne; |
| --- | --- |

59.

| 60. | hangsúlyozza, hogy az Unió rendelkezik az ahhoz szükséges tapasztalattal, kapacitásokkal és globális befolyással, hogy vezető szerepet játsszon a Párizsi Megállapodás által ösztönzött globális átalakuláshoz szükséges intelligensebb, tisztább és ellenállóbb infrastruktúra kialakításában; felhívja az Uniót, hogy támogassa a fejlődő országok által az inkluzívabb, társadalmilag és környezetileg fenntarthatóbb, jólétben élő és biztonságosabb, alacsony szén-dioxid-kibocsátású társadalmakká való átalakulás terén tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

60.

Az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása

| 61. | megjegyzi, hogy további erőfeszítésekre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására szolgáló összegek igénybevétele 2020-ig elérje a 100 milliárd dolláros célt; üdvözli, hogy a finanszírozás 2025-ig folytatódik; sürgeti, hogy az EU és minden olyan fél, amelynek erre lehetősége van, teljesítse azon kötelezettségét, hogy biztosítsa az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozását, hogy támogassa üvegházhatású gázok csökkentésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló fokozottabb erőfeszítéseket, tekintettel a kihívás nagy horderejére és sürgősségére; elismeri, hogy az éghajlatváltozás veszélyes hatásainak minimalizálása lényegesen több alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes beruházást követel meg, és szükségessé teszi a fosszilis tüzelőanyagokra nyújtott támogatások kivezetését; kiemeli annak fontosságát, hogy a szén-dioxid-árazás és a köz- és magánszféra közötti partnerségek révén ösztönözzék a szélesebb értelemben vett pénzmozgásokat; |
| --- | --- |

61.

| 62. | további finanszírozási források biztosítása érdekében konkrét uniós és nemzetközi intézkedésekre szólít fel, többek között arra, hogy fogadjanak el pénzügyi tranzakciós adót, hogy a 2021–2030-as időszakban az EU ETS kibocsátási egységeinek egy részét hagyják figyelmen kívül, valamint hogy a légi közlekedés és a hajózás kibocsátásaira irányuló uniós és nemzetközi intézkedésekből származó bevételeket az éghajlatváltozás elleni nemzetközi küzdelem finanszírozására és a többek között technológiai innovációs prokjektekre szolgáló Éghajlat-változási Alap javára különítsék el; |
| --- | --- |

62.

| 63. | üdvözli a Párizsi Megállapodás kötelezettségvállalását, hogy minden pénzügyi mozgást összhangba hoznak az alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátással és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes fejlesztéssel; úgy véli, hogy ez megköveteli, hogy az EU sürgősen fellépjen a fosszilis tüzelőanyagok és magas szén-dioxid-kibocsátású infrastruktúrák felé történő pénzügyi mozgásokkal szemben; |
| --- | --- |

63.

| 64. | várakozással tekint a támogató párbeszéd elé, amelynek keretében fel lehet tárni a pénzügyi források és a támogatás növelésére szolgáló lehetőségeket, hogy valamennyi fél fokozza az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló törekvéseit; elismeri valamennyi fél, így az adományozók és a kedvezményezettek felelősségét abban, hogy együttműködjenek a támogatás fokozásában és hozzáférhetőbbé és hatékonyabbá tételében; |
| --- | --- |

64.

| 65. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a Párizsi Megállapodás uniós költségvetést érintő lehetséges következményeinek teljes körű értékelését, és dolgozzon ki egy célzott automatikus uniós finanszírozási mechanizmust, amely megfelelő kiegészítő támogatást nyújt ahhoz, hogy az EU igazságosan részt vállaljon a 100 milliárd USD összegű nemzetközi éghajlat-finanszírozási cél teljesítésében; |
| --- | --- |

65.

| 66. | a kibocsátások kezelésének globálisan alkalmazandó eszközeként a szén-dioxid átfogó alapokon nyugvó árazására, a kibocsátáskereskedelmi bevételek éghajlatvédelmi beruházásokra fordítására, továbbá a nemzetközi közlekedésben használt üzemanyagok szén-dioxid-tartalom alapján történő árazásából származó bevételek képzésére szólít fel; javasolja továbbá, hogy a mezőgazdasági támogatásokat részben olyan beruházások biztosítására használják fel, amelyek a mezőgazdasági üzemekben a megújuló energia termelését és felhasználásátszolgálják; kiemeli annak fontosságát, hogy mobilizálják a magánszektor tőkéjét, és felszabadítsák az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákhoz szükséges beruházásokat; ambiciózus kötelezettségvállalásra szólítja fel a kormányokat, valamint az állami és magánkézben lévő pénzintézeteket, például bankokat, nyugdíjalapokat és biztosítótársaságokat arra vonatkozóan, hogy hitelezési és beruházási gyakorlataikat összehangolják a 2 oC alatti célkitűzéssel és a fosszilis tüzelőanyagokra nyújtott források kivonásával, beleértve a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos beruházásokra nyújtott exporthitelek fokozatos kivezetését is; kéri, hogy a zöld beruházásokhoz nyújtsanak egyedi állami garanciákat, valamint a zöld beruházási alapok és a zöld kötvények kibocsátói számára biztosítsanak tanúsítványokat és adókedvezményeket; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kiemeli annak fontosságát, hogy nemzetközi és európai szinten is megosszák a fenntarthatósági kérdések pénzügyi szektorba való integrálásának gyakorlatait és kéri a pénzügyi termékek címkézésének fontolóra vételét, amelynek keretében értékelnék és jelentenék az éghajlattal kapcsolatos kockázatokkal szembeni kitettségeiket, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átálláshoz való hozzájárulásukat, hogy a befektetők megbízható és tömör tájékoztatást kaphassanak a nem pénzügyi kérdésekről is; |
| --- | --- |

67.

Klímadiplomácia

| 68. | üdvözli az EU által a klímadiplomáciára fordított folyamatos figyelmet, amely alapvető fontosságú az éghajlat-politika partnerországokban és a világszintű közvélemény körében való ismertségének növeléséhez; hangsúlyozza, hogy az EU, az uniós tagállamok és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) hatalmas külpolitikai kapacitással rendelkeznek, és vezető szerepet kell vállalniuk az éghajlatváltozással foglalkozó fórumokon; hangsúlyozza, hogy a nagyratörő és sürgős éghajlat-politikai fellépésnek, valamint a COP21 keretében vállalt kötelezettségek végrehajtásának továbbra is prioritást kell élveznie az EU által a partnerországokkal, a G7-ekkel, a G20-akkal, valamint az ENSZ-ben és egyéb nemzetközi fórumokon folytatott magas szintű kétoldalú és biregionális párbeszédek során; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felhívja az Uniót, hogy éghajlat-politikai erőfeszítéseit összpontosítsa a Párizsi Megállapodás szilárd struktúrájának kiépítésére; |
| --- | --- |

69.

Az Európai Parlament

| 70. | vállalja, hogy a lehető leghamarabb megerősíti a Párizsi Megállapodást, felhasználja nemzetközi szerepét és a nemzetközi parlamenti hálózatokban való tagságát arra, hogy következetesen törekedjen a Párizsi Megállapodás gyors megerősítésére és végrehajtására; |
| --- | --- |

70.

| 71. | úgy véli, hogy mivel minden nemzetközi megállapodáshoz szükség van az Európai Parlament egyetértésére, megfelelő szerepet kell kapnia az uniós küldöttségben; elvárja ezért, hogy részt vehessen az uniós koordinátorok marrákesi ülésein, és hogy hozzáférést kapjon minden előkészítő dokumentumhoz a tárgyalások megkezdésének időpontjától fogva; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt juttassák el valamennyi EU-n kívüli szerződő félnek. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0359.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/57

---

P8_TA(2016)0384

Az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló rendelet végrehajtása

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló 1935/2004/EK rendelet végrehajtásáról (2015/2259(INI))

(2018/C 215/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. október 27-i 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. október 27-i 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokra és tárgyakra vonatkozó helyes gyártási gyakorlatról szóló, 2006. december 22-i 2023/2006/EK bizottsági rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokra és tárgyakra vonatkozó helyes gyártási gyakorlatról szóló, 2006. december 22-i 2023/2006/EK bizottsági rendeletre (2),

| — | tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló, 2011. január 14-i 10/2011/EU bizottsági rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló, 2011. január 14-i 10/2011/EU bizottsági rendeletre (3),

| — | tekintettel a Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága által 2016 májusában készített, az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló, 1935/2004/EK rendelet európai végrehajtási értékelésére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága által 2016 májusában készített, az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló, 1935/2004/EK rendelet európai végrehajtási értékelésére (4),

| — | tekintettel „Az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok – Hogyan garantálhatjuk az élelmiszer-biztonságot és a technológiai innovációt a jövőben?” című, 2016. január 26-án az Európai Parlamentben tartott munkaértekezlet eredményeire (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok – Hogyan garantálhatjuk az élelmiszer-biztonságot és a technológiai innovációt a jövőben?” című, 2016. január 26-án az Európai Parlamentben tartott munkaértekezlet eredményeire (5),

| — | tekintettel a keverék toxicitásáról szóló bizottsági jelentésre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a keverék toxicitásáról szóló bizottsági jelentésre (6),

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, „Vegyi anyagok együttes hatása – Keverékek” című bizottsági közleményre (COM(2012)0252), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, „Vegyi anyagok együttes hatása – Keverékek” című bizottsági közleményre (COM(2012)0252),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi Miniszterek Tanácsa által 2009. december 22-én a vegyi anyagok együttes hatásáról elfogadott következtetéseire (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi Miniszterek Tanácsa által 2009. december 22-én a vegyi anyagok együttes hatásáról elfogadott következtetéseire (7),

| — | tekintettel a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról szóló, 2013. november 20-i 1386/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (8), amely többek között elismeri, hogy az Uniónak foglalkozni kell minden vonatkozó uniós jogszabályban a vegyi anyagok együttes hatásával és az endokrin diszruptorokkal kapcsolatos biztonsági aggályokkal, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról szóló, 2013. november 20-i 1386/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (8), amely többek között elismeri, hogy az Uniónak foglalkozni kell minden vonatkozó uniós jogszabályban a vegyi anyagok együttes hatásával és az endokrin diszruptorokkal kapcsolatos biztonsági aggályokkal,

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) számára készített, „A hormonháztartást zavaró anyagokra vonatkozó tudományos álláspont 2012-ben” című értékelésre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) számára készített, „A hormonháztartást zavaró anyagokra vonatkozó tudományos álláspont 2012-ben” című értékelésre (9),

| — | tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10) (a REACH-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10) (a REACH-rendelet),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0237/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0237/2016),

| A. | mivel az 1935/2004/EK rendelet (a továbbiakban: keretrendelet) általános biztonsági követelményeket állapít meg valamennyi élelmiszerekkel rendeltetésszerűen közvetett vagy közvetlen módon érintkezésbe kerülő anyagra és tárgyra vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy ezek az anyagok ne kerüljenek az élelmiszerbe olyan nagy mennyiségben, amely veszélyezteti az emberi egészséget, illetve elfogadhatatlan változást idéz elő az élelmiszer összetételében, vagy az élelmiszer érzékszervi tulajdonságaiban romlást idézi elő; |
| --- | --- |

A.

mivel az 1935/2004/EK rendelet (a továbbiakban: keretrendelet) általános biztonsági követelményeket állapít meg valamennyi élelmiszerekkel rendeltetésszerűen közvetett vagy közvetlen módon érintkezésbe kerülő anyagra és tárgyra vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy ezek az anyagok ne kerüljenek az élelmiszerbe olyan nagy mennyiségben, amely veszélyezteti az emberi egészséget, illetve elfogadhatatlan változást idéz elő az élelmiszer összetételében, vagy az élelmiszer érzékszervi tulajdonságaiban romlást idézi elő;

| B. | mivel a keretrendelet I. melléklete 17 élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő olyan anyagot és tárgyat sorol fel, amelyek külön intézkedések hatálya alá tartozhatnak; |
| --- | --- |

B.

mivel a keretrendelet I. melléklete 17 élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő olyan anyagot és tárgyat sorol fel, amelyek külön intézkedések hatálya alá tartozhatnak;

| C. | mivel a fent említett 17 anyag közül mindössze 4 anyagra vonatkoznak külön uniós intézkedések: a műanyagokra (az újrafeldolgozott műanyagokat is beleértve), a kerámiákra, a regenerált cellulózra, valamint az aktív és az intelligens anyagokra; |
| --- | --- |

C.

mivel a fent említett 17 anyag közül mindössze 4 anyagra vonatkoznak külön uniós intézkedések: a műanyagokra (az újrafeldolgozott műanyagokat is beleértve), a kerámiákra, a regenerált cellulózra, valamint az aktív és az intelligens anyagokra;

| D. | mivel határozottan szükség van bizonyos külön uniós intézkedések, különösen a kerámiatárgyakról szóló 84/500/EGK tanácsi irányelv felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

D.

mivel határozottan szükség van bizonyos külön uniós intézkedések, különösen a kerámiatárgyakról szóló 84/500/EGK tanácsi irányelv felülvizsgálatára;

| E. | mivel az I. mellékletben felsorolt másik 13 anyagra vonatkozóan a tagállamok továbbra is élhetnek a nemzeti szabályozás lehetőségével; |
| --- | --- |

E.

mivel az I. mellékletben felsorolt másik 13 anyagra vonatkozóan a tagállamok továbbra is élhetnek a nemzeti szabályozás lehetőségével;

| F. | mivel a többi élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagra vonatkozóan számos tagállam már különböző intézkedéseket hozott, illetve ezen dolgozik; mivel e tagállami intézkedések tekintetében a kölcsönös elismerés elve nem működik, és a belső piac hatékony működését és az egészségvédelem magas szintjét a keretrendeletben és a Szerződésekben előirányzott módon ezért nem lehet biztosítani; |
| --- | --- |

F.

mivel a többi élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagra vonatkozóan számos tagállam már különböző intézkedéseket hozott, illetve ezen dolgozik; mivel e tagállami intézkedések tekintetében a kölcsönös elismerés elve nem működik, és a belső piac hatékony működését és az egészségvédelem magas szintjét a keretrendeletben és a Szerződésekben előirányzott módon ezért nem lehet biztosítani;

| G. | mivel a külön uniós intézkedések által nem szabályozott anyagok veszélyt jelenthetnek a közegészségügyre, és a fogyasztói bizalom elvesztéséhez, jogbizonytalansághoz és a vállalkozók megfelelési költségeinek emelkedéséhez, valamint a versenyképesség és az innováció csökkenéséhez vezethetnek – melyek gyakran az ellátási lánc alsóbb szintjein elhelyezkedő fogyasztókra hárulnak – ezzel akadályozva a versenyképességet és az innovációt; mivel a Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága által 2016 májusában végzett európai végrehajtási értékelés szerint széles körű az egyetértés valamennyi érdekelt fél között a tekintetben, hogy az egységes intézkedések hiánya káros hatást gyakorol a közegészségügyre és a környezetvédelemre, valamint a belső piac zökkenőmentes működésére; |
| --- | --- |

G.

mivel a külön uniós intézkedések által nem szabályozott anyagok veszélyt jelenthetnek a közegészségügyre, és a fogyasztói bizalom elvesztéséhez, jogbizonytalansághoz és a vállalkozók megfelelési költségeinek emelkedéséhez, valamint a versenyképesség és az innováció csökkenéséhez vezethetnek – melyek gyakran az ellátási lánc alsóbb szintjein elhelyezkedő fogyasztókra hárulnak – ezzel akadályozva a versenyképességet és az innovációt; mivel a Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága által 2016 májusában végzett európai végrehajtási értékelés szerint széles körű az egyetértés valamennyi érdekelt fél között a tekintetben, hogy az egységes intézkedések hiánya káros hatást gyakorol a közegészségügyre és a környezetvédelemre, valamint a belső piac zökkenőmentes működésére;

| H. | mivel a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó elvek nem késleltethetik az emberi egészséget és/vagy a környezetet érintő, potenciálisan súlyos vagy visszafordíthatatlan következmények elhárítására vagy csökkentésére irányuló intézkedéseket, ahogy azt az uniós Szerződésekben foglalt elővigyázatosság elve is megköveteli; |
| --- | --- |

H.

mivel a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó elvek nem késleltethetik az emberi egészséget és/vagy a környezetet érintő, potenciálisan súlyos vagy visszafordíthatatlan következmények elhárítására vagy csökkentésére irányuló intézkedéseket, ahogy azt az uniós Szerződésekben foglalt elővigyázatosság elve is megköveteli;

| I. | mivel az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban található hormonháztartást zavaró anyagok és a genotoxikus anyagok különösen problematikusak mind a közegészségre, mind a környezetre nézve; mivel a kémiai összetétel alapján jelenleg nem lehet megbízhatóan előre megbecsülni a hormonháztartást zavaró és a genotoxikus tulajdonságokat, ezért a kémiailag összetett, élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok biztonságosságának garantálását szolgáló lehetséges figyelmeztető intézkedésként biológiai vizsgálatok elvégzését kell ösztönözni; mivel az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagoknak a fogyasztók, a környezet és a gyártók javára történő megbízható és költséghatékony biztonsági értékelésének biztosítása érdekében ösztönözni kell az analitikai és toxikológiai vizsgálatok fejlesztésével kapcsolatos kutatást; |
| --- | --- |

I.

mivel az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban található hormonháztartást zavaró anyagok és a genotoxikus anyagok különösen problematikusak mind a közegészségre, mind a környezetre nézve; mivel a kémiai összetétel alapján jelenleg nem lehet megbízhatóan előre megbecsülni a hormonháztartást zavaró és a genotoxikus tulajdonságokat, ezért a kémiailag összetett, élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok biztonságosságának garantálását szolgáló lehetséges figyelmeztető intézkedésként biológiai vizsgálatok elvégzését kell ösztönözni; mivel az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagoknak a fogyasztók, a környezet és a gyártók javára történő megbízható és költséghatékony biztonsági értékelésének biztosítása érdekében ösztönözni kell az analitikai és toxikológiai vizsgálatok fejlesztésével kapcsolatos kutatást;

| J. | mivel közegészségügyi kockázatot jelentenek azok az ártalmas (kórokozó vagy élelmiszerromlást okozó) mikroorganizmusok, amelyek szennyező anyagként előfordulhatnak az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban, valamint azok a biocidek is, amelyeket az ilyen anyagok számának csökkentése érdekében használnak; |
| --- | --- |

J.

mivel közegészségügyi kockázatot jelentenek azok az ártalmas (kórokozó vagy élelmiszerromlást okozó) mikroorganizmusok, amelyek szennyező anyagként előfordulhatnak az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban, valamint azok a biocidek is, amelyeket az ilyen anyagok számának csökkentése érdekében használnak;

| K. | mivel bizonyos élelmiszerek hosszú ideig érintkeznek legkülönbözőbb csomagolóanyagokkal; |
| --- | --- |

K.

mivel bizonyos élelmiszerek hosszú ideig érintkeznek legkülönbözőbb csomagolóanyagokkal;

| L. | mivel az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok használatának szempontjából jelentőséggel bíró valamennyi rendelkezés hatékonyabb összehangolása elősegítheti a fogyasztók egészségének hatékonyabb védelmét, és csökkentheti az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok, különösen a csomagolóanyagok környezetre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

L.

mivel az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok használatának szempontjából jelentőséggel bíró valamennyi rendelkezés hatékonyabb összehangolása elősegítheti a fogyasztók egészségének hatékonyabb védelmét, és csökkentheti az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok, különösen a csomagolóanyagok környezetre gyakorolt hatását;

| M. | mivel az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokat érintő valamennyi rendelkezés, többek között a REACH-rendelet hatékonyabb összehangolása hatékonyabbá tenné a körforgásos gazdaságot; |
| --- | --- |

M.

mivel az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokat érintő valamennyi rendelkezés, többek között a REACH-rendelet hatékonyabb összehangolása hatékonyabbá tenné a körforgásos gazdaságot;

| N. | mivel a külön intézkedéseket tudományos adatokkal kell alátámasztani; mivel számos kérdés továbbra is tisztázatlan tudományos szempontból, ezért további kutatásokra van szükség; |
| --- | --- |

N.

mivel a külön intézkedéseket tudományos adatokkal kell alátámasztani; mivel számos kérdés továbbra is tisztázatlan tudományos szempontból, ezért további kutatásokra van szükség;

| O. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) szerint a nanotechnológia és a nanoanyagok egy új technológiai fejlődést képviselnek, és az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok az egyik olyan ágazat, amelyben megjelent a nanoanyagok használata; mivel a nanoanyagok sajátos tulajdonságai hatással lehetnek azok toxikokinetikai és toxikológiai profiljára, azonban ezekre vonatkozóan csak szűkösen állnak rendelkezésre információk; mivel a nanoanyagok élelmiszerekben és biológiai mátrixokban történő jellemzése, észlelése és mérése során jelentkező nehézségekből, valamint a toxicitásra vonatkozó adatok és vizsgálati módszerek korlátozott elérhetőségéből is fakadnak bizonytalanságok; |
| --- | --- |

O.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) szerint a nanotechnológia és a nanoanyagok egy új technológiai fejlődést képviselnek, és az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok az egyik olyan ágazat, amelyben megjelent a nanoanyagok használata; mivel a nanoanyagok sajátos tulajdonságai hatással lehetnek azok toxikokinetikai és toxikológiai profiljára, azonban ezekre vonatkozóan csak szűkösen állnak rendelkezésre információk; mivel a nanoanyagok élelmiszerekben és biológiai mátrixokban történő jellemzése, észlelése és mérése során jelentkező nehézségekből, valamint a toxicitásra vonatkozó adatok és vizsgálati módszerek korlátozott elérhetőségéből is fakadnak bizonytalanságok;

| P. | mivel az uniós szintű egészségügyi és környezeti kockázatértékelések jelenleg az egyes anyagok értékelésére szorítkoznak, és figyelmen kívül hagyják a különböző expozíciós utakról és terméktípusoktól származó együttes és kumulatív expozíció valós körülményeit, amelyet „koktélhatásnak” vagy „keverékhatásnak” is neveznek; |
| --- | --- |

P.

mivel az uniós szintű egészségügyi és környezeti kockázatértékelések jelenleg az egyes anyagok értékelésére szorítkoznak, és figyelmen kívül hagyják a különböző expozíciós utakról és terméktípusoktól származó együttes és kumulatív expozíció valós körülményeit, amelyet „koktélhatásnak” vagy „keverékhatásnak” is neveznek;

| Q. | mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO)/WHO 2009-es ajánlása (11) szerint az expozíciós értékelésnek ki kell terjednie a normál népességre, valamint a veszélyeztetett, illetve a normál népességnél várhatóan nagyobb expozíciónak kitett kritikus csoportokra (például a csecsemőkre, gyermekekre); |
| --- | --- |

Q.

mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO)/WHO 2009-es ajánlása (11) szerint az expozíciós értékelésnek ki kell terjednie a normál népességre, valamint a veszélyeztetett, illetve a normál népességnél várhatóan nagyobb expozíciónak kitett kritikus csoportokra (például a csecsemőkre, gyermekekre);

| R. | mivel az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok nyomonkövethetőségét az ellátási lánc minden szakaszában biztosítani kell az ellenőrzés, a hibás termékek visszahívásának, a fogyasztók tájékoztatásának és a felelősség megállapításának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

R.

mivel az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok nyomonkövethetőségét az ellátási lánc minden szakaszában biztosítani kell az ellenőrzés, a hibás termékek visszahívásának, a fogyasztók tájékoztatásának és a felelősség megállapításának megkönnyítése érdekében;

| S. | mivel a címkézés nagyon közvetlen és hatékony eszköz a fogyasztók tájékoztatására a termék jellemzőiről; |
| --- | --- |

S.

mivel a címkézés nagyon közvetlen és hatékony eszköz a fogyasztók tájékoztatására a termék jellemzőiről;

| T. | mivel az anyagokra vonatkozó, valamennyi gazdasági ágazatot átfogó horizontális megközelítés biztosítja a jogszabályok következetességét, és kiszámíthatóságot teremt a vállalkozások számára; |
| --- | --- |

T.

mivel az anyagokra vonatkozó, valamennyi gazdasági ágazatot átfogó horizontális megközelítés biztosítja a jogszabályok következetességét, és kiszámíthatóságot teremt a vállalkozások számára;

| U. | mivel az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő valamennyi anyagra vonatkozó, uniós szintű egységes vizsgálati módszerek kidolgozása az egész Unióban elősegítené az egészség- és környezetvédelem magasabb szintjének biztosítását; |
| --- | --- |

U.

mivel az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő valamennyi anyagra vonatkozó, uniós szintű egységes vizsgálati módszerek kidolgozása az egész Unióban elősegítené az egészség- és környezetvédelem magasabb szintjének biztosítását;

| V. | mivel az élelmiszerekkel érintkező kész tárgyak biztonsági ellenőrzésének bevezetése lehetőséget kínálhatna bizonyos külön intézkedések kiegészítésére; |
| --- | --- |

V.

mivel az élelmiszerekkel érintkező kész tárgyak biztonsági ellenőrzésének bevezetése lehetőséget kínálhatna bizonyos külön intézkedések kiegészítésére;

Az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása sikerek és hiányosságok

| 1. | elismeri, hogy a keretrendelet szilárd jogalapot biztosít, amelynek célkitűzései továbbra is időszerűek; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy míg elsősorban az uniós szinten még nem szabályozott 13 anyagra vonatkozó külön intézkedések elfogadására kell összpontosítani, valamennyi érintett érdekelt fél rámutat arra, hogy hiányosságok vannak a hatályos szabályozás végrehajtásában és betartatásában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | arra számít, hogy a Bizottság Közös Kutatóközpontja a közeljövőben felülvizsgálja a tagállamok által a nem harmonizált anyagokra vonatkozóan elfogadott nemzeti rendelkezéseket; felhívja a Bizottságot, hogy ezt a felülvizsgálatot használja kiindulópontként a szükséges intézkedések meghatározására; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti a Bizottságot, hogy a szükséges intézkedések kidolgozása során vegye figyelembe az Európai Parlament Kutatási Szolgálata (ERPS) által végzett európai végrehajtási értékelést, valamint a már hatályos és a kidolgozás alatt álló nemzeti intézkedéseket; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat, hogy tekintettel az említett anyagok uniós piacon való előfordulási gyakoriságára és az emberi egészségre jelentett kockázatára, valamint az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok és ugyanígy az élelmiszerek egységes piacának megőrzése érdekében a Bizottságnak előtérbe kell helyeznie a papírra, kartonpapírra, lakkokra és bevonókra, fémekre és ötvözetekre, nyomdafestékekre és ragasztókra vonatkozó uniós külön intézkedések kidolgozását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiemeli, hogy különös figyelmet kell fordítani azokra az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokra – akár közvetlenül, akár közvetve érintkeznek az élelmiszerekkel –, amelyeknél magasabb a kioldódás kockázata, mint például a folyadékokat és magas zsírtartalmú élelmiszereket körbevevő anyagok, valamint azokra az anyagokra, amelyek hosszabb ideig érintkeznek az élelmiszerrel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy további uniós szintű külön intézkedések elfogadása a vállalkozókat az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő, biztonságos újrafelhasználható és újrahasznosított anyagok kifejlesztésére ösztönözné, elősegítve ezáltal az Unió hatékonyabb körkörös gazdaság megteremtésére irányuló erőfeszítéseit; rámutat arra, hogy ennek egyik előfeltétele azoknak az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban lévő anyagoknak a hatékony nyomon követése és kivonása lenne, amelyek veszélyeztethetik az emberi egészséget; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy az újrahasznosított termékekből készült élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok használata és az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok újrafelhasználása nem vezethet ahhoz, hogy a végtermék megemelkedett számú szennyező anyagot és/vagy maradékanyagot tartalmazzon; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meggyőződése, hogy – mivel az Unió a körforgásos gazdaság felé történő elmozdulásra törekszik – jobb szinergiákat kell kialakítani az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokra vonatkozó keretrendelet és a körforgásos gazdaság között, aminek magában kell foglalnia az újrahasznosított papírra és kartonpapírra vonatkozó uniós szintű külön intézkedéseket is; megjegyzi, hogy korlátozott alkalommal lehet újra felhasználni az újrahasznosított a papír- és kartontermékeket, ami friss farost-ellátás biztosítását követeli meg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tekintettel az ásványi olajok az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő, papírból és kartonból készült anyagokból és tárgyakból az élelmiszerekbe való kioldódásának veszélyére, az ásványi olajokra vonatkozó külön intézkedések elfogadásáig és azok nyomdafestékekben történő lehetséges betiltásáig támogatja az ilyesfajta kioldódást megakadályozását célzó további kutatást; |
| --- | --- |

10.

| 11. | támogatja, hogy a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv módosításáról szóló irányelvre vonatkozó bizottsági javaslat (COM(2015)0596) minden anyag tekintetében növeli az újrahasznosítási és az újrafelhasználási célokat; azonban emlékezteti a Bizottságot arra, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok biztonságosságának garantálása érdekében az újrahasznosítási és újrafelhasználási célokat megfelelő ellenőrzési intézkedéseknek kell kísérniük; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza a termelési lánc kis- és középvállalkozásainak nehéz helyzetét, mivel ezek jogszabályi rendelkezések hiányában nincsenek abban a helyzetben, hogy a termékeik biztonságosságát garantáló információkat szerezzenek vagy továbbítsanak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elengedhetetlennek tartja, hogy a tagállamok bevonják a folyamatba az összes érdekelt felet, amikor javaslatot tesznek az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokra vonatkozó egyedi biztonsági követelményekre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | elismeri, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok biztonságosságának értékelésére vonatkozó jelenlegi paradigma nem elégséges, mivel általában alábecsülik az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok által az élelmiszerszennyezésben betöltött szerepet, valamint hiányos a humán expozícióra vonatkozó információ; |
| --- | --- |

14.

Kockázatértékelés

| 15. | tudatában van annak, hogy az EFSA milyen fontos szerepet játszik a külön intézkedések által szabályozott, élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban felhasznált anyagok kockázatértékelésében; elismeri az adott anyagok kockázatértékelése kapcsán felmerülő költségeket és az EFSA korlátozott erőforrásait; ezért felkéri a Bizottságot, hogy az ezzel együtt járó többletmunkára tekintettel növelje az EFSA számára nyújtott finanszírozást, mivel egyre nagyobb szükség van az alábbiakban részletezett kockázatértékelésekre; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja az EFSA-t és az Európai Vegyianyag-ügynökséget (ECHA), hogy az átfogó értékeléshez rendelkezésre álló eszközök hatékony felhasználása érdekében tett erőfeszítés során szorosabban működjenek együtt és hangolják össze munkájukat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felismeri, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok kockázatának megfelelő értékelése érdekében egyaránt figyelembe kell venni a gyártásuk és feldolgozásuk során használt anyagokat és a nem szándékosan hozzáadott anyagokat, beleértve a szándékosan hozzáadott anyagokból származó szennyeződéseket és a kémiai reakciókból származó egyéb anyagokat; elismeri, hogy ennek érdekében a kiindulási anyagokat egyértelműen meg kell jelölni az EFSA és a tagállamok illetékes hatóságai számára; hangsúlyozza ennek megfelelően a tudományos testületek/laboratóriumok közötti együttműködés fontosságát, és üdvözli az EFSA azon szándékát, hogy a felhasznált anyagok helyett inkább a kész anyagokra és tárgyakra, valamint a gyártási folyamatra összpontosítson; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza a nem szándékosan hozzáadott anyagokkal kapcsolatos további kutatások fontosságát, mivel az ismert veszélyes anyagokkal ellentétben ezek identitása és szerkezete, különösen a műanyagokban, gyakran ismeretlen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a következőkkel kapcsolatos bizonyítékokat: i. az anyagok funkcionális barriereken keresztüli kioldódásával kapcsolatos jelenlegi feltételezések; ii. 10 ppb koncentrációs küszöbérték az élelmiszerekben lévő kioldódó anyagok esetében, amelyeket egyes vállalatok és az illetékes hatóságok annak eldöntésére használnak fel, hogy melyik vegyi anyagok kockázatát értékeljék; iii. a funkcionális barrierek milyen mértékben válnak kevésbé hatékonnyá a hosszú tárolási időszak alatt, amikor már csak lelassíthatják a kioldódást; iv. a vegyi anyagok bélen keresztül történő felszívódását befolyásoló, molekulamérettel kapcsolatos jelenlegi feltételezések; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja az EFSA-t és a Bizottságot, hogy a veszélyeztetett csoportok fogalmát terjessze ki a várandós és szoptató nőkre is, és a kockázatértékelési kritériumok közé vegye fel az alacsony dózisú expozíció és a nem monotonikus dózis-reakció viszony lehetséges hatásait is; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sajnálatosnak tartja, hogy jelenlegi kockázatértékelési eljárása során az EFSA nem veszi figyelembe az úgynevezett „koktélhatást” vagy a az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokból és más forrásokból származó egyidejű többszörös és kumulatív expozíciót, amely káros hatásokat fejthet ki még akkor is, ha a keverékben az egyes anyagok szintje alacsony, és sürgeti az EFSA-t, hogy a jövőben ennek megfelelően járjon el; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy az emberi egészségre nézve biztonságosnak minősülő kioldódási határértékek megállapítása során vegye figyelembe ezt a hatást, beleértve annak hosszabb időszakokon keresztüli fennállását is; |
| --- | --- |

21.

| 22. | további tudományos kutatásra szólít fel a különböző vegyi anyagok közötti kölcsönhatásról; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sajnálja továbbá, hogy az EFSA eddig nem vette figyelembe azt, hogy ártalmas mikroorganizmusok lehetnek az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban; ezért sürgeti az EFSA keretében működő biológiai veszélyek tudományos testületét (BIOHAZ), hogy egy a tárgyban készített EFSA-véleményben vizsgálja meg az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban előforduló mikroorganizmusok kérdését; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rámutat arra, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok az 528/2012/EU rendelet (12) (a biocid termékekről szóló rendelet) hatálya alá tartoznak, mivel az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban előfordulhatnak biocidek, hogy a felületüket megtisztítsák a mikrobiális szennyeződésektől (fertőtlenítőszerek), és tartósítsák az élelmiszert (tartósítószerek); megjegyzi azonban, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban előforduló biocidek különböző típusait különböző jogi keretek szabályozzák, és hogy a biocid típusától függően a kockázatértékelést az ECHA-nak vagy az EFSA-nak kell elvégeznie, esetleg mindkét ügynökségnek; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló rendelet és a biocid termékekről szóló rendelet közötti összhangot, és hogy e tekintetben tisztázza az ECHA és az EFSA szerepét; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy harmonizált és konszolidált megközelítést az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban biocidként használt anyagok átfogó értékeléséről és engedélyezéséről az átfedések, a jogbizonytalanság és a munkafeladat megkettőzésének elkerülése céljából; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felkéri az EFSA-t, hogy vegye figyelembe azt, hogy az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottsága (ÚÚAKTB) 2009-ben az élelmiszer-termelő területeket azonosította az egyik olyan kritikus helyként, amelyek elősegítik az antibiotikumokkal és biocidekkel szemben is rezisztens baktériumok kifejlődését; ezért rámutat arra, hogy a biocideket tartalmazó, élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok is hozzájárulhatnak az antibiotikumokkal szemben rezisztens baktériumok emberekben való előfordulásához; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiemeli, hogy élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok az aggodalomra okot adó vegyi anyagokkal szembeni humán expozíció jelentős forrásai, ideértve a perfluorozott vegyületeket és a hormonháztartást zavaró anyagokat is, mint amilyenek a ftalátok és biszfenolok, amelyek összefüggést mutatnak a krónikus betegségekkel, valamint a reprodukciós problémákkal, az anyagcserezavarokkal, az allergiákkal és az idegrendszeri fejlődési problémákkal; megjegyzi, hogy különösen aggasztó az ilyen vegyi anyagok élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban való kioldódása, mivel ezek rendkívül kis dózisban is képesek káros hatást kifejteni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aggodalommal jegyzi meg, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban használt anyagok fokozott hatást gyakorolhatnak a csecsemők és kisgyermekek egészségére; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy szüntesse meg a REACH-re és az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokra vonatkozó jogszabályok között a biztonsági értékelések terén jelentkező hiányosságokat, biztosítva, hogy a vállalatok elkészítik a gyártás, a felhasználás és a forgalmazás során az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban használt vegyi anyagoknak való kitettség emberi egészséget érintő szempontjainak biztonsági értékelését; úgy véli, hogy ezt pontosítani kell az 1935/2004/EK rendeletben; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felkéri a Bizottságot, hogy biztosítson jobb koordinációt és koherensebb megközelítést a REACH és az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokra vonatkozó jogszabályok között, különösen ami a REACH szerinti besorolás alapján a rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító anyagokat (1A, 1B és 2. kategória) vagy a különös aggodalomra okot adó anyagokat illeti, valamint biztosítsa azt, hogy a REACH értelmében fokozatosan kivont káros anyagokat az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokból is kivonják; hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy ki lehessen zárni a közegészségre jelentő valamennyi kockázatot, a Bizottságnak rendszeres időközönként tájékoztatnia és friss információval kell ellátnia a Parlamentet és a Tanácsot arra vonatkozóan, hogy egyes aggodalomra okot adó anyagokat (mint például a különös aggodalomra okot adó anyagok, a rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító anyagok, a bioakkumulatív anyagok vagy a hormonháztartást zavaró anyagok bizonyos kategóriái), amelyeket a REACH vagy egyéb jogszabályok értelmében betiltottak vagy kivontak, még mindig használnak-e az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban; kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a biszfenol-A (BPA) különös aggodalomra okot adó anyagok kategóriájába történő besorolását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság 2016. június 15-én közzétette a biocid termékekben és növényvédőszerekben használt hatóanyagok hormonháztartást zavaró tulajdonságait meghatározó tudományos kritériumokat; hangsúlyozza azonban a horizontális kritériumok szükségességét valamennyi termékre, többek között az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokra vonatkozóan, és kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjessze elő ezeket a kritériumokat; szorgalmazza, hogy – amint e kritériumok hatályba lépnek – vegyék ezeket figyelembe az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok kockázatértékelési eljárásában; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi, hogy az EFSA legutóbbi véleményét követően a Bizottság végül bejelentette, hogy 0,05 mg/kg-os BPA kioldódási határértéket tervez bevezetni a műanyagból készült csomagolásokra és dobozokra, valamint a fémdobozokhoz használt lakkokra és bevonókra vonatkozóan; tekintettel azonban arra, hogy az elmúlt évtizedben több alkalommal végzett EFSA-újraértékelések nem kezelték hatékonyan az egészségügyi problémák mindegyikét, és arra, hogy az EFSA 2017-ben megint újraértékeli (13) a biszfenol-A veszélyét azon jelentés közzétételét követően, amely aggályokat vet fel azzal kapcsolatosan, hogy a tolerálható napi bevitel nem védi meg a magzatokat és az újszülötteket a BPA immunrendszert károsító hatásától, és azt javasolja, hogy tanácsolják azt a fogyasztóknak, hogy csökkentsék az élelmiszerből, illetve más forrásokból származó BPA-expozíciójukat, felszólít a BPA valamennyi élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagban történő használatának betiltására. |
| --- | --- |

32.

| 33. | a Bizottság Közös Kutatóközpontjának 2015-ös tudományos és szakpolitikai jelentése alapján elismeri a nehézfémek élelmiszerekbe történő kioldódásának problémáját; úgy értesült, hogy a Bizottság a kerámiatárgyakról szóló 84/500/EGK tanácsi irányelvben felülvizsgálja az ólomra és a kadmiumra vonatkozó határértékeket; határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot, amely alacsonyabb határértékeket állapít meg a kadmium és az ólom kibocsátására vonatkozóan, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 84/500/EGK irányelv felülvizsgálatának megvitatására még nem került sor a Parlamentben és a Tanácsban; |
| --- | --- |

33.

| 34. | támogatja azon kutatási és innovációs kezdeményezéseket, amelyek az emberi egészségre nézve bizonyítottan biztonságos új anyagokat fejlesztenek ki az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban való használat céljából; hangsúlyozza azonban, hogy az esetleges biztonságosabb alternatívák között a biszfenol-A (BPA) helyettesítőjeként jelenleg nem szerepelhet a biszfenol-S (BPS), mivel a BPS a BPA-hoz hasonló toxikológiai profillal rendelkezhet (14); |
| --- | --- |

34.

| 35. | támogatja elsősorban a nanoanyagokkal kapcsolatos további kutatást, mivel ezen anyagok hatásainak és kioldódási képességének, valamint az emberi egészségre gyakorolt hatásának tudományos megítélése még mindig bizonytalan; ezért úgy véli, hogy nem csak a műanyagokban való felhasználás esetén kell engedélyezni a nanoanyagokat, hanem az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő valamennyi anyag esetében is, és nem csak ömlesztett formában kell értékelni őket; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rámutat arra, hogy a piaci akadályok és különösen a különböző nemzeti szabályok alapján történő engedélyezésre benyújtott petíciók ahhoz vezetnek, hogy elvesznek a lehetőségek az élelmiszer-biztonság innováción keresztül történő javítására; |
| --- | --- |

36.

Nyomonkövethetőség

| 37. | úgy véli, hogy a megfelelőségi nyilatkozat hatékony eszköz lehet annak biztosítása érdekében, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok megfeleljenek a hatályos jogszabályoknak, és javasolja, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő valamennyi anyagot – harmonizált és nem harmonizált anyagot egyaránt – megfelelőségi nyilatkozat és megfelelő dokumentáció kísérjen, amint az jelenleg is érvényes azon élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok esetében, amelyekre vonatkozóan külön intézkedéseket fogadtak el; úgy véli, hogy a használati feltételeknek jobban tükröződniük kell az adott megfelelőségi nyilatkozatokban; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sajnálatosnak tartja azonban, hogy még a kötelező megfelelőségi nyilatkozatok sem mindig állnak rendelkezésre érvényesítés céljából, valamint hogy amennyiben rendelkezésre is állnak, nem mindig elég jó minőségűek ahhoz, hogy a megfelelőségi dokumentáció megbízható forrásai lehessenek; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kéri a harmadik országokból behozott, élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok nyomonkövethetőségének és megfelelőségének a megfelelő és teljes körű azonosítási dokumentumok és megfelelőségi dokumentáció előírásával történő megerősítését; hangsúlyozza, hogy a behozott, élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagoknak meg kell felelniük az uniós normáknak, biztosítva a közegészség védelmét és a tisztességes versenyt; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy vezesse be a nanoanyagok élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban való szándékos jelenlétére vonatkozó kötelező címkézést, valamint a biotermékben és a kritikus fontosságú csoportoknak szánt termékekben használt, élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok összetételére vonatkozó kötelező címkézést; |
| --- | --- |

40.

Megfelelőség, a szabályozás érvényesítése és ellenőrzések

| 41. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokra vonatkozó jogszabályok érvényesítési szintje tagállamonként nagyon eltérő; hangsúlyozza, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokra vonatkozó olyan uniós iránymutatásokat kell kidolgozni, amelyek elősegítik a jogszabályok harmonizált és egységes végrehajtását és jobb érvényesítését a tagállamokban; e célból hangsúlyozza a tagállamok közötti adatmegosztás fontosságát; úgy véli, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló keretrendelet végrehajtásának javítására irányuló intézkedéseket egyéb, nem jogalkotási szakpolitikai alternatíváknak, például az ágazat által elvégzett önértékelésből származó tapasztalatoknak kell kiegészíteniük; |
| --- | --- |

41.

| 42. | úgy véli, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyak további harmonizálásával megteremthető az emberi egészség védelmének egységesen magas szintje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő egyes anyagok és tárgyak analitikai vizsgálatára vonatkozó egységes uniós norma bevezetésére tesz javaslatot annak biztosítása érdekében, hogy a vállalatok és illetékes hatóságok az Unió egészében egy és ugyanazon módszer szerint végezzék el a vizsgálatokat; megállapítja, hogy egységes vizsgálati módszerek bevezetése biztosítaná az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok egységes kezelését a belső piacon, ezáltal biztosítva az ellenőrzés színvonalának javulását és a védelem szintjének emelkedését; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy az egyes tagállamok felelőssége azon vállalatok ellenőrzése, amelyek élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokat gyártanak vagy hoznak be; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy egyes tagállamok nem követelik meg a vállaltoktól üzleti tevékenységük nyilvántartásba vételét, ami lehetővé teszi az ilyen vállalatok számára a megfelelési ellenőrzések kijátszását; felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa azt, hogy azok a tagállamok, amelyek ezt még nem tették meg, kötelezően írják elő az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokat gyártó vagy behozó valamennyi vállalat számára üzleti tevékenységük hivatalos nyilvántartásba vételét a 882/2004/EK rendeletnek megfelelően; elismeri, hogy több tagállamban is léteznek alkalmas nyilvántartásba vételi mechanizmusok, amelyek a bevált gyakorlatok példáiként szolgálhatnak; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felkéri a tagállamokat, hogy növeljék a hivatalos ellenőrzések gyakoriságát és hatékonyságát a meg nem felelés kockázata, valamint az ebből eredő egészségügyi kockázat alapján, figyelembe véve az élelmiszer mennyiségét, a célzott fogyasztót és azt, hogy az élelmiszer mennyi ideig került érintkezésbe az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyaggal, valamint az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok típusát, hőmérsékletét és egyéb meghatározó tényezőket; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell az egységes, szigorú és rendszeres ellenőrzések elvégzéséhez szükséges személyzet, valamint meg nem felelés esetén a visszatartó erejű szankciók rendszere rendelkezésre állásáról a 882/2004/EK rendelet felülvizsgálatának megfelelően; |
| --- | --- |

46.

| 47. | a tagállamok és a Bizottság közötti hatékonyabb együttműködésre és koordinációra szólít fel az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszer terén, az egészségügyi kockázatok gyors és eredményes megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg alaposabban azt a megközelítést, amely az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő kész tárgyak biztonsági ellenőrzésein, illetve az élelmiszerekkel érintkező tárgyak egyéb jóváhagyási eljárásain alapul; |
| --- | --- |

48.

| 49. | üdvözli az Európai Bizottság „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” platformját; ösztönzi a platform tevékenységeinek kiterjesztését; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  HL L 338., 2004.11.13., 4. o.

(2)  HL L 384., 2006.12.29., 75. o.

(3)  HL L 12., 2011.1.15., 1. o.

(4)  PE 581.411

(5)  PE 578.967

(6)  Kortenkamp 2009. http://ec.europa.eu/environment/chemicals/effects/pdf/report_mixture_toxicity.pdf

(7)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=HU&f=ST%2017820%202009%20INIT

(8)  hetedik környezetvédelmi cselekvési program: HL L 354., 2013.12.28., 171. o. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:32013D1386&from=HU

(9)  http://www.who.int/ceh/publications/endocrine/en/

(10)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(11)  A legújabb fejlemények az élelmiszerekben lévő vegyi anyagok kockázatértékelésével és az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban használt anyagok biztonsági értékelésére gyakorolt lehetséges hatásukkal kapcsolatban – EFSA Journal 2016; 14(1):4357 (28. o.) https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4357

(12)  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

(13)  https://www.efsa.europa.eu/en/press/news/160426a?utm_content=hl&utm_source=EFSA+Newsletters&utm_campaign=3bd764133f-HL_20160428&utm_medium=email&utm_term=0_7ea646dd1d-3bd764133f-63626997

(14)  A társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottság (SEAC) véleménye a biszfenol-A korlátozását javasló XV. melléklet szerinti dokumentációról, 13. o. http://www.echa.europa.eu/documents/10162/13641/bisphenol_a_seac_draft_opinion_en.pdf

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/65 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/65

---

P8_TA(2016)0385

Az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2014. évi éves jelentés

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről: 2014. évi éves jelentés (2015/2326(INI))

(2018/C 215/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 32. éves jelentésre (2014) (COM(2015)0329), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 32. éves jelentésre (2014) (COM(2015)0329),

| — | tekintettel „Az EU Pilot értékelő jelentése” című bizottsági jelentésre (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU Pilot értékelő jelentése” című bizottsági jelentésre (COM(2010)0070),

| — | tekintettel „Az EU Pilot második értékelő jelentése” című bizottsági jelentésre (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU Pilot második értékelő jelentése” című bizottsági jelentésre (COM(2011)0930),

| — | tekintettel a közösségi jogsértések tárgyában a panaszossal való kapcsolattartásról szóló, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi jogsértések tárgyában a panaszossal való kapcsolattartásról szóló, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141),

| — | tekintettel „Az uniós jog alkalmazása tárgyában a panaszosokkal való kapcsolattartás korszerűsítése” című, 2012. április 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós jog alkalmazása tárgyában a panaszosokkal való kapcsolattartás korszerűsítése” című, 2012. április 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0154),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra,

| — | tekintettel a Bizottságnak az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 30. és 31. éves jelentéséről (2012-2013) szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 30. és 31. éves jelentéséről (2012-2013) szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0262/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0262/2016),

| A. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikke a Bizottság alapvető szerepét abban határozza meg, hogy a Szerződések őreként járjon el; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikke a Bizottság alapvető szerepét abban határozza meg, hogy a Szerződések őreként járjon el;

| B. | mivel az EUSZ 6. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Unió Alapjogi Chartája (a Charta) ugyanolyan jogi kötőerővel bír, mint a Szerződések, és annak az Unió intézményei, szervei és hivatalai, valamint tagállamai a címzettjei annyiban, amennyiben az Unió jogát hajtják végre (a Charta 51. cikkének (1) bekezdése); |
| --- | --- |

B.

mivel az EUSZ 6. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Unió Alapjogi Chartája (a Charta) ugyanolyan jogi kötőerővel bír, mint a Szerződések, és annak az Unió intézményei, szervei és hivatalai, valamint tagállamai a címzettjei annyiban, amennyiben az Unió jogát hajtják végre (a Charta 51. cikkének (1) bekezdése);

| C. | mivel az EUMSZ 258. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében Bizottság indokolással ellátott véleményt küld annak a tagállamnak, amely a Bizottság megítélése szerint nem teljesítette a Szerződésekből eredő valamely kötelezettségét, és ha az érintett tagállam a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem tesz eleget a véleményben foglaltaknak, akkor a Bizottság a Bírósághoz fordulhat; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUMSZ 258. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében Bizottság indokolással ellátott véleményt küld annak a tagállamnak, amely a Bizottság megítélése szerint nem teljesítette a Szerződésekből eredő valamely kötelezettségét, és ha az érintett tagállam a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem tesz eleget a véleményben foglaltaknak, akkor a Bizottság a Bírósághoz fordulhat;

| D. | mivel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás előírja az információk megosztását a felszólító levél alapján indított valamennyi kötelezettségszegési eljárásra vonatkozóan, de ez nem terjed ki a hivatalos kötelezettségszegési eljárásokat megelőző informális EU Pilot eljárásra; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás előírja az információk megosztását a felszólító levél alapján indított valamennyi kötelezettségszegési eljárásra vonatkozóan, de ez nem terjed ki a hivatalos kötelezettségszegési eljárásokat megelőző informális EU Pilot eljárásra;

| E. | mivel a Bizottság az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésére és az Unió és a tagállamok közötti lojális együttműködés alapelvére hivatkozik a Bizottság tagállamokkal szembeni titoktartási kötelezettségének érvényesítése érdekében az EU Pilot eljárások alatt; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésére és az Unió és a tagállamok közötti lojális együttműködés alapelvére hivatkozik a Bizottság tagállamokkal szembeni titoktartási kötelezettségének érvényesítése érdekében az EU Pilot eljárások alatt;

| F. | mivel az EU Pilot eljárások célja a Bizottság és a tagállamok közötti szorosabb és koherensebb együttműködés lehetővé tétele, hogy az uniós jog megsértéseit lehetőleg korai stádiumban lehessen orvosolni, és elkerülhetővé váljon formális kötelezettségszegési eljárás; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU Pilot eljárások célja a Bizottság és a tagállamok közötti szorosabb és koherensebb együttműködés lehetővé tétele, hogy az uniós jog megsértéseit lehetőleg korai stádiumban lehessen orvosolni, és elkerülhetővé váljon formális kötelezettségszegési eljárás;

| G. | mivel 2014-ben 3 715 panasz érkezett a Bizottsághoz az uniós jog feltételezett megsértéséről, és Spanyolország (553), Olaszország (475) és Németország (276) voltak azok a tagállamok, amelyek ellen a legtöbb panaszt nyújtották be; |
| --- | --- |

G.

mivel 2014-ben 3 715 panasz érkezett a Bizottsághoz az uniós jog feltételezett megsértéséről, és Spanyolország (553), Olaszország (475) és Németország (276) voltak azok a tagállamok, amelyek ellen a legtöbb panaszt nyújtották be;

| H. | mivel 2014-ben a Bizottság 893 új kötelezettségszegési eljárást indított, aminek következtében jelenleg Görögországnak (89), Olaszországnak (89) és Spanyolországnak (86) van a legtöbb lezáratlan ügye; |
| --- | --- |

H.

mivel 2014-ben a Bizottság 893 új kötelezettségszegési eljárást indított, aminek következtében jelenleg Görögországnak (89), Olaszországnak (89) és Spanyolországnak (86) van a legtöbb lezáratlan ügye;

| I. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében foglalt meghatározás szerint a megfelelő ügyintézéshez való jog azt jelenti, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék, és mivel az EUMSZ 298. cikkében foglaltak értelmében feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és hivatalai egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében foglalt meghatározás szerint a megfelelő ügyintézéshez való jog azt jelenti, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék, és mivel az EUMSZ 298. cikkében foglaltak értelmében feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és hivatalai egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak;

| 1. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 17. cikke szerint a Bizottság felelős az uniós jog alkalmazásának biztosításáért, az EU Alapjogi Chartáját is ideértve (az EUSZ 6. cikkének (1) bekezdése), amely rendelkezéseinek címzettjei az Unió intézményei, szervei és hivatalai, valamint a tagállamok annyiban, amennyiben az Unió jogát hajtják végre; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri, hogy az uniós jog helyes végrehajtásáért és alkalmazásáért az elsődleges felelősség a tagállamokat terheli, rámutat azonban, hogy ez nem menti fel az uniós intézményeket az elsődleges uniós jog tiszteletben tartásának kötelessége alól a másodlagos uniós jog megalkotása során; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiemeli a Bizottság jelentős szerepét az uniós jog alkalmazásának ellenőrzésében és abban, hogy éves jelentést nyújt be a Parlamentnek és a Tanácsnak; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is játsszon aktív szerepet és fejlesszen ki különböző eszközöket az uniós jog tagállamokbeli végrehajtásának, érvényesítésének és teljesítésének javítására, továbbá hogy az uniós irányelvek végrehajtására vonatkozó adatok mellett következő éves jelentésében nyújtson adatokat az uniós rendeletek végrehajtásáról is; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elismeri, hogy az uniós jog helyes végrehajtásáért és alkalmazásáért az elsődleges felelősség a tagállamokat terheli, hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak az uniós jog végrehajtásakor teljes körűen tiszteletben kell tartaniuk a Szerződésekben és az EU Alapjogi Chartájában foglalt alapvető értékeket és jogokat; emlékeztet arra, hogy az uniós jog végrehajtásának ellenőrzése és értékelése a Bizottság feladata, e célból ismét felszólítja a tagállamokat, hogy szisztematikusan alkalmazzák a megfelelési táblázatokat, rámutat azonban, hogy ez nem menti fel az uniós intézményeket az elsődleges uniós jog tiszteletben tartásának kötelessége alól a másodlagos uniós jog megalkotása során; felidézi, hogy az ágazati jogszabályokkal kapcsolatosan fel kell használni saját végrehajtási jelentéseit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismeri, hogy a Parlamentnek fontos szerepet kell játszania azáltal is, hogy politikai ellenőrzést gyakorol a Bizottság végrehajtási intézkedései felett, ellenőrzi az uniós jog végrehajtásának ellenőrzéséről szóló éves jelentéseket, és megfelelő parlamenti állásfoglalásokat fogad el; úgy véli, hogy a Parlament még inkább hozzájárulhatna az uniós jogszabályok időben történő, pontos átültetéséhez a jogalkotási döntéshozatali folyamatban szerzett tapasztalatainak a nemzeti parlamentekkel fenntartott, előre kialakított kapcsolatai révén történő megosztása révén; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy az uniós jog nemzeti jogba való helyes és időben történő átültetése és a világos hazai jogi keret prioritást kell, hogy képezzen a tagállamok számára az uniós jog megsértésének elkerülése és annak biztosítása céljából, hogy az egyének és a vállalkozások részesüljenek az uniós jog hatékony és eredményes alkalmazása által nyújtott előnyökből; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza a szociális partnerek, a civil társadalmi szervezetek és az egyéb érdekelt felek fontos szerepét a jogszabályok létrehozásában és az uniós jog tagállamok általi átültetése és alkalmazása terén mutatkozó hiányosságok nyomon követésében és jelentésében; megjegyzi, hogy a Bizottság az e folyamatot elősegítő új eszközök 2014-es bevezetésével elismerte az érdekelt felek szerepét; arra bátorítja az érdekelt feleket, hogy e tekintetben a jövőben is maradjanak éberek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elismeri az uniós jog tényleges alkalmazásának hatását az uniós intézmények hitelességének megerősítése szempontjából; méltányolja, hogy a Bizottság éves jelentése nagy jelentőséget tulajdonít a polgárok, a vállalkozások és a civil társadalmi szervezetek által benyújtott petícióknak, amelyek benyújtása a Lisszaboni Szerződésben rögzített alapvető jog, továbbá az európai polgárság fontos eleme és olyan fontos másodlagos eszköz, amely a polgárok véleményének és tapasztalatainak közvetlen kinyilvánítása révén teszi lehetővé az uniós jog alkalmazásának ellenőrzését és esetleges hiányosságainak azonosítását – a választások és népszavazások mellett, amelyek továbbra is a demokratikus véleménynyilvánítás elsődleges útjai maradnak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a tagállamok nem tudnak eleget tenni a jogalkotásra vonatkozó irreális végrehajtási határidőknek, ami az alkalmazás késedelmének hallgatólagos elfogadásához vezet; kéri az európai intézményeket, hogy állapodjanak meg megfelelőbb ütemezésben a rendeletek és irányelvek végrehajtására vonatkozóan, figyelembe véve a vizsgálatok elvégzéséhez és a konzultációkhoz szükséges időszakokat; úgy véli, hogy a Bizottságnak a jelentéseket, felülvizsgálatokat és jogszabályi felülvizsgálatokat a társjogalkotókkal közösen megállapított időpontokban és a vonatkozó jogszabályokban előírtak szerint kell előterjesztenie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli, hogy a jogalkotás minőségének javításáról szóló új intézményközi megállapodás magában foglal az uniós jog végrehajtásának és alkalmazásának javítását, valamint az ezzel kapcsolatos strukturáltabb együttműködést célzó rendelkezéseket; támogatja a megállapodásban foglalt felhívást, mely szerint javítani kell az olyan nemzeti intézkedések azonosítását, amelyek nem kapcsolódnak szigorúan uniós jogszabályhoz (túlszabályozásként ismert gyakorlat); hangsúlyozza az átültetés javításának fontosságát és annak szükségességét, hogy a tagállamok értesítést adjanak az európai irányelveket kiegészítő nemzeti intézkedésekről, és világosan megjelöljék ezeket; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak az uniós jogszabályok alkalmazása során el kell kerülniük, hogy szükségtelenül terhesebbé tegyék az uniós szabályokat, mivel ez az Unió jogalkotási tevékenységének félreértelmezéséhez vezet és növeli az indokolatlan EU-szkepticizmust a polgárok körében; emlékeztet arra azonban, hogy ennek semmiféle hatása nincs a tagállamok azon előjogára, hogy nemzeti szinten az uniós szinten megállapodottaknál szigorúbb szociális és környezetvédelmi normákat fogadjanak el; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy a Parlamentnek jelentősebb szerepet kellene játszania annak elemzésében, hogy a csatlakozásra váró országok és az Európai Unióval társulási megállapodást kötött országok miként felelnek meg az uniós jognak; e tekintetben a közösségi jog tiszteletben tartása és alkalmazása tekintetében megfelelő segítség nyújtását javasolja az érintett országoknak a nemzeti parlamentjeikkel való folyamatos együttműködés révén; |
| --- | --- |

11.

| 12. | javasolja, hogy a Parlament készítsen valódi jelentéseket, ne csupán állásfoglalásokat valamennyi tagjelölt országról a Bizottság által közzétett éves eredményjelentésekre reagálva, hogy minden érintett szakbizottság kibocsáthassa a véleményét; úgy véli, hogy a Bizottságnak továbbra is az európai szomszédságpolitikában részt vevő valamennyi olyan ország tekintetében is eredményjelentéseket kellene közzétennie, amelyek társulási megállapodást írtak alá, hogy a Parlament az említett országok által a csatlakozási menetrendhez kapcsolódó uniós vívmányok végrehajtása terén elért eredményeket komolyan és szisztematikusan értékelhesse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli a Bizottság 32. éves jelentését az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről, és megjegyzi, hogy a környezetvédelem, a közlekedés, valamint a belső piac és szolgáltatások képezték 2013-ban azokat a szakpolitikai területeket, ahol a legtöbb kötelezettségszegési eljárás volt még 2014-ben is lezáratlan; megjegyzi azt is, hogy a környezetvédelem, egészség, fogyasztóvédelem, mobilitás és közlekedés képezték 2014-ben ismét azokat a szakpolitikai területeket, ahol a legtöbb kötelezettségszegési eljárást indították; az intézményközi átláthatóság biztosítása érdekében arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a Parlament könnyebb hozzáférését az uniós jog megsértésével kapcsolatos ügyekhez; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy az éves jelentés szerint „az elmúlt öt évben a formális kötelezettségszegési eljárások száma csökkent”, és hogy a Bizottság szerint ez a tagállamokkal az EU Pilot eljárás keretén belül folyatott strukturált párbeszéd hatékonyságát tükrözi; úgy véli azonban, hogy az utóbbi években végbement csökkenés és a következő években várható csökkenés elsősorban a Bizottság új jogalkotási javaslatai számának folyamatos csökkenésére vezethető vissza; rámutat arra, hogy a Bizottság irányelvek késedelmes átültetése esetén nem alkalmaz EU Pilot eljárást; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ismételten emlékeztet arra, hogy ezen utólagos értékelés nem menti fel a Bizottságot azon kötelessége alól, hogy hatékonyan és időben ellenőrizze az uniós jog alkalmazását, és megjegyzi, hogy a Parlament a Bizottság ellenőrzése révén segítséget nyújthatna a jogszabályok végrehajtásának vizsgálatában; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy az új EU Pilot ügyek számának a vizsgált időszak folyamán tapasztalható növekedése és a lezáratlan kötelezettségszegési ügyek számának csökkenése az éves jelentés szerint azt mutatja, hogy az EU Pilot rendszer bizonyította hasznosságát, és pozitív hatást gyakorolt az uniós jog hatékonyabb végrehajtásának előmozdítása révén; hangsúlyozza azonban, hogy az uniós jog érvényesítése sem nem kellőképpen átlátható, sem a panaszosok és érdekelt felek nem gyakorolhatnak felette tényleges ellenőrzést, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Parlament többszöri kérése ellenére továbbra sem fér hozzá megfelelően az EU Pilot eljárásra és a folyamatban levő ügyekre vonatkozó információkhoz; e tekintetben a Parlament felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb átláthatóságot az EU Pilot eljárásra vonatkozó információkra, valamint a folyamatban lévő ügyekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy az uniós jog be nem tartása miatti pénzügyi szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kellene lenniük, figyelembe kellene venniük az azonos területen történő ismételt mulasztást, valamint hogy tiszteletben kell tartani a tagállamok törvényes jogait; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rámutat, hogy a jogállamiságon, a jogbiztonságon és a jog kiszámíthatóságán alapuló Európai Unióban az uniós polgárok számára jogot kell biztosítani arra, hogy egyértelmű, elérhető, átlátható módon és megfelelő időben (az interneten és más módon) elsőként értesüljenek arról, ha az uniós jog átültetése céljából elfogadtak-e nemzeti jogszabályokat, és ha igen, melyeket, valamint hogy ezek helyes végrehajtásának biztosításáért mely nemzeti hatóságok viselik a felelősséget; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy egyetlen portálon kapcsolja össze a különböző honlapokat, hozzáférési pontokat és tájékoztató weboldalakat, amely egyszerű hozzáférést kínál a polgároknak az online panaszbenyújtáshoz szükséges űrlapokhoz, és felhasználóbarát tájékoztatást nyújt a kötelezettségszegési eljárásokról; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy következő ellenőrző jelentésébe foglaljon bele az e portálok használatával kapcsolatos részletesebb információkat is; |
| --- | --- |

19.

| 20. | emlékeztet, hogy a Bizottság és a Parlament közötti lojális együttműködés kötelezettsége mindkettőjükre vonatkozik; ezért felhív az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás átdolgozására, hogy lehetővé tegyék az EU Pilot eljárásokról szóló információk átadását (bizalmas) dokumentum formájában az uniós jog értelmezése és alkalmazása terén illetékes parlamenti bizottságnak; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet arra, hogy 2013. január 15-i állásfoglalásában (2) a Parlament kérte egy európai közigazgatási eljárásjogi uniós rendelet elfogadását az EUMSZ 298. cikke alapján, azonban annak ellenére, hogy az állásfoglalást elsöprő többséggel fogadták el (572 mellett, 16 ellene, 12 tartózkodás), a Parlament kérését nem követte a Bizottság részéről javaslat; felkéri a Bizottságot, hogy ismét vizsgálja meg a Parlament határozatát egy közigazgatási eljárásjogra vonatkozó jogalkotási javaslat előterjesztése érdekében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sajnálatának ad hangot konkrétabban amiatt, hogy nem követték nyomon arra irányuló felhívását, hogy rendelet formájában állapítsanak meg a kötelezettségszegési, illetve az azt megelőző eljárás egyes aspektusaira vonatkozó kötelező szabályokat – beleértve az értesítéseket, a kötelező határidőket, a meghallgatáshoz való jogot, az indokolási kötelezettséget, továbbá valamennyi személy azon jogát, hogy hozzáférjen a rá vonatkozó dokumentumokhoz –, erősítve ezzel a polgárok jogait és biztosítva az átláthatóságot; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet arra ezzel összefüggésben, hogy a Jogi Bizottság létrehozott egy közigazgatási joggal foglalkozó új munkacsoportot, amely úgy döntött, hogy kidolgoz egy tényleges rendelettervezetet az uniós igazgatásra vonatkozó közigazgatási eljárásjogról, hogy „ihletet” adjon a Bizottságnak – nem azért, hogy megkérdőjelezze a Bizottság kezdeményezési jogát, hanem hogy megmutassa, hogy egy ilyen rendelet elfogadása hasznos és egyben megvalósítható is lenne; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy e rendelettervezet célja nem a meglévő uniós jogszabályok felváltása, hanem az értelmezéssel kapcsolatos hiányosságok és problémák kiküszöbölése érdekében ezek kiegészítése, valamint a meglévő szabályok hozzáférhetőbb, világosabb és koherensebb értelmezése a polgárok, vállalkozások, valamint az igazgatás és annak tisztviselői érdekében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ismét felhívja ezért a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot az európai közigazgatási eljárásjogról; figyelembe véve a Parlament eddigi erőfeszítéseit ezen a területen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet arra, hogy a Szerződések és az Európai Unió Alapjogi Chartája az uniós intézmények számára kötelező jogi erővel bírnak még abban az esetben is, ha nemzetközi hitelezői csoportok („trojka”) tagjaként lépnek fel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye az uniós jog betartatását valódi politikai prioritássá, amelynek érdekében működjön szorosan együtt a Parlamenttel, amely köteles a) biztosítani a Bizottság politikai elszámoltathatóságát, és b) társjogalkotóként meggyőződni arról, hogy a jogalkotási munka folyamatos javítása érdekében teljes körűen tájékozott; |
| --- | --- |

27.

| 28. | támogatja, hogy a Parlamenten belül létrejöjjön egy eljárás az uniós jog tagállamok általi végrehajtásának ellenőrzésére, amely képes a meg nem felelés kérdését országspecifikus módon elemezni, továbbá figyelembe veszi azt, hogy a Parlament érintett állandó bizottságai saját illetékességi területükön belül nyomon követik az uniós jog alkalmazását. |
| --- | --- |

28.

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0322.

(2)  HL C 440., 2015.12.30., 17. o.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/70

---

P8_TA(2016)0386

A géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek forgalomba hozatala

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 (SYN-BTØ11-1) kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046173/01 – 2016/2919(RSP))

(2018/C 215/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított Bt11 (SYN-BTØ11-1) kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D046173/01, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított Bt11 (SYN-BTØ11-1) kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D046173/01,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2005. május 19-én kiadott véleményre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2005. május 19-én kiadott véleményre (2),

| — | tekintettel a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MON 810 kukoricára vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről szóló, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2012. december 6-án kiadott tudományos véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MON 810 kukoricára vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről szóló, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2012. december 6-án kiadott tudományos véleményre (3),

| — | tekintettel a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított Bt11 és MON 810 kukorica termesztésére vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások kiegészítéséről szóló, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2012. december 6-án elfogadott tudományos véleményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított Bt11 és MON 810 kukorica termesztésére vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások kiegészítéséről szóló, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2012. december 6-án elfogadott tudományos véleményre (4),

| — | tekintettel a nem célzott lepidoterák Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlásokat naprakésszé tevő, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2015. május 28-án elfogadott tudományos véleményre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem célzott lepidoterák Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlásokat naprakésszé tevő, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2015. május 28-án elfogadott tudományos véleményre (5),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2014. január 16-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2014. január 16-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel a Syngenta Seeds SAS (korábban Novartis Seeds) (a továbbiakban „a bejelentő”) a 90/220/EGK tanácsi irányelv (8) alapján 1996-ban értesítést nyújtott be az illetékes francia hatóságoknak a géntechnológiával módosított Bt11 kukorica forgalomba hozataláról (hivatkozás: C/F/96/05.10); mivel a 2001/18/EK irányelvnek megfelelően 2003-ban benyújtottak egy naprakésszé tett értesítést; |
| --- | --- |

A.

mivel a Syngenta Seeds SAS (korábban Novartis Seeds) (a továbbiakban „a bejelentő”) a 90/220/EGK tanácsi irányelv (8) alapján 1996-ban értesítést nyújtott be az illetékes francia hatóságoknak a géntechnológiával módosított Bt11 kukorica forgalomba hozataláról (hivatkozás: C/F/96/05.10); mivel a 2001/18/EK irányelvnek megfelelően 2003-ban benyújtottak egy naprakésszé tett értesítést;

| B. | mivel a géntechnológiával módosított Bt11 kukorica Cry1Ab proteint – amely az európai kukoricamollyal (Ostrinia nubilalis) és a mediterrán kukoricamollyal (Sesamia nonagrioides) szemben védelmet biztosító Bt-protein (forrása a Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki) – és Pat proteint tartalmaz, amely ellenállást biztosít a glufozinát-ammónium tartalmú gyomirtókkal szemben; |
| --- | --- |

B.

mivel a géntechnológiával módosított Bt11 kukorica Cry1Ab proteint – amely az európai kukoricamollyal (Ostrinia nubilalis) és a mediterrán kukoricamollyal (Sesamia nonagrioides) szemben védelmet biztosító Bt-protein (forrása a Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki) – és Pat proteint tartalmaz, amely ellenállást biztosít a glufozinát-ammónium tartalmú gyomirtókkal szemben;

| C. | mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így az 1107/2009/EK rendelet kizárási kritériumai hatálya alá esik; mivel a már engedélyezett anyagok tekintetében akkor kell alkalmazni a kizárási kritériumokat, amikor az engedélyezést meg kell újítani; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2017-ben lejár; mivel ezért a glufozinát használatát 2017 végén elvileg be kell szüntetni; |
| --- | --- |

C.

mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így az 1107/2009/EK rendelet kizárási kritériumai hatálya alá esik; mivel a már engedélyezett anyagok tekintetében akkor kell alkalmazni a kizárási kritériumokat, amikor az engedélyezést meg kell újítani; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2017-ben lejár; mivel ezért a glufozinát használatát 2017 végén elvileg be kell szüntetni;

| D. | mivel a 2001/18/EK irányelv 26c. cikkének (2) bekezdése szerint a géntechnológiával módosított Bt11 kukorica termesztése tilos az alábbi területeken: Vallónia (Belgium); Bulgária; Dánia; Németország (kivéve kutatási célokból); Görögország; Franciaország; Horvátország; Olaszország; Ciprus; Lettország; Litvánia; Luxemburg; Magyarország; Málta; Hollandia; Ausztria; Lengyelország; Szlovénia; Észak-Írország (Egyesült Királyság); Skócia (Egyesült Királyság); Wales (Egyesült Királyság). |
| --- | --- |

D.

mivel a 2001/18/EK irányelv 26c. cikkének (2) bekezdése szerint a géntechnológiával módosított Bt11 kukorica termesztése tilos az alábbi területeken: Vallónia (Belgium); Bulgária; Dánia; Németország (kivéve kutatási célokból); Görögország; Franciaország; Horvátország; Olaszország; Ciprus; Lettország; Litvánia; Luxemburg; Magyarország; Málta; Hollandia; Ausztria; Lengyelország; Szlovénia; Észak-Írország (Egyesült Királyság); Skócia (Egyesült Királyság); Wales (Egyesült Királyság).

| E. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) szerint a tények azt mutatják, hogy a kibocsátott pollen 95–99 %-a a pollenforrástól számított 50 méteren belül rakódik le, bár a pollenszórás során tapasztalt függőleges szélmozgás vagy széllökések magasba repíthetik a polleneket a légkörben és akár több kilométerre is eljuttathatják azokat; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) szerint a tények azt mutatják, hogy a kibocsátott pollen 95–99 %-a a pollenforrástól számított 50 méteren belül rakódik le, bár a pollenszórás során tapasztalt függőleges szélmozgás vagy széllökések magasba repíthetik a polleneket a légkörben és akár több kilométerre is eljuttathatják azokat;

| F. | mivel egy 2005-ös véleményében az EFSA úgy vélte, hogy a kukoricának nincsenek kereszteződére képes vad rokonai Európában, ezért akkor arra az álláspontra helyezkedett, hogy a termesztés és az elterjedés várhatóan nem gyakorol nem szándékolt hatást a környezetre; |
| --- | --- |

F.

mivel egy 2005-ös véleményében az EFSA úgy vélte, hogy a kukoricának nincsenek kereszteződére képes vad rokonai Európában, ezért akkor arra az álláspontra helyezkedett, hogy a termesztés és az elterjedés várhatóan nem gyakorol nem szándékolt hatást a környezetre;

| G. | mivel a teosinte, a termesztett kukorica őse, 2009 óta megtalálható Spanyolországban; mivel a teosinte-populáció befogadhatja a Spanyolország néhány olyan területén is termelt géntechnológiával módosított MON 810 kukoricából származó transzgenetikus DNS-t, ahol a teosinte is rendkívül elterjedt; mivel a gének átkerülhetnek a teosintébe, miáltal az Bt-toxint kezd termelni és így a kukorica és teosinte hibridjei ellenállóbbá válnak az eredeti teosinte növényekhez képest; mivel ez a forgatókönyv jelentős kockázatot hordoz a gazdálkodók és a környezet számára; |
| --- | --- |

G.

mivel a teosinte, a termesztett kukorica őse, 2009 óta megtalálható Spanyolországban; mivel a teosinte-populáció befogadhatja a Spanyolország néhány olyan területén is termelt géntechnológiával módosított MON 810 kukoricából származó transzgenetikus DNS-t, ahol a teosinte is rendkívül elterjedt; mivel a gének átkerülhetnek a teosintébe, miáltal az Bt-toxint kezd termelni és így a kukorica és teosinte hibridjei ellenállóbbá válnak az eredeti teosinte növényekhez képest; mivel ez a forgatókönyv jelentős kockázatot hordoz a gazdálkodók és a környezet számára;

| H. | mivel az illetékes spanyol hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a teosinte jelenlétéről a spanyolországi kukoricaföldeken, többek között a géntechnológiával módosított kukorica termesztésére szolgáló földeken is rendkívül korlátozott jelenlétről számolva be; mivel a rendelkezésre álló információk szerint Franciaországban is találtak már teosintét; |
| --- | --- |

H.

mivel az illetékes spanyol hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a teosinte jelenlétéről a spanyolországi kukoricaföldeken, többek között a géntechnológiával módosított kukorica termesztésére szolgáló földeken is rendkívül korlátozott jelenlétről számolva be; mivel a rendelkezésre álló információk szerint Franciaországban is találtak már teosintét;

| I. | mivel a Bizottság 2016. július 13-án kérte az EFSÁ-t, hogy a tudományos szakirodalom és egyéb források alapján 2016 szeptember végéig értékelje, hogy napvilágra kerültek-e olyan új bizonyítékok, amelyek nyomán módosítani kellene az EFSA szakvéleményeiben szereplő, a géntechnológiával módosított MON 810, Bt11, 1507 és GA21 kukoricafajtákkal kapcsolatos következtetéseket és ajánlásokat; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság 2016. július 13-án kérte az EFSÁ-t, hogy a tudományos szakirodalom és egyéb források alapján 2016 szeptember végéig értékelje, hogy napvilágra kerültek-e olyan új bizonyítékok, amelyek nyomán módosítani kellene az EFSA szakvéleményeiben szereplő, a géntechnológiával módosított MON 810, Bt11, 1507 és GA21 kukoricafajtákkal kapcsolatos következtetéseket és ajánlásokat;

| J. | mivel a Bizottság végrehajtási határozattervezetének 24. pontja szerint a helyi halandóság kapcsán az EFSA két „elfogadható” helyi halandósági rátát vett fontolóra (0,5 % és 1 %); mivel azonban a nem célzott lepidoterák Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlásokat naprakésszé tevő 2015. május 28-i tudományos véleményében az EFSA egyértelműen kijelenti, hogy „minden, az EFSA GMO-testülete által illusztrációként szolgáló védelmi szint csak példaként szolgál”, és hogy „minden itt alkalmazott küszöbérték szükségszerűen önkényes és azokat módosítani kell az aktuális uniós védelmi célok függvényében”; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság végrehajtási határozattervezetének 24. pontja szerint a helyi halandóság kapcsán az EFSA két „elfogadható” helyi halandósági rátát vett fontolóra (0,5 % és 1 %); mivel azonban a nem célzott lepidoterák Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlásokat naprakésszé tevő 2015. május 28-i tudományos véleményében az EFSA egyértelműen kijelenti, hogy „minden, az EFSA GMO-testülete által illusztrációként szolgáló védelmi szint csak példaként szolgál”, és hogy „minden itt alkalmazott küszöbérték szükségszerűen önkényes és azokat módosítani kell az aktuális uniós védelmi célok függvényében”;

| K. | mivel a Bizottság végrehajtási határozattervezetében a 0,5 % alatti helyi halandósági arány mellett döntött és a mellékletben önkényesen legalább 5 méteres izolációs távolságot írt elő a Bt11 kukoricaföldek és a 2004/35/EK irányelv 1. cikkének (3) bekezdése szerinti védett élőhelyek között, annak ellenére, hogy az EFSA egyértelműen megállapítja, hogy egy védett élőhely körüli, a Bt11/MON 810 kukoricaföldektől számított 20 méteres izolációs távolság előírása csökkentené várhatóan 0,5 % alá a helyi halandósági arányt még a rendkívül érzékeny nem célzott lepidoptera-lárvák esetében is, amely távolság négyszer akkora, mint amit a Bizottság javasolt; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság végrehajtási határozattervezetében a 0,5 % alatti helyi halandósági arány mellett döntött és a mellékletben önkényesen legalább 5 méteres izolációs távolságot írt elő a Bt11 kukoricaföldek és a 2004/35/EK irányelv 1. cikkének (3) bekezdése szerinti védett élőhelyek között, annak ellenére, hogy az EFSA egyértelműen megállapítja, hogy egy védett élőhely körüli, a Bt11/MON 810 kukoricaföldektől számított 20 méteres izolációs távolság előírása csökkentené várhatóan 0,5 % alá a helyi halandósági arányt még a rendkívül érzékeny nem célzott lepidoptera-lárvák esetében is, amely távolság négyszer akkora, mint amit a Bizottság javasolt;

| L. | mivel a nem célzott lepidoterák kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlásokat naprakésszé tevő 2015. május 28-i tudományos véleményében az EFSA kijelentette, hogy „jelenleg nem áll rendelkezésre elég adat arra vonatkozóan, hogy a Bt-vel kapcsolatos lárvahalandóságot az általános halandóság keretében tudjuk értékelni”; |
| --- | --- |

L.

mivel a nem célzott lepidoterák kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlásokat naprakésszé tevő 2015. május 28-i tudományos véleményében az EFSA kijelentette, hogy „jelenleg nem áll rendelkezésre elég adat arra vonatkozóan, hogy a Bt-vel kapcsolatos lárvahalandóságot az általános halandóság keretében tudjuk értékelni”;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi a 2001/18/EK irányelvben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a termesztés EFSA általi kockázatértékelése hiányos és a Bizottság által javasolt kockázatkezelési ajánlások nem megfelelőek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet céljával, ami az elővigyázatosság elvével összhangban az, hogy közelítse egymáshoz a tagállamok törvényeit, rendeleteit és közigazgatási rendelkezéseit, és védje az emberi egészséget és a környezetet a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátása esetén, ha arra más célból kerül sor, mint a Közösségen belüli forgalomba hozatal, valamint a géntechnológiával módosított szervezetek vagy ilyeneket tartalmazó termékek Közösségen belüli forgalmazása esetén; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

(2)  A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság kérésére adott véleménye (referencia: C/F/96/05.10) a géntechnológiával módosított, rovarokkal szemben ellenálló Bt11 kukorica termesztésre, takarmányként és ipari feldolgozásra történő forgalomba hozataláról a 2001/18/EK irányelv C. része szerint a Syngenta Seeds-től EFSA Journal (2005) 213, 1–33.

(3)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos vélemény a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MON 810 kukoricára vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről. EFSA Journal 2012; 10(12):3017 [98 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3017.

(4)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos vélemény a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított Bt11 és MON 810 kukorica termesztésére vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások kiegészítéséről. EFSA Journal 2012; 10(12):3016 [32 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3016.

(5)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos vélemény a nem célzott lepidoterák Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlásokat naprakésszé tételéről. EFSA Journal 2015; 13(7):4127 [31 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2015.4127.

(6)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0036.

(8)  A Tanács 90/220/EGK irányelve (1990. április 23.) a géntechnológiával módosított szervezeteknek a környezetbe történő szándékos kibocsátásáról (HL L 117., 1990.5.8., 15. o.).

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/73

---

P8_TA(2016)0387

A géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek forgalomba hozatala

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukorica vetőmagjának termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046172/00 – 2016/2920(RSP))

(2018/C 215/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukorica vetőmagjának termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D046172/00, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukorica vetőmagjának termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D046172/00,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) a termesztésre szánt, rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított 1507 kukoricára vonatkozó környezeti kockázatértékelés és kockázatkezelési ajánlások értékelésének naprakésszé tételéről szóló, legutóbb 2012. február 24-én naprakésszé tett tudományos véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) a termesztésre szánt, rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított 1507 kukoricára vonatkozó környezeti kockázatértékelés és kockázatkezelési ajánlások értékelésének naprakésszé tételéről szóló, legutóbb 2012. február 24-én naprakésszé tett tudományos véleményére (2),

| — | tekintettel az EFSA termesztésre szánt, rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított 1507 kukoricára vonatkozó környezeti kockázatértékelés következtetéseinek és kockázatkezelési ajánlások kiegészítéséről szóló, 2012. október 18-i tudományos véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EFSA termesztésre szánt, rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított 1507 kukoricára vonatkozó környezeti kockázatértékelés következtetéseinek és kockázatkezelési ajánlások kiegészítéséről szóló, 2012. október 18-i tudományos véleményére (3),

| — | tekintettel az EFSA rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MON 810 kukoricára vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről szóló, 2012. december 6-i tudományos véleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EFSA rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MON 810 kukoricára vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről szóló, 2012. december 6-i tudományos véleményére (4),

| — | tekintettel az EFSA rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított Bt11 és MON 810 kukorica termesztésére vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások kiegészítéséről szóló, 2012. december 6-i tudományos véleményére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EFSA rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított Bt11 és MON 810 kukorica termesztésére vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások kiegészítéséről szóló, 2012. december 6-i tudományos véleményére (5),

| — | tekintettel az EFSA nem célzott és védendő lepkék Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről szóló, 2015. május 28-i tudományos véleményére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EFSA nem célzott és védendő lepkék Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről szóló, 2015. május 28-i tudományos véleményére (6),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2014. január 16-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2014. január 16-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel a Pioneer Overseas Corporation és a Dow AgroSciences Europe Ltd a 90/220/EGK tanácsi irányelv (9) alapján 2001-ben értesítést nyújtott be az illetékes spanyol hatóságoknak a géntechnológiával módosított 1507 kukorica forgalomba hozataláról (hivatkozás: C/ES/01/01); mivel a 2001/18/EK irányelvnek megfelelően 2003-ban benyújtottak egy naprakésszé tett értesítést; |
| --- | --- |

A.

mivel a Pioneer Overseas Corporation és a Dow AgroSciences Europe Ltd a 90/220/EGK tanácsi irányelv (9) alapján 2001-ben értesítést nyújtott be az illetékes spanyol hatóságoknak a géntechnológiával módosított 1507 kukorica forgalomba hozataláról (hivatkozás: C/ES/01/01); mivel a 2001/18/EK irányelvnek megfelelően 2003-ban benyújtottak egy naprakésszé tett értesítést;

| B. | mivel a géntechnológiával módosított 1507 kukorica Cry1F fehérjét – amely a kukoricamollyal (Ostrinia nubilalis), és egyéb, a lepkék rendjébe tartozó kártevőkkel szemben (például Sesamia spp., Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon és Diatraea grandiosella) védelmet biztosító Bt-fehérje (forrása a Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki) –, valamint PAT fehérjét termel, amely toleranciát biztosít a glufozinát-ammónium tartalmú gyomirtókkal szemben; |
| --- | --- |

B.

mivel a géntechnológiával módosított 1507 kukorica Cry1F fehérjét – amely a kukoricamollyal (Ostrinia nubilalis), és egyéb, a lepkék rendjébe tartozó kártevőkkel szemben (például Sesamia spp., Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon és Diatraea grandiosella) védelmet biztosító Bt-fehérje (forrása a Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki) –, valamint PAT fehérjét termel, amely toleranciát biztosít a glufozinát-ammónium tartalmú gyomirtókkal szemben;

| C. | mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így az 1107/2009/EK rendelet kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a már engedélyezett anyagok tekintetében a kizárási kritériumokat akkor kell alkalmazni, amikor az engedélyezést meg kell újítani; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2017-ben lejár; mivel ezért a glufozinát használatát 2017 végén elvileg be kell szüntetni; |
| --- | --- |

C.

mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így az 1107/2009/EK rendelet kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a már engedélyezett anyagok tekintetében a kizárási kritériumokat akkor kell alkalmazni, amikor az engedélyezést meg kell újítani; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2017-ben lejár; mivel ezért a glufozinát használatát 2017 végén elvileg be kell szüntetni;

| D. | mivel a 2001/18/EK irányelv 26c. cikkének (2) bekezdése szerint a géntechnológiával módosított 1507 kukorica termesztése tilos az alábbi területeken: Vallónia (Belgium), Bulgária, Dánia, Németország (kivéve kutatási célból), Görögország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Szlovénia, Észak Írország (Egyesült Királyság), Skócia (Egyesült Királyság) és Wales (Egyesült Királyság); |
| --- | --- |

D.

mivel a 2001/18/EK irányelv 26c. cikkének (2) bekezdése szerint a géntechnológiával módosított 1507 kukorica termesztése tilos az alábbi területeken: Vallónia (Belgium), Bulgária, Dánia, Németország (kivéve kutatási célból), Görögország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Szlovénia, Észak Írország (Egyesült Királyság), Skócia (Egyesült Királyság) és Wales (Egyesült Királyság);

| E. | mivel az EFSA szerint a bizonyítékok azt mutatják, hogy a kibocsátott pollen 95–99 %-a a pollenforrástól számított mintegy 50 méteren belül rakódik le, azonban a pollenszórás idején érkező függőleges szélmozgás vagy széllökések magasba repíthetik a polleneket a légkörben, és akár több kilométerre is eljuttathatják őket; |
| --- | --- |

E.

mivel az EFSA szerint a bizonyítékok azt mutatják, hogy a kibocsátott pollen 95–99 %-a a pollenforrástól számított mintegy 50 méteren belül rakódik le, azonban a pollenszórás idején érkező függőleges szélmozgás vagy széllökések magasba repíthetik a polleneket a légkörben, és akár több kilométerre is eljuttathatják őket;

| F. | mivel az EFSA géntechnológiával módosított szervezetek tudományos testülete az 1507 kukorica termesztésével kapcsolatos aggályként határozta meg a lepkék rendjébe tartozó célzott kártevők Cry1F fehérjével szembeni ellenálló képességének lehetséges kifejlődését, mert az ellenálló képesség kifejlődése a kártevők elleni védekezés megváltozását eredményezheti, ami káros környezeti hatással járhat; |
| --- | --- |

F.

mivel az EFSA géntechnológiával módosított szervezetek tudományos testülete az 1507 kukorica termesztésével kapcsolatos aggályként határozta meg a lepkék rendjébe tartozó célzott kártevők Cry1F fehérjével szembeni ellenálló képességének lehetséges kifejlődését, mert az ellenálló képesség kifejlődése a kártevők elleni védekezés megváltozását eredményezheti, ami káros környezeti hatással járhat;

| G. | mivel a teosinte, a termesztett kukorica őse, 2009 óta megtalálható Spanyolországban; mivel a teosinte-populáció befogadhatja a Spanyolország néhány olyan területén is termelt géntechnológiával módosított MON 810 kukoricából származó transzgenetikus DNS-t, ahol a teosinte is rendkívül elterjedt; mivel a gének átkerülhetnek a teosintébe, miáltal az Bt-toxint kezd termelni, és így a kukorica és teosinte hibridjei ellenállóbbá válnak az eredeti teosinte növényekhez képest; mivel ez a forgatókönyv jelentős kockázatot hordoz a gazdálkodók és a környezet számára; |
| --- | --- |

G.

mivel a teosinte, a termesztett kukorica őse, 2009 óta megtalálható Spanyolországban; mivel a teosinte-populáció befogadhatja a Spanyolország néhány olyan területén is termelt géntechnológiával módosított MON 810 kukoricából származó transzgenetikus DNS-t, ahol a teosinte is rendkívül elterjedt; mivel a gének átkerülhetnek a teosintébe, miáltal az Bt-toxint kezd termelni, és így a kukorica és teosinte hibridjei ellenállóbbá válnak az eredeti teosinte növényekhez képest; mivel ez a forgatókönyv jelentős kockázatot hordoz a gazdálkodók és a környezet számára;

| H. | mivel az illetékes spanyol hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a teosinte jelenlétéről a spanyolországi kukoricaföldeken, és beszámoltak többek között a géntechnológiával módosított kukorica termesztésére szolgáló földeken is tapasztalható, rendkívül korlátozott jelenlétéről; mivel a rendelkezésre álló információk szerint Franciaországban is találtak már teosintét; |
| --- | --- |

H.

mivel az illetékes spanyol hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a teosinte jelenlétéről a spanyolországi kukoricaföldeken, és beszámoltak többek között a géntechnológiával módosított kukorica termesztésére szolgáló földeken is tapasztalható, rendkívül korlátozott jelenlétéről; mivel a rendelkezésre álló információk szerint Franciaországban is találtak már teosintét;

| I. | mivel a Bizottság 2016. július 13-án kérte az EFSA-t, hogy a rendelkezésre álló tudományos szakirodalom és a tárgyhoz tartozó egyéb információk alapján 2016 szeptember végéig értékelje, hogy napvilágra kerültek-e olyan új bizonyítékok, amelyek nyomán módosítani kellene az EFSA tudományos véleményeiben szereplő, a géntechnológiával módosított MON 810, Bt11, 1507 és GA21 kukoricafajták termesztésével kapcsolatos következtetéseket és ajánlásokat; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság 2016. július 13-án kérte az EFSA-t, hogy a rendelkezésre álló tudományos szakirodalom és a tárgyhoz tartozó egyéb információk alapján 2016 szeptember végéig értékelje, hogy napvilágra kerültek-e olyan új bizonyítékok, amelyek nyomán módosítani kellene az EFSA tudományos véleményeiben szereplő, a géntechnológiával módosított MON 810, Bt11, 1507 és GA21 kukoricafajták termesztésével kapcsolatos következtetéseket és ajánlásokat;

| J. | mivel a Bizottság végrehajtási határozattervezetének 24. pontja szerint az EFSA két „elfogadható” helyi mortalitási arányt vett fontolóra (0,5 % és 1 %); mivel azonban a nem célzott és védendő lepkék Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről szóló 2015. május 28-i tudományos véleményében az EFSA egyértelműen hangsúlyozza, hogy „minden, az EFSA GMO-testülete által illusztrációként használt védelmi szint csak példaként szolgál”, és hogy „minden itt alkalmazott küszöbérték szükségszerűen önkényes, és azokat módosítani kell az aktuális uniós védelmi célok függvényében”; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság végrehajtási határozattervezetének 24. pontja szerint az EFSA két „elfogadható” helyi mortalitási arányt vett fontolóra (0,5 % és 1 %); mivel azonban a nem célzott és védendő lepkék Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről szóló 2015. május 28-i tudományos véleményében az EFSA egyértelműen hangsúlyozza, hogy „minden, az EFSA GMO-testülete által illusztrációként használt védelmi szint csak példaként szolgál”, és hogy „minden itt alkalmazott küszöbérték szükségszerűen önkényes, és azokat módosítani kell az aktuális uniós védelmi célok függvényében”;

| K. | mivel a Bizottság végrehajtási határozatának tervezetében a 0,5 % alatti helyi mortalitási arány mellett döntött, és a mellékletben önkényesen legalább 20 méteres izolációs távolságot írt elő az 1507 kukoricaföldek és a 2004/35/EK irányelv 1. cikkének (3) bekezdése szerinti védett élőhelyek között annak ellenére, hogy az EFSA egyértelműen bizonyítottként állapítja meg, hogy a védett élőhely körül az 1507 kukoricaföldektől számított 30 méteres izolációs távolság előírása csökkentené várhatóan 0,5 % alá a helyi mortalitási arányt még a rendkívül érzékeny, nem célzott lepkelárvák esetében is, amely távolság nagyobb, mint amelyet a Bizottság javasolt; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság végrehajtási határozatának tervezetében a 0,5 % alatti helyi mortalitási arány mellett döntött, és a mellékletben önkényesen legalább 20 méteres izolációs távolságot írt elő az 1507 kukoricaföldek és a 2004/35/EK irányelv 1. cikkének (3) bekezdése szerinti védett élőhelyek között annak ellenére, hogy az EFSA egyértelműen bizonyítottként állapítja meg, hogy a védett élőhely körül az 1507 kukoricaföldektől számított 30 méteres izolációs távolság előírása csökkentené várhatóan 0,5 % alá a helyi mortalitási arányt még a rendkívül érzékeny, nem célzott lepkelárvák esetében is, amely távolság nagyobb, mint amelyet a Bizottság javasolt;

| L. | mivel a nem célzott és védendő lepkék kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről szóló 2015. május 28-i tudományos véleményében az EFSA kijelentette, hogy „jelenleg nem áll rendelkezésre elég adat ahhoz, hogy a lárvák Bt-vel kapcsolatos mortalitását az általános mortalitás összefüggésében tudjuk értékelni”; |
| --- | --- |

L.

mivel a nem célzott és védendő lepkék kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről szóló 2015. május 28-i tudományos véleményében az EFSA kijelentette, hogy „jelenleg nem áll rendelkezésre elég adat ahhoz, hogy a lárvák Bt-vel kapcsolatos mortalitását az általános mortalitás összefüggésében tudjuk értékelni”;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi a 2001/18/EK irányelvben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a termesztés EFSA általi kockázatértékelése hiányos, és a Bizottság által javasolt kockázatkezelési ajánlások nem megfelelőek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet céljával, amely az elővigyázatosság elvével összhangban az, hogy közelítse egymáshoz a tagállamok törvényeit, rendeleteit és közigazgatási rendelkezéseit, és védje az emberi egészséget és a környezetet, amennyiben géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátására kerül sor bármilyen más célból, mint a Közösségen belüli forgalomba hozatal, vagy termékekként vagy termékekben megjelenő géntechnológiával módosított szervezeteket hoznak forgalomba a Közösségen belül; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

(2)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos vélemény a termesztésre szánt, rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított 1507 kukoricára vonatkozó környezeti kockázatértékelés és kockázatkezelési ajánlások értékelésének naprakésszé tételéről. EFSA Journal 2011; 9(11):2429 [73 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2011.2429.

(3)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos vélemény a termesztésre szánt, rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított 1507 kukoricára vonatkozó környezeti kockázatértékelés következtetéseinek és kockázatkezelési ajánlásoknak a kiegészítéséről. EFSA Journal 2012; 10(11):2934 [36 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2012.2934.

(4)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos vélemény a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MON 810 kukoricára vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről. EFSA Journal 2012; 10(12):3017 [98 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3017.

(5)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos vélemény a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított Bt11 és MON 810 kukorica termesztésére vonatkozó környezeti kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások kiegészítéséről. EFSA Journal 2012; 10(12):3016 [32 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2012.3016.

(6)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos vélemény a nem célzott és védendő lepkék Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről. EFSA Journal 2015; 13(7):4127 [31 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2015.4127.

(7)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0036.

(9)  A Tanács 90/220/EGK irányelve (1990. április 23.) a géntechnológiával módosított szervezeteknek a környezetbe történő szándékos kibocsátásáról (HL L 117., 1990.5.8., 15. o.).

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/76

---

P8_TA(2016)0388

A géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek engedélyének megújítása

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046170/00 – 2016/2921(RSP))

(2018/C 215/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) kukoricaszemek (D046170/00 termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) kukoricaszemek (D046170/00 termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MON 810 kukoricára vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről szóló, 2012. december 6-án kiadott tudományos véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MON 810 kukoricára vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről szóló, 2012. december 6-án kiadott tudományos véleményre (3),

| — | tekintettel a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított Bt11 és MON 810 kukorica termesztésére vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások kiegészítéséről szóló, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2012. december 6-án elfogadott tudományos véleményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított Bt11 és MON 810 kukorica termesztésére vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások kiegészítéséről szóló, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2012. december 6-án elfogadott tudományos véleményre (4),

| — | tekintettel a nem célzott lepidoterák Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyek megóvása érdekében történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlásokat naprakésszé tevő, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2015. május 28-án elfogadott tudományos véleményre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem célzott lepidoterák Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyek megóvása érdekében történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlásokat naprakésszé tevő, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2015. május 28-án elfogadott tudományos véleményre (5),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 810 kukorica Monsanto Europe S.A. általi termesztésének a forgalomba hozatal utáni 2014. évi éves környezeti nyomon követési jelentésről (PMEM) szóló, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2016. március 9-én elfogadott tudományos véleményre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 810 kukorica Monsanto Europe S.A. általi termesztésének a forgalomba hozatal utáni 2014. évi éves környezeti nyomon követési jelentésről (PMEM) szóló, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2016. március 9-én elfogadott tudományos véleményre (6),

| — | tekintettel a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2014. január 16-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2014. január 16-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2007. április 11-én és 18-án a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 11. és 12. cikkének megfelelően három kérelmet nyújtott be a Bizottságnak a MON 810 kukoricából jelenleg előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatali engedélyének megújítására, a MON 810 kukoricát tartalmazó és abból álló takarmányok engedélyezésére, valamint a MON 810 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, bármely más kukoricáéhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára vonatkozóan, a termesztést is beleértve; mivel az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépésének időpontját követően a gyártó a szóban forgó termékeket az említett rendelet 8. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának, valamint 20. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően bejelentette a Bizottságnak, és azokat bevezették a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásába; |
| --- | --- |

A.

mivel 2007. április 11-én és 18-án a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 11. és 12. cikkének megfelelően három kérelmet nyújtott be a Bizottságnak a MON 810 kukoricából jelenleg előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatali engedélyének megújítására, a MON 810 kukoricát tartalmazó és abból álló takarmányok engedélyezésére, valamint a MON 810 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, bármely más kukoricáéhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára vonatkozóan, a termesztést is beleértve; mivel az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépésének időpontját követően a gyártó a szóban forgó termékeket az említett rendelet 8. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának, valamint 20. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően bejelentette a Bizottságnak, és azokat bevezették a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásába;

| B. | mivel 2016. március 9-én a Monsanto Europe S.A. levelet küldött a Bizottságnak, amelyben kéri, hogy a termesztésre vonatkozó kérelmet a többi kérelemtől elkülönítve vizsgálják; |
| --- | --- |

B.

mivel 2016. március 9-én a Monsanto Europe S.A. levelet küldött a Bizottságnak, amelyben kéri, hogy a termesztésre vonatkozó kérelmet a többi kérelemtől elkülönítve vizsgálják;

| C. | mivel a kérelemben leírtaknak megfelelően a géntechnológiával módosított MON 810 kukorica tartalmazza a Bacillus thuringiensis kurstaki alfajtából származó Cry1Ab fehérjét, amely rezisztenciát biztosít a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel – például Ostrinia nubilalis és a Sesamia spp – szemben; |
| --- | --- |

C.

mivel a kérelemben leírtaknak megfelelően a géntechnológiával módosított MON 810 kukorica tartalmazza a Bacillus thuringiensis kurstaki alfajtából származó Cry1Ab fehérjét, amely rezisztenciát biztosít a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel – például Ostrinia nubilalis és a Sesamia spp – szemben;

| D. | mivel a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalát eredetileg a 90/220/EGK tanácsi irányelv (8) értelmében a Bizottság a 98/294/EK határozattal (9) engedélyezte; mivel Franciaország 1998. augusztus 3-án engedélyezte a Monsanto Europe S. A.-nak (a továbbiakban: Monsanto) a MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

D.

mivel a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalát eredetileg a 90/220/EGK tanácsi irányelv (8) értelmében a Bizottság a 98/294/EK határozattal (9) engedélyezte; mivel Franciaország 1998. augusztus 3-án engedélyezte a Monsanto Europe S. A.-nak (a továbbiakban: Monsanto) a MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalát.

| E. | mivel a 2001/18/EK irányelv 26c. cikkének (2) bekezdése szerint a géntechnológiával módosított MON 810 kukorica termesztése tilos az alábbi területeken: Vallónia (Belgium); Bulgária; Dánia; Németország (kivéve kutatási célokból); Görögország; Franciaország; Horvátország; Olaszország; Ciprus; Lettország; Litvánia; Luxemburg; Magyarország; Málta; Hollandia; Ausztria; Lengyelország; Szlovénia; Észak-Írország (Egyesült Királyság); Skócia (Egyesült Királyság); Wales (Egyesült Királyság). |
| --- | --- |

E.

mivel a 2001/18/EK irányelv 26c. cikkének (2) bekezdése szerint a géntechnológiával módosított MON 810 kukorica termesztése tilos az alábbi területeken: Vallónia (Belgium); Bulgária; Dánia; Németország (kivéve kutatási célokból); Görögország; Franciaország; Horvátország; Olaszország; Ciprus; Lettország; Litvánia; Luxemburg; Magyarország; Málta; Hollandia; Ausztria; Lengyelország; Szlovénia; Észak-Írország (Egyesült Királyság); Skócia (Egyesült Királyság); Wales (Egyesült Királyság).

| F. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) szerint a bizonyítékok arra mutatnak, hogy a kibocsátott pollenek 95–99 %-a pollen forrásától legfeljebb 50 méterre rakódik le, ugyanakkor a vertikális szélmozgások vagy széllökések révén a szétszóródó pollen a légkörbe kerülhet és jelentős, akár több kilométeres távolságra is eljuthat; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) szerint a bizonyítékok arra mutatnak, hogy a kibocsátott pollenek 95–99 %-a pollen forrásától legfeljebb 50 méterre rakódik le, ugyanakkor a vertikális szélmozgások vagy széllökések révén a szétszóródó pollen a légkörbe kerülhet és jelentős, akár több kilométeres távolságra is eljuthat;

| G. | mivel az EFSA önkényesen kizárta a kukorica kereszbeporzását a MON 810 kukoricáról készített tudományos véleményeinek hatóköréből, ezzel figyelmen kívül hagyva a biológiai sokféleséget fenyegető potenciális kockázatokat; |
| --- | --- |

G.

mivel az EFSA önkényesen kizárta a kukorica kereszbeporzását a MON 810 kukoricáról készített tudományos véleményeinek hatóköréből, ezzel figyelmen kívül hagyva a biológiai sokféleséget fenyegető potenciális kockázatokat;

| H. | mivel a teosinte, a termesztett kukorica őse, 2009 óta megtalálható Spanyolországban; mivel a teosinte-populáció befogadhatja a Spanyolország néhány olyan területén is termelt genetikailag módosított MON 810 kukoricából származó transzgenetikus DNS-t, ahol a teosinte is rendkívül elterjedt; mivel a gének átkerülhetnek a teosintébe, miáltal az Bt-toxint kezd termelni és így a kukorica és teosinte hibridjei ellenállóbbá válnak az eredeti teosinte növényekhez képest; mivel ez a forgatókönyv jelentős kockázatot hordoz a gazdálkodók és a környezet számára; |
| --- | --- |

H.

mivel a teosinte, a termesztett kukorica őse, 2009 óta megtalálható Spanyolországban; mivel a teosinte-populáció befogadhatja a Spanyolország néhány olyan területén is termelt genetikailag módosított MON 810 kukoricából származó transzgenetikus DNS-t, ahol a teosinte is rendkívül elterjedt; mivel a gének átkerülhetnek a teosintébe, miáltal az Bt-toxint kezd termelni és így a kukorica és teosinte hibridjei ellenállóbbá válnak az eredeti teosinte növényekhez képest; mivel ez a forgatókönyv jelentős kockázatot hordoz a gazdálkodók és a környezet számára;

| I. | mivel az illetékes spanyol hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a teosinte jelenlétéről a spanyolországi kukoricaföldeken, többek között a géntechnológiával módosított kukorica termesztésére szolgáló földeken is rendkívül korlátozott jelenlétről számolva be; mivel a rendelkezésre álló információk szerint Franciaországban is találtak már teosintét; |
| --- | --- |

I.

mivel az illetékes spanyol hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a teosinte jelenlétéről a spanyolországi kukoricaföldeken, többek között a géntechnológiával módosított kukorica termesztésére szolgáló földeken is rendkívül korlátozott jelenlétről számolva be; mivel a rendelkezésre álló információk szerint Franciaországban is találtak már teosintét;

| J. | mivel a Bizottság 2016. július 13-án kérte az EFSÁ-t, hogy a tudományos szakirodalom és egyéb források alapján 2016 szeptember végéig értékelje, hogy napvilágra kerültek-e olyan új bizonyítékok, amelyek nyomán módosítani kellene az EFSA szakvéleményeiben szereplő, a genetikailag módosított MON 810, Bt11, 1507 és GA21 kukoricafajtákkal kapcsolatos következtetéseket és ajánlásokat; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság 2016. július 13-án kérte az EFSÁ-t, hogy a tudományos szakirodalom és egyéb források alapján 2016 szeptember végéig értékelje, hogy napvilágra kerültek-e olyan új bizonyítékok, amelyek nyomán módosítani kellene az EFSA szakvéleményeiben szereplő, a genetikailag módosított MON 810, Bt11, 1507 és GA21 kukoricafajtákkal kapcsolatos következtetéseket és ajánlásokat;

| K. | mivel végrehajtási határozata tervezetének 22. pontjában a Bizottság a helyi halandósági arányt illetően azt állítja, hogy az EFSA két helyi halandósági arányt tekintett „elfogadhatónak” (0,5 % és 1 %), ugyanakkor a nem célzott lepidoterák Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlásokat aktualizáló 2015. május 28-i tudományos véleményében az EFSA egyértelműen kimondja, hogy „az EFSA GMO-testülete által illusztrálásra alkalmazott konkrét védelmi szintek csak példának tekinthetők” és „bármilyen küszöb alkalmazása szükségszerűen önkényes, amelyet az EU-n belüli hatályos védelmi célokkal összhangban kell módosítani”; |
| --- | --- |

K.

mivel végrehajtási határozata tervezetének 22. pontjában a Bizottság a helyi halandósági arányt illetően azt állítja, hogy az EFSA két helyi halandósági arányt tekintett „elfogadhatónak” (0,5 % és 1 %), ugyanakkor a nem célzott lepidoterák Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlásokat aktualizáló 2015. május 28-i tudományos véleményében az EFSA egyértelműen kimondja, hogy „az EFSA GMO-testülete által illusztrálásra alkalmazott konkrét védelmi szintek csak példának tekinthetők” és „bármilyen küszöb alkalmazása szükségszerűen önkényes, amelyet az EU-n belüli hatályos védelmi célokkal összhangban kell módosítani”;

| L. | mivel a Bizottság végrehajtási határozattervezetében a 0,5 % alatti helyi halandósági arány mellett döntött és a mellékletben önkényesen legalább 5 méteres izolációs távolságot írt elő a MON 810 kukoricaföldek és a 2004/35/EK irányelv 1. cikkének (3) bekezdése szerinti védett élőhelyek között, annak ellenére, hogy az EFSA egyértelműen megállapítja, hogy egy védett élőhely körüli, a Bt11/MON 810 kukoricaföldektől számított 20 méteres izolációs távolság előírása – ami négyszerese a Bizottság által javasolt távolságnak – csökkentené várhatóan 0,5 % alá a helyi halandósági arányt még a rendkívül érzékeny nem célzott lepidoptera-lárvák esetében is; |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság végrehajtási határozattervezetében a 0,5 % alatti helyi halandósági arány mellett döntött és a mellékletben önkényesen legalább 5 méteres izolációs távolságot írt elő a MON 810 kukoricaföldek és a 2004/35/EK irányelv 1. cikkének (3) bekezdése szerinti védett élőhelyek között, annak ellenére, hogy az EFSA egyértelműen megállapítja, hogy egy védett élőhely körüli, a Bt11/MON 810 kukoricaföldektől számított 20 méteres izolációs távolság előírása – ami négyszerese a Bizottság által javasolt távolságnak – csökkentené várhatóan 0,5 % alá a helyi halandósági arányt még a rendkívül érzékeny nem célzott lepidoptera-lárvák esetében is;

| M. | mivel a nem célzott lepidoterák kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlásokat naprakésszé tevő 2015. május 28-i tudományos véleményében az EFSA kijelentette, hogy „jelenleg nem áll rendelkezésre elég adat arra vonatkozóan, hogy a Bt-vel kapcsolatos lárvahalandóságot az általános halandóság keretében tudjuk értékelni”; |
| --- | --- |

M.

mivel a nem célzott lepidoterák kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlásokat naprakésszé tevő 2015. május 28-i tudományos véleményében az EFSA kijelentette, hogy „jelenleg nem áll rendelkezésre elég adat arra vonatkozóan, hogy a Bt-vel kapcsolatos lárvahalandóságot az általános halandóság keretében tudjuk értékelni”;

| N. | mivel a beszámolók szerint a forgalomba hozatal utáni környezeti nyomon követés végrehajtására sorozatosan nem kerül sor, mivel az EFSA szerint a 2014. évi PMEM-jelentés kimutatta, hogy Spanyolországban – a korábbi évekhez hasonlóan – részben nem hajtották végre a Bt-mentes kukorica menedékként való telepítését, és a korábbi évek PMEM-jelentéseiben a MON 810 kukoricával kapcsolatosan megfogalmazottakhoz hasonlóan módszertani hiányosságokat tártak fel a mezőgazdasági termelők által kitöltött kérdőívek elemzése és a szakirodalom áttekintése során; |
| --- | --- |

N.

mivel a beszámolók szerint a forgalomba hozatal utáni környezeti nyomon követés végrehajtására sorozatosan nem kerül sor, mivel az EFSA szerint a 2014. évi PMEM-jelentés kimutatta, hogy Spanyolországban – a korábbi évekhez hasonlóan – részben nem hajtották végre a Bt-mentes kukorica menedékként való telepítését, és a korábbi évek PMEM-jelentéseiben a MON 810 kukoricával kapcsolatosan megfogalmazottakhoz hasonlóan módszertani hiányosságokat tártak fel a mezőgazdasági termelők által kitöltött kérdőívek elemzése és a szakirodalom áttekintése során;

| O. | mivel az EFSA GMO-testülete nyomatékosan – mégis eredménytelenül – megismétli minden évben a MON 810 kukorica forgalomba hozatala utáni környezeti nyomon követésével kapcsolatos ajánlásait, nevezetesen a mintavétellel kapcsolatos részletesebb információk megadását, a mezőgazdasági termelőket célzó kérdőívek részrehajló megfogalmazása lehetőségének csökkentését és az összes idevágó tudományos publikáció megnevezését; mivel a mezőgazdasági termelőket célzó kérdőívek mintavételi keretének javítását illetően a GMO-testület hiábavalóan hangoztatja évről évre a nemzeti GMO-termesztői nyilvántartások fontosságát, illetve arra irányuló ajánlásait, hogy a hozzájárulás birtokosai fontolják meg, hogyan tudnák a lehető legjobban felhasználni a nemzeti nyilvántartásokban rögzített adatokat és előmozdítani a párbeszédet a nyilvántartások kezeléséért felelős szervekkel ott, ahol MON 810 kukoricát termesztenek; |
| --- | --- |

O.

mivel az EFSA GMO-testülete nyomatékosan – mégis eredménytelenül – megismétli minden évben a MON 810 kukorica forgalomba hozatala utáni környezeti nyomon követésével kapcsolatos ajánlásait, nevezetesen a mintavétellel kapcsolatos részletesebb információk megadását, a mezőgazdasági termelőket célzó kérdőívek részrehajló megfogalmazása lehetőségének csökkentését és az összes idevágó tudományos publikáció megnevezését; mivel a mezőgazdasági termelőket célzó kérdőívek mintavételi keretének javítását illetően a GMO-testület hiábavalóan hangoztatja évről évre a nemzeti GMO-termesztői nyilvántartások fontosságát, illetve arra irányuló ajánlásait, hogy a hozzájárulás birtokosai fontolják meg, hogyan tudnák a lehető legjobban felhasználni a nemzeti nyilvántartásokban rögzített adatokat és előmozdítani a párbeszédet a nyilvántartások kezeléséért felelős szervekkel ott, ahol MON 810 kukoricát termesztenek;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | a termesztés EFSA által végzett értékelését hiányosnak, a Bizottság által javasolt kockázatkezelési ajánlásokat pedig nem megfelelőnek tartja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozattervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzéseivel, ami a 178/2002/EK rendeletben meghatározott általános alapelvekkel összhangban az, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos vélemény a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MON 810 kukoricára vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről. EFSA Journal (2012); 10(12):3017. [98 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2012.3017.

(4)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos vélemény a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított Bt11 és MON 810 kukorica termesztésére vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások kiegészítéséről. EFSA Journal 2012; 10(12):3016 [32 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2012.3016.

(5)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos vélemény a nem célzott lepidoterák Bt-kukorica pollenjének való kitettségének a védett élőhelyeken történő korlátozására vonatkozó kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről. EFSA Journal 2015; 13(7):4127 [31 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2015.4127.

(6)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos vélemény a géntechnológiával módosított MON 810 kukorica Monsanto Europe S.A. általi termesztésének a forgalomba hozatal utáni 2014. évi éves környezeti nyomon követési jelentésről (PMEM). EFSA Journal 2016; 14(4):4446 [26 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2016.4446.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0036.

(8)  A Tanács 90/220/EGK irányelve (1990. április 23.) a géntechnológiával módosított szervezeteknek a környezetbe történő szándékos kibocsátásáról (HL L 117., 1990.5.8., 15. o.).

(9)  A Bizottság 98/294/EK határozata (1998. április 22.) a 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően, a genetikailag módosított kukorica (Zea mays L. MON 810 vonal) forgalomba hozataláról (HL L 131., 1998.5.5., 32. o.).

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/80

---

P8_TA(2016)0389

A géntechnológiával módosított MON 810 kukoricából készült termékek forgalomba hozatala

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricából készült termékek (MON-ØØ81Ø-6) forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046169/00 – 2016/2922(RSP))

(2018/C 215/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 810 kukorica (MON-ØØ81Ø-6) forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D046169/00, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 810 kukorica (MON-ØØ81Ø-6) forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D046169/00,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel arra, hogy az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2016. július 8-án úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2016. július 8-án úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2012. december 6-án kiadott tudományos szakvéleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2012. december 6-án kiadott tudományos szakvéleményre (3),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról szóló, 2015. december 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról szóló, 2015. december 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított FG72 szójababot (MST-FGØ72-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított FG72 szójababot (MST-FGØ72-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, MIR162, MIR604 és GA21genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának engedélyezéséről és a 2010/426/EU, a 2011/893/EU, a 2011/892/EU és a 2011/894/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. június 8-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, MIR162, MIR604 és GA21genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának engedélyezéséről és a 2010/426/EU, a 2011/893/EU, a 2011/892/EU és a 2011/894/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. június 8-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2007. április 11-én és 18-án a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkének megfelelően három kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a MON 810 kukoricából előállított meglévő élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok engedélyezésének, a MON 810 kukoricát tartalmazó és abból álló takarmányok engedélyezésének, valamint a MON 810 kukoricának az ilyen kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékekben való, bármely más kukoricáéhoz hasonló, nem élelmiszerként és takarmányként történő egyéb felhasználásának – beleértve a termesztést is – engedélyezésének megújítására vonatkozóan; mivel az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépésének időpontját követően a gyártó a szóban forgó termékeket az említett rendelet 8. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának és 20. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően bejelentette az Európai Bizottságnak, és azokat bevezették a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásába. |
| --- | --- |

A.

mivel 2007. április 11-én és 18-án a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkének megfelelően három kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a MON 810 kukoricából előállított meglévő élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok engedélyezésének, a MON 810 kukoricát tartalmazó és abból álló takarmányok engedélyezésének, valamint a MON 810 kukoricának az ilyen kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékekben való, bármely más kukoricáéhoz hasonló, nem élelmiszerként és takarmányként történő egyéb felhasználásának – beleértve a termesztést is – engedélyezésének megújítására vonatkozóan; mivel az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépésének időpontját követően a gyártó a szóban forgó termékeket az említett rendelet 8. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának és 20. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően bejelentette az Európai Bizottságnak, és azokat bevezették a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásába.

| B. | mivel 2016. március 9-én a Monsanto Europe S.A. levelet küldött a Bizottságnak, melyben kérte, hogy a kérelem termesztésre vonatkozó részét külön kezeljék a kérelem többi részétől; |
| --- | --- |

B.

mivel 2016. március 9-én a Monsanto Europe S.A. levelet küldött a Bizottságnak, melyben kérte, hogy a kérelem termesztésre vonatkozó részét külön kezeljék a kérelem többi részétől;

| C. | mivel a géntechnológiával módosított MON-ØØ81Ø-6 kukorica a kérelemben leírtak szerint Cry1Ab proteint tartalmaz (forrása a Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki), amely védelmet biztosít a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel – köztük az európai kukoricamoly (Ostrinia nubilalis) és a Sesamia spp. kártevőkkel – szemben; |
| --- | --- |

C.

mivel a géntechnológiával módosított MON-ØØ81Ø-6 kukorica a kérelemben leírtak szerint Cry1Ab proteint tartalmaz (forrása a Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki), amely védelmet biztosít a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel – köztük az európai kukoricamoly (Ostrinia nubilalis) és a Sesamia spp. kártevőkkel – szemben;

| D. | mivel a bizottsági végrehajtási határozattervezetéről az Állandó Bizottság 2016. július 8-án szavazott és nem nyilvánított véleményt; |
| --- | --- |

D.

mivel a bizottsági végrehajtási határozattervezetéről az Állandó Bizottság 2016. július 8-án szavazott és nem nyilvánított véleményt;

| E. | mivel a tagállamok elutasító szavazatának vagy tartózkodásának két fő oka az volt, hogy nincsenek hosszú távú takarmányozási és toxicitási tanulmányok, és nem elengedő a kockázatértékelés sem; |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamok elutasító szavazatának vagy tartózkodásának két fő oka az volt, hogy nincsenek hosszú távú takarmányozási és toxicitási tanulmányok, és nem elengedő a kockázatértékelés sem;

| F. | mivel a bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről 2016. szeptember 15-én szavazott a fellebbviteli bizottság, és ismét nem nyilvánított véleményt, mivel az uniós lakosság 38,74 %-át képviselő 12 tagállam a határozattervezet mellett szavazott, a lakosság 18,01 %-át képviselő 11 tagállam ellene szavazott, a lakosság 43,08 %-át képviselő négy tagállam tartózkodott, a lakosság 0,17 %-át képviselő egy tagállam pedig nem volt jelen; |
| --- | --- |

F.

mivel a bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről 2016. szeptember 15-én szavazott a fellebbviteli bizottság, és ismét nem nyilvánított véleményt, mivel az uniós lakosság 38,74 %-át képviselő 12 tagállam a határozattervezet mellett szavazott, a lakosság 18,01 %-át képviselő 11 tagállam ellene szavazott, a lakosság 43,08 %-át képviselő négy tagállam tartózkodott, a lakosság 0,17 %-át képviselő egy tagállam pedig nem volt jelen;

| G. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló jogalkotási javaslata indokolásában 2015. április 22-én a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyező határozatokat a Bizottság az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően a tagállami bizottságok véleményei nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; |
| --- | --- |

G.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló jogalkotási javaslata indokolásában 2015. április 22-én a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyező határozatokat a Bizottság az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően a tagállami bizottságok véleményei nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz;

| H. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án elutasította, azzal az indokkal, hogy míg az előállítás szükségszerűen egy tagállam területén történik, a GMO-k kereskedelme átlépi a határokat, ami azt jelenti, hogy a Bizottság által javasolt nemzeti „értékesítésre és felhasználásra” vonatkozó tilalmat a behozatali határellenőrzés visszaállítása nélkül nem lehetne érvényesíteni; mivel a Parlament elutasította az 1829/2003/EK rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot, és felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát és nyújtson be újat; |
| --- | --- |

H.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án elutasította, azzal az indokkal, hogy míg az előállítás szükségszerűen egy tagállam területén történik, a GMO-k kereskedelme átlépi a határokat, ami azt jelenti, hogy a Bizottság által javasolt nemzeti „értékesítésre és felhasználásra” vonatkozó tilalmat a behozatali határellenőrzés visszaállítása nélkül nem lehetne érvényesíteni; mivel a Parlament elutasította az 1829/2003/EK rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot, és felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát és nyújtson be újat;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozattervezet nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, ami a 178/2002/EK rendeletben meghatározott általános alapelvekkel összhangban az, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozattervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján nyújtson be új jogalkotási javaslatot az 1829/2003/EK rendelet módosítására, figyelembe véve azokat a gyakran hangoztatott tagállami aggályokat, amelyek nem csupán a GMO-k által az egészségre vagy a környezetre jelentett veszélyekkel kapcsolatosak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos szakvélemény a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MON 810 kukoricára vonatkozó kockázatértékelési következtetések és kockázatkezelési ajánlások naprakésszé tételéről. EFSA Journal (2012); 10(12):3017. [98 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3017.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456.

(5)  Elfogadott szövegek. P8_TA(2016)0040.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/83

---

P8_TA(2016)0390

A géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapot forgalomba hozatala

Az Európai Parlament 2016. október 6-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D046168/00 – 2016/2923(RSP))

(2018/C 215/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel arra, hogy az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2016. július 8-án úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2016. július 8-án úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2016. március 9-én kiadott véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2016. március 9-én kiadott véleményre (3),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról szóló, 2015. december 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról szóló, 2015. december 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított FG72 szójababot (MST-FGØ72-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított FG72 szójababot (MST-FGØ72-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, MIR162, MIR604 és GA21genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának engedélyezéséről és a 2010/426/EU, a 2011/893/EU, a 2011/892/EU és a 2011/894/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. június 8-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, MIR162, MIR604 és GA21genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának engedélyezéséről és a 2010/426/EU, a 2011/893/EU, a 2011/892/EU és a 2011/894/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. június 8-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2009. március 12-én a Dow AgroSciences Europe az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikke szerint kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes hatóságához a 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; |
| --- | --- |

A.

mivel 2009. március 12-én a Dow AgroSciences Europe az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikke szerint kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes hatóságához a 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan;

| B. | mivel a géntechnológiával módosított DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8 gyapot a kérelemben leírtaknak megfelelően foszfinotricin-acetiltranszferáz (PAT) fehérjét tartalmaz, amely ellenállást biztosít a glufozinát-ammónium tartalmú gyomirtókkal szemben, illetve módosított CP4 5-enolpiruvilshikimát-3-foszfát szintáz (CP4EPSPS) fehérjét tartalmaz, amely ellenállást biztosít a glifozáttartalmú gyomirtó szerekkel szemben, továbbá Cry1F és Cry1Ac fehérjéket tartalmaz, amelyek védelmet biztosítanak bizonyos, a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben, és mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – a WHO rákbetegségekkel foglalkozó ügynöksége – 2015. március 20-án a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatású” anyagként sorolta be (9); |
| --- | --- |

B.

mivel a géntechnológiával módosított DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8 gyapot a kérelemben leírtaknak megfelelően foszfinotricin-acetiltranszferáz (PAT) fehérjét tartalmaz, amely ellenállást biztosít a glufozinát-ammónium tartalmú gyomirtókkal szemben, illetve módosított CP4 5-enolpiruvilshikimát-3-foszfát szintáz (CP4EPSPS) fehérjét tartalmaz, amely ellenállást biztosít a glifozáttartalmú gyomirtó szerekkel szemben, továbbá Cry1F és Cry1Ac fehérjéket tartalmaz, amelyek védelmet biztosítanak bizonyos, a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben, és mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – a WHO rákbetegségekkel foglalkozó ügynöksége – 2015. március 20-án a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatású” anyagként sorolta be (9);

| C. | mivel a bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről az Állandó Bizottság 2016. július 8-án szavazott és nem nyilvánított véleményt; |
| --- | --- |

C.

mivel a bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről az Állandó Bizottság 2016. július 8-án szavazott és nem nyilvánított véleményt;

| D. | mivel a bizottsági végrehajtási határozattervezetről 2016. szeptember 15-én szavazott a fellebbviteli bizottság, és ismét nem nyilvánított véleményt, mivel az uniós lakosság 38,66 %-át képviselő 11 tagállam a határozattervezet mellett szavazott, a lakosság 33,17 %-át képviselő 14 tagállam ellene szavazott, a lakosság 28 %-át képviselő 2 tagállam tartózkodott, a lakosság 0,17 %-át képviselő 1 tagállam pedig nem volt jelen; |
| --- | --- |

D.

mivel a bizottsági végrehajtási határozattervezetről 2016. szeptember 15-én szavazott a fellebbviteli bizottság, és ismét nem nyilvánított véleményt, mivel az uniós lakosság 38,66 %-át képviselő 11 tagállam a határozattervezet mellett szavazott, a lakosság 33,17 %-át képviselő 14 tagállam ellene szavazott, a lakosság 28 %-át képviselő 2 tagállam tartózkodott, a lakosság 0,17 %-át képviselő 1 tagállam pedig nem volt jelen;

| E. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló jogalkotási javaslata indokolásában 2015. április 22-én a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyező határozatokat a Bizottság az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően a tagállami bizottságok véleményei nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; |
| --- | --- |

E.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló jogalkotási javaslata indokolásában 2015. április 22-én a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyező határozatokat a Bizottság az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően a tagállami bizottságok véleményei nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz;

| F. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án elutasította (10), azzal az indokkal, hogy míg az előállítás szükségszerűen egy tagállam területén történik, a GMO-k kereskedelme átlépi a határokat, ami azt jelenti, hogy a Bizottság által javasolt nemzeti „értékesítésre és felhasználásra” vonatkozó tilalmat a behozatali határellenőrzés visszaállítása nélkül nem lehetne érvényesíteni; mivel a Parlament elutasította az 1829/2003/EK rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot, és felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát és nyújtson be újat; |
| --- | --- |

F.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án elutasította (10), azzal az indokkal, hogy míg az előállítás szükségszerűen egy tagállam területén történik, a GMO-k kereskedelme átlépi a határokat, ami azt jelenti, hogy a Bizottság által javasolt nemzeti „értékesítésre és felhasználásra” vonatkozó tilalmat a behozatali határellenőrzés visszaállítása nélkül nem lehetne érvényesíteni; mivel a Parlament elutasította az 1829/2003/EK rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot, és felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát és nyújtson be újat;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozattervezet nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, ami a 178/2002/EK rendeletben meghatározott általános alapelvekkel összhangban az, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján nyújtson be új jogalkotási javaslatot az 1829/2003/EK rendelet módosítására, figyelembe véve azokat a gyakran hangoztatott tagállami aggályokat, amelyek nem csupán a GMO-k által az egészségre vagy a környezetre jelentett veszélyekkel kapcsolatosak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (GMO-testület); Tudományos vélemény a Dow Agrosciences LLC kérelméről (EFSA-GMO-NL-2009-68) a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapot 1829/2003/EK rendelet szerint élelmiszerként vagy takarmányként történő felhasználása, behozatala és feldolgozása. EFSA Journal 2016; 14(4):4430. [21 pp.]; doi: 10.2903/j.efsa.2016.4430.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271.

(9)  IARC-monográfiák, 112. kötet: Öt szerves foszfátot tartalmazó rovarirtó és gyomirtó vegyszer értékelése, 2015. március 20. http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0379.

---

2016. október 25., kedd

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/86

---

P8_TA(2016)0402

Az EU Iránnal kapcsolatos stratégiája a nukleáris megállapodást követően

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása az EU Iránnal kapcsolatos stratégiájáról a nukleáris megállapodást követően (2015/2274(INI))

(2018/C 215/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és Mohammad Javad Zarif iráni külügyminiszter 2016. április 16-i teheráni közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és Mohammad Javad Zarif iráni külügyminiszter 2016. április 16-i teheráni közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. július 20-án elfogadott 2231 (2015) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. július 20-án elfogadott 2231 (2015) számú határozatára,

| — | tekintettel az iráni nukleáris programról szóló megállapodással kapcsolatos, 2015. július 20-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az iráni nukleáris programról szóló megállapodással kapcsolatos, 2015. július 20-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel Iránról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az EU Iránnal kapcsolatos megközelítéséről szóló, 2011. március 10-i (1), az Iránban élő etnikai kisebbségek helyzetéről szóló, 2012. június 14-i (2), az emberi jogok megsértésének legutóbbi eseteiről Iránban című, 2011. november 17-i (3), és az EU Iránnal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2014. április 3-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Iránról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az EU Iránnal kapcsolatos megközelítéséről szóló, 2011. március 10-i (1), az Iránban élő etnikai kisebbségek helyzetéről szóló, 2012. június 14-i (2), az emberi jogok megsértésének legutóbbi eseteiről Iránban című, 2011. november 17-i (3), és az EU Iránnal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2014. április 3-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, tekintettel az EU emberi jogokról szóló éves jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, tekintettel az EU emberi jogokról szóló éves jelentéseire,

| — | tekintettel az EU emberi jogokról szóló éves jelentéseivel kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogokról szóló éves jelentéseivel kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a halálbüntetésről szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló, 2016. március 10-i jelentésére, a legutóbbi, 2016. május 20-i és június 8-i nyilatkozataira, amelyekben aggodalmát fejezi ki az emberi jogok védelmezőinek bebörtönzése, a bahá'i közösség elleni gyűlölet közelmúltban történő ismételt felszítása miatt, valamint az ENSZ főtitkárának 2016. március 3-i, az Iráni Iszlám Köztársaságban tapasztalható emberi jogi helyzetről szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló, 2016. március 10-i jelentésére, a legutóbbi, 2016. május 20-i és június 8-i nyilatkozataira, amelyekben aggodalmát fejezi ki az emberi jogok védelmezőinek bebörtönzése, a bahá'i közösség elleni gyűlölet közelmúltban történő ismételt felszítása miatt, valamint az ENSZ főtitkárának 2016. március 3-i, az Iráni Iszlám Köztársaságban tapasztalható emberi jogi helyzetről szóló jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló, 2015. december 17-én elfogadott 70/173 számú határozatára (A/RES/70/173), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló, 2015. december 17-én elfogadott 70/173 számú határozatára (A/RES/70/173),

| — | tekintettel Federica Mogherini alelnök/főképviselő egy iráni fiatalkorú bűnelkövető kivégzésével kapcsolatos 2015. október 14-i, és az emberi jogok iráni védelmezője, Narges Mohammadi elítélésével kapcsolatos 2016. május 20-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini alelnök/főképviselő egy iráni fiatalkorú bűnelkövető kivégzésével kapcsolatos 2015. október 14-i, és az emberi jogok iráni védelmezője, Narges Mohammadi elítélésével kapcsolatos 2016. május 20-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0286/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0286/2016),

| A. | mivel az iráni nukleáris megállapodást és az iráni belpolitikai fejleményeket követően most lehetőség nyílik az országban a reformokra és az Európai Unióval ápolt kapcsolatok javítására; |
| --- | --- |

A.

mivel az iráni nukleáris megállapodást és az iráni belpolitikai fejleményeket követően most lehetőség nyílik az országban a reformokra és az Európai Unióval ápolt kapcsolatok javítására;

Az EU–Irán kapcsolatok

Politikai párbeszéd

| 1. | meggyőződése, hogy az átfogó közös cselekvési terv (JCPOA) – közismert nevén: az iráni nukleáris megállapodás – a multilaterális diplomácia és különösen az európai diplomácia jelentős eredménye, amelynek nemcsak az EU-iráni kapcsolatok számottevő javulását kell lehetővé tennie, hanem a stabilitás előmozdítását is az egész régióban; véleménye szerint az összes fél felelős annak szigorú és maradéktalan végrehajtásáért; üdvözli a Közös Bizottság létrejöttét, amelyben Irán és az E3/EU+3 (Kína, Franciaország, Németország, az Orosz Föderáció, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok képviselői, valamint az alelnök/főképviselő) vesznek részt; teljes mértékben támogatja az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét a JCPOA égisze alatt létrehozott Közös Bizottság koordinátori szerepében és meggyőződése, hogy a JCPOA szigorú és teljes végrehajtása továbbra is rendkívül fontos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli, hogy Mogherini alelnök/főképviselő 2016. április 16-án látogatást tett Iránban, hét európai biztos társaságában, mert ez fontos mérföldkő az EU és Irán közötti kétoldalú kapcsolatok nagyra törő programjának felállításában a közös érdekű területeken; megjegyzi, hogy számos bizottsági nyilatkozat és Iránba látogató több uniós küldöttség – a legutóbbi alkalommal a főképviselő/alelnök és hét biztos részvételével – a kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokra összpontosított; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy a Tanács határozata, amely szerint a közös átfogó cselekvési tervben vállalt kötelezettségek végrehajtása eredményeként fel kell oldani az Iráni Iszlám Köztársaság elleni összes nukleáris vonatkozású szankciót, lehetőséget kínál az Iránnal való kapcsolatok újbóli felvételére, valamint alkalmat és előnyöket teremt mindkét félnek azáltal, hogy lehetőséget ad az európai vállalatok számára az iráni piac újbóli megnyitására; arra is emlékeztet, hogy a jelentős, viszonylag magasan képzett és fiatal népességgel, valamint a régió egyik legváltozatosabb GDP-összetételével rendelkező Iránnak beruházásokra van szüksége, és az ország potenciális piacot jelent a kiváló minőségű európai áruk számára; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a nyitottságot az Iránnal való kapcsolatokban; rámutat, hogy az EU–Irán kapcsolatokat a nukleáris megállapodás/JCPOA végrehajtásával együtt kell fejleszteni; emlékeztet arra, hogy a megállapodás feltételei szerint amennyiben Irán nem hajtja végre a megállapodást, sor kerülhet a szankciók újbóli bevezetésére; ösztönzi az Unió, az uniós tagállamok és Irán közötti megújult kapcsolatokat, amelyben mindkét fél szorosan együttműködik bilaterális és multilaterális kérdések megoldásában, a régió fokozott stabilitásának biztosítása és a nukleáris megállapodás hatékony végrehajtása érdekében; véleménye szerint az EU–Irán kapcsolatokat többszintű párbeszéddé kell fejleszteni, amely kiterjed a politikai, diplomáciai, gazdasági, tudományos, technikai és emberek közötti kapcsolatokra, amely a civil társadalmi szereplőkre, a nem kormányzati szervekre és az emberi jogok védelmezőire egyaránt kiterjed; támogatja az EU és Irán közötti kapcsolatok mindkét fél kölcsönös előnyét szolgáló, valamint a közös érdekek és különbségek realisztikus felmérésén alapuló megnyitását az együttműködés fokozatos bővítésének ösztönzése céljából, a bizalomépítés légkörében, mindenekelőtt Irán és az EU népeinek érdekeit szem előtt tartva; e tekintetben támogatja az Európai Unió az iránti elkötelezettségét, hogy megújítja az együttműködést Iránnal, az alábbi négy elvet követő párbeszéd alapján: a párbeszéd hatálya átfogó jellegű; együttműködő azokon a területeken, ahol az EU-nak és Iránnak közösek az érdekei; kritikus, nyílt és őszinte azokon a területeken, ahol az EU nem ért egyet Iránnal, de törekednek a közös nevező megtalálására; és általában konstruktív és gyakorlatias a hangneme; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli az Európai Külügyi Szolgálaton (EKSZ) belül hozott intézményi változásokat, amelyek igazodnak a JCPOA eredményeihez, különösen az iráni munkacsoport létrehozását az EKSZ-en belül, melynek célja az Iránnal kapcsolatos kérdések különféle cselekvési szálainak összehangolása; üdvözli, hogy az EKSZ lépéseket tett egy uniós küldöttség teheráni megnyitása érdekében, amire az Európai Parlament korábbi állásfoglalásai is felszólítottak, mivel ez lehetővé teszi az Unió számára az iráni hatóságokkal való együttműködést, amely lehetővé tenné magával az EU-val kapcsolatos közismeretek javítását az országon belül, eloszlatná a félreértéseket, valamint elmélyítené az EU és Irán közötti együttműködést; hangsúlyozza ebben a tekintetben, hogy a kereskedelem és a beruházás uniós hatáskör, és hogy egy uniós küldöttség teheráni megnyitása megkönnyítené az Unió és Irán közötti együttműködést a kereskedelem, az oktatás, a kultúra, az emberi jogok és a környezeti fenntarthatóság területén, és erőteljesen hozzájárulna mindkét fél elvárásainak teljesüléséhez; kiemeli, hogy az Euronews jövőben tervezett fárszi nyelvű adásának is fontos médiahídként kellene szolgálnia az Európai Unió és a perzsául beszélő nézők között; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió és Irán úgy döntött, hogy konstruktív módon néz szembe a mindkét felet érintő kérdésekkel; olyan uniós stratégiára szólít fel, amely újból bevonja Iránt az együttműködésbe, amely kezdetben bizalomerősítő intézkedésekre épülhet technikai területeken, és amely pozitív precedenseket teremthet az Európai Unió és Irán közös munkájában és kikövezheti az utat egy tartalmasabb hosszú távú együttműködés előtt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kölcsönös bizalom helyreállítását célzó stratégia részeként az EU és Irán közötti kapcsolatok parlamenti dimenziója is kiépüljön; e tekintetben megismétli, hogy támogatja a Parlament és a madzslisz között megvitatott, a terrorizmus elleni küzdelemről szóló parlamentközi párbeszédre irányuló javaslatot, az iráni radikalizálódás közös kihívásainak felismeréseként, az egész Közel-Keleten és magán az Európai Unión belül; üdvözli az EU és Irán közötti megújított politikai párbeszédet, amely az emberi jogokra is kiterjed; bátorítja egy olyan emberi jogi párbeszéd kialakítását a jövőben, amelyben az igazságszolgáltatás, a biztonsági erők és a civil társadalom képviselői egyaránt részt vesznek; elismeri, hogy ugyan mindkét oldalon érezhető a gyanakvás és a bizalmatlanság, de amiatt, hogy több tagállam hosszú múltra visszatekintő iráni kapcsolatokkal rendelkezik, illetve Irán jó viszonyt kíván ápolni az Európai Unióval, jó esély van a kölcsönös bizalmon és tiszteleten alapuló kapcsolat kiépítéséhez; elismeri Irán saját belső politikáinak összetettségét és ismételten hangsúlyozza, hogy az EU nem kívánja befolyásolni Irán – vagy bármely más ország – belpolitikai döntéseit, ehelyett a nemzetközi normák és elvek kölcsönös tiszteletben tartásán alapuló együttműködésre törekszik; úgy véli, hogy a kapcsolatok teljes körű normalizálására csak a közös átfogó cselekvési terv (JCPOA) folyamatos végrehajtásával párhuzamosan, rendszeres és tartós párbeszéd révén kerülhet sor, és az elsődleges prioritásnak az EU és Irán közötti kapcsolatok kiszélesítését kell tekinteni azokon a területeken, ahol erre közös akarat nyilvánul meg; úgy véli azonban, hogy a végső célt az EU és Irán közötti partnerség kialakítása jelenti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megismétli az Európai Uniónak a halálbüntetéssel szemben minden esetben és minden körülmények között hangoztatott szilárd és elveken nyugvó álláspontját, és újra nyomatékosítja, hogy a halálbüntetés eltörlése az Unió emberi jogi és külpolitikájának egyik fő célkitűzése; továbbra is erősen kritizálja Iránt a halálbüntetés gyakori alkalmazása miatt; a politikai párbeszéden belül fontos célkitűzésnek tekinti a halálos ítélet alkalmazásának csökkentését; felszólít arra, hogy Irán azonnal hirdessen moratóriumot a halálbüntetések végrehajtására vonatkozóan; megjegyzi, hogy a legtöbb kivégzést kábítószerekkel kapcsolatos bűncselekmények miatt hajtják végre; megérti azt a kihívást, amellyel Iránnak szembe kell néznie a világ egyik legfontosabb tranzitútvonalaként, mert világszerte az ópium-lefoglalások 86 %-ára Irán területén kerül sor; ennek ellenére úgy véli, hogy a halálbüntetés alkalmazásával kapcsolatos aggályok, például a kábítószerekkel kapcsolatos bűncselekmények miatti és a 18 évnél fiatalabb személyekkel szemben kiszabott halálbüntetés – amelyek sértik az emberi jog és humanitárius jog területén Irán által önként elfogadott nemzetközi kötelezettségvállalásokat – képezhetik azt a közös programot, amellyel e kérdést meg lehet közelíteni; felszólítja az iráni parlament képviselőit, hogy első lépésként vizsgálják felül a 2013. évi büntető törvénykönyv 91. cikkét a 18 évnél fiatalabb személyek halálbüntetésének eltörlése céljából; megjegyzi, hogy ha az iráni parlament jóváhagyja a benyújtott törvénytervezetet, akkor az erőszakmentesen végrehajtott kábítószerekkel kapcsolatos bűncselekmények büntetése életfogytiglani bebörtönzésre mérséklődik; megjegyzi, hogy ez a törvény – elfogadása esetén – jelentős mértékben csökkenthetné a kivégzések számát Iránban; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények miatt kiszabott halálbüntetés eltörlése drasztikus mértékben (iráni becslések szerint akár 80 %-ban) csökkentené a kivégzések számát; az iráni kivégzések megoldásaként felszólít az EU és Irán közötti együttműködésre az illegális kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem terén, az emberi jogi normák tiszteletben tartása mellett; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson technikai támogatást és segítse a közigazgatási kapacitásépítést az iráni jogállamiság megerősítése érdekében, többek között az igazságszolgáltatási rendszernek az elszámoltathatóság javítására irányuló reformjának, valamint a börtönbüntetés és a halálbüntetés alternatíváinak előmozdításával; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Iránnak nyújtott technikai vagy más segítséget ne lehessen felhasználni az emberi jogok megsértésére; |
| --- | --- |

9.

Kereskedelmi és gazdasági kérdések

| 10. | tudomásul veszi Irán azon kifejezett célkitűzését, hogy évente 8 %-os növekedést érjen el; úgy véli, hogy az uniós beruházások kulcsfontosságúak e cél elérése érdekében; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió nem áll az Iránnal folytatott engedélyezett üzleti tevékenységek útjában, és nem akadályozza meg, hogy nemzetközi cégek vagy pénzintézetek együttműködjenek Iránnal mindaddig, amíg betartják a vonatkozó jogszabályokat; hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy Irán kiaknázhassa gazdasági potenciálját, a nemzetközi beruházásoknak kedvező, átlátható gazdasági környezetet kell teremtenie és minden szinten korrupcióellenes intézkedéseket kell hoznia, különös tekintettel a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) arra vonatkozó ajánlásainak teljesítésére, hogy szüntessék be a terrorszervezetek finanszírozását; felhívja az EU-t, hogy maradéktalanul támogassa Irán e téren kifejtett erőfeszítéseit, különösen az EU és Irán közötti kétoldalú beruházási megállapodás kialakítására irányuló erőfeszítések támogatásán keresztül; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelem és a globális szabályokon alapuló kereskedelmi rendszerhez való újbóli hozzáférés eszköz lehet Irán nemzetközi elszigetelődésének megtörésére, valamint a kereskedelem fontos eszközként szolgálhatna a politikai párbeszéd, valamint a régió országai közötti együttműködés megerősítésére, a regionális fejlesztésnek, a foglalkoztatásnak és a stabilitásnak a tágabb térségben történő növelése érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megállapítja, hogy Irán a Közel-Kelet második legnagyobb gazdasága, és becsült névleges GDP-je 397 milliárd USD volt 2015-ben; megjegyzi továbbá, hogy az Európai Unió Iránnal folytatott kereskedelme jelenleg kb. nyolcmilliárd USD értéken áll, de ez a következő két év folyamán a várakozások szerint megnégyszereződik; emlékeztet arra, hogy régebben az Európai Unió volt Irán fő kereskedelmi partnere és úgy véli, hogy törekedni kell e pozíció visszaszerzésére; támogatja az EU Iránnal ápolt kereskedelmi kapcsolatainak bővítését, és felszólítja az EU-t az Iránnal folytatott kereskedelmi, pénzügyi és gazdasági együttműködés kiépítésére, az iráni emberek jobb életkörülményei és foglalkoztatásának javítása, valamint a fokozott regionális fejlődés érdekében; úgy véli, hogy az Iránnal folytatott kereskedelem és a beruházások kibővítése hosszabb távon a szélesebb régió békéjének és biztonságának előmozdításához is hozzájárulhat, ha az Európai Unió megtalálja a regionális beruházási rendszerek lehetőségeit, például az energia és a közlekedés összekapcsolhatóságának területén; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az európai vállalatokkal aláírt számos szerződés ellenére Irán képtelen teljesíteni kötelezettségvállalásait a likviditás hiánya miatt, ördögi körbe kergetve az iráni nyitás folyamatát; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy Irán a világ legnagyobb gazdasága a WTO-n kívül; támogatja Irán WTO-tagságra irányuló törekvéseit; megjegyzi, hogy az Iránnal való kereskedelmi és együttműködési megállapodásról szóló tárgyalásra vonatkozó jelenlegi uniós meghatalmazás elavult; felhívja a Bizottságot, hogy Irán WTO-szabályokhoz való szorosabb közelítése és az európai beruházások védelme érdekében vizsgálja meg a kereskedelmi és befektetési kapcsolatok megerősítését szolgáló lehetőségeket; hangsúlyozza, hogy egy formális tárgyalási keret lehetővé tenné az EU számára, hogy a legnagyobb integrált piacként és gazdasági blokként teljesen kihasználja helyzetét, és fórumot hozzon létre az eszmecseréhez és a párbeszédhez; felszólítja az EU-t, hogy mérje fel az Irán Kereskedelmi Világszervezethez való csatlakozását célzó tárgyalások újraindításának lehetőségeit, hiszen a WTO-tagság tovább liberalizálná az iráni gazdaságot, ösztönözné a növekedést, beépítené az országot a globális szabályokon alapuló kereskedelmi rendszerbe és mechanizmust biztosítana az Iránnal együtt bevezetésre kerülő, szükséges gazdasági reformok támogatására, valamint az Irán által vállalt nemzetközi kötelezettségek betartatására; kéri a Bizottságot, hogy használja ki ezeket a tárgyalásokat a kulcsfontosságú munkaügyi jogok reformjának előmozdítására, az alapvető ILO-egyezmények alapján; aggodalmának ad hangot az Irán csatlakozásával foglalkozó WTO munkacsoport elnöke kinevezésének késedelmei miatt; felszólítja a Bizottságot, hogy vesse be minden befolyását ennek az akadálynak a haladéktalan megszüntetése érdekében, és indítsa el Irán WTO-hoz való csatlakozásának folyamatát; véleménye szerint a csatlakozási folyamat lezárásaként törölni kell Iránt a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) nyilvános nyilatkozata szerinti listáról; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy az online szólásszabadság hiánya, az internetes forgalom módszeres felügyelete és megfigyelése, valamint a digitális szabadság hiánya akadályozza az Iránnal folytatott kereskedelmet, emellett sérti az emberi jogokat és szabadságokat; kiemeli a nyitott és biztonságos iráni internetben rejlő lehetőségeket a digitális gazdaság szempontjából; ismételten kéri egy hatékony európai exportellenőrzési rendszer kialakítását, hogy meg lehessen előzni a kettős felhasználású áruknak és technológiáknak az emberi jogok megsértésére és az EU ellen történő felhasználását; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy Irán gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokat alakítson ki a regionális szereplőkkel, egy, a WTO-szabályokat tiszteletben tartó gazdasági és kereskedelmi tömb megteremtése érdekében; megjegyzi, hogy e regionális párbeszéd kialakításához és felépítéséhez az Európai Unió rendelkezésre tudja bocsátani szakértelmét és támogatását; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy a nukleáris programmal kapcsolatos gazdasági és pénzügyi szankcióknak az EU és a nemzetközi közösség általi, a JCPOA-ban meghatározottak szerinti megszüntetése fontos elem annak bizonyítására, hogy az EU végrehajtotta Iránnal szemben vállalt kötelezettségeit, továbbá hajlandó megerősíteni a gazdasági együttműködést a kölcsönös gazdasági haszon érdekében; megjegyzi azonban, hogy jóllehet a legtöbb gazdasági és pénzügyi szankciót már feloldották, egyes szankciók érvényben maradtak és ezeket a nukleáris megállapodás nem érintette; felszólítja az EU-t, hogy kötelezze az uniós székhelyű üzleti vállalkozásokat az Iránban folytatott tevékenységeik teljes átláthatóságának biztosítására; kéri, hogy helyezzenek hangsúlyt a beruházások minőségére és volumenére, valamint mérjék fel, hogy az új beruházások megfelelnek-e az ENSZ üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó alapelveinek, hasonlóképpen ahhoz, amikor Mianmarban/Burmában a szankciók visszavonására került sor; megjegyzi, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó iránymutatások hatékony végrehajtása döntő fontosságú, ha azt szeretnénk, hogy az EU és Irán között megélénkülő kereskedelmi kapcsolatok pozitív hatást fejtsenek ki az iráni társadalom egészére; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet az Egyesült Államok által kivetett szankcióknak és a dollárügyleteknek betudható jogbizonytalanságra, amely az Iránban befektetni kész uniós vállalkozásokat övezi, és amely aláássa a JCPOA iráni nép által várt kedvező gazdasági hatásának megvalósulását; nyomatékosítja, hogy foglalkozni kell e kérdéssel és egyéb pénzügyi kérdésekkel a FATF ajánlásai szerint, hogy megteremthessék az Iránban tevékenykedő uniós vállalkozások működéséhez szükséges megfelelő egyértelműséget és jogbiztonságot; felszólít az Iránnal folytatott kereskedelempolitika módosítására; azt szeretné, ha az Iránnal lebonyolított valamennyi ügyletet euróban teljesítenék, hogy megakadályozzák az amerikai hatóságokat olyan büntetések kiszabásában, amelyeket korábban egyes európai bankokra róttak ki; támogatja az Egyesült Államokkal való szoros párbeszédet annak érdekében, hogy Iránban biztosított legyen az európai kereskedelmi kapcsolatok és beruházások folytonossága; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy mindenképpen nagyobb erőfeszítéseket kell tenni egy olyan környezet megteremtése érdekében, amely vonzó lehet a nemzetközi befektetések számára, mert Irán csak így aknázhatja ki gazdasági potenciálját; ebben a tekintetben felszólítja Iránt, hogy gondoskodjon pénzügyi ágazatának átláthatóságáról és harcoljon a korrupció és a pénzmosás ellen, a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) ajánlásainak megfelelően; üdvözli az iráni kormánynak a FATF ajánlásaira épülő cselekvési tervét, valamint az uniós és iráni tisztviselők részvételével július 12-én tartott technikai megbeszéléseket, az ezzel kapcsolatban szükséges reformok vállalásáról; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli a JCPOA által már elért pozitív eredményeket – amilyen például az Irán és az EU közötti kereskedelem 43 %-os bővülése 2016 első félévében, a 2015-ös év hasonló időszakához képest, 30 iráni bank újbóli csatlakozása a SWIFT-rendszerhez –, továbbá a JCPOA pozitív hatását, amelyet az iráni infláció és kamatlábak csökkenő trendjének megerősítésére gyakorolt; üdvözli, hogy egyre több európai kisbank tevékenykedik Iránban, ami megkönnyíti a kkv-knak nyújtott hitelezést; kéri, hogy a kereskedelmi kapcsolatok megerősítése során szenteljenek külön figyelmet az európai és iráni kkv-k szerepének; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli, hogy az iráni kormány mindenképpen szeretné ösztönözni a külföldi befektetéseket, mert közvetlen külföldi befektetésekre van szükség az összes fontos gazdasági ágazatban; megállapítja, hogy valószínűleg több mint egytrillió USD befektetésre lesz szükség az infrastruktúra területén a következő tíz év folyamán, ami lehetőségeket kínál az európai vállalatok számára, ideértve az energia, a gépjárműgyártás és a repülőgépgyártás ágazatát; üdvözli, hogy az a 180 kereskedelmi delegáció, amely látogatást tett Teheránban a JCPOA aláírása óta, közöttük 15 uniós tagállam küldöttsége is, az Iránnal ápolt gazdasági kapcsolatok iránti növekvő érdeklődést jelzi; felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy tárják fel az exporthitel-garanciáknak a kereskedelem, a projektfinanszírozás és az iráni beruházások fellendítése céljára való felhasználásának lehetőségeit; támogatja az iráni kormány, valamint az Airbus és a Boeing között létrejött megállapodások aláírását, amely egy további bizalomépítő intézkedés a JCPOA elfogadását követően; |
| --- | --- |

21.

Ágazati együttműködés

| 22. | megjegyzi, hogy Irán rendelkezik a világ második legnagyobb gázkészletével és a világ negyedik legnagyobb olajkészletével; véleménye szerint az energiaügyi együttműködés jelentős szerepet játszhat az EU energiaellátási forrásainak diverzifikálásában, csökkentve a tagállamok egyetlen beszállítótól való energiafüggőségét, hozzájárulva ezáltal az EU energiabiztonságához; úgy véli, hogy a gazdasági szankciók feloldása jelentős kiadásokat szabadíthat fel az olaj- és a gázipar területén és más gazdasági ágazatokban, ahol ki lehetne aknázni a beruházások és az új technológiához való hozzáférés előnyeit; felszólítja az uniós vállalatokat, hogy hajtsanak végre beruházásokat az iráni energiaágazatban; különösen felszólít arra, hogy az EU támogassa az LNG-technológia fejlesztését Iránban; úgy véli, hogy az Iránban megvalósuló beruházásoknak teljes mértékben összhangban kell lenniük az EU hosszú távú dekarbonizációs kötelezettségvállalásaival; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy jelenleg az iráni háztartások több mint felének energiaszükségletét földgázzal elégítik ki; hangsúlyozza, hogy Iránban hatalmas lehetőségek rejlenek a megújuló energiaforrások fejlesztésében, mivel a napsütéses napok száma éves átlagban 300, valamint az ország becslések szerint Irán teljes energiafogyasztásának 13-szorosának megfelelő termelési kapacitással rendelkezik; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a megújuló energiaforrások fejlesztését Iránban, az ország energiaszerkezetének diverzifikálásához való hozzájárulásként; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja Iránt, hogy csatlakozzon a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezéshez (EITI), és hogy folyamatosan javuljon az EU és Irán közötti energiaügyi együttműködés, hogy az mind az iráni, mind az európai népek környezeti, társadalmi és gazdasági javát szolgálja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy számos környezeti kihívás – többek között vízhiány és talajromlás – fenyegeti Iránt, ezért az üzleti együttműködésben rejlő lehetőségek maradéktalan kihasználása mellett az EU-nak együtt kell működnie Iránnal a környezetvédelem fokozása és a környezeti szempontból fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében; környezetvédelmi együttműködésre szólít fel a vízminőség megőrzése, ideértve Irán támogatását az Urmia-tó megmentésében, az elsivatagosodás elleni küzdelem, a földrengések nyomon követése, valamint a levegőszennyezés és a hulladékgazdálkodás területén; különös aggodalmának ad hangot ezzel kapcsolatban a Kaszpi-tenger szennyezettségének szintje miatt, és sürgeti, hogy az EU és a tagállamok tevékenyen támogassák az iráni kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megfordítsa ezt a súlyos pusztulást; üdvözli, hogy a környezetvédelemmel foglalkozó iráni nem kormányzati szervezetek partneri kapcsolatokat építettek ki a régió más nem kormányzati szervezeteivel; üdvözli, hogy részt vesznek az IUCN- és a ramsari egyezményben; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az iráni nem kormányzati szervezeteket részvételen alapuló irányítási projektek kidolgozásában; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy feltétlenül szükség van a környezetvédelmi kérdésekkel kapcsolatos regionális párbeszédre és együttműködésre Irán és szomszédai között az olyan kihívások megoldásához mint a levegőszennyezés, a szűkös vízkészletek és az elsivatagosodás; hangsúlyozza, hogy az EU-nak meg kell könnyítenie az ilyen regionális együttműködést, mert ez fontos bizalomépítő intézkedés, és építenie kell arra, hogy a regionális szereplők hajlandók kihasználni az európai szaktudást ezen a területen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tudomásul veszi azokat a tanulmányokat, amelyek szerint a nukleáris energia nem lehet versenyképes Iránban, mivel az ország kevés urántartalékkal rendelkezik, továbbá magas az urán kitermelési költsége; mindazonáltal felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az Iránnal folytatott békés célú nukleáris együttműködés lehetőségét összhangban a JCPOA-ban tett kötelezettségvállalással, és hogy ösztönözze Iránt, hogy írja alá a nukleáris biztonságról szóló egyezményt; üdvözli egyes iráni hivatalos személyek azon javaslatát, hogy folytassanak regionális párbeszédet a békés célú nukleáris programok biztonságáról; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza a légi közlekedés biztonsága terén való együttműködés lehetőségét, amelynek keretében a szükséges alkatrészek tekintetében technikai segítséget és hozzáférést kapnának az európai feketelistáról eltávolítandó iráni vállalatok; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tudomásul veszi, hogy Irán 3 millió afgán állampolgárt fogadott be, akik közül csak 950 000 személy rendelkezik Iránban hivatalos jogi menekültstátussal, és ezáltal Irán lett az egyik legfontosabb menekülteket befogadó ország; üdvözli, hogy Irán további 6,5 millió eurós uniós támogatást kapott az országban élő afgán lakosság oktatásának és egészségügyi ellátásának támogatására; hangsúlyozza, hogy konkrét intézkedésekre van szükség, amelyek megvédik az afgán migránsok és az afgán menekültek emberi jogait Iránban, ideértve a megfelelő eljáráshoz és a törvény előtti egyenlőséghez való jogukat is; úgy véli, hogy az EU és Irán közötti együttműködés a menekültügyi igazgatás terén előmozdíthatja a kölcsönös megértést, a nemzetközi jog fokozott tiszteletben tartását, valamint a menedékkérők és a menekültek emberi jogait is, továbbá hozzájárul a konfliktusok megoldásához oly módon, hogy csökkentheti a jelenlegi és jövőbeli menekültáramlatokat; úgy véli, hogy az EU és Irán között a menekültügyi igazgatás terén folyó együttműködés javítaná az Iránban élő menekültek helyzetét és megakadályozná az embercsempészetet; úgy véli, hogy az EU és Irán közötti együttműködésnek a migrációval kapcsolatos átfogó párbeszédre is ki kell terjednie, különös tekintettel a politikai és jogalkotási megközelítésre, valamint a szabályos és szabálytalan migrációval kapcsolatos prioritásokra, a menedékkérőkre és a menekültekre, országos és regionális szinten egyaránt; |
| --- | --- |

29.

| 30. | elismeri, hogy Irak fiatal, művelt és technológiailag fejlett – a becslések szerint több mint 60 %-ban 30 év alatti – lakossága, valamint társadalmának pezsgése különleges lehetőséget biztosíthat az Unióban élő emberekkel való kapcsolatok előmozdításában, a viszonosság és a kölcsönös tisztelet elvei alapján; véleménye szerint az ifjúsági csereprogramok a legsikeresebb tevékenységek között szerepelnek, amelyek közelebb hozzák egymáshoz a társadalmakat és a kultúrákat; ezért üdvözli, hogy egyre több iráni diák tanul az Erasmus Mundus program keretében európai egyetemeken, a tévhitek és a sztereotípiák elleni küzdelem jegyében; kéri, hogy a diákok és kutatók közötti csereprogramok növelése révén fokozzák az együttműködést az oktatás, a kutatás és az innováció területén, többek között az egyetemek közötti együttműködés, a környezet, a megújuló energiák, az igazságszolgáltatás és az emberi jogok, valamint a jó kormányzás területén; felszólítja a Bizottságot, hogy bővítse az Erasmus Mundus iráni hallgatóit célzó költségvetését; üdvözli azokat a munkaértekezleteket, amelyekre a közelmúltban került sor a Teheráni Egyetemen azzal a céllal, hogy tájékoztatást nyújtsanak arról, hogy az iráni egyetemek számára milyen előnyökkel járhat a Horizont 2020 keretprogramban való részvétel; felszólítja az iráni kormányt, hogy nevezzen ki nemzeti koordinátort a Horizont 2020 keretprogramhoz, hogy technikai segítséget és tanácsadást nyújtson az iráni egyetemeknek a Horizont 2020 projektekre való pályázáshoz; kéri a Bizottságot annak tanulmányozására, hogy hogyan lehetne jobban elősegíteni az iráni egyetemi oktatók és kutatók számára, hogy európai egyetemeken folytathassanak tanulmányokat és képzést; egy olyan európai uniós program létrehozására szólít fel, amely közelebb hozza egymáshoz a kutatókat és a diákokat Iránból, az ÖET-országokból és Európából, az európai regionális integrációból leszűrt tapasztalatok tanulmányozása és a tanulságok levonása céljából; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az európai és iráni kettős állampolgárságú személyeket letartóztatják, amikor belépnek Iránba és hangsúlyozza, hogy ezek a letartóztatások akadályozzák az emberek közötti kapcsolatok lehetőségeit; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy tegyék lehetővé az európai diaszpórában élő irániak számára, hogy biztonságosan hazautazhassanak szülőföldjükre; |
| --- | --- |

31.

Regionális biztonság

| 32. | hangsúlyozza, hogy Irán különféle népei és kultúrái fontos hatást gyakoroltak sok ezer éven keresztül, többek között Európára is; megjegyzi, hogy Irán geostratégiai helyzetéből, lakossága számából, gazdaságának méretéből, kőolaj- és földgázkészleteiből, valamint a régióra gyakorolt befolyásából adódóan kulcsszerepet tölt be a Közel-Keleten és a Perzsa-öböl térségében; hangsúlyozza, hogy Irán stratégiai érdekeit a helyreállított regionális stabilitás szolgálja a legjobban, és ezeknek követése nem idézhet elő versenyt a régió többi jelentős szereplőjével; |
| --- | --- |

32.

| 33. | véleménye szerint a nukleáris megállapodás megnyitja a lehetőséget a régió biztonsági válságának megoldására irányuló együttműködés előtt; úgy véli, hogy Iránnak stabilizációs szerepet kell vagy kellene betöltenie a régióban; úgy véli, hogy az Iránnal fenntartott kapcsolatok normalizálása az egész régió javát szolgálhatja; úgy véli, hogy regionális kulcsszerepe arra kellene ösztönöznie Iránt, hogy stabilizációs szerepet töltsön be a régióban; hangsúlyozza, hogy az EU-iráni kapcsolatok az európai szomszédságpolitika (ENP) 2015. november 18-án előterjesztett felülvizsgálatának részét képezik, amely azt irányozza elő, hogy a kibővített együttműködési keretbe bevonják az EU szomszédságában található partnerállamokkal szomszédos harmadik országokat; ezért ösztönzi, hogy az Unió, a déli szomszédság partnerállamai és az olyan regionális kulcsszereplők, mint Irán közötti együttműködés felajánlása érdekében határozzanak meg a regionális kihívásokkal, például a biztonsággal, az energiával vagy a menekültek kezelésével kapcsolatos tematikus kereteket; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felszólítja a régió összes államát, különösen Szaúd-Arábiát és Iránt, hogy tartózkodjanak a konfliktusokat gerjesztő ellenséges retorikától, valamint a régió fegyveres csoportjait – a Hezbollah és az al-Nuszra katonai szárnyát is beleértve – támogató fellépésektől; aggodalmának ad hangot a tágabb régió fokozódó militarizálása miatt, és támogatja a fegyverzetek fokozottabb ellenőrzésére, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozására és a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseket, elismerve a jogos védelmi aggályokat, ugyanakkor úgy véli, hogy a régió valamennyi országának szuverenitását is teljes körűen tiszteletben kell tartani; hangot ad aggodalmának az iráni ballisztikus rakétakísérletek miatt, amelyek ugyan nem sértik meg a JCPOA feltételeit, de nem állnak összhangban az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2231(2015) sz. határozatával; |
| --- | --- |

34.

| 35. | úgy véli, hogy EU és Irán közötti politikai párbeszéd során fel kell szólítani Iránt, valamint a régió többi fontos szereplőjét, hogy vállaljon konstruktív szerepet az iraki, jemeni, szíriai, libanoni és afganisztáni politikai válság megoldásában, amelynek a nemzetközi jog tiszteletben tartásán és ezen országok szuverenitásának kell alapulnia; felszólít arra, hogy az uniós diplomáciának a vallási identitások helyett inkább politikai prioritásokon, valamint a Közel-Kelet összes országában élő népek – köztük az izraeliek és palesztinok – egymás iránti tiszteletének, biztonságának elvén kell alapulnia, a stabilabb és harmonikusabb Közel-Kelet előmozdítása céljából; úgy véli, hogy a terrorizmus és az erőszakos szélsőségek elleni küzdelem terén az EU és Irán között megvalósult együttműködés a politikai párbeszéd fontos részét alkotja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meggyőződése, hogy a Közel-Keleten, Észak-Afrikában és a Perzsa-öböl térségében zajló konfliktusokra csak úgy lehet megoldást találni, ha az összes érintett szereplő tárgyalóasztalhoz ül; ezért üdvözli, hogy Irán a Szíriát támogató nemzetközi csoport révén részt vesz a szíriai béketárgyalásokon; ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az iráni hozzájárulás mostanáig nem eredményezte a helyzet jelentős javulását, és kéri, hogy Irán járuljon hozzá legalább a humanitárius segítség célba juttatásának elősegítéséhez, a polgári lakosság támadásokkal szembeni védelmének fokozásához, valamint folyamatosan törekedjen a konfliktus hosszú távú megoldására; megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy a szíriai Asszad-rezsim fennmaradása egyre inkább Irántól függ, és ezért felszólítja az iráni hatóságokat, hogy használják fel befolyásukat a szíriai konfliktus békés lezárásának elérésére; |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli, hogy Irán kész támogatni az iraki stabilitás megteremtésére irányuló jelenlegi erőfeszítéseket, arra ösztönzi, hogy vállaljon tényleges szerepet a szektás erőszak megszüntetésében, és további erőfeszítésekre szólít fel, hogy az országban működő összes milícia az iraki kormány fennhatósága alá kerüljön, az összes érdek egyesítése érdekében; hangsúlyozza, hogy az EU-nak és Iránnak közös ellenségekkel kell szembenéznie az ISIS/Dáis, az Al-Kaida, az Al-Nuszra és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa által megnevezett hasonló terrorista szervezetek formájában, amelyeket az iszlám szélsőséges perverzitása ösztönöz; üdvözli, hogy Irán hozzájárult az ISIS/Dáis elleni küzdelemhez, és ezen belül már korán támogatta az Erbilben működő kurd regionális kormányt és elismeri döntő jelentőségű iraki hozzájárulását, ami megállította az ISIS/Dáis előrenyomulását és visszafoglalt területeket a dzsihadista terroristáktól; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy rendszeresen kapunk információkat az Al-Kaida-vezetőket elengedéséről; tudomásul veszi az Irán és Ausztrália közötti megállapodást, amelynek értelmében megosztják az ISIS/Dáis elleni küzdelemmel kapcsolatos hírszerzési információkat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | úgy véli, hogy a régió számos országában a regionális rivalizálás áll a konfliktusok hátterében; nagyon aggódik amiatt, hogy a régióban fokozódik a szektás erőszak, és hangsúlyozza, hogy szükség van az Unió tartós és átfogó diplomáciai részvételére a konfliktus mögött meghúzódó dinamikának az etnikumok és a szekták közötti hosszú távú megbékélés támogatásán keresztül történő kezeléséhez; aggodalommal veszi tudomásul az Irán és Szaúd-Arábia közötti súlyosbodó viszályt, amelynek tétje a politikai és vallási befolyás megszerzése, és figyelmeztet a konfliktus megoldásának és a biztonságnak a vonzataira a Közel-Keleten és azon túl; véleménye szerint az Irán és Szaúd-Arábia közötti közeledés politikája és konstruktív együttműködésük nélkülözhetetlen a regionális feszültségek oldásához a fegyveres konfliktusok lezárása felé vezető úton Irakban, Szíriában és Jemenben, és az ebből fakadó migrációs áramlatok, valamint a terrorizmust és a szélsőségeket kiváltó okok megoldásához, amelyek fenyegetik a régiót, az Európai Uniót és mindenkit; szorgalmazza, hogy az EU folytasson aktív diplomáciát a Teherán és Rijád közötti feszültségek enyhítése érdekében, beleértve a bizalomépítő, a „második vonalbeli diplomáciai” és a helyzet enyhítését célzó intézkedéseket is, első lépésként a Szaúd-Arábia és Irán közötti diplomáciai kapcsolatok ismételt felvétele céljából, a kapcsolatok normalizálása során; felhívja az EU-t, hogy e tekintetben működjön együtt az Egyesült Államokkal és Oroszországgal, elsősorban egy új regionális biztonsági infrastruktúra kialakításának támogatásával, amely figyelembe veszi Irán és Szaúd-Arábia fenyegetéssel és biztonsággal kapcsolatos jogos aggodalmait is, és amely biztonsági garanciákat nyújt Irán és az Öbölmenti Együttműködési Tanács országai számára; hangsúlyozza, hogy a Perzsa-öbölben folytatott tengerbiztonsági együttműködés – beleértve a szabad hajózásról szóló charta aláírását – az első bizalomépítő intézkedés lehetne a regionális bizalom és együttműködés kialakítására; |
| --- | --- |

38.

| 39. | határozottan elítéli az iráni rezsim Izrael elpusztítására irányuló ismétlődő felszólításait és a holocaust megtörténtét tagadó politikáját; |
| --- | --- |

39.

Társadalmi-gazdasági kérdések, jogállamiság, demokrácia és emberi jogok

| 40. | úgy véli, hogy Irán forradalmi öröksége és iszlám köztársaságának alkotmánya, valamint az Irán és az EU politikai-intézményi rendszere közötti jelentős különbségek nem képezheti akadályát a nyitottságnak, valamint a demokráciával, a jogállamisággal és az emberi jogokkal kapcsolatos kérdésekről folytatott őszinte és egyenes párbeszédnek és a közös nevező megtalálásának; felszólítja az Iszlám Köztársaságot, hogy bővítse ki a politikai pluralizmus terét; hangsúlyozva, hogy a madzslisz a reformok és Európa pártján áll, meggyőződése, hogy a 2016. februári parlamenti és szakértői gyűlési választások az iráni nép akaratát tükrözik, és lehetőséget kínálnak az Európai Unióval és annak tagállamaival való további együttműködésre, amelyeknek konstruktív kapcsolat kialakításához kell vezetniük, valamint lehetőséget kell teremteniük a belső gazdasági, politikai és szociális reformokhoz; felszólítja Iránt, hogy tegye lehetővé a nemzetközi normáknak megfelelő szabad és tisztességes választásokat; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megjegyzi, hogy Irán nyitottabbá vált, mert segítségre van szüksége polgárai szükségleteinek kielégítéséhez, és azért, hogy megtartsa a fiatal és képzett embereket, ami nagyon fontos az ország stabilitásához; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy Iránban a legmagasabb az egy főre jutó halálbüntetés miatti kivégzések száma a világon; hangsúlyozza, hogy a kábítószerrel kapcsolatos bűncselekményekért kirótt halálbüntetés megszüntetése radikálisan csökkentené a kivégzések számát; e tekintetben üdvözli, hogy az újonnan megválasztott madzslisz olyan jogszabályt mérlegel, amely a kábítószerrel kapcsolatos egyes bűncselekményeket levenné a halálbüntetéssel sújtható bűncselekmények listájáról; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rámutat arra, hogy a 2013-as iszlám büntető törvénykönyv elfogadása nagyobb mérlegelési jogkört ad a bíráknak, és hogy a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény Irán általi ratifikálása megtiltja a gyermekek kivégzését, és lehetővé teszi a 2013 előtt halálra ítélt fiatalkorú elkövetők számára a megismételt eljárás lefolytatását; felszólítja Iránt, hogy biztosítsa e tilalom teljes körű végrehajtását, és hogy minden érintett elkövető tudomást szerezzen az ehhez való jogáról; felszólítja Iránt, hogy jelentsen be moratóriumot a halálbüntetés tekintetében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tovább buzdítja Iránt, hogy teljes mértékben működjön együtt az ENSZ összes emberi jogi mechanizmusával, és tegyen lépéseket az ezzel kapcsolatban megfogalmazott ajánlások alkalmazása érdekében – az egyetemes időszakos felülvizsgálati mechanizmust is ide számítva –, lehetővé téve, hogy a nemzetközi emberi jogi szervezetek végrehajtsák küldetésüket; mindez javítana Irán megítélésén az európai közvélemény szemében; kiemeli, hogy az iráni kormány párbeszéd útján fokozta együttműködését az ENSZ különeljárásaival; felszólítja az iráni kormányt, hogy foglalkozzon azokkal a súlyos aggályokkal, amelyekre az ENSZ különleges előadójának és az ENSZ főtitkárának jelentése az iráni emberi jogi helyzettel kapcsolatban rámutatott, valamint azokkal a konkrét cselekvési felhívásokkal, amelyek az ENSZ-Közgyűlés határozatában szerepelnek; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot egy olyan környezet támogatására, amely lehetővé teszi a civil társadalmi szervezetek megfelelő és független működését; hangsúlyozza az uniós emberi jogokra vonatkozó iránymutatások fenntartásának fontosságát az Unió és Irán közötti kapcsolatokban, ide számítva az emberi jogi aktivistákat is; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felszólítja Iránt, hogy tartsa tiszteletben, védelmezze és hajtsa végre az Iráni Iszlám Köztársaság alkotmánya, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya szerinti kötelezettségeit azáltal, hogy tiszteletben tartja az internetes és az interneten kívüli szólásszabadságot, a véleménynyilvánítási, az egyesülési és a békés gyülekezési szabadságot, a gondolat-, a lelkiismereti, a vallási szabadságot és a meggyőződés szabadságát, valamint az ezen eszközökben foglaltaknak megfelelően nemre, nyelvre, vallásra, politikai vagy bármely más véleményre, nemzeti vagy társadalmi származásra való, vagy egyéb helyzet szerinti hátrányos megkülönböztetés nélkül, a jogban és a gyakorlatban is biztosítja polgárai számára az egyéni, szociális és politikai jogokat; rámutat arra, hogy ez magában foglalja a törvény előtti egyenlőséghez való jogot, valamint az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a szakmai lehetőségekhez való egyenlő hozzáférés jogát; |
| --- | --- |

46.

| 47. | üdvözli az új büntetőeljárási törvény alapján végrehajtott reformokat, ugyanakkor súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a törvénykönyv nem garantálja maradéktalanul a nemzetközi szinten megfelelő eljárások védelmét; felszólítja Iránt, hogy vizsgálja felül a 2014. évi büntetőeljárási törvényt, és illessze be a tisztességes eljárások hiányzó garanciáit; felszólítja Iránt, hogy vizsgálja felül és módosítsa a törvényt annak érdekében, hogy a kínzásokkal, rossz bánásmóddal vagy a kényszer más formáival kicsikart nyilatkozatokat zárják ki a bizonyítékok közül a büntető eljárásokban, és hogy automatikusan vizsgálják ki a hatóságok tudomására jutott, kínzásokkal és más rossz bánásmóddal kapcsolatos eseteket; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felszólít valamennyi politikai fogoly szabadon bocsátására; felszólítja Iránt, hogy bocsássa szabadon a bebörtönzött uniós állampolgárokat, akiket olyan igazságszolgáltatási eljárás alapján tartanak fogva vagy ítéltek el, amely nem felel meg a nemzetközi normáknak, például: az 58 éves Nazak Afshar, akit 2016 márciusa óta, a 76 éves Kamal Foroughi, akit 2011 májusa óta, a 65 éves Homa Hoodfar, akit 2016 júniusa óta, és a 37 éves Nazanin Zaghari-Ratcliffe, akit 2016 áprilisa óta tartanak fogva; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felismeri, hogy nagyon sokféle hit és világnézet létezik Iránban; megjegyzi, hogy néhány vallási kisebbség és alapvető vallásszabadsága hivatalosan védelmet élvez az Iráni Iszlám Köztársaság alkotmányában; aggódik ugyanakkor amiatt, hogy növekszik azoknak az embereknek a száma, akiket bebörtönöznek egy vallási kisebbségi csoporthoz való tartozásuk vagy hitük miatt; felszólítja az iráni hatóságokat a vallási és etnikai kisebbségek jogainak maradéktalan tiszteletben tartására és törvényi védelmére, valamint a vallásszabadság kiterjesztésére; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tudomásul veszi az iráni nők által az oktatás, a tudomány és a kutatás területén elért eredményeket, amelyet jól példáz az a tény, hogy az iráni egyetemek hallgatóinak többsége nő; arra ösztönzi az Uniót és a tagállamokat, hogy továbbra is vessék fel a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos aggályaikat az iráni hatóságokkal való kétoldalú szerepvállalásaik során; felszólít a nemek közötti teljes egyenlőség megvalósítására a nők jelenlegi jogi és gyakorlati hátrányos megkülönböztetését megszüntető intézkedésekkel, valamint a munkaerőpiacon és a gazdasági, kulturális, társadalmi és politikai élet minden aspektusában a nők egyenlő részvételének biztosításával; üdvözli a törvénytervezet megfogalmazására irányuló kísérleteket „a nők erőszak elleni védelméről”, és reméli, hogy az újonnan megválasztott parlament mérlegelni fog olyan jogszabályokat, amelyek teljes mértékben bűncselekményként kezelik a nők elleni erőszakot, a családon belüli erőszakot és a házasságon belüli nemi erőszakot is beleértve; |
| --- | --- |

50.

| 51. | üdvözli, hogy Rohani elnök kampánya során ígéretet tett arra, hogy megalkotja a polgárok jogaira vonatkozó chartát és nyilatkozatait, amelyek szerint elő fogja mozdítani az etnikai kisebbségek jogait; úgy véli, hogy a chartának Irán nemzetközi emberi jogi kötelezettségeire kell épülnie és teljes mértékben összhangban kell állnia azzal; hangsúlyozza a jogállamiság tiszteletben tartásának és a bírói kar függetlenségének fontosságát, ami elengedhetetlen a közvetlen külföldi befektetések realizálásához szükséges jogbiztonság garantálásához, de mindenekelőtt maguknak az iráni polgároknak az érdekében; felszólítja az igazságszolgáltatást a tisztességes tárgyalások és a megfelelő eljárások, illetve annak tiszteletben tartására, hogy a gyanúsítottaknak mindig biztosítsanak ügyvédet; felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy működjenek együtt az iráni hatóságokkal az igazságszolgáltatás, a büntetés-végrehajtási rendszer – köztük a börtönkörülmények – reformja, a kormány elszámoltathatósága, a jogállamiság, a szólásszabadság és a polgárok egyetemes emberi jogainak és alapvető szabadságainak tiszteletben tartása, valamint a korrupció elleni harc terén; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az iráni kormánynak és parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint az EKSZ-nek. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  HL C 199. E, 2012.7.7., 163. o.

(2)  HL C 332. E, 2013.11.15., 102. o.

(3)  HL C 153. E, 2013.5.31., 157. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0339.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0348.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/96

---

P8_TA(2016)0403

A korrupció elleni küzdelem és a CRIM állásfoglalásának nyomon követése

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a korrupció elleni küzdelemről és a CRIM bizottság állásfoglalásának nyomon követéséről (2015/2110(INI))

(2018/C 215/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67., valamint 82–89. cikkére, továbbá az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 5., 6., 8., 17., 32., 38., 41., 47–50. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67., valamint 82–89. cikkére, továbbá az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 5., 6., 8., 17., 32., 38., 41., 47–50. és 52. cikkére,

| — | tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács az Európai Unió megújított, a 2015 és 2020 közötti időszakra szóló belső biztonsági stratégiájáról szóló, 2015. június 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács az Európai Unió megújított, a 2015 és 2020 közötti időszakra szóló belső biztonsági stratégiájáról szóló, 2015. június 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács a biztonság témájában hozott, 2015. június 25–26-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács a biztonság témájában hozott, 2015. június 25–26-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ vonatkozó egyezményeire, különösen a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményre és az ENSZ korrupció elleni egyezményére (UNCAC), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ vonatkozó egyezményeire, különösen a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményre és az ENSZ korrupció elleni egyezményére (UNCAC),

| — | tekintettel az Európa Tanács korrupcióról szóló, 1999. január 27-én és november 4-én Strasbourgban aláírásra megnyitott büntetőjogi és polgári jogi egyezményére, valamint az Európa Tanácson belül működő Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) létrehozásáról szóló, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 1998. május 5-én és 1999. május 1-jén elfogadott (98)7. és (99)5. sz. határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács korrupcióról szóló, 1999. január 27-én és november 4-én Strasbourgban aláírásra megnyitott büntetőjogi és polgári jogi egyezményére, valamint az Európa Tanácson belül működő Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) létrehozásáról szóló, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 1998. május 5-én és 1999. május 1-jén elfogadott (98)7. és (99)5. sz. határozatra,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 2014. április 30-án elfogadott, a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló CM/Rec (2014) 7. számú ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 2014. április 30-án elfogadott, a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló CM/Rec (2014) 7. számú ajánlásra,

| — | tekintettel „A külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről a nemzetközi kereskedelmi ügyletekben” elnevezésű, 1997. december 17-én Párizsban aláírásra megnyitott OECD-egyezményre, az annak kodifikálására irányuló ajánlásokra és a legutóbbi országonkénti ellenőrző jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről a nemzetközi kereskedelmi ügyletekben” elnevezésű, 1997. december 17-én Párizsban aláírásra megnyitott OECD-egyezményre, az annak kodifikálására irányuló ajánlásokra és a legutóbbi országonkénti ellenőrző jelentésekre,

| — | tekintettel az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2013. augusztus 12-i 2013/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2013. augusztus 12-i 2013/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló, 2014. április 3-i 2014/42/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló, 2014. április 3-i 2014/42/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló, 2014. április 3-i 2014/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló, 2014. április 3-i 2014/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az euró és más pénznemek hamisítás elleni, büntetőjog általi védelméről, valamint a 2000/383/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2014. május 15-i 2014/62/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euró és más pénznemek hamisítás elleni, büntetőjog általi védelméről, valamint a 2000/383/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2014. május 15-i 2014/62/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i 2015/849/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i 2015/849/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a környezet büntetőjog általi védelméről szóló, 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezet büntetőjog általi védelméről szóló, 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a pénzátutalásokat kísérő adatokról és az 1781/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/847 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzátutalásokat kísérő adatokról és az 1781/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/847 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és a 2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 513/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és a 2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 513/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségéről (CEPOL), valamint a 2005/681/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2219 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségéről (CEPOL), valamint a 2005/681/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2219 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9),

| — | tekintettel a tagállamok vagyon-visszaszerzési hivatalai közötti, a bűncselekményből származó jövedelmek és a bűncselekményekhez kapcsolódó egyéb tulajdon felkutatása és azonosítása terén való együttműködésről szóló, 2007. december 6-i 2007/845/IB tanácsi határozatra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok vagyon-visszaszerzési hivatalai közötti, a bűncselekményből származó jövedelmek és a bűncselekményekhez kapcsolódó egyéb tulajdon felkutatása és azonosítása terén való együttműködésről szóló, 2007. december 6-i 2007/845/IB tanácsi határozatra (10),

| — | tekintettel a 966/2012/EU, Euratom rendeletnek az európai parlamenti pártok finanszírozása tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 22-i 1142/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 966/2012/EU, Euratom rendeletnek az európai parlamenti pártok finanszírozása tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 22-i 1142/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11),

| — | tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (13),

| — | tekintettel a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14),

| — | tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2012)0363),

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0534),

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által a C–105/14. sz. (Taricco és társai) ügyben hozott ítéletre (15), amelyben kimondta, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény 1. cikkében megfogalmazott „csalás” fogalma kiterjed a héából származó bevételre is, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által a C–105/14. sz. (Taricco és társai) ügyben hozott ítéletre (15), amelyben kimondta, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény 1. cikkében megfogalmazott „csalás” fogalma kiterjed a héából származó bevételre is,

| — | tekintettel a Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0535),

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről, valamint a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2015)0625), |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről, valamint a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2015)0625),

| — | tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (17),

| — | tekintettel „Az Európai Unió antikorrupciós jelentése” címmel a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott, 2014. február 3-i bizottsági jelentésre (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió antikorrupciós jelentése” címmel a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott, 2014. február 3-i bizottsági jelentésre (COM(2014)0038),

| — | tekintettel „Az európai biztonsági stratégia” címmel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott, 2015. április 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai biztonsági stratégia” címmel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott, 2015. április 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0185),

| — | tekintettel a szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékeléséről (SOCTA) szóló 2013. márciusi, és az internetes szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékeléséről (IOCTA) szóló 2015. szeptember 30-i Europol-jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékeléséről (SOCTA) szóló 2013. márciusi, és az internetes szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékeléséről (IOCTA) szóló 2015. szeptember 30-i Europol-jelentésekre,

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások (végleges jelentés)” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások (végleges jelentés)” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem során az uniós fellépés hiánya miatti többletköltségekről készített tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem során az uniós fellépés hiánya miatti többletköltségekről készített tanulmányra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0284/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0284/2016),

| A. | mivel a szervezett bűnözés globális fenyegetést jelent, és ezáltal közös és összehangolt választ igényel az Európai Unió és tagállamai részéről; |
| --- | --- |

A.

mivel a szervezett bűnözés globális fenyegetést jelent, és ezáltal közös és összehangolt választ igényel az Európai Unió és tagállamai részéről;

| B. | mivel a mai napig nincs teljes tisztánlátás a szervezett bűnözés jelenségének összetettségével, illetve a bűnszervezeteknek a tagállamok társadalmi, gazdasági-vállalkozói, politikai és intézményi szerkezetébe történő beszivárgásával járó veszéllyel kapcsolatban; |
| --- | --- |

B.

mivel a mai napig nincs teljes tisztánlátás a szervezett bűnözés jelenségének összetettségével, illetve a bűnszervezeteknek a tagállamok társadalmi, gazdasági-vállalkozói, politikai és intézményi szerkezetébe történő beszivárgásával járó veszéllyel kapcsolatban;

| C. | mivel a szervezett bűnözői csoportokról bebizonyosodott, hogy hajlamosak és képesek diverzifikálni a tevékenységeiket azáltal, hogy alkalmazkodnak a különböző területi, gazdasági és társadalmi környezetekhez, kihasználják azok gyengeségeit és sérülékenységét, egyszerre több piacon működnek, valamint kihasználják az egyes tagállamok jogrendjének különböző jogszabályi rendelkezéseit saját tevékenységeik fejlesztése és a lehető legnagyobb haszon elérése érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel a szervezett bűnözői csoportokról bebizonyosodott, hogy hajlamosak és képesek diverzifikálni a tevékenységeiket azáltal, hogy alkalmazkodnak a különböző területi, gazdasági és társadalmi környezetekhez, kihasználják azok gyengeségeit és sérülékenységét, egyszerre több piacon működnek, valamint kihasználják az egyes tagállamok jogrendjének különböző jogszabályi rendelkezéseit saját tevékenységeik fejlesztése és a lehető legnagyobb haszon elérése érdekében;

| D. | mivel a bűnszervezetek változtattak működési módjukon, és immár olyan szakemberek, pénzintézetek, tisztviselők és politikusok támogatására építenek, akik bár nem tagjai a bűnszervezeteknek, különböző szinten támogatják azok tevékenységeit; |
| --- | --- |

D.

mivel a bűnszervezetek változtattak működési módjukon, és immár olyan szakemberek, pénzintézetek, tisztviselők és politikusok támogatására építenek, akik bár nem tagjai a bűnszervezeteknek, különböző szinten támogatják azok tevékenységeit;

| E. | mivel a bűnszervezetek rendkívüli alkalmazkodóképességről tanúbizonyságot téve saját hasznukra fordították az új technológiákból származó előnyöket; |
| --- | --- |

E.

mivel a bűnszervezetek rendkívüli alkalmazkodóképességről tanúbizonyságot téve saját hasznukra fordították az új technológiákból származó előnyöket;

| F. | mivel önmagában a szervezethez tartozásból fakadó megfélemlítő erő veszélyes természete nem elsődleges szempont a ténylegesen elkövetett bűncselekmények elleni küzdelemben, és mivel ez uniós szinten szabályozási és működési hézagot idéz elő, megkönnyítve a szervezett bűnözői csoportok nemzetközi tevékenységét; |
| --- | --- |

F.

mivel önmagában a szervezethez tartozásból fakadó megfélemlítő erő veszélyes természete nem elsődleges szempont a ténylegesen elkövetett bűncselekmények elleni küzdelemben, és mivel ez uniós szinten szabályozási és működési hézagot idéz elő, megkönnyítve a szervezett bűnözői csoportok nemzetközi tevékenységét;

| G. | mivel a bűnszervezetek tipikus erőszakos megnyilvánulásainak a közrendet és a társadalom biztonságát fenyegető egyértelmű veszélyein túl a szervezett bűnözés következményei közé tartoznak más, éppoly súlyos helyzetek is, mint például a legális gazdaságba való beszivárgás és az ahhoz kapcsolódó, a köztisztviselőket érintő korrupció, amelyekből következik az állami intézményekbe és a közigazgatásba történő beszivárgás; |
| --- | --- |

G.

mivel a bűnszervezetek tipikus erőszakos megnyilvánulásainak a közrendet és a társadalom biztonságát fenyegető egyértelmű veszélyein túl a szervezett bűnözés következményei közé tartoznak más, éppoly súlyos helyzetek is, mint például a legális gazdaságba való beszivárgás és az ahhoz kapcsolódó, a köztisztviselőket érintő korrupció, amelyekből következik az állami intézményekbe és a közigazgatásba történő beszivárgás;

| H. | mivel a bűnszervezetek által elkövetett bűncselekményekből származó illegális bevételeket jelentős arányban az európai legális gazdaságba fektetik be újra; mivel a gazdaság egészséges szerkezetébe újra befektetett illegális pénzeszközök súlyos torzító hatásaik révén komoly fenyegetést jelentenek a vállalkozás és a verseny szabadságára; |
| --- | --- |

H.

mivel a bűnszervezetek által elkövetett bűncselekményekből származó illegális bevételeket jelentős arányban az európai legális gazdaságba fektetik be újra; mivel a gazdaság egészséges szerkezetébe újra befektetett illegális pénzeszközök súlyos torzító hatásaik révén komoly fenyegetést jelentenek a vállalkozás és a verseny szabadságára;

| I. | mivel a bűnözői csoportok beszivárognak a politikai-közigazgatási szférába, hogy hozzáférhessenek a közigazgatás pénzügyi erőforrásaihoz, és a politikusok, köztisztviselők és vállalkozók szemet hunyása mellett befolyásolják annak tevékenységét; mivel a politikai-közigazgatási szféra befolyásoltsága elsősorban a közbeszerzések és a közcélú beruházások, a közpénzekből nyújtott támogatások, a fém- és egyéb hulladékok ártalmatlanítása, minden típusú termékek beszerzésére és szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződések terén nyilvánul meg; |
| --- | --- |

I.

mivel a bűnözői csoportok beszivárognak a politikai-közigazgatási szférába, hogy hozzáférhessenek a közigazgatás pénzügyi erőforrásaihoz, és a politikusok, köztisztviselők és vállalkozók szemet hunyása mellett befolyásolják annak tevékenységét; mivel a politikai-közigazgatási szféra befolyásoltsága elsősorban a közbeszerzések és a közcélú beruházások, a közpénzekből nyújtott támogatások, a fém- és egyéb hulladékok ártalmatlanítása, minden típusú termékek beszerzésére és szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződések terén nyilvánul meg;

| J. | emlékeztet arra, hogy a szervezett bűnözés elsődleges célja a nyereségszerzés; ezért a bűnüldöző hatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges kapacitásokkal ahhoz, hogy célzottan foglalkozni tudjanak a szervezett bűnözés finanszírozásával, amely gyakran elválaszthatatlan a korrupciótól, a csalástól, a hamisítástól és a csempészettől; |
| --- | --- |

J.

emlékeztet arra, hogy a szervezett bűnözés elsődleges célja a nyereségszerzés; ezért a bűnüldöző hatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges kapacitásokkal ahhoz, hogy célzottan foglalkozni tudjanak a szervezett bűnözés finanszírozásával, amely gyakran elválaszthatatlan a korrupciótól, a csalástól, a hamisítástól és a csempészettől;

| K. | mivel a visszaélést bejelentő személyek központi szerepet játszanak a korrupció elleni küzdelemben, mivel felfedik a csalások azon eseteit, amelyek egyébként titokban maradnának; mivel a visszaélések bejelentése az egyik leghatékonyabb módszere annak, hogy megállítsuk és megakadályozzuk a törvénysértések bekövetkeztét, illetve – ha már bekövetkeztek – azokat felfedjük; |
| --- | --- |

K.

mivel a visszaélést bejelentő személyek központi szerepet játszanak a korrupció elleni küzdelemben, mivel felfedik a csalások azon eseteit, amelyek egyébként titokban maradnának; mivel a visszaélések bejelentése az egyik leghatékonyabb módszere annak, hogy megállítsuk és megakadályozzuk a törvénysértések bekövetkeztét, illetve – ha már bekövetkeztek – azokat felfedjük;

| L. | mivel egyetlen uniós jogszabályt sem szabad úgy értelmezni, hogy az korlátozza a visszaélések bejelentését; |
| --- | --- |

L.

mivel egyetlen uniós jogszabályt sem szabad úgy értelmezni, hogy az korlátozza a visszaélések bejelentését;

| M. | mivel a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás komoly fenyegetést jelent az Unió gazdaságára, mivel a tagállamoknak és az Unió egészének adóbevételeit jelentősen csökkenti, valamint súlyos kihatása van az uniós közpénzekből finanszírozott projektek elszámoltathatóságára, mivel a bűnszervezetek számos különböző ágazatban működnek, melyek közül sok kormányzati irányítás alatt áll; |
| --- | --- |

M.

mivel a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás komoly fenyegetést jelent az Unió gazdaságára, mivel a tagállamoknak és az Unió egészének adóbevételeit jelentősen csökkenti, valamint súlyos kihatása van az uniós közpénzekből finanszírozott projektek elszámoltathatóságára, mivel a bűnszervezetek számos különböző ágazatban működnek, melyek közül sok kormányzati irányítás alatt áll;

| N. | mivel 2014-ben az uniós költségvetéssel kapcsolatos csalásként 1 649 szabálytalanságot jeleztek 538,2 millió euró összértékben, mind a kiadásokra, mind a bevételekre vonatkozóan, ugyanakkor nem létezik semmilyen hivatalos adat arra vonatkozóan, hogy a csalások hány százaléka tulajdonítható a szervezett bűnözésnek; |
| --- | --- |

N.

mivel 2014-ben az uniós költségvetéssel kapcsolatos csalásként 1 649 szabálytalanságot jeleztek 538,2 millió euró összértékben, mind a kiadásokra, mind a bevételekre vonatkozóan, ugyanakkor nem létezik semmilyen hivatalos adat arra vonatkozóan, hogy a csalások hány százaléka tulajdonítható a szervezett bűnözésnek;

Bevezetés

| 1. | ismételten felhívja a figyelmet a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról szóló, 2013. október 23-i állásfoglalásában megfogalmazott problémákra és ajánlásokra; megismétli különösen a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás felszámolását célzó európai cselekvési terv elfogadására irányuló felhívását, amelynek sikerességéhez azonban elegendő pénzügyi forrásra és képzett munkaerőre van szükség; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli az EU Tanácsának holland, szlovák és máltai elnöksége által felvázolt 18 hónapos programot, amely fontos napirendi pontként tűzi ki a szervezett bűnözéssel szembeni átfogó és integrált megközelítést; rámutat, hogy a csalás, a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelemnek az uniós intézmények politikai prioritását kell képeznie, és ezért alapvető fontosságú a tagállamok közötti politikai és igazságügyi együttműködés; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi események tükrében az egyes, fellépést igénylő területekre kell megkülönböztetett figyelmet fordítani; |
| --- | --- |

3.

A meglévő jogszabályok megfelelő átültetésének biztosítása, végrehajtásuk ellenőrzése és hatékonyságuk értékelése

| 4. | emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak át kellene ültetniük és végre kellene hajtaniuk a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás ellen uniós és nemzetközi szinten meglévő eszközöket; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb végezze el ezen eszközök átültető intézkedéseinek értékelését, és megállapításairól teljes körűen tájékoztassa a Parlamentet, illetve szükség esetén kezdeményezzen jogsértési eljárást; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be értékelő jelentést a szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló 2008/841/IB tanácsi kerethatározat és a környezet büntetőjog általi védelméről szóló, 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv átültetéséről; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a tagállamokat a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv helyes átültetésére, amely a rendőrségi és igazságügyi együttműködés megerősítésének alapvető eszköze az Európai Unióban; |
| --- | --- |

6.

| 7. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy gyorsan ültessék át a 4. pénzmosás elleni irányelvet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | javasolja, hogy az Unió teljes jogú tagként csatlakozzon a GRECO-hoz; kéri, hogy az EU vegyen részt a Nyílt Kormányzati Együttműködésben, tegyen eleget az Európai Unió által is aláírt korrupció elleni ENSZ-egyezmény szerint fennálló adatszolgáltatási kötelezettségének, továbbá járuljon hozzá az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) által a fent említett ENSZ-egyezmény keretében biztosított technikai segítségnyújtáshoz; sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtson be eredményjelentést a Parlamentnek az EU GRECO-tagságának előkészületeiről, és ebben a jelentésben készítsen felmérést a jogi kihívásokról és a lehetséges megoldásokról; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálja, hogy a Bizottság még nem tette közzé a korrupció elleni küzdelemről szóló második jelentését, amelyet 2016 elején kellett volna kiadnia; felszólítja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtsa be a jelentést; ismételten rámutat, hogy a korrupció elleni küzdelemről szóló jelentések nem szorítkozhatnak csak a tagállamokban uralkodó helyzetre, hanem külön fejezetben kell foglalkozniuk az uniós intézmények által tett intézkedésekkel; felhívja ezért a Bizottságot, hogy találja meg a megfelelő módot az uniós intézményeken, szerveken és ügynökségeken belüli korrupció feltárására; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot annak áttekintésére, hogy miként kapcsolhatók össze a különböző uniós szintű nyomon követési mechanizmusok – beleértve az együttműködési és ellenőrzési mechanizmust, a korrupció elleni küzdelemről szóló uniós jelentést és az uniós igazságügyi eredménytáblát – egy átfogóbb jogállamisági nyomon követési keretrendszerbe, amelyet az összes tagállamra és valamennyi uniós intézményre, szervre és ügynökségre alkalmazni lehetne; e tekintetben úgy véli, hogy az uniós intézményeknek példát kell mutatniuk a legmagasabb szintű átláthatóság előmozdítása, valamint annak biztosítása révén, hogy visszatartó erejű és hatékony szankciókat vetnek ki az elkövetőkre; felhívja a Bizottságot, hogy szabályozza a lobbitevékenységet, és szankcionálja az összeférhetetlenség eseteit; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy multidiszciplináris megközelítésre van szükség a szervezett bűnözés hatékony megelőzése és az ellene való hatékony küzdelem érdekében; ezért hangsúlyozza az Európai Unió bűnmegelőzési hálózatának szerepét és pénzügyi támogatásának szükségességét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | javasolja, hogy egy hatékony és korszerű uniós szabályozás kidolgozása érdekében a Bizottság készítsen tanulmányt a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem terén érvényben lévő legfejlettebb nemzeti jogszabályokról; kéri a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt az uniós tagállamokban a szervezett bűnözés elleni fellépés területén alkalmazott nyomozati módszerek vonatkozásában, különös tekintettel az olyan eszközök alkalmazására, mint a telefonlehallgatás, megfigyelés, házkutatás, késleltetett letartóztatás, késleltetett elkobzás, fedett nyomozás, illetve az ellenőrzött és felügyelt szállítás; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a tagállamokat, hogy nagyobb mértékben fektessenek be a jogszerűség kultúrájába, figyelembe véve különösen azt, hogy a megelőzés első és leghatékonyabb formája az uniós polgárok új nemzedékeinek oktatása, és különösen az egyes fellépések népszerűsítése az iskolákban; |
| --- | --- |

13.

A szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem prioritásai és működési struktúrája

| 14. | úgy véli, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos jelenlegi uniós szakpolitikai ciklusban nem csak az úgynevezett nyereségvágyból elkövetett bűncselekmények (olyan bűncselekmények, amelyek elkövetésére az ilyen szervezeteket létrehozták) , hanem a bűnszövetkezetben elkövetett bűncselekmények (bűnszövetkezethez való tartozás) elleni fellépésre is hangsúlyt kellene fektetni; szükségesnek tartja a bűnszervezetben való részvétel büntethetőségének meghatározását a ténylegesen elkövetett bűncselekményektől függetlenül; emlékeztet arra, hogy egy érdemi uniós korrupcióellenes stratégia keretében a szakpolitikai ciklus prioritásai közé be kell venni a pénzmosás, a korrupció és az emberkereskedelem elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kéri, hogy a prioritásokat hangolják össze az uniós bűnmegelőzési, gazdasági, szociális, foglalkoztatási és oktatási politikák prioritásaival, és azok meghatározásába teljes körűen vonják be az Európai Parlamentet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri, hogy az Europolon belül hozzanak létre egy különleges egységet a különböző ágazatokban egyidejűleg működő szervezett bűnözői csoportok elleni fellépés céljából; úgy ítéli meg, hogy a tagállamoknak a jelenlegi intézményi keretben biztonságos és hatékony mechanizmusokat kell létrehozniuk annak biztosítására, hogy a szervezett bűnözés terén folytatott nyomozásokat össze tudják hangolni, és hogy erősítsék a tagállamok bűnüldöző hatóságai közötti kölcsönös bizalmat; |
| --- | --- |

16.

Szigorúbb jogszabályi keret

| 17. | a meglévő jogszabályok átültetésének és végrehajtásának értékelése alapján felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon jogi szabályozásról az esetleges hiányosságok megszüntetése, a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem, valamint a határokon átnyúló igazságügyi együttműködés javítása érdekében; felhív különösen:






  a) | a jelenlegi szabályozás felülvizsgálatára azzal a céllal, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat lehessen bevezetni, és hogy közös meghatározást lehessen találni a bűncselekmények – többek között a szervezett bűnözés – fogalmára, ahol a szervezett bűnözést egy olyan hosszabb ideje fennálló szervezett csoport tevékenységeként lehetne meghatározni, amely legalább kettő, vagy annál több tagból áll, akik szervezett együttesként közvetlen vagy közvetett, bármely formában megvalósuló jogellenes anyagi/vagyoni haszonszerzés céljából az EU és a tagállamok gazdasági és társadalmi kohézióját súlyosan veszélyeztető módon tevékenykednek; |
| --- | --- | --- |

17.

a)

a jelenlegi szabályozás felülvizsgálatára azzal a céllal, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat lehessen bevezetni, és hogy közös meghatározást lehessen találni a bűncselekmények – többek között a szervezett bűnözés – fogalmára, ahol a szervezett bűnözést egy olyan hosszabb ideje fennálló szervezett csoport tevékenységeként lehetne meghatározni, amely legalább kettő, vagy annál több tagból áll, akik szervezett együttesként közvetlen vagy közvetett, bármely formában megvalósuló jogellenes anyagi/vagyoni haszonszerzés céljából az EU és a tagállamok gazdasági és társadalmi kohézióját súlyosan veszélyeztető módon tevékenykednek;

| b) | az ökológiai bűnözés elleni fellépést szolgáló felülvizsgált jogszabály benyújtására azzal a céllal, hogy szigorítani lehessen a jogellenes hulladékégetést szankcionáló büntetőjogi intézkedéseket, és hogy az úgynevezett „új szennyező anyagok” kibocsátását a 2008/99/EK irányelvben foglaltaknak megfelelően bűncselekménnyé lehessen nyilvánítani; |
| --- | --- |

b)

az ökológiai bűnözés elleni fellépést szolgáló felülvizsgált jogszabály benyújtására azzal a céllal, hogy szigorítani lehessen a jogellenes hulladékégetést szankcionáló büntetőjogi intézkedéseket, és hogy az úgynevezett „új szennyező anyagok” kibocsátását a 2008/99/EK irányelvben foglaltaknak megfelelően bűncselekménnyé lehessen nyilvánítani;

| 18. | kéri a Bizottságtól a bűncselekmények és büntetések meghatározására vonatkozó minimumszabályok kidolgozását; különösen kéri, hogy:






  a) | a „köztisztviselő”, a „csalás” és a „korrupció” fogalmának közös meghatározását horizontálisan alkalmazzák; emlékeztet arra, hogy a PIF-irányelvről folyó tárgyalások keretében ezeket a fogalmakat meg fogják határozni, de csak az irányelv alkalmazása céljából; felhívja a figyelmet arra, hogy ezek a tárgyalások a Tanácson belül nemrégiben elakadtak, és kéri azok mielőbbi folytatását; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

a „köztisztviselő”, a „csalás” és a „korrupció” fogalmának közös meghatározását horizontálisan alkalmazzák; emlékeztet arra, hogy a PIF-irányelvről folyó tárgyalások keretében ezeket a fogalmakat meg fogják határozni, de csak az irányelv alkalmazása céljából; felhívja a figyelmet arra, hogy ezek a tárgyalások a Tanácson belül nemrégiben elakadtak, és kéri azok mielőbbi folytatását;

| b) | nyújtsanak be új szabályozási javaslatot a bűnszervezetek azon típusára vonatkozólag, amelynek résztvevői a szervezethez tartozásból fakadó megfélemlítő erőt, és az azzal kikényszerített alárendeltséget és hallgatást kihasználva követnek el bűncselekményeket, illetve szereznek közvetlen vagy közvetett irányítást vagy ellenőrzést gazdasági tevékenységek, koncessziók, engedélyek, közbeszerzési pályázatok és közszolgáltatások felett, vagy szereznek tisztességtelen nyereséget vagy előnyöket saját maguk vagy mások részére; |
| --- | --- |

b)

nyújtsanak be új szabályozási javaslatot a bűnszervezetek azon típusára vonatkozólag, amelynek résztvevői a szervezethez tartozásból fakadó megfélemlítő erőt, és az azzal kikényszerített alárendeltséget és hallgatást kihasználva követnek el bűncselekményeket, illetve szereznek közvetlen vagy közvetett irányítást vagy ellenőrzést gazdasági tevékenységek, koncessziók, engedélyek, közbeszerzési pályázatok és közszolgáltatások felett, vagy szereznek tisztességtelen nyereséget vagy előnyöket saját maguk vagy mások részére;

| c) | nyújtsanak be olyan jogalkotási javaslatot, amely külön uniós programot hoz létre a bűnszervezeteket, illetve a b) pontban meghatározott szervezeteket feljelentő tanúk és informátorok védelmére; |
| --- | --- |

c)

nyújtsanak be olyan jogalkotási javaslatot, amely külön uniós programot hoz létre a bűnszervezeteket, illetve a b) pontban meghatározott szervezeteket feljelentő tanúk és informátorok védelmére;

| d) | dolgozzanak ki olyan jogalkotási javaslatot, amely közös szabályokat határoz meg a visszaélést bejelentő személyek védelmére; kéri, hogy 2017 vége előtt terjesszék elő ezt a javaslatot; |
| --- | --- |

d)

dolgozzanak ki olyan jogalkotási javaslatot, amely közös szabályokat határoz meg a visszaélést bejelentő személyek védelmére; kéri, hogy 2017 vége előtt terjesszék elő ezt a javaslatot;

| e) | dolgozzanak ki újabb jogalkotási kezdeményezéseket a büntetőeljárásokban gyanúsított vagy vádolt személyek – többek között az előzetes letartóztatás során fennálló – jogainak erősítése érdekében, ezzel is biztosítva a tisztességes eljáráshoz való jogot, amelyet az emberi jogok európai egyezménye és az Alapjogi Charta is elismer; |
| --- | --- |

e)

dolgozzanak ki újabb jogalkotási kezdeményezéseket a büntetőeljárásokban gyanúsított vagy vádolt személyek – többek között az előzetes letartóztatás során fennálló – jogainak erősítése érdekében, ezzel is biztosítva a tisztességes eljáráshoz való jogot, amelyet az emberi jogok európai egyezménye és az Alapjogi Charta is elismer;

| f) | dolgozzanak ki külön jogszabályt a radioaktív anyagok és veszélyes hulladékok kivitelével, valamint az állat- és növényfajok illegális kereskedelmével szembeni fellépés érdekében, mivel a környezetvédelmi szövetségek és nem kormányzati szervezetek szerint az állatvilággal és erdőkkel kapcsolatban elkövetett bűncselekmények, valamint a radioaktív anyagok és veszélyes hulladékok harmadik országokba irányuló kereskedelme és exportja komoly szerepet játszik a szervezett bűnözés finanszírozásában; |
| --- | --- |

f)

dolgozzanak ki külön jogszabályt a radioaktív anyagok és veszélyes hulladékok kivitelével, valamint az állat- és növényfajok illegális kereskedelmével szembeni fellépés érdekében, mivel a környezetvédelmi szövetségek és nem kormányzati szervezetek szerint az állatvilággal és erdőkkel kapcsolatban elkövetett bűncselekmények, valamint a radioaktív anyagok és veszélyes hulladékok harmadik országokba irányuló kereskedelme és exportja komoly szerepet játszik a szervezett bűnözés finanszírozásában;

Hatékonyabb uniós szintű rendőrségi és igazságügyi együttműködés

| 19. | megjegyzi, hogy a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás olyan jelenségek, amelyeknek rendszerint határokon átnyúló dimenziója is van, és amelyek határokon átnyúló együttműködést követelnek meg az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a nemzeti hatóságok és az illetékes uniós ügynökségek között; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy a nemzeti hatóságok közötti információcserén alapuló rendőrségi és igazságügyi együttműködés a korrupció és a szervezett bűnözés elleni eredményes küzdelem alapvető feltétele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelem terén tegyen konkrét lépéseket a jobb európai koordináció érdekében, valamint az ilyen jelenségek által előidézett emberi, társadalmi és gazdasági károkra való fokozott figyelemfelkeltés érdekében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a határokon átnyúló rendőrségi és igazságügyi együttműködést túlzottan hosszadalmas és bürokratikus eljárások jellemzik, amelyek csökkentik hatékonyságát, és veszélyeztetik a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás elleni uniós szintű fellépés eredményességét; felhívja a tagállamokat, hogy fonják szorosabbra, tegyék hatékonyabbá és erősítsék meg az egymás közötti, illetve az Europol és az Eurojust keretében folytatott határokon átnyúló rendőrségi és igazságügyi együttműködést és információcserét, valamint hogy többek között a CEPOL és az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat segítségével biztosítsák a megfelelő képzést és technikai támogatást, garantálják a bizonyítékok tagállamok közötti kölcsönös elfogadhatóságát, és vessenek be több közös nyomozócsoportot; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy rendszeresen töltsék fel, cseréljék ki és használják a szervezett bűnözés kapcsán elítélt személyekre vonatkozóan a meglévő európai adatbázisokban tárolt relevánsnak és fontosnak ítélt adatokat, és felkéri az Europolt és Eurojustot, hogy könnyítsék meg az ilyen jellegű információcserét; kéri, hogy a biztonságos kommunikáció javítása és az Europol jelenlegi eszközeinek hatékony felhasználása érdekében – az európai adatvédelmi jogszabályok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett – hangolják össze az infrastruktúrákat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy sürgősen létre kell hozni egy hatékonyabb kommunikációs és információcsere-rendszert az igazságügyi hatóságok között az EU-n belül, szükség esetén lecserélve a büntetőügyekben folytatott kölcsönös jogsegély hagyományos eszközeit; felkéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy szükség van-e jogalkotási intézkedésre ezen a területen ahhoz, hogy létrehozzák az uniós igazságügyi hatóságok közötti megfelelő uniós információcsere-rendszert; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a tagállamokat, hogy a szervezett bűnözéshez kapcsolódó személyekkel kapcsolatban rendszeresen cseréljenek ki minden szükségesnek és lényegesnek ítélt PNR-adatot; |
| --- | --- |

25.

A bűnszervezetek vagyonának elkobzása és szociális célú újrafelhasználása

| 26. | úgy véli, hogy a bűnszervezetek EU-beli eszközeinek lefoglalására vonatkozó közös eljárás alkalmazása elrettentő erejű lenne a bűnözők szemében; felhívja a tagállamokat, hogy késlekedés nélkül ültessék át a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló 2014/42/EU irányelvet; kéri a Bizottságot, hogy a nemzeti vagyonvédelmi intézkedésekhez kapcsolódó lefoglalási és elkobzási határozatok kölcsönös elismerésének biztosítása érdekében minél előbb nyújtson be jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak uniós intézkedéseket a következők tekintetében:






  a) | a bűncselekményekből származó jövedelmek nyomon követése, befagyasztása és elkobzása, többek között oly módon, hogy büntethetővé teszik a pénzügyi vagy ingatlantőke tulajdonjogának a befagyasztás vagy elkobzás elkerülése céljából másra történő átruházását, illetve az ilyen átruházás elfogadását, továbbá hogy jogerős elmarasztaló ítélet hiányában is lehetővé teszik az elkobzást; |
| --- | --- | --- |

27.

a)

a bűncselekményekből származó jövedelmek nyomon követése, befagyasztása és elkobzása, többek között oly módon, hogy büntethetővé teszik a pénzügyi vagy ingatlantőke tulajdonjogának a befagyasztás vagy elkobzás elkerülése céljából másra történő átruházását, illetve az ilyen átruházás elfogadását, továbbá hogy jogerős elmarasztaló ítélet hiányában is lehetővé teszik az elkobzást;

| b) | a befagyasztott és elkobzott vagyon kezelése és szociális célú, valamint arra történő újrafelhasználása, hogy a zsarolás és védelmi pénz szedésének áldozatul esett személyek és vállalkozók családjainak kártérítést nyújtsanak; |
| --- | --- |

b)

a befagyasztott és elkobzott vagyon kezelése és szociális célú, valamint arra történő újrafelhasználása, hogy a zsarolás és védelmi pénz szedésének áldozatul esett személyek és vállalkozók családjainak kártérítést nyújtsanak;

| c) | az egész Unióra kiterjedő, megfelelő forrásokkal ellátott közigazgatási, rendőri és bírói együttműködés létrehozása, amely felkutatja, lefoglalja és elkobozza a bűncselekményekből származó javakat, valamint a vagyonvisszaszerzési hivatalok működésének javítása; |
| --- | --- |

c)

az egész Unióra kiterjedő, megfelelő forrásokkal ellátott közigazgatási, rendőri és bírói együttműködés létrehozása, amely felkutatja, lefoglalja és elkobozza a bűncselekményekből származó javakat, valamint a vagyonvisszaszerzési hivatalok működésének javítása;

| 28. | sürgeti a tagállamokat, hogy a meglévő platformok, például a csalások megelőzésének koordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottság (COCOLAF) keretében osszák meg egymással az e kérdéskörrel kapcsolatos legjobb gyakorlatokat; |
| --- | --- |

28.

A szervezett bűnözés és korrupció legális gazdaságba való beszivárgásának megelőzése

| 29. | emlékeztet rá, hogy a korrupció gyakran abban nyilvánul meg, hogy a szervezett bűnözés a közbeszerzési eljárások és a köz- és a magánszféra közötti partnerségek elbírálása során beszivárog a legális gazdaságba; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kéri egy egész Unióra kiterjedő „e-közbeszerzési” rendszer bevezetését annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen a korrupció kockázatát a közbeszerzések során; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kéri a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy a közbeszerzési eljárásokba építsenek be ellenőrző eszközöket, készítsenek feketelistát a szervezett bűnözéssel kapcsolatban álló és/vagy korrupcióban érintett vállalkozásokról, és zárják ki azokat az államigazgatáshoz fűződő minden anyagi jellegű kapcsolatból, illetve az uniós támogatásokból; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a bűnözői csoportok felderítésére szakosodott belföldi struktúrákat, és zárják ki a közbeszerzési eljárásokból a korrupciós gyakorlatokban és pénzmosásban érintett gazdasági szervezeteket; hangsúlyozza, hogy egy „feketelista” hatékonyan visszatarthatja a társaságokat attól, hogy korrupt tevékenységekben vegyenek részt, és megfelelő ösztönzést nyújt számukra belső feddhetetlenségi eljárásaik fejlesztéséhez és megszilárdításához; e célból felhívja a tagállamokat, hogy alakítsák ki a vállalkozások „szervezett bűnözés elleni” tanúsítási rendszerét, és az erre vonatkozó információkat automatikusan osszák meg uniós szinten; |
| --- | --- |

31.

| 32. | emlékeztet arra, hogy huszonegy tagállam még nem ültette át a közbeszerzési irányelvekről szóló csomagot; úgy véli, hogy a közbeszerzési szabályoknak alapvető jelentőségük van az átláthatóság és az elszámoltathatóság megvalósulása szempontjából ezen a korrupciónak egyik leginkább kitett területen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | emlékeztet arra, hogy valamennyi tagállamban átlátható és felülvizsgálható könyvelési szabályokat kell biztosítani nemcsak központi kormányzati, hanem regionális és helyi szinten is; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kifejezi aggodalmát a pénzmosásban részt vevő szervezett bűnözői csoportok által alkalmazott gyakorlatok miatt, amelyek során költség alatti árajánlatokat nyújtanak be nagy munkákra kiírt közbeszerzésekre; kéri a Bizottságot, hogy a közbeszerzéseket elnyert vállalatok és alvállalkozók esetében készítsen gazdasági elemzést a kínált árakat illetően; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rámutat arra, hogy a bonyolult vállalati struktúrákon keresztül megvalósuló pénzmosás és annak beépülése a legális gazdasági tevékenységekbe fenyegetést jelenthet a közrendre nézve; felhívja a tagállamokat, hogy a kis- és középvállalkozásokra háruló indokolatlan terhek nélkül vezessenek be intézkedéseket a pénzügyi tevékenységek átláthatóságának növelésére és az ügyletek természetes személyekig történő visszakövetésének javítására, hogy nyomon kövessék a bűnözők és terroristák finanszírozását („kövesd a pénz útját” elv); felhívja a tagállamokat olyan intézkedések meghozatalára, amelyek megnehezítik az egymásba fonódó vállalatok bonyolult és sűrű struktúráinak létrehozását, amelyek – mivel egyre kevésbé átláthatóak – felhasználhatók a bűnözői és terrorista tevékenységek és más súlyos bűncselekmények finanszírozására; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szerződések odaítélése előtt követeljék meg a vállalkozóktól a vállalati szerkezetük és tényleges tulajdonosaik feltárását, hogy elkerüljék az olyan vállalatok támogatását, amelyek agresszív adótervezésben, adócsalásban, adókikerülésben és korrupcióban vesznek részt; |
| --- | --- |

36.

| 37. | megjegyzi, hogy az ingatlanvásárlás az uniós tagállamokban a bűnözői tevékenységből származó bevételek tisztára mosásának egyik módja, amelynek során a bűnözők külföldi postafiókcégeken keresztül fedik el a végső tényleges tulajdonosi szerkezetet; sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy minden olyan külföldi vállalatnak, amely ingatlan-tulajdonjogot szándékozik szerezni a területén, ugyanazokat az átláthatósági szabályokat kelljen betartania, mint amelyeket a joghatóságukban bejegyzett vállalatoktól követelnek meg; |
| --- | --- |

37.

| 38. | emlékeztet arra, hogy a gazdasági válság további nyomást gyakorolt az európai kormányokra; tekintettel a jelenlegi gazdasági kihívásokra, véleménye szerint nagyobb szükség van a közkiadások feddhetetlenségének és átláthatóságának biztosítására; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket az engedélyezési és városfejlesztési határozatok átláthatóságának biztosítására regionális és helyi szinten egyaránt; |
| --- | --- |

39.

| 40. | megjegyzi, hogy az EUMSZ 325. cikke értelmében a csalás elleni küzdelem a tagállamok és a Bizottság jogszabályban előírt kötelezettsége, és üdvözli, hogy a pénzügyi hatásokkal bíró jogalkotási javaslatok csalás elleni záradékokat tartalmaznak; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kifejezi aggodalmát a héacsalások, és különösképpen az úgynevezett „körhintacsalások” számának növekedésével kapcsolatban; felhívja az összes tagállamot, hogy vegyenek részt az EUROFISC hálózatban, annak minden tevékenységi területén, az ilyen típusú csalások elleni küzdelem szempontjából hasznos információk cseréjének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a tagállamokat, hogy fogadjanak el konkrét jogszabályokat és hozzanak megfelelő intézkedéseket az olyan szakemberek, pénzintézetek, köztisztviselők és politikusok tevékenységének minden szinten történő megelőzése és korlátozása érdekében, akik ugyan nem tagjai a szervezett bűnözési hálózatoknak, de azok tevékenységét különböző szinteken elősegítik; e vonatkozásban:






  a) | javasolja a tagállamoknak és az uniós intézményeknek, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés beszivárgásának megelőzése érdekében gondoskodjanak a köztisztviselők kötelező rotációjáról; |
| --- | --- | --- |

42.

a)

javasolja a tagállamoknak és az uniós intézményeknek, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés beszivárgásának megelőzése érdekében gondoskodjanak a köztisztviselők kötelező rotációjáról;

| b) | kéri olyan kötelező szabályok megállapítását, amelyek értelmében szervezett bűnözésben való részvételért, pénzmosásért, korrupcióért vagy egyéb súlyos bűncselekményekért, illetve közigazgatás elleni és ahhoz kapcsolódó bűncselekményekért és korrupcióért jogerősen elítélt személyek, továbbá azok a személyek, akik ilyen cselekményeket elkövettek, ne indulhassanak választásokon, illetve ne végezhessenek munkát az államigazgatásban vagy annak számára, ideértve az uniós intézményeket, szerveket és ügynökségeket is; |
| --- | --- |

b)

kéri olyan kötelező szabályok megállapítását, amelyek értelmében szervezett bűnözésben való részvételért, pénzmosásért, korrupcióért vagy egyéb súlyos bűncselekményekért, illetve közigazgatás elleni és ahhoz kapcsolódó bűncselekményekért és korrupcióért jogerősen elítélt személyek, továbbá azok a személyek, akik ilyen cselekményeket elkövettek, ne indulhassanak választásokon, illetve ne végezhessenek munkát az államigazgatásban vagy annak számára, ideértve az uniós intézményeket, szerveket és ügynökségeket is;

| c) | kéri, hogy sújtsák büntetőjogi szankciókkal azokat a vezetőket és bankokat, amelyek bizonyítottan részt vettek nagy mennyiségű pénzmosásban; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatot a banki folyamatok teljes átláthatóságának biztosítására nem csupán magánszemélyekre, hanem jogi személyekre és vagyonkezelői alapokra vonatkozóan is; |
| --- | --- |

c)

kéri, hogy sújtsák büntetőjogi szankciókkal azokat a vezetőket és bankokat, amelyek bizonyítottan részt vettek nagy mennyiségű pénzmosásban; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatot a banki folyamatok teljes átláthatóságának biztosítására nem csupán magánszemélyekre, hanem jogi személyekre és vagyonkezelői alapokra vonatkozóan is;

| 43. | úgy véli, hogy olyan európai szintű szabályokra van szükség, amelyek biztosítják a politikai pártok valamennyi finanszírozási forrásának ellenőrzését és felügyeletét, azok jogszerűségének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meglátása szerint szigorítani kell a pénzáramlások nagyobb fokú átláthatóságának és visszakövethetőségének biztosítására irányuló jogszabályi rendelkezéseket, különös tekintettel az uniós alapok helyes felhasználásával kapcsolatosan végzett előzetes vizsgálatokra és záró ellenőrzésekre; felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak be nemzeti nyilatkozatokat ellenőrzési rendszereikről; felszólítja a Bizottságot, hogy:






  a) | a tagállamok által az uniós források felhasználása során elkövetett szabálytalanságok esetén igazítsa ki a kifizetéseket; |
| --- | --- | --- |

44.

a)

a tagállamok által az uniós források felhasználása során elkövetett szabálytalanságok esetén igazítsa ki a kifizetéseket;

| b) | átmenetileg zárja ki az uniós támogatásból azokat az intézményeket és vállalatokat, amelyeket vétkesnek találtak az uniós forrásokkal való visszaélésben; |
| --- | --- |

b)

átmenetileg zárja ki az uniós támogatásból azokat az intézményeket és vállalatokat, amelyeket vétkesnek találtak az uniós forrásokkal való visszaélésben;

| c) | kövesse szorosan nyomon az uniós alapok felhasználását, és arról rendszeresen nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

c)

kövesse szorosan nyomon az uniós alapok felhasználását, és arról rendszeresen nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek;

| 45. | úgy véli, hogy a Bizottságnak a legmagasabb szintű feddhetetlenséget kell bevezetnie az uniós finanszírozású projektek közbeszerzési eljárásaiban; emlékeztet arra, hogy a projekteredményeknek a civil társadalmi szervezetekkel együttműködésben elvégzett nyomon követése és a helyi hatóságok elszámoltatása elengedhetetlen annak meghatározásához, hogy az uniós forrásokat megfelelően használták-e fel, és felléptek-e a korrupcióval szemben; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a figyelmet, hogy az átláthatóság a visszaélések és a csalások elleni küzdelem leghatékonyabb eszköze; kéri a Bizottságot, hogy javítsa ebben az összefüggésben a szabályokat, és tegye kötelezővé az uniós alapok összes kedvezményezettjére vonatkozó adatok közzétételét, ideértve az alvállalkozói szerződésekre vonatkozó adatokat is; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kéri a Bizottságot, hogy az átláthatóság fokozása és a korrupció elleni küzdelem érdekében kezdeményezzen az államigazgatási eljárások egyszerűsítésére irányuló jogalkotási intézkedéseket; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy kövesse nyomon és jelentse a Parlamentnek azt, hogy milyen százalékban ítélnek oda közvetlenül közbeszerzési szerződéseket a tagállamokban, valamint azokat a jogi körülményeket, amelyek mellett a nemzeti közigazgatási szervek a legtöbbször élnek ezzel a lehetőséggel; |
| --- | --- |

48.

| 49. | azt ajánlja, hogy a tagállamok törekedjenek a hatékony átláthatósági, nyomon követési és elszámoltathatósági mechanizmusok biztosítására az uniós források felhasználása során; mivel az uniós források pozitív hatása az átláthatóság, a hatékony nyomon követés és elszámoltathatóság biztosítására irányuló nemzeti és uniós szintű folyamatokon alapul, mérlegelni kell azt is, hogyan tegyék a nyomon követést és az értékelést folyamatos, és ne csak utólagos eljárássá; úgy véli, hogy a Számvevőszék szerepét e tekintetben meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

49.

| 50. | úgy véli, hogy minőségi és mennyiségi mutatókat kell kidolgozni, és ezeknek összehasonlíthatóknak kell lenniük ahhoz, hogy mérni lehessen az uniós források hatását, és segítsenek értékelni, hogy ezek a források elérték-e céljukat, továbbá hogy szisztematikusan össze kell gyűjteni és közzé kell tenni a számszerű adatokat; |
| --- | --- |

50.

Európai Ügyészség

| 51. | úgy véli, hogy az Európai Ügyészségnek központi elemét kell képeznie a korrupció elleni küzdelemnek az Európai Unióban; megismétli azt a kérését, hogy a lehető leghamarabb és a lehető legtöbb tagállam részvételével hozzák létre a nemzeti kormányoktól és az uniós intézményektől független, politikai befolyástól és nyomástól mentes, hatékonyan működő Európai Ügyészséget; |
| --- | --- |

51.

| 52. | megismétli annak fontosságát, hogy egyértelműen meg kell határozni a nemzeti ügyészségek és az Európai Ügyészség közötti, valamint az Eurojust és az OLAF közötti felelősségi köröket és hatásköröket, hogy meg lehessen akadályozni a hatáskörök közötti ütközéseket; szorgalmazza, hogy feladataival összhangban rendeljenek megfelelő pénzügyi és humán erőforrásokat a jövőbeli Európai Ügyészséghez; úgy véli, hogy az EPPO-nak hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy büntetőeljárást indítson az Unió pénzügyi érdekeit sértő valamennyi bűncselekmény, köztük a héacsalások esetében is; e tekintetben felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben az Európai Unió Bírósága által a C–105/14. sz. (Taricco és társai) ügyben hozott ítéletet, és a lehető leghamarabb hárítsák el a PIF-irányelvről folyó tárgyalások előtt álló akadályokat a Tanácsban; |
| --- | --- |

52.

| 53. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a Tanácsban jelenleg folyó tárgyalások aláássák a független és hatékony Európai Ügyészség alapelképzelését; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy mérje fel, szükséges-e a létrehozandó Európai Ügyészség mandátumának az esetleges felülvizsgálata, hogy létrejöttét követően hatáskörei közé felvegyék a szervezett bűnözés elleni küzdelmet is; |
| --- | --- |

54.

Külön fellépést igénylő területek

Hamisítás

| 55. | elítéli az áruk, a gyógyszerek és az élelmezési célú mezőgazdasági termékek a nemzetközi szervezett bűnözés által működtetett elosztási hálózatok közreműködésével folyó, Unión belüli hamisításának terjedését; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket az áruk, gyógyszerek és az agrár-élelmiszeripari termékek hamisításával szembeni fellépés érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nagyságrendjük és előfordulási gyakoriságuk megállapítása érdekében rendszerszerűen gyűjtsenek adatokat a csalás és hamisítás eseteiről, és cseréljék ki a bevált gyakorlatokat e jelenség azonosítása és leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyenek fontolóra más, az élelmiszercsalás megelőzésére és az attól való eltántorításra szolgáló módszereket, például a csalás vádjában bűnösnek talált élelmiszeripari és gyógyszeripari vállalkozók megnevezését és megszégyenítését egy európai nyilvántartásban; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kéri a jelenlegi nyomon követési rendszerek fejlesztését és a 178/2002/EK rendeletben rögzített „fokozatmentes” nyomonkövethetőség következetes végrehajtását, amely vonatkozik élelmiszerre, takarmányra, élelmiszer előállítására szánt állatra és minden olyan anyagra, amelyet élelmiszer vagy takarmány előállításánál feldolgozásra vagy vélhetően feldolgozásra szánnak; |
| --- | --- |

57.

Kábítószer-kereskedelem

| 58. | emlékeztet arra, hogy a kábítószer-kereskedelem hatalmas jövedelemforrás a bűnözői csoportok számára, és hogy az ellen mind a megtorlás, mind a megelőzés eszközével fel kell lépni; felkéri a tagállamokat és az illetékes intézményeket, hogy lépjenek fel a kábítószer-kereskedelem és az egyéb bűncselekmények, illetve az általuk a legális gazdaságra és kereskedelemre gyakorolt hatás meggyengítése érdekében, amint azt kiemelte az Europol és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának 2016-os jelentése a kábítószer-kereskedelemről; |
| --- | --- |

58.

| 59. | emlékezteti a Bizottságot arra, hogy értékelnie kell az EU 2013–2016-os kábítószer elleni cselekvési tervének végrehajtásában elért előrehaladást; felszólítja a Bizottságot, hogy ez alapján tegyen javaslatot új cselekvési tervre a 2017–2020-as időszakra; |
| --- | --- |

59.

| 60. | megjegyzi, hogy a könnyű drogokkal kapcsolatos új szakpolitikák értékelése rendkívül fontos, és úgy véli, hogy a büntethetőség megszüntetésére/legalizálásra irányuló stratégiákat a bűnszervezetek hatékony felszámolási eszközének kell tekinteni; kéri, hogy a kérdés kerüljön be az Unió belső és külső szakpolitikáiba, minden illetékes uniós és nemzetközi ügynökség, valamint minden érintett ország intézményének a politikai párbeszédekbe való bevonása révén; |
| --- | --- |

60.

Fogadások, és mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása

| 61. | emlékeztet arra, hogy a bűnszervezetek gyakran pénzmosásra használják a szerencsejátékok legális és illegális pénzáramlását, illetve a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolásából eredő pénzáramlást; elítéli az ilyen visszaélések köré kiépült bűnözői érdekköröket, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a sportmérkőzések eredményének befolyásolását bűncselekménnyé nyilvánítva vezessenek be jogszabályokat a jelenség elleni küzdelem és a megelőzés érdekében; felkéri a tagállamokat, hogy átlátható és hatékony módon működjenek együtt a sportszervezetekkel, és erősítsék meg az Eurojusttal és az Europollal folytatott kommunikációt és együttműködést e jelenségek visszaszorítása érdekében; |
| --- | --- |

61.

Adóparadicsomok

| 62. | rámutat, hogy adócsalás és adóval való visszaélések miatt évente 1 milliárd euró bevételtől esik el az Európai Unió; hangsúlyozza, hogy megkülönböztetett figyelmet kell szentelni az adóparadicsomoknak, és az olyan országoknak, melyek nem átlátható vagy jogsértő adózási gyakorlatot követnek, mert ez egy olyan hatalmas probléma, ami minden egyes európai polgárt érint; |
| --- | --- |

62.

| 63. | üdvözli a G20 csoporton belül létrejött nemzetközi megállapodást, amely szerint új, az EU által már most is alkalmazott magas szintű globális normát vezetnek be a fokozott adóügyi átláthatóság érdekében; kéri e megállapodás gyors végrehajtását, valamint az adócsalás és az adókijátszás hatékony, nemzetközi szintű nyomon követését; üdvözli, hogy a Bizottság 2016 februárjában adóügyi információcserére is kiterjedő megállapodásokat írt alá például Andorrával és Monacóval, és hogy 2015-ben a Bizottság már aláírt ilyen megállapodásokat Svájccal, Liechtensteinnel és San Marinóval; |
| --- | --- |

63.

| 64. | emlékeztet arra, hogy az EU felelőssége, hogy megszüntesse az olyan adózási szabályokat, amelyek lehetővé teszik a transznacionális vállalatok és a magánszemélyek adóelkerülését, valamint hogy segítséget nyújtson a harmadik országoknak a tiltott pénzeszközök visszajuttatásához és az elkövetők bíróság elé állításához; hangsúlyozza, hogy az Uniónak valamennyi vonatkozó nemzetközi fórumon kiemelt kérdésként elő kell mozdítania az adóparadicsomok, a banktitok és a pénzmosás elleni küzdelmet, a túlzott szakmai titoktartás megszüntetését, a multinacionális vállalatok országonkénti nyilvános jelentéstételét, valamint a vállalatok tényleges tulajdonosainak nyilvános nyilvántartását; emlékeztet arra, hogy az adóparadicsomok ideális gyűjtő- és átmosóhelyei a bűncselekményekből származó jövedelmeknek, és ezért uniós szintű összehangolt megközelítésre szólít fel; |
| --- | --- |

64.

| 65. | felszólítja a Bizottságot, hogy hívja fel a figyelmet a korrupció támogatásának súlyos hatásaira, vizsgálja meg egy olyan átfogó terv lehetőségét, amelynek célja, hogy visszatartsa azon nem uniós országokba történő eszközáthelyezéseket, amelyek anonim védelmet biztosítanak korrupt egyéneknek, és vizsgálja felül az ezen országokkal fenntartott gazdasági és diplomáciai kapcsolatokat; |
| --- | --- |

65.

Környezetet károsító bűncselekmények

| 66. | aggodalmának ad hangot az olyan illegális, környezettel kapcsolatos tevékenységek számának növekedése miatt, amelyek szervezett, maffiaszerű bűnözői tevékenységhez, például illegális – többek között veszélyes- – hulladékkereskedelemhez és ártalmatlanításhoz, valamint a környezeti örökség rombolásához kapcsolódnak, illetve ezekből erednek; emlékeztet arra az ajánlására, hogy közös cselekvési tervet kell kidolgozni a bűncselekmények ilyen formáinak megakadályozására és leküzdésére; rámutat, hogy jobban kellene érvényt szerezni a természetvédelemre és a környezetvédelemre vonatkozó meglévő jogszabályoknak, többek között azon vállalkozók és alvállalkozók büntetőjogi szempontból történő ellenőrzése révén, amelyek az EU költségvetése által finanszírozott nagyméretű, infrastrukturális munkák kedvezményezettjei; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és értékelje a környezet büntetőjog általi védelméről szóló, 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal büntessenek minden olyan jogellenes magatartást, amely negatív hatást gyakorol az emberi egészségre vagy a környezetre; felkéri a környezetvédelmi jog végrehajtására és érvényesítésére létrehozott uniós hálózatot (IMPEL), hogy rendszeres időközönként tájékoztassa az Európai Parlamentet a tagállamok által a 2008/99/EK irányelv végrehajtása terén tett intézkedésekről; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felhívja a figyelmet, hogy a szervezett bűnözés földmunkákra specializálódott építőipari társaságokat használ a pénzmosásra és a környezetszennyezést okozó mérgező anyagok illegális lerakására; kéri a Bizottságot, hogy ezen eljárások megelőzésére végezzen bűnözés elleni ellenőrző tevékenységeket azoknál a vállalkozóknál és alvállalkozói társaságoknál, amelyek az EU költségvetése által finanszírozott nagyméretű, infrastrukturális munkák kedvezményezettjei; |
| --- | --- |

68.

Számítógépes bűnözés

| 69. | felhívja a figyelmet arra, hogy a számítógépes bűnözés gyakran használt eszköz a pénzmosás és a hamisítás területén; rámutat, hogy a számítógépes bűnözés számos bűnszervezet számára jelentős jövedelemforrást jelent, ezért ezen a területen meg kell erősíteni az uniós jogszabályozást, valamint a tagállamok és az uniós ügynökségek közötti együttműködést; aggodalommal jegyzi meg, hogy az internet csalárd – például kábítószer- és emberkereskedelem céljára való – felhasználása révén a bűnszervezetek megnövelték illegális kereskedelmi tevékenységeik volumenét; |
| --- | --- |

69.

Szervezett bűnözés és terrorizmus

| 70. | emlékeztet arra, hogy a szervezett bűnözés és a terrorizmus egymáshoz közeledése és összetalálkozása, valamint a bűnözői és terrorista szervezetek közötti kapcsolatok egyre nagyobb fenyegetést jelentenek az Unió számára; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a terrorizmus szervezett bűnözés általi finanszírozása és támogatása büntethető legyen, valamint hogy a szervezett bűnözés, a terrorcselekmények és a terrorizmus finanszírozásának összefonódását határozottabban vegyék figyelembe a büntetőeljárásokban részt vevő tagállami hatóságok; |
| --- | --- |

70.

| 71. | hangsúlyozza, hogy a szervezett bűnözői hálózatok által fegyverrel, kőolajjal, vadon élő állatfajtákkal, cigarettával, hamisított árukkal, műalkotásokkal és más kulturális tárgyakkal folytatott illegális kereskedelem és a migránsok csempészete a terrorista csoportok forrásszerzésének rendkívül jövedelmező módjává vált; tudomásul veszi, hogy a Bizottság a lőfegyverek és robbanóanyagok kereskedelme és jogellenes használata elleni cselekvési tervet nyújtott be; hangsúlyozza, hogy azt mihamarabb végre kell hajtani; felhívja a tagállamokat, hogy a szükségtelen adminisztratív terhek elkerülése mellett tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a terrorista szervezetek és bűnszövetkezetek ne húzhassanak hasznot az árukereskedelemből; |
| --- | --- |

71.

| 72. | rámutat, hogy bűncselekmény elkövetésében való részvétel összekapcsolható lehet terrorcselekményekkel; emlékeztet arra, hogy az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) szerint a kábítószer-kereskedelem, az illegális fegyverkereskedelem, a nemzetközi szervezett bűnözés és a pénzmosás a terrorizmus szerves részévé vált; úgy véli, hogy a terrorizmus elleni eredményes küzdelem érdekében szigorítani kellene a szervezett bűnözés és a pénzmosás elleni fellépést célzó uniós jogszabályokat, figyelembe véve a terrorista csoportok és a szervezett bűnözői csoportok között már meglévő, kölcsönösen előnyös kapcsolatokat; |
| --- | --- |

72.

Szervezett bűnözés, emberkereskedelem és embercsempészet

| 73. | aggodalmának ad hangot az Európába tartó menekültáramlat által gerjesztett embercsempészet növekvő hivatásszerűvé tétele és az embercsempész bandák és csempészhálózatok ezzel járó növekvő gazdasági profitja miatt; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az embercsempészet elleni küzdelemben folytatott nemzetközi együttműködést az embercsempészet megakadályozása és a csempészhálózatok befolyásának minimalizálása érdekében; |
| --- | --- |

73.

| 74. | emlékeztet arra, hogy az emberkereskedelem terén az Európai Unió külön jogi és politikai keretet fogadott el az együttműködés optimalizálása érdekében és azért, hogy az emberkereskedelem kérdését az olyan szervezetek és ügynökségek prioritásai közé emelje, mint az Europol és az Eurojust; üdvözli az emberkereskedelem elleni küzdelem terén elért előrehaladásról készített első jelentés következtetéseit; felszólítja a Bizottságot, hogy ennek alapján mihamarabb dolgozzon ki stratégiát a 2016 utáni időszakra; |
| --- | --- |

74.

| 75. | elítéli, hogy a szervezett bűnözői csoportok beépültek a bevándorlók fogadására előirányzott források kezelésébe, és célzott intézkedésekre szólít fel az áldozatok származási, tranzit- és célországaiban működő bűnözői csoportok bonyolult hálózatai által bonyolított emberkereskedelem és -csempészet ellen; |
| --- | --- |

75.

| 76. | hangsúlyozza, hogy sürgősen foglalkozni kell a migráns munkavállalók munkaerejének az Unióban tapasztalható súlyos kizsákmányolásával; elismeri, hogy az embercsempészet alapvető okait többek között a szabályos migrációs csatornák hiánya és a migránsok igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének akadályai képezik; megjegyzi továbbá, hogy a munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló irányelv fontos rendelkezéseket tartalmaz arra vonatkozóan, hogy miként kezelendő az Unióban szabálytalanul tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok munkaerejének kizsákmányolása, e rendelkezések sikerének előfeltétele azonban az igazságos, hatékony és hozzáférhető panasztételi mechanizmus a tagállamokban, és megjegyzi, hogy ezek végrehajtása továbbra is rendkívül gyenge hatásfokú; |
| --- | --- |

76.

Külső dimenzió

| 77. | kéri az Uniót, hogy továbbra is támogassa a közigazgatás megerősítését és megfelelő korrupcióellenes jogalkotási keretek létrehozását valamennyi országban, nevezetesen olyan konfliktus utáni vagy átalakulóban lévő országokban, ahol gyengék az állami intézmények; kéri az Uniót, hogy a fejlődő országokban erősítse meg a regionális és szakosított rendőrségi és igazságügyi hálózatokat, mindenkor olyan feltételek mellett, amelyek garantálják az adatvédelem és a magánélet megfelelő normáit, valamint ossza meg az Europol, Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat bevált gyakorlatait és know-how-ját; hangsúlyozza, hogy javítani kell a szabályozást és a bűnüldözést, elő kell segíteni a visszaéléseket bejelentő személyek védelmét a bűnelkövetők bűncselekmények miatti felelősségre vonása érdekében, és az EU-n belül és kívül egyaránt megfelelő rendszert kell kialakítani a visszaélést bejelentő személyek védelme érdekében; külön hangsúlyozza, hogy szükség van egy olyan közvetlen bejelentő mechanizmusra az uniós támogatásban részesülő országok polgárai számára, amely segítségével felhívhatják a figyelmet az uniós finanszírozású támogatási programok szabálytalanságaira; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a korrupció és a jogellenes pénzáramlások megszüntetésére irányuló legfontosabb nemzetközi egyezmények és kezdeményezések a végrehajtási szakaszban nem tudtak konkrét eredményeket felmutatni; emlékeztet arra, hogy egy korrupcióellenes külpolitikai stratégia kidolgozása alapvetően fontos a korrupció és a pénzügyi bűncselekmények hathatós felszámolásához; kéri az Uniót, hogy külső politikáiban prioritásként mozdítsa elő az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezmény, illetve minden más, korrupció és pénzmosás elleni küzdelmet célzó, vonatkozó nemzetközi okmány megfelelő átültetését és végrehajtását; |
| --- | --- |

78.

| 79. | felszólítja a Bizottságot, hogy folyamatos ellenőrzéssel biztosítsa, hogy uniós támogatás közvetve vagy közvetlenül se járuljon hozzá a korrupcióhoz; véleménye szerint a segélyek nagyarányú pazarlása és a korrupció elkerülése érdekében a segítségnyújtást jobban hozzá kell igazítani a fogadó országok felvevőképességéhez és általános fejlesztési szükségleteihez; felhívja az Uniót, hogy a középtávú pénzügyi tervezésen és az országstratégiai dokumentumokon keresztül közvetlenül is kezelje a korrupciót, és a költségvetési támogatásokat egyértelmű korrupcióellenes célkitűzésekhez kösse; ezért hangsúlyozza, hogy a végrehajtás nyomon követéséhez megbízható mechanizmusokat kell kialakítani; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy erős, holisztikus és átfogó stratégiát a korrupciós kockázatok fejlődő országokban való kezelésére annak érdekében, hogy a fejlesztési támogatások ne járulhassanak hozzá a korrupcióhoz, és maradéktalanul hajtsa végre a 2013-ban közzétett csalás elleni stratégiát, különösen az uniós támogatások és azok valamennyi módozatainak végrehajtása – beleértve az Európai Fejlesztési Alapot és a vagyonkezelői alapokat –, illetve a fejlesztési projektek harmadik felekhez történő delegálása során; aggodalommal jegyzi meg, hogy az AKCS-országokban tapasztalt korrupció uniós megközelítése csekély stratégiai iránymutatást nyújt a korrupció megelőzését és ellenőrzését célzó nemzeti rendszerek megerősítéséhez; úgy véli, hogy fokozni kell az Európai Külügyi Szolgálat és a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatóság közötti koordinációt a korrupció fejlődő országokban történő hatékony megfékezésével kapcsolatos megközelítések tekintetében; |
| --- | --- |

79.

| 80. | emlékeztet az EU belső és külső politikái közötti összhang fontosságára, és rámutat, hogy a fejlődő országok stabilitásának helyreállítása eszközeként be kell építeni a szervezett bűnözés elleni küzdelmet a fejlesztési és biztonsági stratégiákba; |
| --- | --- |

80.

| 81. | hangsúlyozza, hogy az embereknek a saját gazdasági, élelmezési és mezőgazdasági rendszereikkel kapcsolatos döntéshozatali joga tiszteletben tartása jelenti a megoldást az éhezéshez és szegénységhez vezető bűncselekmények leküzdésére; sürgeti a nemzetközi közösséget az élelmiszereket érintő pénzügyi spekulációkkal, úgymint a kiterjedt mezőgazdasági területeknek a mezőgazdasággal foglalkozó multinacionális nagyvállalatok általi, alacsony áron történő felvásárlásával és e vállalatok földszerzésével szembeni tényleges lépések megtételére, figyelembe véve a kistermelőkre gyakorolt káros hatást; |
| --- | --- |

81.

| 82. | felszólítja a fejlődő országokat, hogy korrupcióellenes menetrendjeik részeként fokozzák az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot az erőforrás-szerződéseikben, a vállalatok pénzügyi jelentéseiben, valamint a könyvvizsgálat és a bevételek beszedése és szétosztása során; |
| --- | --- |

82.

| 83. | sürgeti az Uniót, hogy nyújtson nagyobb mértékű támogatást az erőforrásokban gazdag országoknak ahhoz, hogy végre tudják hajtani a kőolaj-, a földgáz- és a bányászati ágazatban a nagyobb átláthatóságot és elszámoltathatóságot előíró, a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésben (EITI) foglalt elveket; határozottan ösztönzi hatékony jogi keret létrehozását az EITI azon vállalatok általi megfelelő alkalmazásának támogatására, amelyek érintettek a kőolaj-, a földgáz- és a bányászati ágazat ellátási láncaiban; |
| --- | --- |

83.

| 84. | utasítja az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy kövesse nyomon a korrupció elleni küzdelemről szóló állásfoglalásaiban megfogalmazott ajánlásait; felhívja az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy a fent ajánlások fényében két éven belül értékelje a Bizottság által ezen a területen tett jogalkotási intézkedéseket; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  HL L 218., 2013.8.14., 8. o.

(2)  HL L 127., 2014.4.29., 39. o.

(3)  HL L 130., 2014.5.1., 1. o.

(4)  HL L 151., 2014.5.21., 1. o.

(5)  HL L 141., 2015.6.5., 73. o.

(6)  HL L 328., 2008.12.6., 28. o.

(7)  HL L 141., 2015.6.5., 1. o.

(8)  HL L 150., 2014.5.20., 93. o.

(9)  HL L 319., 2015.12.4., 1. o.

(10)  HL L 332., 2007.12.18., 103. o.

(11)  HL L 317., 2014.11.4., 28. o.

(12)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(13)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(14)  HL L 65., 2016.3.11., 1. o.

(15)  ECLI:EU:C:2015:555.

(16)  HL C 346., 2016.9.21., 27. o.

(17)  HL L 135., 2016.5.24., 53. o.

(18)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0269.

(19)  HL C 208., 2016.6.10., 89. o.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/111 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/111

---

P8_TA(2016)0404

Emberi jogok és migráció a harmadik országokban

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a harmadik országokban az emberi jogok és a migráció helyzetéről (2015/2316(INI))

(2018/C 215/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára és különösen annak 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára és különösen annak 13. cikkére,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a polgári és politikai jogokról szóló 1966. évi nemzetközi egyezségokmányra, a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló 1966. évi nemzetközi egyezségokmányra, valamint ezek kiegészítő jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és politikai jogokról szóló 1966. évi nemzetközi egyezségokmányra, a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló 1966. évi nemzetközi egyezségokmányra, valamint ezek kiegészítő jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel a hontalan személyek jogállásáról szóló 1954. évi egyezményre, valamint a hontalanság eseteinek csökkentéséről szóló, 1961. évi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hontalan személyek jogállásáról szóló 1954. évi egyezményre, valamint a hontalanság eseteinek csökkentéséről szóló, 1961. évi egyezményre,

| — | tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló 1966. évi nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló 1966. évi nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi egyezményre (CEDAW) és az ahhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi egyezményre (CEDAW) és az ahhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1984. évi egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1984. évi egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló 1989. évi egyezményre és az ahhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló 1989. évi egyezményre és az ahhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvekre,

| — | tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló 1990. évi nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló 1990. évi nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló 2006. évi nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló 2006. évi nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló 2006. évi egyezményre és az ahhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló 2006. évi egyezményre és az ahhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának az emberi jogok előmozdításáról és védelméről, többek között a migránsok emberi jogainak védelmére szolgáló eszközökről szóló, 2015. augusztus 3-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának az emberi jogok előmozdításáról és védelméről, többek között a migránsok emberi jogainak védelmére szolgáló eszközökről szóló, 2015. augusztus 3-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a migránsok védelméről szóló, 69/167. számú, 2014. december 18-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a migránsok védelméről szóló, 69/167. számú, 2014. december 18-i határozatára,

| — | tekintettel a nemzetközi emberi jogi mechanizmusok keretében végzett munkára, többek között François Crépeau, a migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges ENSZ-előadó számos jelentésére, a témával foglalkozó egyéb különleges előadók jelentéseire, az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésre, valamint az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott egyéb testületek munkájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi emberi jogi mechanizmusok keretében végzett munkára, többek között François Crépeau, a migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges ENSZ-előadó számos jelentésére, a témával foglalkozó egyéb különleges előadók jelentéseire, az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésre, valamint az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott egyéb testületek munkájára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) által végzett munkára és az általa készített jelentésekre, köztük a nemzetközi határok tekintetében ajánlott emberi jogi alapelvekre és iránymutatásokra, valamint az átutazó migránsok helyzetéről szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) által végzett munkára és az általa készített jelentésekre, köztük a nemzetközi határok tekintetében ajánlott emberi jogi alapelvekre és iránymutatásokra, valamint az átutazó migránsok helyzetéről szóló jelentésre,

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre,

| — | tekintettel a migráns munkavállalók felelősségteljes felvételéről és alkalmazásáról szóló dakkai elvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a migráns munkavállalók felelősségteljes felvételéről és alkalmazásáról szóló dakkai elvekre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének vonatkozó jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének vonatkozó jelentéseire,

| — | tekintettel a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítésről szóló, 2011. november 18-i bizottsági közleményre (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

tekintettel a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítésről szóló, 2011. november 18-i bizottsági közleményre (COM(2011)0743),

| — | tekintettel az „Európai migrációs stratégia” című 2015. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai migrációs stratégia” című 2015. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0240),

| — | tekintettel a Bizottság „A menekültügyi válság kezelése: az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzete” című 2015. október 14-i közleményére (COM(2015)0510), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A menekültügyi válság kezelése: az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzete” című 2015. október 14-i közleményére (COM(2015)0510),

| — | tekintettel az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció kiváltó okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alap létrehozásáról szóló 2015. október 20-i bizottsági határozatra (C(2015)7293), |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció kiváltó okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alap létrehozásáról szóló 2015. október 20-i bizottsági határozatra (C(2015)7293),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2015. június 25–26-i, valamint 2015. október 15-i, migrációról szóló ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2015. június 25–26-i, valamint 2015. október 15-i, migrációról szóló ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló cselekvési tervről szóló, 2015. július 20-án elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló cselekvési tervről szóló, 2015. július 20-án elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a menekült- és migrációs válság kezelését szolgáló intézkedésekről szóló 2015. november 9-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekült- és migrációs válság kezelését szolgáló intézkedésekről szóló 2015. november 9-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a vallettai csúcstalálkozón 2015. november 11–12-én elfogadott politikai nyilatkozatra és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallettai csúcstalálkozón 2015. november 11–12-én elfogadott politikai nyilatkozatra és cselekvési tervre,

| — | tekintettel a migrációval kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó korábbi állásfoglalásaira, különösen a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló 2014. december 17-i (1), a Földközi-tengeren történt legutóbbi tragédiákról és az uniós migrációs és menekültügyi politikákról szóló 2015. április 29-i (2), valamint a migráció holisztikus megközelítéséről szóló 2016. április 12-i (3) állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a migrációval kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó korábbi állásfoglalásaira, különösen a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló 2014. december 17-i (1), a Földközi-tengeren történt legutóbbi tragédiákról és az uniós migrációs és menekültügyi politikákról szóló 2015. április 29-i (2), valamint a migráció holisztikus megközelítéséről szóló 2016. április 12-i (3) állásfoglalásokra,

| — | tekintettel a lányok oktatás révén történő érvényesülésének európai uniós támogatásáról szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lányok oktatás révén történő érvényesülésének európai uniós támogatásáról szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A női menekültek és menedékkérők helyzete az Unióban” című, 2016. március 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A női menekültek és menedékkérők helyzete az Unióban” című, 2016. március 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „Az emberkereskedelem elleni küzdelem az uniós külkapcsolatok terén” című, 2016. július 5-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberkereskedelem elleni küzdelem az uniós külkapcsolatok terén” című, 2016. július 5-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés parlamenti elnökeinek második csúcstalálkozóján, 2015. május 11-én elfogadott, az euromediterrán térséget érintő bevándorlással, menekültüggyel és emberi jogokkal foglalkozó zárónyilatkozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés parlamenti elnökeinek második csúcstalálkozóján, 2015. május 11-én elfogadott, az euromediterrán térséget érintő bevándorlással, menekültüggyel és emberi jogokkal foglalkozó zárónyilatkozatra (7),

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2014. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. december 17-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2014. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. december 17-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a migrációról, az emberi jogokról és a humanitárius válság elől menekülőkről szóló, 2015. december 9-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a migrációról, az emberi jogokról és a humanitárius válság elől menekülőkről szóló, 2015. december 9-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az egyes civil társadalmi szervezetek által a migránsok emberi jogi helyzetéről készített számos jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes civil társadalmi szervezetek által a migránsok emberi jogi helyzetéről készített számos jelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0245/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0245/2016),

| A. | mivel az emberi jogok kivétel nélkül minden ember elidegeníthetetlen jogai; |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok kivétel nélkül minden ember elidegeníthetetlen jogai;

| B. | mivel a migráció globális és sokdimenziós jelenség, amelynek számtalan oka van, többek között a gazdasági körülmények (például a javak elosztásának és a gazdasági integrációnak az alakulása regionális és globális szinten), a társadalmi és politikai viszonyok, a munkával, az erőszakkal és a biztonsággal kapcsolatos helyzet, a környezet állapotának fokozatos romlása és a természeti katasztrófák egyre súlyosabbá válása; mivel ezt a jelenséget koherens és kiegyensúlyozott módon olyan átfogó perspektívában kell kezelni, amely figyelembe veszi az emberi dimenziót, beleértve pozitív aspektusát a demográfia alakulásának és a gazdaság fejlődésének tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel a migráció globális és sokdimenziós jelenség, amelynek számtalan oka van, többek között a gazdasági körülmények (például a javak elosztásának és a gazdasági integrációnak az alakulása regionális és globális szinten), a társadalmi és politikai viszonyok, a munkával, az erőszakkal és a biztonsággal kapcsolatos helyzet, a környezet állapotának fokozatos romlása és a természeti katasztrófák egyre súlyosabbá válása; mivel ezt a jelenséget koherens és kiegyensúlyozott módon olyan átfogó perspektívában kell kezelni, amely figyelembe veszi az emberi dimenziót, beleértve pozitív aspektusát a demográfia alakulásának és a gazdaság fejlődésének tekintetében;

| C. | mivel a migrációs útvonalak rendkívül összetettek, a helyváltoztatások ugyanis nem csak egyik régióból a másikba történnek, hanem gyakran egy régión belül; mivel az ENSZ szerint a gazdasági világválság következtében erősödik a nemzetközi migrációs áramlás; mivel jelenleg mintegy 244 millió személyt tekintenek nemzetközi migránsnak; |
| --- | --- |

C.

mivel a migrációs útvonalak rendkívül összetettek, a helyváltoztatások ugyanis nem csak egyik régióból a másikba történnek, hanem gyakran egy régión belül; mivel az ENSZ szerint a gazdasági világválság következtében erősödik a nemzetközi migrációs áramlás; mivel jelenleg mintegy 244 millió személyt tekintenek nemzetközi migránsnak;

| D. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az egyéb nemzetközi egyezményekben meghatározott jogok egyetemesek és oszthatatlanok; |
| --- | --- |

D.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az egyéb nemzetközi egyezményekben meghatározott jogok egyetemesek és oszthatatlanok;

| E. | mivel a migráció a fokozódó globalizációnak és a piacok egymásrautaltságának is következménye; |
| --- | --- |

E.

mivel a migráció a fokozódó globalizációnak és a piacok egymásrautaltságának is következménye;

| F. | mivel a különböző, migrációt befolyásoló tényezők alapján megjósolhatók a következmények, és elkerülhetetlenné teszik a megfelelő politikák kidolgozását; |
| --- | --- |

F.

mivel a különböző, migrációt befolyásoló tényezők alapján megjósolhatók a következmények, és elkerülhetetlenné teszik a megfelelő politikák kidolgozását;

| G. | mivel a migrációs áramlatok különböző típusai különösen válság idején jelentős gazdasági, társadalmi és politikai továbbgyűrűző hatásokkal járnak mind a migránsok származási, mind célországai tekintetében; |
| --- | --- |

G.

mivel a migrációs áramlatok különböző típusai különösen válság idején jelentős gazdasági, társadalmi és politikai továbbgyűrűző hatásokkal járnak mind a migránsok származási, mind célországai tekintetében;

| H. | mivel a külföldiek be- és kilépésének felügyeletéhez és ellenőrzéséhez hatékony mechanizmusokkal kell rendelkezni, továbbá szükség van a migráció hatásának olyan vizsgálatára és olyan előrejelzésekre, amelyek alapján ki lehet dolgozni a migrációkezeléssel kapcsolatos minden politikát; |
| --- | --- |

H.

mivel a külföldiek be- és kilépésének felügyeletéhez és ellenőrzéséhez hatékony mechanizmusokkal kell rendelkezni, továbbá szükség van a migráció hatásának olyan vizsgálatára és olyan előrejelzésekre, amelyek alapján ki lehet dolgozni a migrációkezeléssel kapcsolatos minden politikát;

| I. | mivel a migráció mögött meghúzódó tényezők egyre sokrétűbbek, és mivel több dimenzióval rendelkezhetnek, és gazdasági, környezeti, kulturális, politikai, családi vagy személyes okokra vezethetők vissza; mivel e migránsok egyre nagyobb számban kényszerből hagyják el lakóhelyüket, és különleges védelemre szorulnak tekintettel arra, hogy többek között az államok gyengesége, a konfliktusok, a politikai vagy vallási üldöztetés elől menekülnek; |
| --- | --- |

I.

mivel a migráció mögött meghúzódó tényezők egyre sokrétűbbek, és mivel több dimenzióval rendelkezhetnek, és gazdasági, környezeti, kulturális, politikai, családi vagy személyes okokra vezethetők vissza; mivel e migránsok egyre nagyobb számban kényszerből hagyják el lakóhelyüket, és különleges védelemre szorulnak tekintettel arra, hogy többek között az államok gyengesége, a konfliktusok, a politikai vagy vallási üldöztetés elől menekülnek;

| J. | mivel nehezebbé válik a különbségtétel menekültek, menedékkérők és migránsok között, egyebek mellett azért, mert sok országban nincsenek meg a megfelelő jogi és intézményi eszközök és keretek; |
| --- | --- |

J.

mivel nehezebbé válik a különbségtétel menekültek, menedékkérők és migránsok között, egyebek mellett azért, mert sok országban nincsenek meg a megfelelő jogi és intézményi eszközök és keretek;

| K. | mivel fontos, hogy a tranzit- és a célországok hatóságai, valamint befogadóállomásai odafigyeljenek és készek legyenek arra, hogy egyéni szükségleteiknek megfelelő és rugalmas elbánásban részesítsék a migránsokat és a menedékkérőket; |
| --- | --- |

K.

mivel fontos, hogy a tranzit- és a célországok hatóságai, valamint befogadóállomásai odafigyeljenek és készek legyenek arra, hogy egyéni szükségleteiknek megfelelő és rugalmas elbánásban részesítsék a migránsokat és a menedékkérőket;

| L. | mivel a migrációs mozgások globális és regionális szintűvé váltak, és mivel a déli országok közötti migrációs áramlások nagyságrendje – melyeknek 80 %-a egymással határos, kis jövedelmi különbségekkel rendelkező országok között zajlik – mára kissé meghaladta a dél–észak irányú áramlásokét; |
| --- | --- |

L.

mivel a migrációs mozgások globális és regionális szintűvé váltak, és mivel a déli országok közötti migrációs áramlások nagyságrendje – melyeknek 80 %-a egymással határos, kis jövedelmi különbségekkel rendelkező országok között zajlik – mára kissé meghaladta a dél–észak irányú áramlásokét;

| M. | mivel Európa mindig is egyszerre volt a migráció célrégiója és kiindulási pontja; mivel a felsőbb társadalmi rétegekbe tartozó, külföldre távozó személyek jelenkori migrációján kívül az európaiak is kivándoroltak gazdasági nehézségek, konfliktusok és politikai üldöztetés miatt; mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság miatt sok európai kényszerült kivándorlásra, többek között a déli országok feltörekvő gazdaságai felé; |
| --- | --- |

M.

mivel Európa mindig is egyszerre volt a migráció célrégiója és kiindulási pontja; mivel a felsőbb társadalmi rétegekbe tartozó, külföldre távozó személyek jelenkori migrációján kívül az európaiak is kivándoroltak gazdasági nehézségek, konfliktusok és politikai üldöztetés miatt; mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság miatt sok európai kényszerült kivándorlásra, többek között a déli országok feltörekvő gazdaságai felé;

| N. | mivel a migránsok és főleg a menekültek között egyre több a nő és a gyermek; mivel a migránsok és főleg a menekültek között egyre több a diplomás, és mivel az „agyelszívás” eseteinek számát már 2010-ben 59 millióra becsülték; mivel a leginkább érintett kontinens Ázsia, ugyanakkor az afrikai kontinens fizeti a legnagyobb árat, ugyanis lakosságának csupán 4 %-a diplomás, és ezeknek 31 %-a elvándorol (10); |
| --- | --- |

N.

mivel a migránsok és főleg a menekültek között egyre több a nő és a gyermek; mivel a migránsok és főleg a menekültek között egyre több a diplomás, és mivel az „agyelszívás” eseteinek számát már 2010-ben 59 millióra becsülték; mivel a leginkább érintett kontinens Ázsia, ugyanakkor az afrikai kontinens fizeti a legnagyobb árat, ugyanis lakosságának csupán 4 %-a diplomás, és ezeknek 31 %-a elvándorol (10);

| O. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala szerint bizonyos területeken az instabilitás és a konfliktusok olyan humanitárius válságot okoznak, amely különösen a fejlődő országokban több mint 65 millió menekültet és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyt érint; |
| --- | --- |

O.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala szerint bizonyos területeken az instabilitás és a konfliktusok olyan humanitárius válságot okoznak, amely különösen a fejlődő országokban több mint 65 millió menekültet és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyt érint;

| P. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala a hontalan személyek számát legalább 10 millióra becsli; |
| --- | --- |

P.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala a hontalan személyek számát legalább 10 millióra becsli;

| Q. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 13. cikke szerint az államon belül minden személynek joga van szabadon mozogni és lakóhelyét szabadon megválasztani, ugyanakkor joga van bármely országot, ideértve a sajátját is elhagyni, valamint saját országába visszatérni; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 13. cikke szerint az államon belül minden személynek joga van szabadon mozogni és lakóhelyét szabadon megválasztani, ugyanakkor joga van bármely országot, ideértve a sajátját is elhagyni, valamint saját országába visszatérni;

| R. | mivel a származási, a tranzit- és az érkezési országok közötti együttműködés, valamint az információk és a bevált gyakorlatok megosztása alapvető fontosságú az illegális migráció és az emberkereskedelem megakadályozásában és az ezek elleni küzdelemben, mivel lehetővé teszi közös gondjaik és érdekeik felismerését; |
| --- | --- |

R.

mivel a származási, a tranzit- és az érkezési országok közötti együttműködés, valamint az információk és a bevált gyakorlatok megosztása alapvető fontosságú az illegális migráció és az emberkereskedelem megakadályozásában és az ezek elleni küzdelemben, mivel lehetővé teszi közös gondjaik és érdekeik felismerését;

| S. | mivel a migrációra vonatkozó holisztikus megközelítésnek választ kell adnia a fejlődés, a világbéke, az emberi jogok és az éghajlatváltozás egész világot érintő problémáira, különösen ami a származási országokban uralkodó humanitárius körülmények javítását illeti, hogy a helyi lakosság biztonságosabb övezetekben élhessen; |
| --- | --- |

S.

mivel a migrációra vonatkozó holisztikus megközelítésnek választ kell adnia a fejlődés, a világbéke, az emberi jogok és az éghajlatváltozás egész világot érintő problémáira, különösen ami a származási országokban uralkodó humanitárius körülmények javítását illeti, hogy a helyi lakosság biztonságosabb övezetekben élhessen;

| T. | mivel a Genfi Egyezmény és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek rögzítik a menekültek jogait; |
| --- | --- |

T.

mivel a Genfi Egyezmény és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek rögzítik a menekültek jogait;

| U. | mivel a Közel-Keleten és Afrikában számos menekülttáborban romlanak az életkörülmények többek között a közegészség tekintetében is, és mivel a menekültek biztonságát sok esetben nem garantálják, különösen a kiszolgáltatott személyek, mindenekelőtt a nők és a kiskorúak esetében; |
| --- | --- |

U.

mivel a Közel-Keleten és Afrikában számos menekülttáborban romlanak az életkörülmények többek között a közegészség tekintetében is, és mivel a menekültek biztonságát sok esetben nem garantálják, különösen a kiszolgáltatott személyek, mindenekelőtt a nők és a kiskorúak esetében;

| V. | mivel a Világbank szerint a nemzetközi migránsok pénzátutalásai 2013-ban meghaladták az 550 milliárd dollárt, amelyből 414 milliárd dollárt a fejlődő országokba utaltak; |
| --- | --- |

V.

mivel a Világbank szerint a nemzetközi migránsok pénzátutalásai 2013-ban meghaladták az 550 milliárd dollárt, amelyből 414 milliárd dollárt a fejlődő országokba utaltak;

| W. | mivel az AKCS-országokban érezhetően fokozódott a migránsokra irányuló idegengyűlölet, megkülönböztetés és erőszak, a migránsokkal szembeni ellenérzések, a gyűlöletbeszédek és a gyűlölet-bűncselekmények száma; |
| --- | --- |

W.

mivel az AKCS-országokban érezhetően fokozódott a migránsokra irányuló idegengyűlölet, megkülönböztetés és erőszak, a migránsokkal szembeni ellenérzések, a gyűlöletbeszédek és a gyűlölet-bűncselekmények száma;

| X. | mivel az egyének és az országok számára lehetőséget jelent a migrációs problémákra adott konkrét, jól szervezett és megfelelő válasz; mivel e válasznak a szegénység elleni küzdelem, a fenntartható fejlődés elősegítése, valamint a migránsok és a menekültek jogai és méltósága tiszteletben tartásának elvén kell alapulnia; mivel a származási, a tranzit- és az érkezési országok közötti szoros együttműködésre kell e válasznak épülnie; |
| --- | --- |

X.

mivel az egyének és az országok számára lehetőséget jelent a migrációs problémákra adott konkrét, jól szervezett és megfelelő válasz; mivel e válasznak a szegénység elleni küzdelem, a fenntartható fejlődés elősegítése, valamint a migránsok és a menekültek jogai és méltósága tiszteletben tartásának elvén kell alapulnia; mivel a származási, a tranzit- és az érkezési országok közötti szoros együttműködésre kell e válasznak épülnie;

| Y. | mivel a migráció fontos dinamikus tényező, amely egyes országokban képes ellensúlyozni a demográfiai válságot és a munkaképes korú népesség arányának csökkenését; |
| --- | --- |

Y.

mivel a migráció fontos dinamikus tényező, amely egyes országokban képes ellensúlyozni a demográfiai válságot és a munkaképes korú népesség arányának csökkenését;

| Z. | mivel nehezen állapítható meg az irreguláris migránsok száma, ami nem könnyíti meg az élet- és munkakörülményeikre vonatkozó mutatók bevezetését, miközben éppen ők szorulnak leginkább védelemre tekintettel arra, hogy jogállás és jogi elismerés nélkül különösen ki vannak téve a visszaéléseknek, a kizsákmányolásnak és a legalapvetőbb emberi jogoktól való megfosztottságnak; |
| --- | --- |

Z.

mivel nehezen állapítható meg az irreguláris migránsok száma, ami nem könnyíti meg az élet- és munkakörülményeikre vonatkozó mutatók bevezetését, miközben éppen ők szorulnak leginkább védelemre tekintettel arra, hogy jogállás és jogi elismerés nélkül különösen ki vannak téve a visszaéléseknek, a kizsákmányolásnak és a legalapvetőbb emberi jogoktól való megfosztottságnak;

| AA. | mivel a nemzetközi migráció eszközként szolgálhat a munkaerőhiány sajátos problémáinak megoldásához; |
| --- | --- |

AA.

mivel a nemzetközi migráció eszközként szolgálhat a munkaerőhiány sajátos problémáinak megoldásához;

| AB. | mivel a migránsok hozzájárulnak a befogadó országok sokszínűségéhez és kulturális gazdagságához; mivel ehhez teljes mértékben integrálódniuk kell a befogadó közösségekbe, hogy gazdasági, társadalmi és kulturális potenciáljuk e közösségek javát szolgálja; mivel a politikai döntéshozóknak az idegengyűlölet és a hátrányos megkülönböztetés elkerülésének megelőzése érdekében mielőbb tájékoztatniuk kell a nyilvánosságot arról a kedvező hatásról, amelyet a migránsok gazdasági, kulturális és szociális szinten kifejtenek a társadalomra; |
| --- | --- |

AB.

mivel a migránsok hozzájárulnak a befogadó országok sokszínűségéhez és kulturális gazdagságához; mivel ehhez teljes mértékben integrálódniuk kell a befogadó közösségekbe, hogy gazdasági, társadalmi és kulturális potenciáljuk e közösségek javát szolgálja; mivel a politikai döntéshozóknak az idegengyűlölet és a hátrányos megkülönböztetés elkerülésének megelőzése érdekében mielőbb tájékoztatniuk kell a nyilvánosságot arról a kedvező hatásról, amelyet a migránsok gazdasági, kulturális és szociális szinten kifejtenek a társadalomra;

| AC. | mivel a megfelelő befogadási és integrációs politikák révén elkerülhető a számos migráns által átélt traumák hatásainak súlyosbodása és állandósulása; |
| --- | --- |

AC.

mivel a megfelelő befogadási és integrációs politikák révén elkerülhető a számos migráns által átélt traumák hatásainak súlyosbodása és állandósulása;

| AD. | mivel csak a befogadás révén lehetséges a társadalmi-kulturális fejlődés, és mivel ez komoly elkötelezettséget kíván meg a migránsoktól, akiknek készen kell állniuk a befogadó társadalomba való beilleszkedésre anélkül, hogy lemondanának eredeti kulturális identitásukról, de komoly elkötelezettség szükséges a befogadó országok intézményei és közösségei részéről is, amelyeknek készen kell állniuk a migránsok fogadására és igényeik kielégítésére; |
| --- | --- |

AD.

mivel csak a befogadás révén lehetséges a társadalmi-kulturális fejlődés, és mivel ez komoly elkötelezettséget kíván meg a migránsoktól, akiknek készen kell állniuk a befogadó társadalomba való beilleszkedésre anélkül, hogy lemondanának eredeti kulturális identitásukról, de komoly elkötelezettség szükséges a befogadó országok intézményei és közösségei részéről is, amelyeknek készen kell állniuk a migránsok fogadására és igényeik kielégítésére;

A migránsok jogainak tiszteletben tartása során felmerülő kihívások és kockázatok

| 1. | kifejezi szolidaritását azok irányában, akik többek között konfliktusok, üldöztetések, az emberi jogok megsértése és a nyomor miatt hazájuk elhagyására kényszerülnek; komoly aggodalmának ad hangot, amiért sok migráns emberi jogai súlyosan sérültek számos tranzit- vagy célországban; hangsúlyozza, hogy a migránsok méltóságát és emberi jogait tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak és tagállamainak jó példával kell elöl járniuk a migránsok emberi jogainak elősegítése és védelme terén, különösen a saját határaikon belül, annak érdekében, hogy hitelesek legyenek akkor, amikor migrációs és az emberi jogok harmadik országbeli helyzetéről tárgyalnak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy a világon a menekültek és a migránsok többségét a fejlődő országok fogadják be; elismeri azokat az erőfeszítéseket, amelyeket a harmadik országok tesznek a migránsok és a menekültek befogadására; hangsúlyozza, hogy ezen országok támogatási rendszere kritikus kihívásokkal néz szembe, ami súlyosan veszélyeztetheti az egyre nagyobb számú, lakóhelyét elhagyni kényszerült személy védelmét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy „minden személynek joga van minden országot, ideértve saját hazáját is, elhagyni, valamint saját hazájába visszatérni” (11); hangsúlyozza, hogy az érintett személy társadalmi helyzete és állampolgársága semmilyen módon nem kérdőjelezheti meg ezt a jogot, továbbá hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy méltósággal döntsön migrációs lehetőségekről; felszólít minden kormányt, hogy nézzen szembe azzal, hogy a migránsok esetében nem érvényesül az emberi jogok védelme; felszólítja a kormányokat és a nemzeti parlamenteket, hogy számolják fel a migránsokat kriminalizáló, büntető jellegű jogi kereteket, és rövid, közép- és hosszú távú megoldásokat alkalmazzanak a migránsok biztonságának garantálása érdekében; elítéli azokat az eseteket, amikor megtiltják a belépést vagy a visszatérést bizonyos államokba, valamint kifogásolja, hogy a hontalanság hatással van a jogokhoz való hozzáférésre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a menekültek világszerte növekvő száma eltörpül az országukon belül a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek még nagyobb száma mellett; hangsúlyozza, hogy ez utóbbiak nem lehetnek megkülönböztetés áldozatai csak azért, mert a nemzetközi határok átlépése nélkül igyekeznek biztonságot találni, valamint ennek alapján hangsúlyozza, hogy a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek jogait tiszteletben kell tartani, ideértve az egészséghez és az oktatáshoz fűződő jogukat is; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet a hontalan személyek azonosításának fontosságára annak érdekében, hogy a nemzetközi jog szerint őket megillető védelmet biztosítsanak a számukra; ezzel összefüggésben sürgeti, hogy az államok vezessenek be a hontalanság megállapítását szolgáló eljárásokat, valamint cseréljék ki bevált gyakorlataikat, ideértve azon jogszabályokat és gyakorlatokat, amelyekkel megelőzhető, hogy további gyermekek váljanak hontalanná; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a figyelmet arra, hogy az Uniónak külpolitikája keretében mindig tekintetbe kell vennie a hontalanság kérdését, különösen azért, mert a hontalanság a kényszerű lakóhelyelhagyás egyik fő oka; emlékeztet a 2012-ben közzétett, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretben és cselekvési tervben foglalt vállalásra, amelynek célja „közös keret kiépítése a Bizottság és az EKSZ számára annak érdekében, hogy a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok keretében felvessék a hontalanságnak és a migránsok önkényes fogva tartásának a kérdését”; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggodalmának ad hangot, amiért a migránsokat és a menekülteket önkényesen fogva tartják és helytelenül bánnak velük, és emlékeztet arra, hogy a fogva tartást csak a legszükségesebb esetben lehet alkalmazni, továbbá hogy mindenképpen garantálni kell a megfelelő védőintézkedéseket, ideértve a megfelelő bírósági eljárásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri az államokat, hogy ismerjék el a nemzetközi jogból fakadó kötelezettségeiket a menedékjoggal és a migrációval kapcsolatban, és fogadják el a fenti kötelezettségek eredményes teljesítéséhez szükséges nemzeti jogszabályokat, ideértve a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásának lehetővé tételét; kéri, hogy e jogszabályok vegyék figyelembe a migránsokat ért üldöztetés és megkülönböztetés fokát és jellegét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra, hogy a migránsokat megilleti a jog, hogy ne küldjék vissza őket olyan országba, ahol fennáll a veszélye annak, hogy rossz elbánásban részesülnek vagy megkínozzák őket; emlékeztet arra, hogy a nemzetközi jog szerint tilos a kollektív kiutasítás és a visszairányítás; aggodalmának ad hangot azon migránsok kezelése miatt, akiket helyzetük megfelelő nyomon követése nélkül visszairányítanak származási országukba vagy egy harmadik országba, és feltétlenül kéri azon nehézségek figyelembevételét, amelyekkel a fenti országokba történő visszatérésükkor szembesülnek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | a származási országukba visszatérő migránsok számára a visszailleszkedésüket elősegítő programok elindítását kéri; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza a migránsok ahhoz fűződő jogának jogállásuktól független tiszteletben tartásának fontosságát, hogy kérjék az igazságszolgáltatáshoz és a hatékony jogorvoslathoz való hozzáférést anélkül, hogy tartaniuk kellene attól, hogy feljelentik őket a bevándorlási hatóságoknál, fogva tartják és kitoloncolják őket; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy sok országban nem állnak rendelkezésre a migránsokat megillető jogok megsértésével kapcsolatos ellenőrzési mechanizmusok és nyomon követési eljárások, sem pedig a migránsoknak és a menedékérőknek nyújtott tájékoztatásra és jogi segítségnyújtásra vonatkozó minőségi garanciák; azt javasolja, hogy a menekültügy tekintetében illetékes hatóságok és a befogadóállomások személyzetét, valamint a nemzetközi védelmet kérőkkel kapcsolatba kerülő egyéb személyzetet és szociális munkásokat megfelelően képezzék ki annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a védelem kérésével összefüggő általános és személyes körülményeket és a nemekkel kapcsolatos kérdéseket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja továbbá a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy fokozzák a bevált gyakorlatok cseréjét harmadik országokkal, különösen a humanitárius dolgozók számára nyújtott képzés terén, hogy hatékonyabban azonosíthassák – különösen a legveszélyeztetettebb – migránsok különböző jellemzőit, hátterét és tapasztalatait, és így jobban megvédjék és segítsék e migránsokat a szükségleteiknek megfelelően; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a biztonságos ország és a biztonságos származási ország koncepciója nem akadályozhatja meg a menedékjog iránti kérelmek egyénenkénti vizsgálatát; határozottan kéri, hogy a nemzetközi védelemre szoruló migránsok személyazonosságát állapítsák meg, és kérelmüket minden esetben vegyék figyelembe, valamint ragaszkodik ahhoz, hogy számukra a visszaküldés tilalma tekintetében biztosítsák a megfelelő garanciákat és a panasztételi mechanizmushoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a figyelmet a fizikai és lelki erőszakra, valamint annak szükségességére, hogy elismerjék a migráns nőket és gyermekeket érő erőszak és üldöztetés egyedi formáit, például az emberkereskedelmet, az erőszakos eltüntetést, a szexuális visszaéléseket, a nemi szervek megcsonkítását, a korai és a kényszerházasságokat, a kapcsolati erőszakot, a rabszolgaságot, a becsületbeli bűncselekményeket és a nemi alapú megkülönböztetést; emlékeztet a szexuális jellegű erőszak és az erőszakos közösülés – ideértve azt, amikor háborús fegyverként alkalmazzák – áldozatainak minden eddiginél magasabb és egyre növekvő számára; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aggodalmának ad hangot a gyermekek fegyveres csoportokba történő toborzása miatt; ragaszkodik ahhoz, hogy elő kell mozdítani a lefegyverzésüket, rehabilitációjukat és visszailleszkedésüket célzó politikákat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a családtagoktól történő elszakadás – akkor is, ha őrizetben vannak – nagyobb kockázatoknak teszi ki a nőket és a gyermekeket; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet arra, hogy különösen kiszolgáltatottak a kísérő nélküli nők és lányok, a női családfők, valamint a várandós, a fogyatékossággal élő és az időskorú nők; hangsúlyozza, hogy a konfliktusok és az üldöztetés elől menekülő fiatal lányokat fokozottan fenyegeti a korai és kényszerházasság, a korai szülés, az erőszakos közösülés, a szexuális és fizikai visszaélés és a prostitúció veszélye még akkor is, amikor elérik a biztonságosnak mondott helyeket; ezért különösen egészségügyi szempontból különleges védelmet és segítséget kér számukra a befogadó táborokban; |
| --- | --- |

18.

| 19. | javasolja a nemekkel kapcsolatos kérdések migrációs politikákba történő integrálását, ideértve az emberkereskedelem és az erőszak és megkülönböztetés nők elleni minden más formájának megakadályozását és büntetését; kéri a fenti erőszakos cselekedetek megelőzésében kulcsfontosságú egyenlőség teljes – de facto és de jure – megvalósítását a nők autonómiájának és függetlenségének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aggodalmának ad hangot a migráns gyermekek ellen elkövetett erőszakos cselekedetek – köztük kínzás, fogva tartás, valamint eltüntetés – számának növekedését mutató beszámolók és tanúvallomások megsokszorozódása miatt; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának véleménye szerint a gyermekek pusztán migrációs jogállásuk vagy szüleik migrációs jogállása alapján történő őrizetben tartása sérti jogaikat, és semmilyen körülmények között nem szolgálhatja érdekeiket; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet arra, hogy a migráns gyermekek különösen kiszolgáltatottak főleg, ha kíséret nélkül vannak, továbbá hogy a nemzetközi jog szabályainak megfelelően a gyermek mindenek fölött álló érdeke alapján különleges védelemre jogosultak; hangsúlyozza, hogy be kell illeszteni a fejlesztési együttműködésbe a kíséret nélküli kiskorúak ügyét, elősegítve integrációjukat azon országokban, ahol letelepednek, mindenekelőtt az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésük, valamint az erőszak, a visszaélések, a kizsákmányolás és az elhanyagolás kockázatainak megelőzése révén; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aggodalmának ad hangot a származási országukon kívül született gyermekek nyilvántartásba vételével kapcsolatos nehézségek miatt, amelyek a hontalanság fokozott kockázatához vezethetnek; ezzel összefüggésben kéri annak lehetővé tételét, hogy születésüket szüleik migrációs jogállásától függetlenül nyilvántartásba vegyék; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sürgeti az Uniót, hogy szorosan működjön együtt az UNICEF-fel, az UNHCR-rel és valamennyi illetékes nemzetközi szervezettel és intézménnyel, hogy minden eszközzel növelje a migráns gyermekek és családjaik migrációs jogállásuktól független védelmét szolgáló kapacitásokat egész útjuk során, védelemre irányuló, elsősorban az oktatási intézményeket és az egészségügyi ellátást célzó programok finanszírozásával, a gyermekek számára speciális terek és pszichológiai támogatás rendelkezésre bocsátásával, a családi kapcsolatok megállapításának és a kíséret nélküli vagy a családjuktól elszakadt gyermekek családjukkal való újraegyesítésének biztosításával, továbbá a következő elvek alkalmazásával: megkülönböztetésmentesség, valamint a kriminalizálás, a fogva tartás, a visszaküldés és az indokolatlan szankciók elkerülése, családegyesítés, fizikai és jogi védelem, valamint a személyazonossághoz való jog; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy a legális migrációs utak hiánya, a regionális instabilitás és a konfliktusok, valamint menekülni próbáló nők, fiatal lányok és gyermekek kiszolgáltatottsága a bűnözői hálózatok érdekét szolgálja, mivel e nők, lányok és gyermekek az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás áldozatává válnak; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a figyelmet az erőszak azon sajátos típusaira és az üldöztetés azon egyedi formáira, amelyeknek az LMBTI-migránsok vannak kitéve; kéri az LMBTI-migránsok és menedékkérők számára rendelkezésre álló egyedi szociális-jogi védelmi mechanizmusok bevezetését kiszolgáltatottságuk figyelembevételének garantálása és annak ellenőrzése érdekében, hogy védelem iránti kérelmüket még fellebbezési szakaszban is szigorúan megvizsgálják; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet arra, hogy a gazdasági, társadalmi és kulturális jogok, és különösen az egészséghez, az oktatáshoz és a lakhatáshoz való jog olyan emberi jogoknak számítanak, amelyeket minden migráns és különösen a gyermekek számára is biztosítani kell migrációs jogállásuktól függetlenül; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aggodalmának ad hangot a migránsok esetében a munkajog megsértésének esetei és kizsákmányolásuk miatt; elismeri, hogy az oktatás, a munkalehetőségek és a családegyesítés az integráció folyamatának fontos részét képezik; kitart amellett, hogy fel kell lépni a migránsok által végzett kényszermunka minden formája ellen, és különösen elítéli a gyermekek mindenfajta kizsákmányolását; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aggodalmának ad hangot az olyan megkülönböztető gyakorlatok miatt, amelyek igen gyakran bizonyos szociokulturális, nyelvi és vallási kisebbségeket sújtanak, és a migránsok jogainak gyakorlása tekintetében hozzájárulnak az egyenlőtlenséghez; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólítja a fogadó országokat, hogy garantálják a migráns nők számára a jogot a szexuális és reproduktív egészséghez való hozzáférésre; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja a figyelmet arra, hogy el kell kerülni az elszigetelt migránsnegyedek kialakulását, ösztönözni kell a befogadást és a társadalomban zajló élet teljes potenciáljának kihasználását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy a családi élethez és a családegyesítéshez való joghoz hasonlóan az oktatáshoz és a munkához való jog is elősegíti a migránsok autonómiáját és integrációját; ragaszkodik a munkavállaló migránsok és családjaik szociális védelme biztosításának fontosságához; megállapítja, hogy a migránsok tényleges integrációjának a munkaerőpiac és a benne rejlő lehetőségek alapos értékelésén, az emberi jogok és a migránsok munkavállalói jogainak jobb védelmén és a munkaerő-piaci szereplőkkel zajló állandó párbeszéden kell alapulnia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a figyelmet arra, hogy a fogadó ország nyelvének elsajátítása jelentősen javíthatja a migránsok életminőségét, valamint gazdasági és kulturális függetlenségét, továbbá elősegíti hozzáférésüket a befogadó társadalomban őket illető jogokra vonatkozó információkhoz; úgy véli, hogy a nyelvoktatást a fogadó ország hatóságainak kell garantálniuk; azt javasolja, hogy a migránsokat vonják be az összes szociális és politikai döntéshozatali folyamatba; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy a migráns nők befogadásához és emancipációjához kulcsfontosságú a foglalkoztatáshoz, a képzéshez és a független jogálláshoz való hozzáférésük; kéri, hogy a gyakran alulreprezentált migráns nők esetében fokozzák az ilyen erőfeszítéseket a befogadásuk és emancipációjuk előtt tornyosuló akadályok felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

33.

| 34. | emlékeztet arra, hogy a fogadó országoknak támogatniuk kell a migránsok, különösen a migráns nők emancipációját, biztosítva számukra a szükséges ismereteket és szociális készségeket, különösen a szakképzéssel és a nyelvtanulással összefüggőeket, hogy megvalósuljon szociokulturális befogadásuk; |
| --- | --- |

34.

| 35. | úgy véli, hogy minden munkavállalónak olyan szerződést kell adni, amelynek nyelvét érti, és a munkavállalókat védeni kell a szerződés helyettesítésétől; hangsúlyozza, hogy a származási és a célország közötti kétoldalú megállapodásoknak erősíteniük kell az emberi jogok védelmét; |
| --- | --- |

35.

| 36. | úgy véli, hogy koherens nemzeti és átfogó, a nemek kérdésére érzékeny migrációs politikákat kell kialakítani, amelyek a migráció minden szakaszára kiterjednek, amelyeket a kormány koordinál, és amelyeket a nemzeti emberi jogi intézményekkel, a magánszektorral, a munkaadói és munkavállalói szervezetekkel, a civil társadalommal és magukkal a migránsokkal zajló nagyszabású konzultáció keretében dolgoznak ki a nemzetközi szervezetek támogatásával; |
| --- | --- |

36.

| 37. | emlékeztet arra, hogy mindenkinek joga van a biztos és méltányos munkakörülményekhez és a munkavállalói jogok teljes tiszteletben tartásához az emberi jogokkal kapcsolatos normáknak és eszközöknek, valamint az ILO alapvető egyezményeinek megfelelően; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kiemeli, hogy a fogadó országokban rendszerint a migránsok és különösen a migráns nők számára fenntartott bizonytalan foglalkoztatás fokozza kiszolgáltatottságukat; emlékeztet, hogy a munka révén történő kizsákmányolás gyakran az emberkereskedelem vagy -csempészet következménye, de megvalósulhat e két bűncselekmény nélkül is; ezzel összefüggésben aggódik a fogadó országok számos munkaadójának büntetlensége miatt, miközben felelősek a munkajog nemzetközi normáinak a migráns munkavállalók kárára történő megsértéséért; aggódik, amiért bizonyos országokban a munkajoggal kapcsolatos jogszabályok olyan gyakorlatokat tesznek lehetővé, amelyek sértik a nemzetközi normákat; meggyőződését fejezi ki, hogy a migránsok munkaerejének kizsákmányolását felszámolni kívánó minden erőfeszítés során kettős megközelítést kell alkalmazni, amelynek célja egyrészt a visszaélést elkövető munkáltatók tényleges felelősségre vonása, másrészt az áldozatok védelme az ilyen jellegű kizsákmányolással szemben; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a figyelmet a migránsok saját származási országaikban megszerzett képesítései elismerésének szükségességére, hogy könnyebben függetlenedjenek és integrálódjanak a társadalom különböző szektoraiba, különösen a munkaerőpiacba; hangsúlyozza, hogy valamennyi migráns jogait el kell ismerni, ideértve az irreguláris migránsokat is, a munkavállalók jogait védő szervezeteket, például szakszervezeteket kell alapítani, és azokhoz csatlakozni, továbbá hogy el kell ismerni ezeket a struktúrákat; |
| --- | --- |

39.

| 40. | bátorítja a vállalkozásokat, hogy annak megakadályozása érdekében, hogy tevékenységeikkel megsértsék az emberi jogokat, hajtsák végre az ENSZ vállalatokkal és emberi jogokkal kapcsolatos irányadó elveit, továbbá ha sor kerül ilyen jogsértésre, hozzanak intézkedéseket és törekedjenek a tevékenységeikkel közvetlenül összefüggő, az emberi jogokra kedvezőtlenül ható következményeket megakadályozni vagy enyhíteni; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felszólítja az Uniót, hogy az USA-val és más nemzetközi partnerekkel együtt tegyen összehangolt diplomáciai erőfeszítéseket a harmadik országokkal való aktív együttműködés céljából annak érdekében, hogy választ adjanak a migráció jelenlegi globális kihívásával kapcsolatos közös stratégia iránti sürgető igényre; |
| --- | --- |

41.

| 42. | szorgalmazza, hogy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője tegyen meg minden gyakorlati erőfeszítést, amely szükséges az érintett harmadik országok eredményes és hatékony részvételének eléréséhez; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU javítsa a béke és stabilitás kialakítására irányuló szakpolitikáit azon területeken, ahol a háború és a konfliktus hatalmas migrációs áramlásokat vált ki az Európai Unió irányába; |
| --- | --- |

43.

| 44. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unióra és tagállamaira hárul a feladat, hogy aktívan fellépjenek a tömeges migráció e jelenségei mögött húzódó súlyos válságok okainak felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kéri a származási és a tranzitországokban fennálló humanitárius körülmények javítását, hogy a helyi lakosság és a menekültek biztonságosabb övezetekben élhessenek; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felszólítja az összes harcban álló felet, hogy hagyjanak fel a civilek elleni támadásokkal, védelmezzék meg őket, és engedjék meg nekik, hogy teljes biztonságban távozhassanak az erőszak sújtotta területekről, vagy segítséget kaphassanak a humanitárius szervezetektől; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kiemeli az Iszlám Állam és fejlődése hatását a legális menedékkérők és az irreguláris migránsok tömeges beáramlására; elismeri a biztonságpolitikák és a terrorizmusellenes küzdelem kulcsfontosságú szerepét a migráció kiváltó okainak kezelésében; |
| --- | --- |

47.

| 48. | megismétli az ENSZ menekültügyi főbiztosának azon közelmúltbeli nyilatkozatát, mely szerint sok migráns terrorizmus és súlyos emberi jogi jogsértések áldozatává válik, és ezért e menekültekkel ennek megfelelően kell bánni; |
| --- | --- |

48.

| 49. | emlékeztet arra, hogy az UNHCR égisze alatti áttelepítési programok világszerte számos országban hasznos eszközként szolgálnak a nemzetközi védelemre szoruló személyek érkezésének összehangolt kezelésére; hangsúlyozza, hogy amennyiben az áttelepítés nem jöhet szóba, arra kell ösztönözni minden államot, hogy dolgozzanak ki és működtessenek humanitárius befogadási programokat, vagy legalább olyan körülményeket teremtsenek, amelyek között a menekültek származási országok közelében maradhatnak; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tudomásul veszi a Szíriához közeli országokba küldött humanitárius segélyeket illetően a növekvő igényeket és az állandó finanszírozási deficitet, amelynek következtében az Élelmezési Világprogramnak csökkentenie kellett a menekültek ételadagjait; kéri az ENSZ tagországait, az Európai Uniót és tagállamait, hogy legalább pénzügyi kötelezettségvállalásaikat teljesítsék; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezekben az országokban a menekülteknek nyújtott segélyeiket a megélhetést szolgáló eszközök rendelkezésre bocsátására, a menekültek biztonságára, az alapjogokhoz való hozzáférésükre és különösen az egészséghez és az oktatáshoz való hozzáférésre összpontosítsák, együttműködve az UNHCR-rel, az Élelmezési Világprogrammal és az illetékes szervezetekkel; |
| --- | --- |

50.

| 51. | emlékeztet, hogy a migráció összefügg a fejlődéssel, és hogy a kényszermigráció elkerüléséhez kulcsfontosságú a fejlesztési együttműködés az oktatás, az egészségügy, a munkajog, a szegénység csökkentése, az emberi jogok, a demokratizálódás és a konfliktust követő újjáépítés terén, továbbá az egyenlőtlenségek, az éghajlatváltozás következményei és a korrupció elleni küzdelem; megállapítja, hogy a földterületek és erőforrások kisajátítása jelentős hatást gyakorolhat a humanitárius válságokra, és hogy a társadalmi, politikai és humanitárius válságok miatt az emberek migrációra kényszerülhetnek; úgy véli, hogy a migrációt az egész világon jelentős eszköznek tekintik a fenntartható és inkluzív fejlődés szolgálatában; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy azonosítsák azon konkrét intézkedéseket, amelyeket a kormányok hozhatnak a fejlődést segítő legális migrációban rejlő potenciál erősítése érdekében; hangsúlyozza, hogy erős és határozott politikai vezetésre van szükség, különösen a célországokban, az idegengyűlölet elleni küzdelem, valamint a migránsok társadalmi integrációjának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

52.

| 53. | úgy véli, hogy a migrációnak kiváltó okai (nevezetesen gazdasági, politikai és társadalmi okai) vannak; úgy véli, hogy a fejlesztési segélyeknek hatékonyan kell kezelniük a migráció kiváltó okait, mégpedig a fejlesztési együttműködés fokozása, a kapacitásépítés javítása, a konfliktusrendezés támogatása és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása révén; hangsúlyozza, hogy a fenti okok a konfliktusok és háborúk növekvő számához, az emberi jogi jogsértésekhez, és a felelősségteljes kormányzás hiányához kapcsolódnak; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy regionális és helyi együttműködéssel és a civil társadalom bevonásával biztosítani kell a migráció irányítását; |
| --- | --- |

54.

Az emberi jogokon alapuló megközelítés

| 55. | fokozottan kéri, hogy a menedékkérelemmel és a migrációval kapcsolatos politikák kidolgozásában és a döntéshozatalban részt vevő egyetlen szereplő se tegye lehetővé a migráns és a menekült meghatározásainak összemosását; emlékeztet arra, hogy különleges figyelmet kell szentelni azon menekülteknek, akik konfliktusok és üldöztetések elől menekülnek, és akiket így megillet a menedékjog mindaddig, amíg nem térhetnek vissza származási országukba; emlékeztet arra, hogy a menekültek többsége származási országával szomszédos országban vagy régióban keres menedéket; úgy véli ezért, hogy az Unió külpolitikájának keretében holisztikus megközelítést alkalmazni velük szemben; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kéri az államokat, hogy a migránsok jogaival kapcsolatos valamennyi nemzetközi szerződést és egyezményt ratifikálják és alkalmazzák az ilyen tárgyú normákat, amelyek számos jogi eszközben megtalálhatók, ideértve az emberi jogokkal kapcsolatos főbb nemzetközi eszközöket, valamint a migrációra vonatkozó kérdéseket kezelő más eszközöket, például az ENSZ 1951. évi menekültügyi egyezményét és annak jegyzőkönyveit, továbbá a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt; úgy véli ezzel összefüggésben, hogy árt az Unió emberi jogokkal kapcsolatos politikáinak és az ezen jogok oszthatatlansága iránt hangoztatott elkötelezettségének az, hogy az Unió tagállamai nem ratifikálták a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt; |
| --- | --- |

56.

| 57. | emlékeztet, hogy az emberkereskedelem és -csempészet elleni küzdelem legjobb módja a biztonságos és legális migrációs utak megnyitása, továbbá hogy a fejlesztési stratégiáknak el kell ismerniük, hogy a migráció és a mobilitás a fejlődés motorja a fogadó ország és a pénzátutalások és a beruházások révén egyszersmind a származási ország számára is; felszólítja ezért az Uniót és a legfejlettebb harmadik országokat az együttműködésre annak érdekében, hogy megnyíljanak a legális migrációs utak, és hogy a származási és a célországok között együttműködési jegyzőkönyveket hozzanak létre hatékony átmeneti migrációs rendszerek kidolgozása céljából, egyes államok bevált gyakorlataiból merítve, elősegítve különösen a családegyesítést és a mobilitást, többek között gazdasági okokból is, és mindezt minden képzettségi szinten a kevésbé képzett migránsok esetében is az illegális munkavégzés elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | üdvözli a demokrácia és az emberi jogok európai eszközében (EIDHR) a 2014–2020-as időszakra előirányzott, a migránsokat, menedékkérőket, valamint hazájukat elhagyni kényszerült és hontalan embereket érintő különleges rendelkezéseket; kéri a Bizottságot, hogy továbbra is kezelje prioritásként a migránsok és a menekültek jogainak védelmét és előmozdítását az emberi jogok eszközének félidős vizsgálata során 2017/2018-ban; felszólítja az EKSZ-t és a tagállamokat, teljesítsék a 2015 júliusában elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv keretében vállalt kötelezettségeiket, és a migrációval kapcsolatos, harmadik országokkal kötött valamennyi megállapodásba, kidolgozott folyamatba és programba vegyék fel és erősítsék az emberi jogokat; úgy véli, hogy az emberi jogokra vonatkozó független értékelésnek kell kísérnie minden megállapodást vagy programot, és ezeket rendszeres értékelésnek is alá kell vetni; azt javasolja, hogy kommunikációs és figyelem felhívó kampányokat tartsanak a lakosság migránsokról kialakított látásmódjának javítása érdekében azokról az esélyekről, amelyekkel a migránsok hozzájárulhatnak a társadalomhoz mind a származási, mind a célországban; emlékeztet ezzel összefüggésben, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének továbbra is finanszíroznia kellene a rasszizmus, a diszkrimináció, az idegengyűlölet és az intolerancia más formái, többek között a vallási intolerancia elleni küzdelem erősítését és a programok elfogadását célzó projekteket; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kéri az Uniót külön iránymutatásokat fogadjon el a migránsok jogaira vonatkozóan, amelyek kiegészítik az emberi jogokra vonatkozó iránymutatásait, továbbá arra, hogy ennek keretében végezzen hatásvizsgálatokat és hozzon létre a fejlesztési politikák és a migrációs politikák nyomon követését szolgáló mechanizmusokat a migránsokra vonatkozó közpolitikák hatékonyságának garantálása érdekében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy integrálják az emberi jogok tiszteletben tartását az Unió külkapcsolataiban a migrációt érintő minden politikába, különös tekintettel a külügyekre, a fejlesztésre és a humanitárius segítségnyújtásra; emlékeztet annak szükségességére, hogy tiszteletben tartsák az emberi jogokat az Unió minden külpolitikájában, különösen a kereskedelmi, a fejlesztési, a környezeti és a migrációs politikákban, hogy teljesítsék az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében foglalt célokat, és hogy végrehajtsák az Unió minden megállapodásában, köztük a kereskedelmi megállapodásokban foglalt emberi jogi záradékokat; kéri ezért, hogy a harmadik országokkal migrációs kérdésekben zajló minden együttműködéshez társuljon az ezen országok menekültek számára rendelkezésre álló segélyezési rendszereinek, valamint az emberkereskedelem és embercsempészet elleni küzdelemmel kapcsolatos képességüknek és eltökéltségüknek az értékelése; hangsúlyozza, hogy az e területtel kapcsolatos egyetlen politikát sem szabad a fejlesztési támogatási politika rovására alkalmazni; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felszólít arra, hogy az Unió külső együttműködési finanszírozási eszközeiben prioritásként szerepeljen a mozgás szabadsága, az oktatáshoz, egészséghez és a munkához fűződő jog, valamint kéri a fejlődő országok támogatását, hogy olyan hosszú távú politikákat tudjanak elfogadni, amelyek tiszteletben tartják e jogokat; felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az emberi jogi országstratégiák keretében szenteljen külön figyelmet a migránsok jogaira; |
| --- | --- |

60.

| 61. | azt tartaná megfelelőnek, ha a migránsok és menekültek jogait különálló elemként az érintett harmadik országokkal folytatott párbeszédek napirendjére tűznék, valamint ha a kiszolgáltatott helyzetben lévő emberek és a migránsok jogainak védelme terén tevékenykedő nem kormányzati szervezetek, emberijog-védők, újságírók és ügyvédek védelmét célzó európai projektek finanszírozást kiemelten kezelnék; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ezzel kapcsolatban felszólítja az országokat, hogy a migránsok minden befogadási és őrizetben tartási helyszínén biztosítsák a független megfigyelők, a nem kormányzati szervezetek és a nemzeti és nemzetközi intézmények és szervezetek hozzáférését; ösztönzi az uniós küldöttségeket és a tagállami követségeket, valamint az Európai Parlamentet meglátogató küldöttségeket, hogy vizsgálják meg a fenti helyszíneken a migránsok helyzetét, és a migránsok jogai, valamint a nyilvánosság számára biztosítandó átláthatóság garantálása érdekében lépjenek fel az üggyel kapcsolatban a nemzeti hatóságoknál; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza, hogy az emberkereskedők gyakran torz képet festenek a menekültek számára; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy felszámolják az emberkereskedelmet, elvágják a pénzáramlást és leépítsék a hálózatokat, mivel ez pozitív hatással lesz a háború és a terror elől menekülő, harmadik országbeli menekültek emberi jogi helyzetére; |
| --- | --- |

63.

| 64. | elsősorban a leginkább érintett országokban szoros együttműködést szorgalmaz a migránsok jogainak védelme terén az illetékes nemzetközi szervezetekkel és a migráció kezelése tekintetében aktív más intézményekkel és szervezetekkel, hogy segítséget kapjanak ahhoz, hogy a migránsokat méltón és jogaikat tiszteletben tartva fogadják; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy az emberkereskedelem és az embercsempészet elleni küzdelem céljából erősíteni kell a fenti szervezetekkel való együttműködést, fokozva a képzést, a kapacitásépítésre vonatkozó intézkedéseket és az információcsere mechanizmusait, többek között a „bevándorlási összekötő tisztviselők” hálózatának hatásvizsgálata és az e területtel kapcsolatos Palermói Jegyzőkönyvek ratifikálása révén a bűnügyi együttműködés előmozdítása, a gyanúsítottak azonosítása és a nemzeti hatóságokkal partnerségben zajló nyomozások támogatása érdekében; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kéri, hogy az Európai Parlament jusson nagyobb szerephez a migrációs politikák emberi jogi vonatkozásaira vonatkozó horizontális megközelítés kidolgozásában, valamint hogy ezek a kérdések jelenjenek meg az emberi jogok és a demokrácia globális helyzetéről szóló uniós éves jelentésben, többek között az országonkénti megközelítésről szóló fejezetében; szorosabb parlamenti ellenőrzést kér a harmadik országokkal kötött munkamegállapodások, valamint az érintett uniós ügynökségek külső együttműködési tevékenységei vonatkozásában; kéri a szakértői jelentések és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal által a menekültek származási országaira vonatkozóan összegyűjtött adatok jobb figyelembevételét; |
| --- | --- |

66.

| 67. | elismeri a politikai párbeszéd keretében a civil társadalom által tett hozzájárulást; hangsúlyozza az Unió valamennyi külpolitikája keretében a civil társadalommal való konzultáció fontosságát, külön figyelmet szentelve a migrációval kapcsolatos minden politikában és folyamatban a teljes részvételnek, az átláthatóságnak és az információ megfelelő terjesztésének; emlékeztet, hogy döntéshozatali szinten fokozni kell a nőszervezetek részvételét a konfliktusok rendezésében, továbbá hogy a menekült nőknek, a lakóhelyük elhagyására kényszerített nőknek és a migráns nőknek megfelelő módon részt kell venniük az őket érintő döntésekben; felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy erősítse meg a harmadik országokban lévő nemzeti emberi jogi intézmények kapacitásait annak érdekében, hogy fokozhassák erőfeszítéseiket a migránsok jogainak védelme terén, és felléphessenek a migránsokkal szembeni embertelen és megalázó bánásmódok és gyűlöletbeszédek ellen, ahogy a 32 ombudsman és nemzeti emberi jogi intézmény által elfogadott Belgrádi Nyilatkozatban áll; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felszólítja a befogadó országokat, hogy tulajdonítsanak nagyobb fontosságot a migránsok egyesületeinek, amelyeket közvetlenül be kell vonni a közösségeken belüli fejlesztési programokba; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felszólítja a tagállamokat, hogy teljesítsék azt a kötelezettségvállalásukat, mely szerint bruttó nemzeti jövedelmük (GNI) 0,7 %-át fejlesztési támogatásra fordítják; kéri, hogy ezt a támogatást ne rendeljék a migrációs együttműködés alá, és kéri az Uniót és tagállamait, hogy a menekültek fogadására szolgáló finanszírozást ne építsék be a fejlesztési támogatásba; |
| --- | --- |

69.

| 70. | hangsúlyozza, hogy a fejlesztési támogatási programokat nem szabad pusztán a migráció és a határigazgatás területén felhasználni; sürgeti a migránsokra és menedékkérőkre irányuló uniós fejlesztési projekteket, hogy alkalmazzák a „senkiről nem szabad megfeledkezni” elvet, szem előtt tartva az alapvető szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférést, különösen az egészségügy és az oktatás területén, és különös figyelmet fordítva a kiszolgáltatott személyekre és csoportokra – így például a nőkre, a gyermekekre, a kisebbségekre és az őslakosokra, az LMBT-személyekre és a fogyatékossággal élőkre; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tudomásul veszi a migráció olyan pozitív aspektusait a migránsok származási országainak fejlődése tekintetében, mint például a pénzutalások, amelyek jelentős mértékben hozzájárulhatnak a családokhoz és a közösségek fejlődéséhez; ezzel összefüggésben felszólítja a tagállamokat, hogy csökkentsék a pénzátutalások költségeit; |
| --- | --- |

71.

| 72. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsák a fejlesztési célú politikák hatékonyabb és eredményesebb koherenciáját, és hogy migrációs politikájukon belül biztosítsanak elsőbbséget az emberi jogok tiszteletben tartásának a harmadik országok tekintetében; |
| --- | --- |

72.

| 73. | sürgeti az EU-t, hogy a migráció dimenzióját integrálják a Cotonou utáni keretbe, mely meghatározza az EU és az AKCS-országok közötti jövőbeni kapcsolatokat; megjegyzi, hogy a harmadik országoknak a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítés eszközeinek kialakításába és az azokról folyó tárgyalásokba való nagyobb mértékű bevonása javítaná ezen eszközök „partnerségi” jellegét, javítva a helyiek szerepvállalását és azok hatékonyságát; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kéri, hogy engedjék el az elszegényedett országok adósságait, hogy segítsék őket az emberi jogok tiszteletben tartását garantáló állami politikák kidolgozásában; hangsúlyozza, hogy a fenntartható adósságrendezési megoldásokat, többek között a felelősségteljes hitelnyújtásra és hitelfelvételre vonatkozó normákat elő kell segíteni az államadósság-átütemezési folyamatok többoldalú jogi kerete révén az adósságterhek enyhítése és a nem fenntartható adósságok elkerülése érdekében az emberi jogok védelméhez szükséges feltételek megteremtése céljából; |
| --- | --- |

74.

| 75. | üdvözli a migrációnak a fenntartható fejlesztési célokba, különösen a globális fejlesztési politika keretét 2030-ig meghatározó 10. fenntartható fejlesztési célba való integrálását; emlékeztet arra, hogy az államok kötelezettséget vállaltak arra, hogy nemzetközi szinten együttműködnek „a biztonságos, rendezett és szabályos migráció biztosítása érdekében az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartásával, a migránsokkal, a menekültekkel és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekkel való humánus bánásmód mellett, függetlenül a migrációs státuszuktól; rámutat arra, hogy a kényszerű lakóhelyelhagyás nem csak humanitárius kérdés, hanem fejlesztési kihívást is jelent, ezért javítani kell a humanitárius és fejlesztési szereplők közötti koordinációt; úgy véli, hogy a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása lehetőséget kínál arra, hogy erősítése a jogokon alapuló megközelítést a menekültügyi és migrációs politikák terén és a migrációval kapcsolatos iránymutatásokat beépítse a fejlesztési stratégiákba; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy fogadjon el mérhető mutatókat a migrációra vonatkozó fenntartható fejlesztési célokról, valamint gyűjtsön és tegyen közzé lebontott adatokat a migránsok tisztességes munkához, az egészségügyhöz és az oktatáshoz való hozzáférésére vonatkozóan, különösen a fejlődő célországokban annak érdekében, hogy javítsák a migráció kezelését; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kitart amellett, hogy az Uniónak és tagállamainak az éghajlatváltozás elleni küzdelem keretében támogatniuk kell a legkevésbé fejlett országokat annak érdekében, hogy ezekben az országokban ne súlyosbodjon a nyomor, és ne gyorsuljon fel a környezeti nehézségek miatt lakóhelyük elhagyására kényszerülők számának növekedése; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kéri az Uniót, hogy aktívan vegyen részt a „klímamenekült” fogalmával kapcsolatos vitában, valamint az esetleges nemzetközi jogi meghatározás kidolgozásában; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kitart amellett, hogy hatékonyabban kell koordinálni és értékelni az Európai Unióban a migrációval kapcsolatban a harmadik országok javára rendelkezésre álló azon különböző pénzügyi eszközök végrehajtását, hatását és folyamatosságát, amelyek többek között a migrációs politikára, a nemzetközi fejlesztési együttműködésre, a külpolitikára, a szomszédságpolitikára és a humanitárius segítségnyújtásra vonatkoznak, és amelyek 20114 és 2014 között több mint 1 milliárd eurót mozgósítottak több mint 400 projekt számára; |
| --- | --- |

78.

| 79. | hangsúlyozza az Unió együttműködési eszközeinek hatását a bevándorlás, a menedékjog és az emberi jogok védelme terén; tudomásul vesz az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó szükséghelyzeti alap létrehozását; kéri a fenti alap és a hasonló jellegű megállapodások, például az EU–Törökország nyilatkozat és a kartúmi, valamint a rabati folyamat értékelését és nyomon követését; |
| --- | --- |

79.

| 80. | hangsúlyozza, hogy a harmadik országokkal kötött megállapodásoknak a migrációt kiváltó társadalmi, gazdasági és politikai válságok megoldására kell koncentrálniuk a támogatást; |
| --- | --- |

80.

| 81. | hangsúlyozza az Európai Unió és a harmadik országok közötti, a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítés keretében kialakítandó fokozott együttműködés fontosságát annak érdekében, hogy erősödjön ezen eszközök partnerségi jellege, hatékonysága és hozzájárulása a migrációs kihívások kezeléséhez; |
| --- | --- |

81.

| 82. | szükségesnek ítéli a mobilitás és a migráció kérdésével kapcsolatos globális megközelítés koherenciájának javítását, az emberi jogok tiszteletben tartását nyomon követő és felügyelő szigorú mechanizmusok beépítését minden külső megállapodásba, valamint olyan, származási és tranzitországokban megvalósuló projektek kiemelt kezelését, amelyek jellegüknél fogva javítják a migránsok emberi jogi helyzetét; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ösztönzi az Uniót, hogy legközelebbi partnereivel mobilitási partnerségeket írjon alá; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy csak olyan visszaküldési politikákat dolgozzanak ki, amelyek a migránsokat teljes biztonságban fogadni képes országokba irányulnak, őket fenyegető veszélyek kockázata nélkül, ahol teljes mértékben tiszteletben tartják alapvető és eljárási jogaikat, és ezzel kapcsolatban kéri, hogy a kitoloncolással szemben részesítse előnyben az önkéntes visszatérést; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az e politikák keretében harmadik országokkal kötött megállapodások tartalmazzanak olyan védzáradékokat, amelyek garantálják, hogy a hazájukba visszaküldött migránsok ne szembesüljenek jogaik megsértésével vagy az üldöztetés kockázatával; elismeri a rendszeres értékelések jelentőségét annak érdekében, hogy ne kerülhessen sor megállapodás megkötésére olyan országokkal, amelyek nem tartják tiszteletben az emberi jogok nemzetközi normáit; |
| --- | --- |

84.

| 85. | intézkedéseket kér a csempészhálózatok ellen és az emberkereskedelem felszámolása érdekében; kéri, hogy a nemzetközi védelmet kereső személyek számára hozzanak létre legális és biztonságos utakat, ideértve a humanitárius folyosókat is; javasolja, hogy hozzanak létre állandó és kötelező áttelepítési programokat, és humanitárius vízumot adjanak azoknak, akik konfliktusok sújtotta övezetekből menekülnek, többek között annak érdekében, hogy lehetőségük legyen valamely harmadik országba belépni és ott menedékjogot kérni; kéri legális utak létrehozását és a belépést és a tartózkodást szabályozó általános szabályok kidolgozását, hogy a migránsok dolgozhassanak és munkát kereshessenek; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kitart annak szükségessége mellett, hogy hozzák létre és jobban hajtsák végre a bajba jutott, az átutazó és az Unió határain tartózkodó migránsok védelmét szolgáló kereteket; |
| --- | --- |

86.

| 87. | üdvözli az embercsempészek és -kereskedők ellen végrehajtott műveleteket, és támogatja az Unió külső határigazgatásának megerősítését; szem előtt tartva a gyors és hosszú távra szóló fellépést, hangsúlyozza az átfogó és konkrét, a harmadik országok együttműködését magában foglaló ütemterv szükségességét, az embercsempészek szervezett bűnözői hálózatai elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

87.

| 88. | hangsúlyozza, hogy a migránscsempészet összefügg az emberkereskedelemmel, és súlyosan sérti az emberi jogokat; emlékeztet arra, hogy az embercsempészet elleni konkrét harc egyik eszköze az olyan küldetések végrehajtása, mint az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai művelete; kéri az Uniót, hogy folytassa és fokozza az ilyen jellegű műveleteket; |
| --- | --- |

88.

| 89. | úgy véli, hogy át kell gondolni a határpolitika és a biztonság megerősítését, méghozzá a Frontex és az EASO jövőbeni szerepének javításával; szolidaritásra és kötelezettségvállalásra szólít fel a fenti ügynökségek költségvetéseihez és tevékenységeihez való elegendő hozzájárulás formájában; |
| --- | --- |

89.

| 90. | hangsúlyozza, hogy javítani kell az Unió külső határain lévő uniós fogadóállomások és beléptetési pontok működését; |
| --- | --- |

90.

| 91. | felszólítja az Európai Uniót, hogy a határokon és migrációs útvonalakon szerzett információk megosztásával és cseréjével kapcsolatos megállapodásokba építse be az adatvédelmet; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kéri az Európai Uniót és a fogadó országokat, hogy hozzanak létre hatékony eszközöket az információáramlás koordinálására, összehangolására, az adatok gyűjtésére, keresztellenőrzésére és elemzésére; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ-nek, az Európa Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, az Amerikai Államok Szervezetének, valamint az Arab Államok Ligájának. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  HL C 294., 2016.8.12., 18. o.

(2)  HL C 346., 2016.9.21., 47. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0102.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0312.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0073.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0300.

(7)  http://apum.parlement.ma/Future_Meetings/Docs/IISummit-of-Speakers_Lisbon-11MAY2015/DeclaracaoCimeira_EN.pdf

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0470.

(9)  HL C 179., 2016.5.18., 40. o.

(10)  Az ENSZ 2015. évi jelentése a migrációról, amely az alábbi címen érhető el: http://www.un.org/en/development/desa/population/migration/publications/migrationreport/docs/MigrationReport2015_Highlights.pdf

(11)  Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 13. cikkének (2) bekezdése.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/125 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/125

---

P8_TA(2016)0405

Vállalati felelősség harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi jogsértésekért

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről (2015/2315(INI))

(2018/C 215/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) egyéb emberi jogi egyezményeire és eszközeire, különösen az 1966. december 16-án New Yorkban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) egyéb emberi jogi egyezményeire és eszközeire, különösen az 1966. december 16-án New Yorkban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 8., 21. és 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 8., 21. és 23. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 81., 82., 83., 114., 208. és 352. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 81., 82., 83., 114., 208. és 352. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló uniós stratégiai keretre (1), valamint a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervre (2015–2019) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló uniós stratégiai keretre (1), valamint a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervre (2015–2019) (2),

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogokra vonatkozó iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogokra vonatkozó iránymutatásaira,

| — | tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatos állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatos állásfoglalásokra,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2014. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. december 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2014. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. december 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a „Korrupció a köz- és a magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Korrupció a köz- és a magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: elszámoltatható, átlátható és felelősségteljes üzleti magatartás, valamint fenntartható növekedés” című, 2013. február 6-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: elszámoltatható, átlátható és felelősségteljes üzleti magatartás, valamint fenntartható növekedés” című, 2013. február 6-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: a társadalmi érdekek előmozdítása, valamint a fenntartható és inkluzív fellendüléshez vezető út” című, 2013. február 6-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: a társadalmi érdekek előmozdítása, valamint a fenntartható és inkluzív fellendüléshez vezető út” című, 2013. február 6-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2014. június 26-i 26/9. számú határozatára, amelyben az EJT jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz kidolgozása céljából nyitott kormányközi munkacsoport létrehozása mellett döntött, amely emberi jogi vonatkozásban szabályozná a transznacionális társaságok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2014. június 26-i 26/9. számú határozatára, amelyben az EJT jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz kidolgozása céljából nyitott kormányközi munkacsoport létrehozása mellett döntött, amely emberi jogi vonatkozásban szabályozná a transznacionális társaságok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét,

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre (UNGP), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalatokra vonatkozó felülvizsgált iránymutatásaira, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatára, a Nemzetközi Integrált Jelentéstételi Tanács (IIRC) keretrendszerére, az ENSZ Globális Megállapodás tíz elvére, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet „társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó iránymutatásról” szóló ISO 26000 számú szabványára és az Európai Kézművesek, Kisiparosok, Kis- és Középvállalkozások Szabványügyi Hivatala által az európai kkv-k részére kiadott, a társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó ISO 26000 számú szabványról szóló felhasználói kézikönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre (UNGP), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalatokra vonatkozó felülvizsgált iránymutatásaira, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatára, a Nemzetközi Integrált Jelentéstételi Tanács (IIRC) keretrendszerére, az ENSZ Globális Megállapodás tíz elvére, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet „társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó iránymutatásról” szóló ISO 26000 számú szabványára és az Európai Kézművesek, Kisiparosok, Kis- és Középvállalkozások Szabványügyi Hivatala által az európai kkv-k részére kiadott, a társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó ISO 26000 számú szabványról szóló felhasználói kézikönyvre,

| — | tekintettel a „Hosszú távú értékteremtés a vállalatok és befektetők számára” elnevezésű projektre, amelyet jelenleg hajtanak végre az ENSZ Felelős Befektetési Elvei (PRI) kezdeményezés és az ENSZ Globális Megállapodás alapján, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Hosszú távú értékteremtés a vállalatok és befektetők számára” elnevezésű projektre, amelyet jelenleg hajtanak végre az ENSZ Felelős Befektetési Elvei (PRI) kezdeményezés és az ENSZ Globális Megállapodás alapján,

| — | tekintettel az Európa Tanács által a tagállamoknak címzett, 2016. március 2-án elfogadott, az emberi jogokról és az üzleti vállalkozásokról szóló ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács által a tagállamoknak címzett, 2016. március 2-án elfogadott, az emberi jogokról és az üzleti vállalkozásokról szóló ajánlásra,

| — | tekintettel a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című közleményére (COM(2011)0681) és a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalás európai keretének előmozdítása” című zöld könyvére (COM(2001)0366) és a vállalati társadalmi felelősségvállalás ebben szereplő meghatározására, valamint annak nyomon követéséről szóló 2006. és 2011. évi közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című közleményére (COM(2011)0681) és a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalás európai keretének előmozdítása” című zöld könyvére (COM(2001)0366) és a vállalati társadalmi felelősségvállalás ebben szereplő meghatározására, valamint annak nyomon követéséről szóló 2006. és 2011. évi közleményére,

| — | tekintettel a tagállamoknak a maastrichti alapelvekből fakadó, területen kívüli kötelezettségeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamoknak a maastrichti alapelvekből fakadó, területen kívüli kötelezettségeire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0243/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0243/2016),

| A. | mivel az Unió az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul; mivel nemzetközi fellépéseit (a kereskedelempolitikát is beleértve) is ezek az elvek vezérlik; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul; mivel nemzetközi fellépéseit (a kereskedelempolitikát is beleértve) is ezek az elvek vezérlik;

| B. | mivel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek minden államra és minden transznacionális és egyéb üzleti vállalkozásra alkalmazandók, méretüktől, ágazatuktól, működési helyüktől, tulajdonosi körüktől és szerkezetüktől függetlenül, bár a tényleges ellenőrzés és a szankcionálási mechanizmusok ezen irányelvek világszintű végrehajtása során továbbra is kihívást jelent; mivel 2013. február 6-i állásfoglalásában az Európai Parlament felhívta a figyelmet a kkv-k olyan egyedi jellemzőire, melyeket a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos politikákban kellőképpen figyelembe kell venni, valamint arra, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás kérdését potenciáljukhoz igazítva, rugalmasan kell megközelíteni; |
| --- | --- |

B.

mivel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek minden államra és minden transznacionális és egyéb üzleti vállalkozásra alkalmazandók, méretüktől, ágazatuktól, működési helyüktől, tulajdonosi körüktől és szerkezetüktől függetlenül, bár a tényleges ellenőrzés és a szankcionálási mechanizmusok ezen irányelvek világszintű végrehajtása során továbbra is kihívást jelent; mivel 2013. február 6-i állásfoglalásában az Európai Parlament felhívta a figyelmet a kkv-k olyan egyedi jellemzőire, melyeket a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos politikákban kellőképpen figyelembe kell venni, valamint arra, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás kérdését potenciáljukhoz igazítva, rugalmasan kell megközelíteni;

| C. | mivel az ENSZ Globális Megállapodása (8) tíz olyan elvet foglal magában, amelyeket a vállalkozásoknak fel kell karolniuk, támogatniuk kell, és saját befolyási övezetükben alapvető értékekként kell megvalósítaniuk az emberi jogok, a munkaügyi normák, a környezetvédelem, valamint a korrupció elleni küzdelem terén, amelyekre kötelezettséget vállalnak, és amelyeket önkéntes alapon belefoglalnak üzleti tevékenységeikbe; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ Globális Megállapodása (8) tíz olyan elvet foglal magában, amelyeket a vállalkozásoknak fel kell karolniuk, támogatniuk kell, és saját befolyási övezetükben alapvető értékekként kell megvalósítaniuk az emberi jogok, a munkaügyi normák, a környezetvédelem, valamint a korrupció elleni küzdelem terén, amelyekre kötelezettséget vállalnak, és amelyeket önkéntes alapon belefoglalnak üzleti tevékenységeikbe;

| D. | mivel a vállalatok a gazdasági globalizáció, a pénzügyi szolgáltatások és a nemzetközi kereskedelem fő szereplői, és kötelességük eleget tenni valamennyi hatályos és alkalmazandó jogszabálynak és nemzetközi szerződésnek, valamint tiszteletben kell tartaniuk az emberi jogokat; mivel a kereskedelem és az emberi jogok kölcsönösen erősíthetik egymást, és mivel az üzleti világ – amennyiben rá van kényszerítve az emberi jogok tiszteletben tartására – fontos szerepet játszhat az emberi jogok, a demokrácia, a környezetvédelmi normák és a vállalati felelősségvállalás előmozdításában; |
| --- | --- |

D.

mivel a vállalatok a gazdasági globalizáció, a pénzügyi szolgáltatások és a nemzetközi kereskedelem fő szereplői, és kötelességük eleget tenni valamennyi hatályos és alkalmazandó jogszabálynak és nemzetközi szerződésnek, valamint tiszteletben kell tartaniuk az emberi jogokat; mivel a kereskedelem és az emberi jogok kölcsönösen erősíthetik egymást, és mivel az üzleti világ – amennyiben rá van kényszerítve az emberi jogok tiszteletben tartására – fontos szerepet játszhat az emberi jogok, a demokrácia, a környezetvédelmi normák és a vállalati felelősségvállalás előmozdításában;

| E. | mivel azonban az üzleti vállalkozások időnként emberi jogi visszaéléseket okoznak, illetve hozzájárulnak azokhoz, és hatást gyakorolnak a kiszolgáltatott csoportok, például a kisebbségek, az őslakos népek, a nők és gyermekek jogaira, illetve hozzájárulnak a környezeti problémákhoz; |
| --- | --- |

E.

mivel azonban az üzleti vállalkozások időnként emberi jogi visszaéléseket okoznak, illetve hozzájárulnak azokhoz, és hatást gyakorolnak a kiszolgáltatott csoportok, például a kisebbségek, az őslakos népek, a nők és gyermekek jogaira, illetve hozzájárulnak a környezeti problémákhoz;

| F. | mivel a vállalatok által okozott emberi jogi jogsértések világszerte aggodalomra adnak okot, és mivel a világ valamennyi vállalkozásának kötelessége az emberi jogok tiszteletben tartása, ugyanakkor az európai intézmények elsődleges kötelessége az EU-hoz kapcsolódó vállalatok felelősségének szabályozása; |
| --- | --- |

F.

mivel a vállalatok által okozott emberi jogi jogsértések világszerte aggodalomra adnak okot, és mivel a világ valamennyi vállalkozásának kötelessége az emberi jogok tiszteletben tartása, ugyanakkor az európai intézmények elsődleges kötelessége az EU-hoz kapcsolódó vállalatok felelősségének szabályozása;

| G. | mivel számos nemzetközi tevékenységet folytató, harmadik országokban működő, európai vagy nem európai vállalat jelentős üzleti tevékenységet folytat Európában, vagy ott található a székhelye, és/vagy európai vállalatok tulajdonában áll, eszközei vagy árui Európában vannak, vagy más vállalatokat ellenőriz Európában, illetve európai pénzintézetek által biztosított befektetéseket vagy pénzügyi szolgáltatásokat vesz igénybe; mivel a globalizáció és a technológiai fejlődés arra késztette a vállalatokat, hogy helyi beszállítóknak szervezzék ki a tevékenységeket, vagy hogy ellátási és termelési láncaikban olyan árukat és szolgáltatásokat vegyenek igénybe, melyeket több különböző ország más vállalatai termelnek vagy nyújtanak, ily módon különféle joghatóságokat érintve, amelyek eltérő jogrendszerekkel rendelkeznek, és ahol eltérő mértékben valósul meg az emberi jogok és normák védelme és érvényesítése; |
| --- | --- |

G.

mivel számos nemzetközi tevékenységet folytató, harmadik országokban működő, európai vagy nem európai vállalat jelentős üzleti tevékenységet folytat Európában, vagy ott található a székhelye, és/vagy európai vállalatok tulajdonában áll, eszközei vagy árui Európában vannak, vagy más vállalatokat ellenőriz Európában, illetve európai pénzintézetek által biztosított befektetéseket vagy pénzügyi szolgáltatásokat vesz igénybe; mivel a globalizáció és a technológiai fejlődés arra késztette a vállalatokat, hogy helyi beszállítóknak szervezzék ki a tevékenységeket, vagy hogy ellátási és termelési láncaikban olyan árukat és szolgáltatásokat vegyenek igénybe, melyeket több különböző ország más vállalatai termelnek vagy nyújtanak, ily módon különféle joghatóságokat érintve, amelyek eltérő jogrendszerekkel rendelkeznek, és ahol eltérő mértékben valósul meg az emberi jogok és normák védelme és érvényesítése;

| H. | mivel az emberi jogok védelmének prioritásnak kell lennie a tagállamok és az Unió számára; mivel az EU vezető szerepet játszott a globális felelősségvállalással kapcsolatos számos kezdeményezés megvitatásában és végrehajtásában, ami együtt jár a nemzetközi normák előmozdításával és tiszteletben tartásával; mivel az emberi jogok megsértése esetén hatékony jogorvoslatra van szükség; mivel a nemzeti és a nemzetközi jogon belül egyaránt igazságosabb és hatékonyabb jogorvoslati rendszerre van szükség az üzleti vállalkozások által elkövetett emberi jogi visszaélések kezelése érdekében; |
| --- | --- |

H.

mivel az emberi jogok védelmének prioritásnak kell lennie a tagállamok és az Unió számára; mivel az EU vezető szerepet játszott a globális felelősségvállalással kapcsolatos számos kezdeményezés megvitatásában és végrehajtásában, ami együtt jár a nemzetközi normák előmozdításával és tiszteletben tartásával; mivel az emberi jogok megsértése esetén hatékony jogorvoslatra van szükség; mivel a nemzeti és a nemzetközi jogon belül egyaránt igazságosabb és hatékonyabb jogorvoslati rendszerre van szükség az üzleti vállalkozások által elkövetett emberi jogi visszaélések kezelése érdekében;

| I. | mivel még mindig nem létezik globális, átfogó megközelítés a vállalatok által elkövetett emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősség vonatkozásában; mivel a nemzetközi vállalatok által elkövetett emberi jogi visszaélések áldozatai a bírósági jogorvoslathoz való hozzáférés terén számos akadályba – többek között a bizonyítékok elfogadhatóságával és közzétételével kapcsolatos eljárásjogi akadályokba, gyakran megfizethetetlen perköltségekbe, az emberi jogi visszaélésben érintett vállalatra vonatkozó egyértelmű felelősségi szabályok hiányába – ütköznek; |
| --- | --- |

I.

mivel még mindig nem létezik globális, átfogó megközelítés a vállalatok által elkövetett emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősség vonatkozásában; mivel a nemzetközi vállalatok által elkövetett emberi jogi visszaélések áldozatai a bírósági jogorvoslathoz való hozzáférés terén számos akadályba – többek között a bizonyítékok elfogadhatóságával és közzétételével kapcsolatos eljárásjogi akadályokba, gyakran megfizethetetlen perköltségekbe, az emberi jogi visszaélésben érintett vállalatra vonatkozó egyértelmű felelősségi szabályok hiányába – ütköznek;

A vállalatok és az emberi jogok

| 1. | megjegyzi, hogy az üzleti tevékenységek és az ellátási láncok fokozódó globalizációja és nemzetközivé válása miatt a nemzetközi vállalatok emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása tekintetében játszott szerepe fontosabbá válik és olyan helyzet alakul ki, ahol döntő fontosságú a nemzetközi normák, szabályok és együttműködés megléte ahhoz, hogy elkerüljék a harmadik országokbeli emberi jogi visszaéléseket; mélységes aggodalmát fejezi ki a harmadik országokban elkövetett emberi jogi jogsértések miatt, melyek többek között egyes uniós vállalatok és üzleti vállalkozások vezetői döntései miatt, valamint magánszemélyek, nem állami szereplők és államok miatt következtek be; emlékezteti a vállalati szereplőket arra, hogy globális tevékenységeik során tiszteletben kell tartaniuk az emberi jogokat, függetlenül attól, hogy a felhasználók hol élnek, valamint attól, hogy a fogadó tagállam betartja-e saját emberi jogi kötelezettségeit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy a technológia rohamos fejlődése sürgős figyelmet és megfelelő jogi keretet igényel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza annak sürgető szükségességét, hogy folyamatosan, hatékonyan és egységesen lépjenek fel valamennyi szinten – a nemzeti, európai és nemzetközi szintet is beleértve – a nemzetközi vállalatok által elkövetett emberi jogi visszaélések azonnali hatékony kezelése, valamint a vállalatok és magatartásuk területen kívüli dimenziójából adódó jogi problémák és az azzal kapcsolatos bizonytalanság hatékony kezelése érdekében, hogy hol viselik a felelősséget az emberi jogi visszaélésekért; |
| --- | --- |

3.

A nemzetközi keretrendszer

| 4. | üdvözli az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelvek elfogadását és határozottan támogatja azok világszintű végrehajtását; hangsúlyozza, hogy az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelveket az ENSZ egyhangúlag fogadta el az uniós tagállamok, az ILO és a Nemzetközi Kereskedelmi Kamara teljes támogatása mellett, beleértve azt is, hogy támogatták a szabályozási és önkéntes fellépés „intelligens kombinációjának” elképzelését; kéri, hogy az Unió képviselői a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszéd során következetesen hivatkozzanak az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelvekre és a vállalati felelősségvállalásra vonatkozó egyéb nemzetközi normákra; felszólítja továbbá a vállalatokat az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelvek végrehajtására, többek között a kellő gondosságra irányuló politikák és kockázatkezelési biztosítékok bevezetésével, valamint hatékony jogorvoslat nyújtásával abban az esetben, ha tevékenységeik az emberi jogokra nézve káros hatással voltak vagy ilyenhez hozzájárultak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismeri az ENSZ Globális Megállapodást, a társadalmi felelősségvállalásról szóló ISO 26000 számú szabványt, az ILO multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatát és az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásait mint olyan eszközöket, amelyek képesek érvényesíteni a felelősségvállalást a vállalatok üzleti tevékenységeiben; |
| --- | --- |

5.

A vállalatokhoz intézett felhívások és a vállalatok emberi jogok tiszteletben tartására irányuló kötelezettsége

| 6. | felhívja a vállalatokat – legyen szó akár európai, akár nem európai vállalatokról –, hogy végezzenek emberi jogi átvilágításokat, és integrálják azok megállapításait belső politikáikba és eljárásaikba, és rendeljenek azokhoz kellő erőforrásokat és hatáskört, és megfelelően hajtsák végre azokat; hangsúlyozza, hogy mindehhez elegendő források elkülönítésére van szükség; hangsúlyozza, hogy a harmadik országokban elkövetett emberi jogi visszaélések elkerülését célzó intézkedésekkel kapcsolatos átláthatóság és tájékoztatás döntő fontosságú ahhoz, hogy biztosított legyen a megfelelő demokratikus felügyelet, és hogy a fogyasztók tényekre alapozott döntéseket hozhassanak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elismeri a vállalati társadalmi felelősségvállalás kiemelkedő fontosságát, és üdvözli, hogy egyre szélesebb körben alkalmazzák a vállalati társadalmi felelősségvállaláson és a vállalatok önkéntes kötelezettségvállalásán alapuló eszközöket; határozottan hangsúlyozza azonban, hogy az emberi jogok tiszteletben tartása a vállalkozásokra és vezetésükre vonatkozó erkölcsi kötelesség és jogi kötelezettség, és azt be kell építeni a hosszú távú gazdasági kilátásokba, függetlenül attól, hogy hol működnek, mekkora a méretük, vagy melyik ipari ágazatban tevékenykednek; elismeri, hogy a vállalatok jogi kötelezettségeit méretük és képességeik alapján konkrétan meg kell határozni, és hogy az EU-nak és a tagállamoknak a leghatékonyabb eszközök révén kell az emberi jogok lehető legmagasabb szintű védelmére kell törekedniük, nem pusztán formális adminisztratív és bürokratikus szabályok özönét hozva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangot ad azon meggyőződésének, hogy megfelelő rugalmasságot kell biztosítani a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó iránymutatások végrehajtásakor annak érdekében, hogy igazodni lehessen az egyes tagállamok és régiók egyedi követelményeihez, különösen a kkv-k kapacitásai tekintetében; üdvözli, hogy a Bizottság az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal karöltve aktívan együttműködik más nemzetközi testületekkel annak érdekében, hogy megvalósuljon a vállalati társadalmi felelősségvállalási kezdeményezések alapvető „konvergenciájára” irányuló hosszú távú célkitűzés, előmozdítsák a vállalati társadalmi felelősségvállalás tekintetében követett helyes vállalati gyakorlatok cseréjét, valamint elmélyítsék a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 26000 szabványának iránymutatásait, biztosítva a vállalati társadalmi felelősségvállalás egységes, általános, következetes és átlátható meghatározását; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy járuljon hozzá hatékonyan a tagállamok politikáihoz nyújtott útmutatáshoz és azok összehangolásához, ezáltal a lehető legkisebbre csökkentve annak kockázatát, hogy a több tagállamban tevékenységet folytató üzleti szereplőknek az egymástól eltérő rendelkezések miatt többletköltségei keletkezzenek; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megismétli, hogy figyelmet kell fordítani az elsősorban a helyi és regionális szinten, konkrét ágazatokban tevékenykedő kkv-k sajátosságaira; alapvető fontosságúnak tartja tehát, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos uniós politikák, ideértve az ezzel kapcsolatos nemzeti cselekvési terveket is, figyelembe vegyék a kkv-k egyedi szükségleteit, valamint összhangban álljanak a „gondolkozz először kicsiben” elvvel, és elismerjék a kkv-knak a vállalati társadalmi felelősségvállaláshoz való informális és intuitív hozzáállását; ismét hangot ad azon véleményének, hogy ellenez minden olyan intézkedést, amelyek további adminisztratív vagy pénzügyi terhet róhatnak a kkv-kra, támogatja azonban azokat az intézkedéseket, amelyek közös fellépések végrehajtását teszik lehetővé a kkv-k számára; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra, hogy ha a vállalatok esetében megállapítást nyer, hogy kárt okoztak, illetve hozzájárultak a károkozáshoz, akkor erkölcsi és jogi felelősséget is kell vállalniuk, valamint hatékony jogorvoslati eljárásokat kell biztosítaniuk az érintett személyek és közösségek számára, és részt kell venniük ezekben az eljárásokban; ez magában foglalja a helyreállítást, a kártérítést, a rehabilitációt és az arra vonatkozó garanciákat, hogy ez nem ismétlődik meg többször; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli azt a gyakorlatot, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos felelősséget a vállalatok, valamint a vállalati és magánügyfeleik és beszállítóik közötti kötelező szerződéses követelményekbe építik be; megjegyzi, hogy az ilyen követelmények az esetek többségében bírósági úton érvényesíthetők; |
| --- | --- |

11.

A tagállamokhoz intézett felhívások és a tagállamok emberi jogok védelmére irányuló kötelezettsége

| 12. | melegen üdvözli a vállalkozások emberi jogi felelősségéről szóló kötelező ENSZ-szerződés elkészítését célzó munkát; sajnálatosnak tartja az e folyamattal kapcsolatban tanúsított hátráltató magatartást, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy konstruktívan vegyenek részt e tárgyalásokban; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet arra, hogy az államoknak és a vállalatoknak eltérő, de egymást kiegészítő szerepe van az emberi jogok védelme terén; emlékeztet arra, hogy az államoknak – saját hatáskörükön belül – kötelességük megvédeni az emberi jogokat, a vállalatok által elkövetett visszaélésekkel szembeni is, még akkor is, ha azok harmadik országokban működnek; nyomatékosan emlékeztet arra, hogy ha emberi jogi visszaélések fordulnak elő, az államoknak biztosítaniuk kell a hatékony jogorvoslathoz való hozzáférést az áldozatok számára; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az emberi jogok harmadik országok általi tiszteletben tartása, köztük a hatékony jogorvoslathoz való hozzáférés biztosítása a joghatóságuk alá tartozó személyek számára, az EU ezen országokkal fenntartott külkapcsolatainak alapvető eleme; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy valamennyi szinten biztosítsák a vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó szakpolitikák közötti koherenciát: a különböző uniós intézményekben, az intézmények között, valamint az EU és tagállamai között, és különösen az Unió kereskedelempolitikája vonatkozásában; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ezt az elvet kifejezetten építsék be valamennyi megkötendő megállapodásukba, összhangban az emberi jogokra vonatkozóan tett nemzetközi kötelezettségvállalásokkal; megjegyzi, hogy ez fokozott együttműködést tesz szükségessé a Bizottság főigazgatóságai és az Európai Külügyi Szolgálat között; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja az Európai Uniót, a tagállamokat, a harmadik országokat és minden nemzeti és nemzetközi hatóságot, hogy sürgősen és a lehető legszélesebb körben fogadjanak el olyan kötelező eszközöket, amelyek az emberi jogok hatékony védelmére szolgálnak ezen a területen, és hogy biztosítsák, hogy a fent említett nemzetközi szabályokból eredő valamennyi nemzeti és nemzetközi kötelezettséget teljes körűen érvényesítsék; reméli, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos európai erőfeszítések példaértékűek lehetnek más országok számára; meggyőződése, hogy a nemzeti fejlesztési bankoknak példát kell mutatniuk az emberi jogok ellenőrizhető tiszteletben tartását illetően; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja az államokat, köztük az Uniót és tagállamait, hogy a hatáskörükbe tartozó valamennyi területen haladéktalanul és megbízhatóan hajtsák végre az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket, cselekvési tervek kidolgozását is beleértve; sajnálja, hogy a Bizottság által a vállalati társadalmi felelősségvállalásról kiadott 2011-es közlemény ellenére nem minden tagállam fogadott el olyan nyilatkozatokat vagy politikákat a vállalati társadalmi felelősségvállalásról, amelyek megemlítik az emberi jogokat, illetve tette közzé a vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó terveit, és sürgeti az EU-t, hogy tegye közzé ilyen irányú tervét; felkéri a tagállamokat, hogy az ENSZ üzleti vállalkozásokkal és emberi jogokkal foglalkozó munkacsoportja által kiadott iránymutatásokkal összhangban dolgozzanak ki nemzeti cselekvési terveket, illetve vizsgálják felül azokat; szorgalmazza, hogy e terveket a jogi szabályozás, a tervek végrehajtását és hatékonyságát nyomon követő mechanizmusok felállítása, a szakpolitikák és a gyakorlat terén meglévő hiányosságok azonosítását célzó alapfelmérések alapján, az érdekelt felek érdemi közreműködésével dolgozzák ki; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy koherens, holisztikus, hatékony és kötelező jogszabályokat alkossanak, hogy eleget tegyenek a joghatóságuk alatt működő vállalkozások által elkövetett emberi jogi visszaélések megakadályozásával, kivizsgálásával, szankcionálásával és orvoslásával kapcsolatos kötelességüknek, beleértve a harmadik országokban elkövetett visszaéléseket is; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy hozzanak egyértelmű szabályokat arra, hogy a területükön vagy a joghatóságuk alatt létrehozott vállalatoknak működésük során tiszteletben kell tartaniuk az emberi jogokat minden olyan országban és összefüggésben, ahol tevékenykednek, továbbá az Unión kívüli üzleti kapcsolataikban is; úgy véli, hogy a vállalkozásoknak méretük és képességeik függvényében, ideértve a harmadik országokban tevékenykedő bankokat, és egyéb pénzügyi vagy hitelintézeteket is, biztosítaniuk kell, hogy legyenek olyan rendszereik, amelyek a tevékenységeik és értékláncaik kockázatait értékelik és mérsékelik azok emberi jogi, munkaügyi, környezetvédelmi és katasztrófákkal kapcsolatos szempontjait érintő lehetséges negatív hatásokat; felszólítja a tagállamokat, hogy rendszeres időközönként értékeljék az ilyen jogszabályok megfelelőségét, és kezeljék a hiányosságokat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet arra, hogy a nemzeti jogalkotással kapcsolatos legutóbbi fejlemények – például az Egyesült Királyságban a modern rabszolgaság elleni törvénynek az ellátási lánc átláthatóságára vonatkozó záradéka vagy Franciaországban a gondossági kötelezettségről szóló törvény – fontos lépést jelentenek az emberi jogokkal kapcsolatos kellő gondosság felé, illetve hogy az EU már tett lépéseket ebbe az irányba (a fakitermelésre vonatkozó uniós rendelet, a nem pénzügyi beszámolásról szóló uniós irányelv, a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany felelősségteljes importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott öntanúsítás uniós rendszerének létrehozásáról bizottsági javaslat); arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, továbbá minden államot, hogy vegyenek erről példát az emberi jogokkal kapcsolatos kellő gondosság bevezetése felé vezető úton; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos kellő gondosság kötelezővé tétele az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekben előírt lépéseket követő intézkedés, amelyet bizonyos – az emberi jogokkal kapcsolatos kockázatok proaktív azonosítására, az e kockázatok megelőzésére és csökkentésére irányuló szigorú és megalapozott cselekvési tervek kidolgozására, a kiderült visszaélésekre adott megfelelő válaszokra és az átláthatóságra vonatkozó – átfogó elveknek kell vezérelniük; kiemeli, hogy a szakpolitikáknak figyelembe kell venniük a vállalkozások méretét és az ebből fakadó képességeiket, különös tekintettel a mikro-, kis- és középvállalkozásokra; hangsúlyozza, hogy minden szakaszban biztosítani kell az érintett szereplőkkel folytatott konzultációt, valamint a projektekkel vagy a befektetésekkel kapcsolatos minden lényeges információkat az érintett érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani; |
| --- | --- |

20.

| 21. | arra kéri az államokat, és különösen az Uniót és a tagállamokat, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos kellő gondosság kötelező bevezetését célzó azonnali fellépés terén prioritásként kezeljék az állami tulajdonban lévő vagy állami ellenőrzés alatt álló, az állami hatóságoktól vagy az európai intézményektől jelentős támogatásban és szolgáltatásokban részesülő, valamint közbeszerzési szerződéseken keresztül árukat vagy szolgáltatásokat nyújtó üzleti vállalkozásokat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy a jelenlegi jogalkotási folyamat során szólítsák fel arra az olyan nyersanyagokat vagy árukat felhasználó vállalatokat, amelyek konfliktusok által sújtott térségből származhatnak, hogy termékcímkézés révén hozzák nyilvánosságra az ilyen anyagok forrását és használatát annak érdekében, hogy a termékek összetételét és származását illetően, ezen adatok nyújtására beszállítóikat felszólítva, teljes körű tájékoztatással szolgáljanak; támogatásra szólít fel azzal kapcsolatban, hogy az OECD-nek a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról szóló útmutatása alapján az úgynevezett konfliktusövezetből származó ásványok tekintetében bevezessék a kellő gondosság kötelező elvét az ónt, tantált, volfrámot és aranyat importálók tekintetében; kéri a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc fontolóra vételének belefoglalását ebbe a folyamatba; |
| --- | --- |

22.

| 23. | elégedetten veszi tudomásul, hogy a jelenlegi (2014/95/EU) számviteli irányelvnek a nem pénzügyi és sokszínűséggel kapcsolatos információk közzététele tekintetében történt felülvizsgálata eredményeképpen a nagyvállalkozások és vállalatcsoportok 2017-től kötelesek közzétenni az emberi jogok tiszteletben tartását és az ahhoz kapcsolódó kérdéseket érintő politikákra, kockázatokra és eredményekre vonatkozó információkat; sürgeti a tagállamokat, hogy az elfogadott időkereten belül maradéktalanul hajtsák végre a felülvizsgált számviteli irányelvet, és többek között hozzanak létre megfelelő, hatékony mechanizmusokat annak biztosítására, hogy a vállalatok eleget tesznek jelentéstételi kötelezettségeiknek; sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyértelmű iránymutatást a vállalatok részére a nem pénzügyi beszámolásra vonatkozó új követelményekről; azt ajánlja, hogy ez az iránymutatás tartalmazza és részletezze az adott vállalat globális értékláncán belül a vállalat tevékenységeihez kapcsolódó fő emberi jogi kockázatok és hatások pontos és átfogó megismeréséhez minimálisan szükséges alapvető elemeket; |
| --- | --- |

23.

A hatékony jogorvoslatokhoz való hozzáférés

| 24. | felkéri a Bizottságot, hogy az érdekelt felekkel, többek között a civil társadalommal és a vállalatokkal folytatott konzultáció keretében mélyrehatóan vizsgálja meg az igazságszolgáltatással kapcsolatos jelenlegi akadályokat a tagállami bíróságok elé vitt olyan ügyekben, amelyek uniós vállalkozások által állítólag külföldön elkövetett emberi jogi visszaélésekre vonatkoznak; kitart amellett, hogy e vizsgálat célja az ilyen akadályok felszámolására vagy csökkentésére szolgáló hatékony intézkedések meghatározása és elfogadásuk előmozdítása; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a tagállamokat, hogy a nemzetközi partnerekkel együttműködve tegyenek megfelelő lépéseket, hogy bírósági, adminisztratív, jogalkotási vagy más megfelelő eszközökön keresztül biztosítsák, hogy amikor ilyen emberi jogi visszaélések fordulnak elő, az érintettek hatékony jogorvoslathoz férjenek hozzá azokban az esetekben, amikor adott államokban székhellyel rendelkező vállalatok tulajdonában, illetve irányítása vagy ellenőrzése alatt vannak a más országokban elkövetett emberi jogi visszaélésekért felelős vállalatok; felhívja az említett államokat, hogy tegyenek megfelelő lépéseket az olyan jogi, gyakorlati és egyéb lényeges akadályok megszüntetésére, amelyek a jogorvoslathoz való hozzáférés megtagadásához vezethetnek, és alakítsák ki a megfelelő eljárási útvonalakat, hogy a harmadik országokból származó érintettek is hozzáférhessenek a polgári jogi és a büntetőjogi igazságszolgáltatáshoz; e tekintetben felszólítja az államokat, hogy lebbentsék fel a jogi személyiségről a fátylat, amely elfedheti egyes vállalatok tényleges tulajdonosi körét; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felszólítja az Uniót és valamennyi államot, különösen az uniós tagállamokat, hogy foglalkozzanak a polgári peres eljárások során felmerülő pénzügyi és eljárási terhekkel; üdvözli a Bizottság által 2013. június 11-én elfogadott 2013/396/EU ajánlást (9) és ösztönzi a tagállamokat, hogy teljesítsék az abban foglaltakat; úgy véli, hogy az ugyanebben az ajánlásban kínált eszköz csökkentheti a perköltségeket az emberi jogi visszaélések áldozatai számára; arra ösztönöz, hogy az ilyen típusú jogorvoslat az emberi jogi visszaélések valamennyi áldozatára alkalmazandó legyen harmadik országokban is, továbbá olyan közös normák elfogadását szorgalmazza, amelyek lehetővé teszik egyesületek számára, hogy az állítólagos áldozatok nevében keresetet nyújtsanak be; |
| --- | --- |

26.

A Bizottsághoz intézett felhívások

| 27. | tudatában van annak, hogy a „vállalati felelősségvállalás” nem egy önálló kérdés, hanem a különböző jogi és politikai területek széles körét érinti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli a magánszektor felelős ellátásilánc-kezelésre irányuló, nem kötelező kezdeményezéseit, amelyeket a Bizottság szolgálatai vezettek be, azonban hangsúlyozza, hogy a magánszektor nem kötelező kezdeményezései önmagukban nem elegendők; szorgalmazza a kötelező és végrehajtható szabályok, valamint az azokhoz kapcsolódó szankciók és független nyomon követési mechanizmusok sürgős bevezetését; |
| --- | --- |

28.

| 29. | üdvözli az általános vámkedvezmény-rendszerre vonatkozó új rendeletet (GSP+), amely 2014. január 1-jén lépett hatályba (10) az Uniónak az emberi és munkajogok, a környezetvédelem és a felelősségteljes kormányzás sérülékeny harmadik országokban való előmozdítására irányuló fő kereskedelempolitikai eszközeként; üdvözli különösen a GSP+ szigorú és rendszerszintű nyomon követési mechanizmusát, és szorgalmazza, hogy összpontosítsanak az egyezményben felsorolt egyezmények nemzeti szintű hatékony végrehajtására; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak meg kell védeniük az emberi jogokat; megjegyzi, hogy a kereskedelmi megállapodások általában hozzájárulhatnak a szabályokon nyugvó globális kereskedelmi rendszer megerősítéséhez, valamint hogy – amint azt az Európai Bizottság a közelmúltban „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című legújabb kereskedelmi stratégiájában felvázolta – a kereskedelemnek és az értékeknek együtt kell járniuk; emlékeztet arra, hogy meg kell vizsgálni a kereskedelmi és a beruházási megállapodások lehetséges emberi jogi hatásait, és ennek alapján minden olyan szükséges emberi jogi záradékot és biztosítékot bele kell foglalni e megállapodásokba, amelyekkel mérsékelhetők és kezelhetők az emberi jogi hatásokkal kapcsolatban azonosított kockázatok; kéri, hogy a Bizottság tegyen meg minden szükséges és lehetséges lépést a holisztikus és koherens fellépés érdekében, és határozottan kéri, hogy a kereskedelmi és beruházási megállapodásokba szisztematikusan építsék be az emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos vállalati felelősségvállalásra vonatkozó, nemzeti szinten végrehajtandó szabályokat, valamint a nemzetközileg elismert elvekre és iránymutatásokra való hivatkozásokat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul nyújtson be jogalkotási javaslatot a kettős felhasználású termékek exportellenőrzésére vonatkozóan, mivel az európai vállalatok által előállított technológiákat világszerte még mindig emberi jogi jogsértéseket okoznak; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sürgeti egy következetes jogszabálycsomag megalkotását, amely tartalmazza az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre, a joghatóságra, a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott bírósági határozatok elismerésére és végrehajtására, az alkalmazandó jogra és a harmadik országokat érintő határokon átnyúló esetekben nyújtott jogsegélyre irányadó szabályokat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kéri, hogy vegyék fontolóra a Brüsszel I. rendelet (11) szerinti joghatósági szabályok kiterjesztését a harmadik országbeli alperesekre a többek között egy uniós tagállammal egyértelmű kapcsolatban álló – azaz az Unióban székhellyel vagy jelentős üzletrésszel rendelkező, illetve az üzleti tevékenységüket főként az Unióban folytató – vállalatok, valamint olyan vállalatok ellen indított peres eljárásokban, amelyek számára az EU jelentős felvevőpiacot jelent; |
| --- | --- |

33.

| 34. | szorgalmazza, hogy a bizonyítékok felfedésére irányuló eljárások fejlesztése révén javítsák a bizonyítékokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet arra, hogy amikor a vállalatok emberi jogi visszaéléseket követnek el, akkor ezek a cselekmények személyes büntetőjogi felelősséggel is járhatnak, és követeli, hogy e bűncselekmények felelősei ellen megfelelő szinten indítsanak büntetőeljárást; felszólítja a tagállamokat, hogy kezeljék azokat a jogi, eljárási és gyakorlati akadályokat, amelyek a bűnüldöző hatóságokat gátolják abban, hogy az emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos bűncselekményekben érintett vállalatok és képviselőik ellen nyomozást folytassanak és vádat emeljenek; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a harmadik országokban vállalatok által elkövetett súlyos emberi jogi visszaélések tekintetében az EUMSZ 83. cikkével összhangban állapítsanak meg szabályozási minimumokat a bűncselekményi tényállások és a büntetési tételek meghatározására vonatkozóan az olyan különösen súlyos bűncselekmények esetében, amelyek jellegüknél vagy hatásuknál fogva több államra kiterjedő vonatkozásúak, illetve amelyek esetében különösen szükséges, hogy az ellenük folytatott küzdelem közös alapokon nyugodjék; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a termelési láncon belüli emberi jogi jogsértések maradéktalan tiszteletben tartása alapvető, nem pedig fogyasztói választás kérdése; a termelők és a fogyasztók tudatosságának fokozása érdekében egy „visszaélésmentes” termékcímke uniós szintű önkéntes bevezetését szorgalmazza, amelynek működését egy független szerv ellenőrizné szigorú szabályok szerint, amely ellenőrzési hatáskörökkel lenne felruházva, és annak ellenőrzésére és tanúsítására szolgálna, hogy az adott termék termelési láncának egyik szakaszában sem követtek el visszaélést; véleménye szerint az EU-nak és a tagállamoknak elő kellene mozdítaniuk az ilyen „visszaélésmentes” termékcímkét; azt ajánlja, hogy az említett „visszaélésmentes” címkét megszerző termékek esetében biztosítsanak kedvezményeket; |
| --- | --- |

37.

| 38. | határozottan felszólítja a Bizottságot, hogy indítson európai szintű kampányt a „visszaélésmentes” címke bevezetése és népszerűsítése céljából, arra ösztönözve az európai fogyasztókat, hogy az olyan termékek és vállalatok mellett döntsenek, amelyek megszerezték ezt a címkét, valamint arra kér minden vállalatot és vállalkozást is, hogy alkalmazzák az emberi jogok tiszteletben tartására és a kapcsolódó kérdésekre vonatkozó bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy rendszeresen számoljanak be az emberi jogok üzleti tevékenységük keretében való hatékony védelmének biztosítása érdekében hozott intézkedésekről, az elért eredményekről, a védelem terén még meglévő hiányosságokról, valamint az e hiányosságok leküzdését célzó jövőbeli ajánlott fellépésekről; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének és az Európai Külügyi Szolgálatnak. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/hu/pdf

(2)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/hu/pdf

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0470.

(4)  HL C 316., 2016.8.30., 141. o.

(5)  HL C 181., 2016.5.19., 2. o.

(6)  HL C 24., 2016.1.22., 28. o.

(7)  HL C 24., 2016.1.22., 33. o.

(8)  https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/mission/principles

(9)  HL L 201., 2013.7.26., 60. o.

(10)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/development/generalised-scheme-of-preferences/

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=URISERV:l33054

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/133 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/133

---

P8_TA(2016)0406

A cseppfolyósított földgázra és a gáz tárolására vonatkozó uniós stratégia

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a cseppfolyósított földgázra és a földgáztárolásra vonatkozó uniós stratégiáról (2016/2059(INI))

(2018/C 215/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a cseppfolyósított földgázra és a földgáztárolásra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2016. február 16-i bizottsági közleményre (COM(2016)0049), |
| --- | --- |

—

tekintettel a cseppfolyósított földgázra és a földgáztárolásra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2016. február 16-i bizottsági közleményre (COM(2016)0049),

| — | tekintettel a „Keretstratégia egy ellenállóképes energiaunióhoz és egy jövőbe mutató éghajlat-politikához” című, 2015. február 25-i bizottsági közleményre (COM(2015)0080) és annak mellékleteire; |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Keretstratégia egy ellenállóképes energiaunióhoz és egy jövőbe mutató éghajlat-politikához” című, 2015. február 25-i bizottsági közleményre (COM(2015)0080) és annak mellékleteire;

| — | tekintettel az „Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra” című, a 2014. január 22-i bizottsági közleményben meghatározott Energia 2030 stratégiára (COM(2014)0015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra” című, a 2014. január 22-i bizottsági közleményben meghatározott Energia 2030 stratégiára (COM(2014)0015),

| — | tekintettel az energiahatékonyságról és annak az energiabiztonsághoz, valamint a 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai kerethez való hozzájárulásáról szóló, 2014. július 23-i bizottsági közleményre (COM(2014)0520), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról és annak az energiabiztonsághoz, valamint a 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai kerethez való hozzájárulásáról szóló, 2014. július 23-i bizottsági közleményre (COM(2014)0520),

| — | tekintettel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület I. munkacsoportjának az „Éghajlatváltozás 2013: Természettudományos alapok” című, ötödik értékelő jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület I. munkacsoportjának az „Éghajlatváltozás 2013: Természettudományos alapok” című, ötödik értékelő jelentésére,

| — | tekintettel az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló, 2014. október 22-i 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló, 2014. október 22-i 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) feleinek 21. konferenciáján (COP 21), 2015 decemberében létrejött párizsi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) feleinek 21. konferenciáján (COP 21), 2015 decemberében létrejött párizsi megállapodásra,

| — | tekintettel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervről szóló, 2011. december 15-i bizottsági közleményre (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervről szóló, 2011. december 15-i bizottsági közleményre (COM(2011)0885),

| — | tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112),

| — | tekintettel a harmadik energiaügyi csomagra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik energiaügyi csomagra,

| — | tekintettel „Az Európai Unió hőtechnikai stratégiája” című, 2016. február 16-i bizottsági közleményre (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió hőtechnikai stratégiája” című, 2016. február 16-i bizottsági közleményre (COM(2016)0051),

| — | tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az energiaellátás biztonságának javítása a belső energiapiac megvalósításával: több erőfeszítésre van szükség” című, 16/2015. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az energiaellátás biztonságának javítása a belső energiapiac megvalósításával: több erőfeszítésre van szükség” című, 16/2015. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel „Az európai energiaunió felé” című, 2015. december 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai energiaunió felé” című, 2015. december 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0278/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0278/2016),

| A. | mivel a földgáz az elkövetkező évtizedekben az ipari termelésben és az épületek fűtésének energiaforrásaként jelentős szerepet tölthet be az Unió energiarendszerében a megújuló energia mellett, miközben az Unió megvalósítja az üvegházhatású gázkibocsátással, az energiahatékonysággal és a megújuló energiával kapcsolatos céljait, és megvalósítja a karbonszegény gazdaságra való áttérést, amelyben a földgáz szerepe fokozatosan csökkenni fog a tiszta energiaforrások javára; |
| --- | --- |

A.

mivel a földgáz az elkövetkező évtizedekben az ipari termelésben és az épületek fűtésének energiaforrásaként jelentős szerepet tölthet be az Unió energiarendszerében a megújuló energia mellett, miközben az Unió megvalósítja az üvegházhatású gázkibocsátással, az energiahatékonysággal és a megújuló energiával kapcsolatos céljait, és megvalósítja a karbonszegény gazdaságra való áttérést, amelyben a földgáz szerepe fokozatosan csökkenni fog a tiszta energiaforrások javára;

| B. | mivel a földgáz fosszilis tüzelőanyag, amely nem megfelelő kezelése esetén az életciklusa (előállítás, szállítás, fogyasztás) során jelentős mennyiségű metánt bocsáthat ki; mivel 20 éves időszakot véve alapul a metán a globális felmelegedéshez potenciálisan jóval nagyobb arányban járul hozzá, mint a szén-dioxid, és ezáltal jelentős hatást gyakorol az éghajlatváltozásra; |
| --- | --- |

B.

mivel a földgáz fosszilis tüzelőanyag, amely nem megfelelő kezelése esetén az életciklusa (előállítás, szállítás, fogyasztás) során jelentős mennyiségű metánt bocsáthat ki; mivel 20 éves időszakot véve alapul a metán a globális felmelegedéshez potenciálisan jóval nagyobb arányban járul hozzá, mint a szén-dioxid, és ezáltal jelentős hatást gyakorol az éghajlatváltozásra;

| C. | mivel az Európai Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy 2050-re az 1990-es szint 80–95 %-ára csökkenti az üvegházhatású gázok kibocsátását; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy 2050-re az 1990-es szint 80–95 %-ára csökkenti az üvegházhatású gázok kibocsátását;

| D. | mivel Európa földgázbehozataltól való függése az elkövetkező években várhatóan növekedik majd, és egyes államokban már elérte a 100 %-ot olyan esetekben, amikor nem vagy csak korlátozott számban állnak rendelkezésre alternatív szállítók vagy szállítási útvonalak; |
| --- | --- |

D.

mivel Európa földgázbehozataltól való függése az elkövetkező években várhatóan növekedik majd, és egyes államokban már elérte a 100 %-ot olyan esetekben, amikor nem vagy csak korlátozott számban állnak rendelkezésre alternatív szállítók vagy szállítási útvonalak;

| E. | mivel a cseppfolyósított földgáz (LNG) Európa számára mind a földgáz árának mérséklésére gyakorolt nyomás révén a versenyképesség növelése, mind pedig az ellátásbiztonság fokozása tekintetében nagy lehetőséget jelent; mivel a földgáz a megújuló energiaforrások számára rugalmas tartalékot is jelent; |
| --- | --- |

E.

mivel a cseppfolyósított földgáz (LNG) Európa számára mind a földgáz árának mérséklésére gyakorolt nyomás révén a versenyképesség növelése, mind pedig az ellátásbiztonság fokozása tekintetében nagy lehetőséget jelent; mivel a földgáz a megújuló energiaforrások számára rugalmas tartalékot is jelent;

| F. | mivel a földgáznak (a CNG-nek és az LNG-nek) a közlekedésben való alkalmazása az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló 2014/94/EU irányelvben előírtak szerint jelentős környezeti előnyökkel járna; |
| --- | --- |

F.

mivel a földgáznak (a CNG-nek és az LNG-nek) a közlekedésben való alkalmazása az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló 2014/94/EU irányelvben előírtak szerint jelentős környezeti előnyökkel járna;

| G. | mivel az Uniónak aktívan kell törekednie saját – például Cipruson felfedezett – hagyományos gázkészleteinek hasznosítására; |
| --- | --- |

G.

mivel az Uniónak aktívan kell törekednie saját – például Cipruson felfedezett – hagyományos gázkészleteinek hasznosítására;

| H. | mivel az Uniónak mint a világ második legnagyobb LNG-importőrének kezdeményezőbb szerepet kellene játszania a nemzetközi energiadiplomácia színterén; |
| --- | --- |

H.

mivel az Uniónak mint a világ második legnagyobb LNG-importőrének kezdeményezőbb szerepet kellene játszania a nemzetközi energiadiplomácia színterén;

| I. | mivel fontos a hazai energiaforrások, például a ciprusi kizárólagos gazdasági övezetben található földgázkészletek felhasználására vonatkozó integrált javaslat kezdeményezése, valamint egy földgáz-cseppfolyósító létesítmény kialakításának támogatása Cipruson a környező területekről származó készletek kiaknázása szempontjából; |
| --- | --- |

I.

mivel fontos a hazai energiaforrások, például a ciprusi kizárólagos gazdasági övezetben található földgázkészletek felhasználására vonatkozó integrált javaslat kezdeményezése, valamint egy földgáz-cseppfolyósító létesítmény kialakításának támogatása Cipruson a környező területekről származó készletek kiaknázása szempontjából;

| J. | mivel az Unió továbbra sem tudja maradéktalanul kihasználni az integrált belső energiapiac előnyeit, mivel nem rendelkezik elegendő összeköttetéssel és egységességgel, és mivel a harmadik energiaügyi csomag végrehajtása még nem teljes; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió továbbra sem tudja maradéktalanul kihasználni az integrált belső energiapiac előnyeit, mivel nem rendelkezik elegendő összeköttetéssel és egységességgel, és mivel a harmadik energiaügyi csomag végrehajtása még nem teljes;

| K. | mivel „A stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiája” öt, egymást kölcsönösen erősítő és egymással szorosan összefüggő dimenziót határoz meg, nevezetesen: energiabiztonság; teljesen integrált európai energiapiac, energiahatékonyság; a gazdaság dekarbonizációja; kutatás, innováció és versenyképesség; mivel a stratégiának a mindenki számára megfizethető energiaárakat is elő kell segítenie; |
| --- | --- |

K.

mivel „A stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiája” öt, egymást kölcsönösen erősítő és egymással szorosan összefüggő dimenziót határoz meg, nevezetesen: energiabiztonság; teljesen integrált európai energiapiac, energiahatékonyság; a gazdaság dekarbonizációja; kutatás, innováció és versenyképesség; mivel a stratégiának a mindenki számára megfizethető energiaárakat is elő kell segítenie;

Bevezetés

| 1. | üdvözli „A cseppfolyósított földgázra (LNG) és a földgáztárolásra vonatkozó uniós stratégia” című bizottsági közleményt; úgy véli, hogy az LNG-t és a földgáztárolást teljes mértékben integráló belső energiapiac jelentős szerepet tölt majd be az ellenállóképes energiaunió mint végső cél elérésében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy az LNG-re és a földgáztárolásra vonatkozó uniós stratégia az energiaunió egyik olyan eleme, amely az Unió fenntartható, biztonságos és versenyképes energiarendszerre történő áttérési törekvésének ad konkrét kifejezési formát, valamint az a célja, hogy véget vessen a külső gázszállítóktól való függőségnek; hangsúlyozza, hogy az energiaunió egyik célja az, hogy az EU világelső legyen a megújuló energiák terén; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mivel a COP 21 keretében létrejött párizsi megállapodással összhangban ki kell igazítani az EU földgázpolitikáját, megfelelve annak a kitűzött célnak, hogy az iparosodás előtti szintekhez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedés ne haladja meg a 1,5o Celsius-fokot; mivel a földgáz 2050-ig – amikorra a párizsi megállapodással és az EU energiaügyi ütemtervével összhangban az üvegházhatású gázok kibocsátását az 1990-es szint 80-95 %-ára kell csökkenteni – várhatóan továbbra is szerepet játszik az Unió energiarendszerében, különösen az ipari termelésben és az épületek hőforrásaként; mivel a földgáz szerepe csökkenni fog és hosszú távon a használatát teljesen meg kell szüntetni, amint az Unió megvalósítja az üvegházhatású gázkibocsátással, az energiahatékonysággal és a megújuló energiával kapcsolatos nagyra törő céljait, valamint áttér a karbonszegény gazdaságra; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az energiabiztonság a nemzeti energiapolitikák jobb összehangolása, egységes energiapiaccal rendelkező, tényleges energiaunió létrehozása, közös energiapolitika, valamint a tagállamok között e témában való együttműködés által valósítható meg a leghatékonyabb módon, a szolidaritás és a bizalom elvével összhangban; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy az energiapolitika további integrációjának a tagállamok érdekeit kell szolgálnia az uniós célkitűzésekkel, a nemzetközi kötelezettségekkel és a meghatározott célkitűzésekkel összhangban, és nem lehet ellentétes a tagállamok és állampolgárainak érdekeivel; támogatja a közös uniós álláspont kialakítására irányuló erőfeszítéseket a multilaterális energiaügyi intézmények és keretek tekintetében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy minden uniós polgár számára biztosítani kell a hozzáférést a biztonságos és megfizethető energiaellátáshoz; e tekintetben kiemeli a jelenleg zajló fejleményeket a cseppfolyós földgáz globális piacain, ahol a túlkínálat az árak csökkenéséhez vezetett, ami lehetőséget nyújt arra, hogy a viszonylag olcsóbb gázellátás révén alacsonyabb energiaköltségeket lehessen biztosítani az uniós fogyasztók számára; hangsúlyozza, hogy a biztonságos, megfizethető és fenntartható energia az európai gazdaság egyik kulcsfontosságú hajtóereje, és létfontosságú az ipari versenyképesség számára; kéri az Uniót és tagállamait, hogy az uniós energiastratégia részeként egyrészt biztosítsanak elsőbbséget az energiaszegénység felszámolásának, másrészt fejlesszék az energiaellátást a bevált gyakorlatok uniós szintű megosztása révén; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az LNG-re vonatkozó uniós stratégiának összhangban kell lennie az alkalmazkodóképes energiaunió keretstratégiájával, hogy elősegítse a fokozottan biztonságos energiaellátást, a dekarbonizációt, a gazdaság hosszú távú fenntarthatóságát, valamint a megfizethető és versenyképes energiaárak biztosítását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | egyetért azzal a bizottsági értékeléssel, miszerint a balti, valamint a közép- és délkelet-európai tagállamok és Írország – az egyes tagállamok által végrehajtott óriási infrastrukturális fejlesztések ellenére – továbbra is nagymértékben egyetlen szállítótól függnek, és ki vannak téve a kínálati sokkoknak és ellátási zavaroknak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elismeri, hogy az LNG és a hozzá tartozó csőhálózati infrastruktúra elérhetősége e tagállamokban jelentősen javíthatná a jelenlegi ellátásbiztonsági helyzetet, nemcsak fizikai, hanem gazdasági értelemben is, egyúttal hozzájárulva a versenyképesebb energiaárakhoz is; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és ösztönözzék a meglévő infrastruktúra – többek között a gáztárolás – hatékonyabb és jobb kihasználását; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a figyelmet a villamos áramot gázzá átalakító technológiában rejlő lehetőségekre a megújuló energiák tárolása, valamint azok közlekedéshez, fűtéshez és villamosenergia-termeléshez történő karbonsemleges gázként való felhasználása terén; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy az uniós földgázrendszert diverzifikáltabbá és rugalmasabbá kell tenni, ezzel hozzájárulva az energiaunió kulcsfontosságú célkitűzéséhez, azaz a biztonságos, kiszámítható és versenyalapú földgázellátáshoz; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan stratégiát, amely hosszú távon az Unió gáztól való függőségének csökkentésére törekszik, tekintettel azon kötelezettségvállalására, hogy 2050-re az 1990-es szinthez képest 80–95 %-kal csökkenti az üvegházhatású gázok kibocsátását, és ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság „elsődleges elvnek” tekintése és a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos megszüntetése jelentősen csökkentené az Unió importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy a Parlament többször is kérte a 2030-ig teljesítendő, kötelező éghajlat- és energiapolitikai célkitűzések – azaz az üvegházhatást okozó gázok uniós kibocsátásainak legalább 40 %-os csökkentése, a megújuló energia tekintetében legalább 30 %-os célkitűzés, az energiahatékonyság tekintetében pedig 40 %-os célkitűzés – egyedi nemzeti célkitűzések útján való végrehajtását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az új LNG-visszaalakító terminálok támogatása előtt elő kell mozdítani a meglévő LNG-terminálok leghatékonyabb, határokon átnyúló kihasználását, a technológiai bezáródás és a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos infrastruktúra elértéktelenedésének megelőzése és annak biztosítása érdekében, hogy az új projektek költségeit ne a fogyasztóknak kelljen viselniük; úgy véli, hogy a Bizottságnak alaposan felül kell vizsgálnia a gázkeresletre, a kockázatokra vonatkozó elemzését, valamint a kockázat- és szükségletértékeléseit; |
| --- | --- |

13.

Az infrastruktúra hiányosságainak pótlása

LNG-infrastruktúra

| 14. | emlékeztet arra, hogy az Unió egészének LNG-visszaalakító terminálokkal való ellátottsága megfelelő, és elismeri, hogy az elmúlt évek szerény belső gázkereslete és az LNG viszonylag magas globális ára miatt több uniós LNG-visszaalakító terminál kihasználtsági aránya alacsony; hangsúlyozza, hogy valamennyi tagállamnak – különösen a legkiszolgáltatottabbaknak – közvetlenül vagy közvetve, más tagállamokon keresztül hozzá kell férniük az LNG-hez; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a piacalapú megoldások és a meglévő LNG-infrastruktúra regionális szintű használata számára az esetek többségében elsőbbséget kell biztosítani; megjegyzi azonban, hogy a megoldások a nemzeti és a piaci sajátosságoktól – például az összeköttetések szintjétől, a tárolási megoldások rendelkezésre állásától és a piacszerkezettől – függően eltérőek lehetnek; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy az eszközök elértéktelenedésének elkerülése érdekében az új infrastruktúrára vonatkozó döntéshozatal előtt mind regionális, mind környezeti fenntarthatósági szempontból – az Unió éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseinek és a földrajzi egyensúly elvének figyelembevételével – alapos elemzésnek kell alávetni az LNG-ellátási alternatívákat és lehetőségeket az energiabiztonság javítása és annak biztosítása érdekében, hogy a meglévő infrastruktúrát a lehető leghatékonyabban kihasználjuk; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza a regionális együttműködés fontosságát az új LNG-terminálok építése során, és rámutat, hogy a tengeri kijárattal rendelkező tagállamoknak szorosan együtt kell működniük a kontinentális országokkal a szükségtelen és nem gazdaságos projektekbe irányuló túlzott mértékű beruházás elkerülése érdekében; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy a nyugat-keleti és észak-déli folyosók optimális kihasználtsága, valamint a kétirányú szállításra alkalmas, fejlett infrastruktúra bővítené az LNG-ellátás lehetőségeit; úgy ítéli meg, hogy közösen lehetne tudást és információt szerezni olyan területeken, mint az energiatároló létesítmények, vagy az LNG-re és rendszerösszekötőkre vonatkozó pályázati eljárások; határozottan úgy véli, hogy az uniós stratégiának biztosítania kell, hogy az LNG Európa-szerte regionális szinten hozzáférhető legyen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be stratégiákat az olyan létesítmények támogatására, amelyeket használni lehet a jövőben a megújuló földgáz továbbításának és tárolásának kezelésére. |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a stratégiának magában kell foglalnia az LNG használatát mint a gázelosztási és -továbbítási infrastruktúra fejlesztésének alternatíváját azokon a területeken, ahol az jelenleg nem költséghatékony; megjegyzi, hogy a kisméretű LNG-létesítmények optimális infrastruktúrát jelenthetnek a földgázfelhasználás növelése számára azon térségekben, ahol a földgáz-infrastruktúrával kapcsolatos beruházások nem kifizetődők, beleértve a gáz hő előállítását célzó felhasználásának növelését és ekképpen az ún. nem ipari kibocsátások korlátozását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a fő közös érdekű projekteket és csak a három regionális magas szintű csoport által meghatározott, gazdasági szempontból leghatékonyabb projektek számára biztosítsanak kiemelt elsőbbséget; hangsúlyozza, hogy a szükséges és a gáz iránti keresletnek megfelelő LNG-terminálok kiépítése nem elegendő, és hogy a csőhálózati infrastruktúra támogatása és a megfelelő díjtételek elengedhetetlenek ahhoz, hogy az előnyök a fogadó országokon kívül is realizálódjanak; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli, hogy a fontos LNG-projekteket (pl. az észak-déli folyosót) közös érdekű projektekként határozták meg; felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vonja be a balkáni országokat a gázvezetékek és a TEN-E hálózat további rekonstrukciójának megtervezésébe annak érdekében, hogy az Unió energetikai ágazata kulcsszerepet játszhasson a régióban; |
| --- | --- |

21.

| 22. | egyetért a Bizottság által az ellátásbiztonsági rendelet jelenlegi felülvizsgálata során előterjesztett, a rendszerösszekötők kétirányú szállításra vonatkozó mentességeinek felülvizsgálatát célzó javaslattal, és támogatja ebben a folyamatban az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) szerepének bővítését; tudomásul veszi az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) munkaerő- és forráshiányát; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az ACER számára a szükséges erőforrásokat, különösen a kellő számú saját munkatársat, hogy az ügynökség el tudja látni a jogszabályok által ráruházott feladatokat; |
| --- | --- |

22.

Tárolási infrastruktúra

| 23. | emlékeztet arra, hogy az új gáztárolók fejlesztése során a geológia az egyik fő meghatározó tényező, és megállapítja, hogy jelenleg Európában sok a fölösleges gáztárolási kapacitás; hangsúlyozza, hogy a regionális együttműködés és a gázhálózati összeköttetések megfelelő szintje, valamint a belső szűk keresztmetszetek megszüntetése jelentősen javíthatná a meglévő gáztárolók kihasználtsági arányát; kiemeli, hogy biztosítani kell a legszigorúbb környezetvédelmi előírások alkalmazását az LNG-tároló infrastruktúra tervezése, létrehozása és használata során; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy a gáztárolók határokon átnyúló hozzáférhetősége jelenti az egyik kulcsfontosságú eszközt az energiaszolidaritás elvének gázhiány és vészhelyzeti válság idején történő érvényesítéséhez; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy Ukrajna tárolási kapacitásának bővebb használata csak akkor válik lehetővé, ha Ukrajnában garantálható a megfelelő, stabil kereskedelmi és jogi keret és az ellátási infrastruktúra épsége, feltéve, hogy megfelelő szintű gázösszeköttetések állnak rendelkezésre, hogy az energia szabadon, fizikai akadályok nélkül áramolhasson a határokon át; hangsúlyozza továbbá, hogy mivel Ukrajna gázfüggő ipari ágazata rövid időn belül újra fog éledni, további gázkészleteket kell majd importálni; úgy ítéli meg, hogy az Uniónak támogatnia kell Ukrajnát az orosz földgáztól való függőségről az LNG-re való átállásban; |
| --- | --- |

25.

Az LNG- és a tárolási infrastruktúra összekapcsolása a piaccal

| 26. | rámutat a regionális, így a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű csoport (CESEC), illetve a balti energiapiacok összekapcsolási tervével (BEMIP) és a Délnyugat-Európával foglalkozó csoport munkájának jelentőségére; úgy véli, hogy ez a fajta önkéntességen alapuló regionális együttműködés igen hatékony, és üdvözli, hogy a Bizottság támogató szerepet játszik e mechanizmusokban; hangsúlyozza, hogy a jóváhagyott cselekvési terveket pragmatikus módon és időben végre kell hajtani, valamint nyomatékosan kéri a végrehajtás szoros nyomon követését; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy költséghatékony energiaellátási megoldásokat kell találni a belső energiapiachoz nem megfelelően kapcsolódó és/vagy integrálódó, de a szolidaritás elvének megfelelően az Unió teljes támogatását kiérdemlő Ibériai-félsziget, Közép- és Délkelet-Európa, a balti államok és Írország hosszú távú ellátásbiztonságának növelése érdekében; kiemeli a legkiszolgáltatottabb, továbbra is „energiaszigetnek” minősülő országok, például Ciprus és Málta támogatásának szükségességét beszállító országaik és útvonalaik diverzifikálása érdekében; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az LNG- és gáztárolásnak hozzá kell járulnia az uniós tagállamok és régiók bárminemű energetikai elszigeteltségének megszüntetéséhez; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kéri, hogy termeljenek gázt a Földközi-tenger, a Fekete-tenger és a Kaszpi-tenger térségében, illetve kéri a tengerparttal nem rendelkező közép- és délkelet-európai országok ezen új kapacitásokkal való összekapcsolását e régiók ellátási forrásainak diverzifikálása céljából; megjegyzi, hogy ez lehetővé teszi majd a különböző forrásokból származó gáz közötti versenyt, és kivált bizonyos olajindexált szerződések alapján importált földgázmennyiségeket, ezzel erősítve a tagállamok tárgyalási pozícióját; hangsúlyozza, hogy egyetlen energiaforrás sohasem lesz elegendő az Unió energiaszükségletének kielégítéséhez, és hogy mind a nemzeti, mind a külföldi piacok szempontjából nélkülözhetetlen a diverzitás; úgy véli ezért, hogy aktívan kell törekedni a Cipruson felfedezett hazai hagyományos földgázkészletek hasznosítására; |
| --- | --- |

28.

| 29. | egyetért a Bizottság azon törekvésével, hogy több információt és segítséget nyújtson a projektgazdák számára a különböző projektfinanszírozási forrásokról, például az Európai Stratégiai Beruházási Alapról (ESBA), az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről (CEF), az európai strukturális és beruházási alapokról és a különböző műszaki megoldásokról; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megállapítja, hogy az optimális uniós és regionális szintű helyzet elérése során alapvető elvként a költséghatékony és környezeti szempontból fenntartható megoldásokat kell követni, továbbá felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy a korlátozottan rendelkezésre álló erőforrásokat a kritikus infrastruktúra fejlesztésére fordítsák annak érdekében, hogy magánbefektetőket vonzzanak az LNG-infrastruktúra és a rendszerösszekötők számára; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy 2015-ben az Oroszországból importált földgáz mennyisége 7 %-kal meghaladta a 2014. évi mennyiséget, és hogy a 2015-ben az Unióba harmadik országokból importált földgáz 41 %-a Oroszországból származott; hangsúlyozza, hogy az LNG és a földgáz tárolása a hatékonyság növekedése és a megújuló energia fokozott alkalmazása mellett létfontosságú szerepet játszik az orosz földgáztól való függőség csökkentésében; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aggodalmának ad hangot az Északi Áramlat gázvezeték kapacitásának tervezett megkétszerezése, illetve annak az energiabiztonságra és az ellátási források diverzifikációjára, valamint a tagállamok közötti szolidaritásra gyakorolt káros hatása miatt; hangsúlyozza a projekt geopolitikai következményeit és a teljes mértékben integrált, biztonságos, versenyképes és fenntartható energiaunió alapját képező elveket, kiemelve, hogy a projektet ezért nem szabad uniós pénzügyi támogatásban vagy uniós jogi eltérések kedvezményében részesíteni; hangsúlyozza, hogy az Északi Áramlat gázvezeték kapacitásának megkétszerezése következtében egy társaság erőfölényre tenne szert az európai gázpiacon, ez pedig el kell kerülni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy ha megépül a 2. Északi Áramlat – ami ellentétes az európai érdekekkel –, akkor szükségszerűen gondos és részletes értékelés alá kell vetni az LNG-terminálokhoz való hozzáférést és az észak–déli földgázfolyosó állását; |
| --- | --- |

33.

A belső energiapiac kiteljesítése: kereskedelmi, jogi és szabályozási szempontok

Az uniós piac vonzóvá tétele az LNG számára

| 34. | nyomatékosan felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a harmadik energiaügyi csomagot és a földgázipari üzemi és kereskedelmi szabályzatokat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rámutat, hogy a jól összekapcsolt cseppfolyósítottgáz-elosztó központok jelentős szerepet játszanak a gázpiacon, ami egységes integrált piacot biztosítana, ahol a gáz a piaci árjelzéseknek megfelelően szabadon áramolhat a határokon keresztül; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy az észak-afrikai országok jelentős gáztartalékai és a Földközi tenger keleti térségében nemrégiben felfedezett gázmezők lehetőséget adnak a régiónak, hogy élénk, Európának gázt továbbító központtá váljon; úgy véli, hogy a földközi-tengeri térségben jelenleg fejlesztés alatt álló LNG-kapacitás képezheti egy infrastrukturális központ alapját; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kitart amellett, hogy a belső gázpiac kiteljesítése és a szabályozási akadályok elhárítása nagyban javítaná a gázpiacok likviditását; nyomatékosan felhívja az érdekelt feleket, hogy mielőbb véglegesítsék a földgázszállítási díjak összehangolt rendszerére vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzatot; |
| --- | --- |

37.

| 38. | emlékeztet arra, hogy a kormányok, a nemzeti szabályozó hatóságok és a legfontosabb érdekelt felek között folyamatosan aktív együttműködésre van szükség a határokon átnyúló beruházásokkal kapcsolatban, a nemzeti érdekek mellett mindig szem előtt tartva az európai perspektívát; |
| --- | --- |

38.

A földgáztárolás a belső piacon

| 39. | rámutat, hogy a meglévő gáztárolók kihasználási arányának növelése érdekében uniós szinten össze kell hangolni a szállítási díjstruktúrákat és növelni kell az átláthatóságot a díjak meghatározása terén; úgy véli, hogy a földgázszállítási díjak összehangolt struktúrákra vonatkozó szabályrendszerben figyelembe kell venni a harmonizáció szükségességét; |
| --- | --- |

39.

| 40. | egyetért a Bizottság azon javaslatával, hogy lehetővé kell tenni a biometán és a vonatkozó uniós gázszállítási, -elosztási és -tárolási normáknak megfelelő egyéb megújuló gázok alkalmazását; ezzel kapcsolatban azt ajánlja, hogy vegyék fontolóra technikai paraméterek, például a gázminőség, a költséghatékonyság, a méretgazdaságosság és az esetleges helyi vagy regionális hálózati megoldások alkalmazását; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nyomatékosan felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a harmadik energiaügyi csomagot, különösen a biometánnak a hálózatba és a tárolási létesítményekbe való bejuttatását biztosító rendelkezések tekintetében; kiemeli ebben a vonatkozásban a 2009/73/EK irányelvet, amelynek megfelelően a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szükséges minőségi követelmények figyelembevétele mellett a biogáz és a biomasszából származó gázfajták, valamint egyéb gázfajták megkülönböztetéstől mentesen betáplálhatók legyenek a gázhálózatba, a vonatkozó műszaki szabályok és a biztonsági szabványok követelményeinek betartása mellett; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kéri az LNG-létesítmények és a tárolók üzemeltetőit, hogy a nemzeti szabályozó hatóságokkal együttműködésben dolgozzanak ki új, rugalmas, a hatályos uniós jogszabályoknak megfelelő termékeket és szolgáltatásokat az LNG-visszaalakítás és -tárolás vonzóbbá tétele és a meglévő LNG- és tároló létesítmények kihasználásának maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

42.

A tárolás szerepének optimalizálása a gázellátás biztonsága érdekében

| 43. | hangsúlyozza a gáztárolás által nyújtott azonnali, rendkívül rugalmas szolgáltatások egyes tagállamokban betöltött szerepét, és rámutat, hogy az ellátás zavara idején a tároló eltérő szerephez juthat az LNG-hez képest, ha az ellátási lánc logisztikája esetleg nem biztosítja ugyanazt rugalmasságot; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza a szabályozási akadályok felszámolásának jelentőségét a regionális tárolási koncepciók kidolgozása szempontjából; úgy véli, hogy egyes tárolók egyedi feltételeket kielégítő nemzetközi szolgáltatásokat, például határokon átnyúló szállítással összekötött tárolási szolgáltatásokat is nyújthatnának; javasolja, hogy a regionális magas szintű csoportok működjenek fokozottabban együtt a stratégiailag értékes eszközök regionális és európai szintű felhasználására vonatkozó innovatív megoldások felkutatása céljából; |
| --- | --- |

44.

Az EU mint a nemzetközi LNG-piacok szereplője

| 45. | megállapítja, hogy a cseppfolyósító kapacitás növelése világszintű tendencia, amely potenciális hatást gyakorol majd az európai gázpiacokra; |
| --- | --- |

45.

| 46. | úgy véli, hogy fontos piacként való megjelenése révén az EU hozzájárulhat a földgáz-kereskedelem szabályainak kialakulásához a globális gázpiacok rugalmasságának és konvergenciájának javítása érdekében; |
| --- | --- |

46.

| 47. | támogatja a Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat és a tagállamok tevékeny szerepvállalását az energiadiplomáciában egy szabályokon alapuló, átlátható és jól működő globális gázpiac előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU alapvető értékeivel és külpolitikai fellépésének hatékonyságával összhangban csökkentsék vagy szüntessék meg az EU emberi jogokat megsértő önkényuralmi rendszerektől származó behozataltól való függését az olaj- és a gáz tekintetében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | az intézmények közötti fokozott konvergenciára és szinergiára szólít fel, nevezetesen a külső energiabiztonsági prioritásoknak a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által folytatott politikákba történő fokozott integrációjára, továbbá az alelnök/főképviselő és az illetékes biztosok közötti jobb koordinációra; felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy jobban éljenek az együttműködést meglévő módjaival és alakítsanak ki újakat a jelenlegi és potenciális szállítókkal, valamint a tranzitországokkal és más kulcsfontosságú szereplőkkel; ezzel összefüggésben felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet az uniós energiadiplomáciai cselekvési terv végrehajtásáról. |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy el kell hárítani az akadályokat az LNG világszintű szabad kereskedelme elől, és az LNG-termelésnek fenntarthatónak kell lennie; nyomatékosan kéri ezzel összefüggésben az Egyesült Államok döntéshozóit, hogy növeljék a beruházások biztonságát azáltal, hogy egyértelmű kritériumokat és határidőket vezetnek be a szabadkereskedelmi megállapodások hatálya alá nem tartozó országokba irányuló földgázexport engedélyezési folyamatába; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy a globális szabadkereskedelmi fórumokon hangsúlyosabban fel kell hívni a figyelmet az importált cseppfolyósított földgáz környezeti, éghajlati és társadalmi hatásaira; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az illékony metánkibocsátások minimalizálását; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy az LNG használata a tengeri és a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkenéséhez is hozzájárulhat, amennyiben minden hatékony intézkedést meghoznak azért, hogy az üzemanyag teljes életciklusa során – ideértve a termelési, az elosztási és az égési szakaszt – minimalizálják a metánszivárgást; ezért felszólít a megfelelő rendelkezések meghozatalára a metánszivárgás minimalizálása érdekében a teljes LNG-láncban az elérhető legjobb technológiák alkalmazása révén, és e célból megfelelő K+F finanszírozás biztosítására; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelem kulcsfontosságú szerepet játszik az energiabiztonság megteremtésében, és a szoros energiaügyi partnerségek, amelyeket az energiaügyi fejezeteknek az uniós kereskedelmi megállapodásokba való belefoglalása is megerősít, ennek alapvető eszközei; kulcsfontosságúnak tartja, hogy az Unió kereskedelempolitikája növelje az uniós tagállamok energiaellátásának diverzifikációját és csökkentse a túl kevés szállítótól származó importenergiától való függőségüket; hangsúlyozza, hogy az Uniónak új partnerségi lehetőségeket kell feltárnia, felülvizsgálnia a jelenlegi partnerségeket és konkrét energiaügyi tárgyalásokat folytatnia – többek között – közép-ázsiai, észak-afrikai és amerikai térségben lévő más partnerekkel; rámutat arra, hogy az Uniónak kezdeményezőbb szerepet kellene játszania a nemzetközi energiadiplomácia színterén; szorgalmazza az EU kereskedelmi és energiapolitikája közötti összhang növelését; hangsúlyozza az átláthatóság növelésének szükségességét a cseppfolyósított földgázzal kapcsolatos nemzetközi tárgyalások során; úgy véli, hogy a partnerekkel, például az Egyesült Államokkal és Ausztráliával folytatott tárgyalásoknak határozott energiaügyi elemet kell tartalmazniuk; hangsúlyozza, hogy az Uniónak szoros együttműködést kell folytatnia a nemzetközi partnerekkel a versenyen alapuló és átlátható globális LNG-piac érdekében; |
| --- | --- |

53.

| 54. | emlékeztet rá, hogy a jelenlegi kihívásoknak való megfelelés, valamint az energiaügyi és éghajlat-változási célkitűzések végrehajtása érdekében az e szakpolitikai területeket jellemző globális korlátok mellett az Uniónak és tagállamainak a meglévő jogi keretek és nemzetközi egyezmények alapján közösen kell fellépniük a nemzetközi szintéren energiabiztonsági és fenntarthatósági kérdések nemzetközi kereskedelmi fórumokon – valamint a gázbehozataltól függő partnerországok körében – történő felvetésével; hangsúlyozza, hogy az Uniónak ugyanakkor támogatnia kell és ösztönöznie kell az energiahatékonyságot; |
| --- | --- |

54.

| 55. | úgy véli, hogy az uniós tagállamok magán- és állami vállalatai számára a tiszta, biztonságos és energiahatékony technológiák terén jelentős lehetőségeket teremtő kereskedelmi politika különösen fontos, különösen a növekvő globális energiakereslet fényében; jelentős vámcsökkentéseket szorgalmaz a tiszta technológiák számára a zöld árukkal kapcsolatos kezdeményezés keretében, továbbá az EU szabadkereskedelmi megállapodásaiban, amelyeknek meg kell szüntetniük az energiahordozók kereskedelmére vonatkozó nem vámjellegű akadályokat; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kiemeli a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségi megállapodás (TTIP) energiáról és nyersanyagokról szóló fejezetének fontosságát az EU energiabiztonsága szempontjából; üdvözli a Bizottságnak az Egyesült Államokból származó földgáz uniós exportjára vonatkozó korlátozások megszüntetésére irányuló munkáját; |
| --- | --- |

56.

| 57. | úgy véli, hogy az Egyesült Államok keleti partvidékén található Sabine Pass LNG-n keresztül a piacra kerülő évi 12,2 milliárd m3 földgáz a különböző egyesült államokbeli projekteknek köszönhetően 2020-ig piacra jutó potenciálisan további 74 milliárd m3-t kitevő földgázzal együtt jelentős lehetőséget kínál Európa számára, hogy erősítse energiakereskedelmi kapcsolatait az Egyesült Államokkal; véleménye szerint a TTIP nyersanyagokról és energiáról szóló fejezetének lezárása jelentős mértékben javítja majd az Unió gázellátási lehetőségeit; |
| --- | --- |

57.

| 58. | úgy véli, hogy az európai vállalatok nem korlátozhatók abban, hogy a belföldi vállalatokkal azonos feltételek mellett működjenek a harmadik országok energiapiacain; hangsúlyozza, hogy az európai energiapiacon működő harmadik országbeli vállalatoknak eleget kell tenniük az európai jogszabályoknak; hangsúlyozza, hogy e szereplőknek átlátható struktúrával kell rendelkezniük, amely lehetővé teszi részvényeseik nyomon követését. |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza, hogy az LNG-vel kapcsolatos tervezés, a létesítmények kiépítése és a gáz használata, valamint a hazai készletek és források kitermelése tekintetében a lehető legszigorúbb környezetvédelmi normákat kell érvényesíteni és tiszteletben kell tartani a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó előírásokkal kapcsolatos nemzetközi munkaügyi normákat; hangsúlyozza, hogy fel kell hívni a figyelmet az importált cseppfolyósított földgáz környezeti, éghajlati és társadalmi hatásaira; ismételten emlékeztet arra, hogy be kell vonni a helyi közösségeket, és hogy a fogyasztás és – építés esetén – az új infrastruktúra tervezése tekintetében a valóságot tükröző értékelésekre kell támaszkodni; hangsúlyozza, hogy a cseppfolyósított földgázra való átállás lehetőséget kínál a tengeri szénszállítástól való függőség megszüntetésére; felhívja az Uniót, hogy biztosítson pénzügyi támogatást az ilyen célú európai projektek számára; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rámutat arra, hogy mivel a következő években az LNG-ellátás növekedése várható, ezt a stratégiát ki lehetne egészíteni az LNG-t szállító hajókra irányuló szükségletek értékelésével és olyan intézkedésekkel, amelyek lehetővé teszik az uniós hajógyártó ipar számára, hogy megragadja ezt a lehetőséget, és ezáltal hozzájáruljon azon célhoz, hogy az ipar GDP-aránya 2020-ra 20 %-ra növekedjen; felszólít arra, hogy a Tanács folyamatosan kísérje figyelemmel az LNG-szállítás biztonsági normáit és szükség esetén szigorítsa azokat a terrorizmus megelőzésére irányuló intézkedések keretében; |
| --- | --- |

60.

A fenntarthatóság kérdése és az LNG mint közlekedési, fűtési és villamosenergia-termelési célú alternatív tüzelőanyag

| 61. | elismeri, hogy az LNG-ben mint alternatív üzemanyagban komoly lehetőségek rejlenek mind a közúti, mind a tengeri szállítás terén; hangsúlyozza, hogy az LNG áruszállítás területén való szélesebb körű alkalmazása hozzájárulhat a globális CO2-, SOx- és NOx-kibocsátások csökkentéséhez, különösen, ha a tengeri szállításban gyarapodik a cseppfolyósított földgázzal (LNG) működő motorok használata; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza, hogy a töltés infrastruktúra-hálózatának megléte az LNG mint alternatív üzemanyag közlekedési ágazatban való számottevő alkalmazásának előfeltétele; felhívja e tekintetben a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az alternatív tüzelőanyagokról szóló 2014/94/EU irányelv maradéktalan végrehajtását, többek között LNG-töltőállomások létesítését a TEN-T folyosók mentén, illetve a tengeri és a belvízi kikötőkben, felváltva a szennyezőbb üzemanyagokat; hangsúlyozza azonban ezzel összefüggésben, hogy következetes összhangot kell biztosítani a fenntarthatósági célkitűzésekkel, ezért a cseppfolyósított földgáz nem szoríthatja ki a megújuló energiaforrásokat; |
| --- | --- |

62.

| 63. | felszólít tengeri útvonalak kifejlesztésére, például az Azori-szigetek érintésével, amely földrajzi elhelyezkedésénél fogva kulcsfontosságú töltőállomás lehetne a transzatlanti LNG-útvonalakhoz; kéri az Európai Bizottságot, hogy bocsásson rendelkezésre forrásokat az e célt szolgáló projektek támogatására; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és azok régióival közösen hozza létre az „LNG kék folyosók a szigeteknek” elnevezésű közös projektet a tengerészeti ágazat számára, amely felöleli a TEN-T átfogó hálózat kikötőit, a szükséges LNG-infrastruktúrák létrehozása és ezen hálózat, valamint a TEN-T törzshálózat összekapcsolása érdekében; |
| --- | --- |

64.

| 65. | felhívja továbbá a tagállamokat a 2014/94/EU irányelv végrehajtásának biztosítására a CNG- töltőállomások tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy a városi/külvárosi agglomerációkban és más sűrűn lakott területeken, valamint legalább a meglévő TEN-T törzshálózat mentén az egész Unióban közlekedhessenek a CNG-vel üzemelő gépjárművek; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza, hogy a 2014/94/EU irányelvben foglaltaknak megfelelően meg kell határozni a tengerjáró és belvízi hajókat, valamint a gépjárműveket kiszolgáló LNG-töltőállomásokra vonatkozó közös műszaki előírásokat; Az LNG tárolására, vételezésére és fedélzeten való használatára vonatkozó szigorú harmonizált biztonsági szabályokat és képzéseket kér az Unió egészében, egyidejű vételezési és szállítási műveleteket téve lehetővé; megállapítja, hogy e munkát a Nemzetközi Tengeri Szervezettel (IMO) és az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökséggel (EMSA) szoros együttműködésben kell elvégezni; |
| --- | --- |

66.

| 67. | hangsúlyozza, hogy megfelelő K+F finanszírozást kell biztosítani egyrészt a belvízi és tengerjáró hajók, valamint a gépjárművek esetében alkalmazott jobb technológiák fejlesztéséhez az alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású flottára történő gyors átállás érdekében, másrészt az LNG-töltőállomások létrehozása esetében a kezelő nélküli rendszerek fejlesztéséhez; kéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék az LNG felhasználásán alapuló hajók és gépjárművek fejlesztését, illetve a hagyományos üzemanyagokat használó járművek átalakítását, hogy használhassanak LNG-t is; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözze az LNG vasúti szállítását, mivel ez elősegíti egyrészről a közúti közlekedés tehermentesítését, másrészről pedig hozzájárul egy csekély károsanyag-kibocsátással járó energiahordozó/tüzelőanyag környezetbarát és biztonságos szállításához; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felszólítja a Bizottságot, hogy az új személygépkocsik CO2-kibocsátására vonatkozóan kibocsátási követelményeket megállapító 443/2009/EK rendelethez kapcsolódóan, az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően vizsgálja meg egy, a szénhidrogén-kibocsátásokra vonatkozó CO2-egyenérték megállapításának lehetőségét, többek között a fogyasztók tájékoztatása céljából; |
| --- | --- |

69.

| 70. | megjegyzi, hogy egyes területeken, például a távolsági szállítás és a nagyteljesítményű ipari felhasználások terén a kisüzemi LNG-technológia alkalmazása nemcsak hozzájárulhat az éghajlatpolitikai célkitűzések eléréséhez, hanem jelentős üzleti előnyt is eredményezhet; |
| --- | --- |

70.

| 71. | megállapítja, hogy az LNG és különösen a sűrített földgáz (CNG) a tömegközlekedés számára is életképes megoldást jelent, mivel már rendelkezésre áll, és ezáltal hozzájárulhat a levegő- és zajszennyezés csökkentéséhez, ami különösen a városi agglomerációkban jobb életkörülményekhez vezethet; |
| --- | --- |

71.

| 72. | megállapítja, hogy bár az LNG és a CNG reális átmeneti megoldást biztosíthat a közlekedés környezetre gyakorolt hatásainak csökkentéséhez, hosszú tavú előnyeik csak akkor valósulnak meg, ha párhuzamosan támogatást kap a zökkenőmentes átmenet a cseppfolyósított biogáz (LBG) és a megújuló energia más formáinak használata felé, többek között úgy, hogy biztosítják az LNG- és az LBG-rendszerek közötti átjárhatóságot; hangsúlyozza, hogy a stratégiának illeszkednie kell az átfogóbb éghajlati és energetikai célokhoz és prioritásokhoz, és a COP 21 konferencián elfogadott megállapodással összhangban a kereslet csökkentésére, az energiahatékonyság javítására és a fosszilis tüzelőanyagok megszüntetésére kell helyeznie a hangsúlyt; |
| --- | --- |

72.

| 73. | hangsúlyozza, hogy a töltőállomás-infrastruktúra hatékony hálózata az LNG mint a közlekedési ágazat alternatív üzemanyaga érdemi alkalmazásának előfeltétele; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre az ilyen infrastruktúrák fejlesztésére irányuló ösztönzőket az ellátás jelenlegi hiányosságainak felszámolása és a teljes ellátási hálózat kiépítése érdekében; |
| --- | --- |

73.

| 74. | a multimodális közlekedés előmozdítása szempontjából hangsúlyozza a tengeri és belvízi kikötőkben található LNG-infrastruktúrák jelentőségét, mivel az ilyen infrastruktúraát a tengeri és belvízi hajók, valamint a szárazföldön való továbbszállítást végző tehergépjárművek egyaránt használni tudják; sürgeti a nemzeti és regionális üzemeltetőket, hogy szorosan működjenek együtt ezen infrastruktúra multifunkcionalitásának és kihasználhatóságának fokozása céljából; |
| --- | --- |

74.

| 75. | úgy gondolja, hogy a földgáz mint alternatív üzemanyag közlekedésben való használatának előmozdítása fontos globális kihívást jelent, és a kibocsátáscsökkentés elérése iránti, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezeten (ICAO) és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezeten (IMO) keresztül megteendő kötelezettségvállalásra vonatkozó felhívásokat; |
| --- | --- |

75.

o

o o

| 76. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, valamint az Energiaközösség Titkárságának és szerződő feleinek. |
| --- | --- |

76.

---

(1)  HL L 307., 2014.10.28., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0444.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/143 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/143

---

P8_TA(2016)0407

A halászati ellenőrzések egységessé tételének mikéntje Európában

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a halászati ellenőrzések egységessé tételének mikéntjéről Európában (2015/2093(INI))

(2018/C 215/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésére, amely az „Európa fenntartható fejlődése” melletti szükséges kötelezettségvállalást irányozza elő, valamint előírja „a környezet minőségének magas fokú védelmét és javítását”, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 11., 43. és 191. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésére, amely az „Európa fenntartható fejlődése” melletti szükséges kötelezettségvállalást irányozza elő, valamint előírja „a környezet minőségének magas fokú védelmét és javítását”, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 11., 43. és 191. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: ellenőrzési rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: ellenőrzési rendelet),

| — | tekintettel a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 15. és 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 15. és 36. cikkére,

| — | tekintettel a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1010/2009/EK bizottsági rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1010/2009/EK bizottsági rendeletre,

| — | tekintettel a 2015/812/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kirakodási kötelezettségre vonatkozó részére, és különösen a 7. és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015/812/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kirakodási kötelezettségre vonatkozó részére, és különösen a 7. és 9. cikkére,

| — | tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre,

| — | tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, 2014. február 5-i álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, 2014. február 5-i álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, 2016. július 6-i álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, 2016. július 6-i álláspontjára (2),

| — | tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek éttermekben és kiskereskedelemben történő nyomonkövethetőségéről szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek éttermekben és kiskereskedelemben történő nyomonkövethetőségéről szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0234/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0234/2016),

| A. | mivel a közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet hatálya az Európai Unió egész területére kiterjed; |
| --- | --- |

A.

mivel a közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet hatálya az Európai Unió egész területére kiterjed;

| B. | mivel a 404/2011/EU végrehajtási rendeletben foglalt különböző vizsgálati modellekben szereplő vizsgálati formákat nem harmonizálták, ugyanazon témákra eltérő elnevezések használatosak, ami a hatóságok közötti információátadásban működési nehézségeket okoz; |
| --- | --- |

B.

mivel a 404/2011/EU végrehajtási rendeletben foglalt különböző vizsgálati modellekben szereplő vizsgálati formákat nem harmonizálták, ugyanazon témákra eltérő elnevezések használatosak, ami a hatóságok közötti információátadásban működési nehézségeket okoz;

| C. | mivel a legutóbbi, az elektronikus hajónaplók végrehajtásához alapvetően szükséges adatcsere-protokollokat 2010 júliusában fejezték be, és mivel az elektronikus hajónaplók 2010 januárja óta kötelezők; |
| --- | --- |

C.

mivel a legutóbbi, az elektronikus hajónaplók végrehajtásához alapvetően szükséges adatcsere-protokollokat 2010 júliusában fejezték be, és mivel az elektronikus hajónaplók 2010 januárja óta kötelezők;

| D. | mivel az európai halászati ellenőrzés szabályossága, gyakorisága, tartama, komolysága, alapossága, hatékonysága és módszerei tekintetében valós eltérések mutatkoznak, illetve a halászok ilyen eltéréseket érzékelnek, és egyenlő és megkülönböztetésmentes elbánásra van szükség; |
| --- | --- |

D.

mivel az európai halászati ellenőrzés szabályossága, gyakorisága, tartama, komolysága, alapossága, hatékonysága és módszerei tekintetében valós eltérések mutatkoznak, illetve a halászok ilyen eltéréseket érzékelnek, és egyenlő és megkülönböztetésmentes elbánásra van szükség;

| E. | mivel a halászati ellenőrzési erőfeszítéseknek szükségszerűen építeniük kell a halászati ágazat teljes körű és aktív részvételére; |
| --- | --- |

E.

mivel a halászati ellenőrzési erőfeszítéseknek szükségszerűen építeniük kell a halászati ágazat teljes körű és aktív részvételére;

| F. | mivel a pontrendszer a halászhajókat és nem a hajótulajdonosokat, a halászat vagy a termelési láncban részt vevő egyéb személyeket bünteti; |
| --- | --- |

F.

mivel a pontrendszer a halászhajókat és nem a hajótulajdonosokat, a halászat vagy a termelési láncban részt vevő egyéb személyeket bünteti;

| G. | mivel a halászati ágazat a tengerekkel és óceánokkal való fenntartható gazdálkodás fontos szereplője; |
| --- | --- |

G.

mivel a halászati ágazat a tengerekkel és óceánokkal való fenntartható gazdálkodás fontos szereplője;

| H. | mivel az esetleges regionális eltérések mellett a tagállamok között jelentős különbségek vannak az európai, különösen az ellenőrzési rendeletből eredő rendeletek alkalmazása terén, és mivel minden egyes tagállam saját egyedi jogrendszerrel és eltérő igazgatási és igazságszolgáltatási szerkezettel rendelkezik, amely szükségszerűen tükröződik a KHP szabályainak való meg nem felelés esetén kiszabott közigazgatási és/vagy büntető szankciók rendszerében és abban is, hogy e rendszerek az egyes tagállamok között eltéréseket és igazságtalanságokat eredményeznek; |
| --- | --- |

H.

mivel az esetleges regionális eltérések mellett a tagállamok között jelentős különbségek vannak az európai, különösen az ellenőrzési rendeletből eredő rendeletek alkalmazása terén, és mivel minden egyes tagállam saját egyedi jogrendszerrel és eltérő igazgatási és igazságszolgáltatási szerkezettel rendelkezik, amely szükségszerűen tükröződik a KHP szabályainak való meg nem felelés esetén kiszabott közigazgatási és/vagy büntető szankciók rendszerében és abban is, hogy e rendszerek az egyes tagállamok között eltéréseket és igazságtalanságokat eredményeznek;

| I. | mivel megállapítást nyert, hogy kockázatokat hordoz, ha a nemzeti ellenőrzési hatóságok nem mindenkor férnek hozzá a külföldi hajók hatékony ellenőrzéséhez szükséges lényeges adatokhoz, és mivel az ellenőrzésekkel és szankciókkal kapcsolatos eltérő megközelítések problémát okoznak a tagállamok számára az észlelt jogsértések lobogó szerinti államokkal való nyomon követésekor; |
| --- | --- |

I.

mivel megállapítást nyert, hogy kockázatokat hordoz, ha a nemzeti ellenőrzési hatóságok nem mindenkor férnek hozzá a külföldi hajók hatékony ellenőrzéséhez szükséges lényeges adatokhoz, és mivel az ellenőrzésekkel és szankciókkal kapcsolatos eltérő megközelítések problémát okoznak a tagállamok számára az észlelt jogsértések lobogó szerinti államokkal való nyomon követésekor;

| J. | mivel a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatból származó, az Unióba beáramló termékekre vonatkozóan szigorúbb ellenőrzésekre van szükség, és valamennyi tagállamban garantálni kell az ilyen halászat azonos szintű ellenőrzését; |
| --- | --- |

J.

mivel a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatból származó, az Unióba beáramló termékekre vonatkozóan szigorúbb ellenőrzésekre van szükség, és valamennyi tagállamban garantálni kell az ilyen halászat azonos szintű ellenőrzését;

| K. | mivel az 1224/2009/EK rendelet és a megfelelő szankciók végrehajtásáért a tagállamok felelnek; |
| --- | --- |

K.

mivel az 1224/2009/EK rendelet és a megfelelő szankciók végrehajtásáért a tagállamok felelnek;

| L. | mivel egyes tagállamok nem rendelkeznek speciális halászati ellenőrzési egységekkel; |
| --- | --- |

L.

mivel egyes tagállamok nem rendelkeznek speciális halászati ellenőrzési egységekkel;

| M. | mivel az Európai Halászati Ellenőrzési Hivatal (EFCA), amelyet a közös halászati politika szerinti legmagasabb szintű közös ellenőrzési normák előmozdítása érdekében hoztak létre, a rendelkezésére álló erőforrások korlátozottsága ellenére hatékony szerepet játszik az ellenőrzési rendszer egységes végrehajtásában; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Halászati Ellenőrzési Hivatal (EFCA), amelyet a közös halászati politika szerinti legmagasabb szintű közös ellenőrzési normák előmozdítása érdekében hoztak létre, a rendelkezésére álló erőforrások korlátozottsága ellenére hatékony szerepet játszik az ellenőrzési rendszer egységes végrehajtásában;

| N. | mivel az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA), különösen a 11 06 62 02. (a közös halászati politika (KHP) és az integrált tengerpolitika ellenőrzése és végrehajtása), valamint a 11 06 64. (EFCA) költségvetési tételeivel hozzájárulhat a halászati ellenőrzés tökéletesítéséhez és korszerűsítéséhez; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA), különösen a 11 06 62 02. (a közös halászati politika (KHP) és az integrált tengerpolitika ellenőrzése és végrehajtása), valamint a 11 06 64. (EFCA) költségvetési tételeivel hozzájárulhat a halászati ellenőrzés tökéletesítéséhez és korszerűsítéséhez;

| O. | mivel a kirakodási kötelezettség már alkalmazandó, és az a halászati szereplőket aránytalanul súlyosan érinti, mivel ugyan a szereplők az uniós jog értelmében megengedett eszközöket és felszereléseket használnak, és minden lehetséges módon kerülik a járulékos fogásokat, pusztán azért is megbüntethetik őket, mert e fogások meghaladják az uniós és a nemzeti jog szerint megengedett maximális mennyiséget; |
| --- | --- |

O.

mivel a kirakodási kötelezettség már alkalmazandó, és az a halászati szereplőket aránytalanul súlyosan érinti, mivel ugyan a szereplők az uniós jog értelmében megengedett eszközöket és felszereléseket használnak, és minden lehetséges módon kerülik a járulékos fogásokat, pusztán azért is megbüntethetik őket, mert e fogások meghaladják az uniós és a nemzeti jog szerint megengedett maximális mennyiséget;

| P. | mivel a halászati technikák és felszerelések változnak és fejlődnek, és a hatékonyság érdekében az ellenőrzési rendszereket és technikákat is korszerűsíteni kell; emlékeztet arra, hogy erre a célra az ETHA-t is fel lehet használni; |
| --- | --- |

P.

mivel a halászati technikák és felszerelések változnak és fejlődnek, és a hatékonyság érdekében az ellenőrzési rendszereket és technikákat is korszerűsíteni kell; emlékeztet arra, hogy erre a célra az ETHA-t is fel lehet használni;

| Q. | mivel az ellenőrzés szempontjából a kirakodási kötelezettség olyan fontos kérdés, amelyre a jogalkotónak és az ellenőrzésért felelős hatóságoknak különös figyelmet kell fordítaniuk; |
| --- | --- |

Q.

mivel az ellenőrzés szempontjából a kirakodási kötelezettség olyan fontos kérdés, amelyre a jogalkotónak és az ellenőrzésért felelős hatóságoknak különös figyelmet kell fordítaniuk;

| R. | mivel az alacsony költségekkel működő távoli megfigyelési technológiák, például az automatizált azonosító rendszer (AIS) lehetővé teszik az önkéntes ellenőrzést, továbbá megkönnyítik a nyomon követést és fokozzák a halászok biztonságát; |
| --- | --- |

R.

mivel az alacsony költségekkel működő távoli megfigyelési technológiák, például az automatizált azonosító rendszer (AIS) lehetővé teszik az önkéntes ellenőrzést, továbbá megkönnyítik a nyomon követést és fokozzák a halászok biztonságát;

| S. | mivel a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat és az abból származó fogásokkal való kereskedés globális szinten bűncselekménynek minősül; |
| --- | --- |

S.

mivel a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat és az abból származó fogásokkal való kereskedés globális szinten bűncselekménynek minősül;

| T. | mivel a halárverések létfontosságú szerepet töltenek be a tengeri élelmiszerek ágazatában, és központi szerepet játszanak a kirakodott halak ellenőrzésében; |
| --- | --- |

T.

mivel a halárverések létfontosságú szerepet töltenek be a tengeri élelmiszerek ágazatában, és központi szerepet játszanak a kirakodott halak ellenőrzésében;

| U. | mivel a tagállamok eltérő jogrendszerekkel rendelkeznek, és mivel a begyűjtött bizonyítékoknak a büntető eljárást lefolytató tagállamok ezen egyedi rendszerein belül elfogadhatóknak és felhasználhatóknak kell lenniük; |
| --- | --- |

U.

mivel a tagállamok eltérő jogrendszerekkel rendelkeznek, és mivel a begyűjtött bizonyítékoknak a büntető eljárást lefolytató tagállamok ezen egyedi rendszerein belül elfogadhatóknak és felhasználhatóknak kell lenniük;

| V. | mivel az ellenőrzési rendelet végrehajtásában a legjobb szövetségesek a megfelelően képzett, ösztönzött halászok, akik tisztában vannak ezen ellenőrzések előnyeivel, és tevékenyen tiszteletben tartják őket; |
| --- | --- |

V.

mivel az ellenőrzési rendelet végrehajtásában a legjobb szövetségesek a megfelelően képzett, ösztönzött halászok, akik tisztában vannak ezen ellenőrzések előnyeivel, és tevékenyen tiszteletben tartják őket;

I. –
     
  A harmonizációt fékező tényezők

| 1. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a halászati tevékenységek hatékony ellenőrzését az élő tengeri erőforrások fenntartható kiaknázásának és az uniós flották számára egyenlő versenyfeltételek garantálása érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az ellenőrzési rendelet hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Unió által a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat ellen világszerte folytatott, nagyszabású küzdelemhez az ellenőrzési rendelet saját felségvizeinken való hatékony alkalmazásának kellene társulnia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza az ellenőrzések körének sokféleségét és a különböző ellenőrzési helyszínek közötti eltéréseket, illetve a halászati ellenőrzések ebből eredő diszkriminatív jellegét, minthogy egyes tagállamokban az ellenőrzést úgy szervezik meg, hogy a halászati eszközöktől egészen a fogyasztóig terjedjen, míg mások kizárólag bizonyos láncszemeknél végeznek vizsgálatot, ezzel például a fogások szállításával vagy az étkeztetéssel kapcsolatos szempontokat is kizárva az ellenőrzésből; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elismeri, hogy a jelenlegi ellenőrzési rendelet a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendelettel együtt jelentős eredményeket hozott az ellenőrzési rendszerben a számos, korábban különálló rendelet megszilárdítása, az új technológiák alkalmazási lehetőségének bevezetése, a szankciók harmonizálására irányuló előzetes lépések megtétele, a Bizottság és a tagállamok szerepének egyértelművé tétele, a nyomonkövethetőség javítása és más előrelépések tekintetében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy a rendeletek halászok általi elfogadottságát befolyásolja, hogy a végrehajtás hatásait tisztességesnek tartják és a rendeleteket észszerűnek találják-e, valamint hogy a rendelet és a hagyományos halászati sémák és gyakorlatok összeegyeztethetők-e egymással; |
| --- | --- |

5.

| 6. | szükségesnek céli a halászatra vonatkozó normák tisztázását, osztályozását és kidolgozását a különböző tengeri területeken; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megállapítja, hogy az ellenőrzéseket sokféle módon szervezik, egyes tagállamok felosztják őket a különböző közigazgatási szervek között, mások egyetlen szervhez rendelik őket, továbbá megállapítja, hogy az ellenőrzésekhez felhasznált eszközök, felszerelések és emberi, logisztikai és pénzügyi erőforrások igen sokfélék; megjegyzi továbbá, hogy e körülmények megnehezítik az irányítás átláthatóságának és az információ hozzáférhetőségének biztosítását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy az ellenőrzések hatékonysága az Unión belüli halászterületek nagyfokú sokféleségétől függően is változik, mivel vannak köztük szűk, korlátozott övezetek, amelyek halászati erőforrásain lényegileg a szomszédos tagállamok osztoznak, illetve igen távoli és félreeső fekvésű övezetek is; fenntartja, hogy a kiterjedt és főként óceáni jellegű kizárólagos gazdasági övezetekkel rendelkező legkülső régiók sajátos jellemzői, a kiaknázott halállományok típusa és az alternatív erőforrások hiánya egyértelműen szigorúbb ellenőrzési intézkedéseket tesz szükségessé e régiókban, amelyek nagymértékben függnek a halászattól, és igen sérülékenyek a KHP szabályait köztudottan megsértő flották által okozott súlyos károkkal szemben; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy maradéktalanul és megfelelően hajtsák végre az ellenőrzési rendeletet annak érdekében, hogy egyértelműen lássák, a soron következő felülvizsgálat során mely részeket kell tökéletesíteni, valamint hogy ezáltal a jövőben is működőképes és könnyen alkalmazható ellenőrzési rendeletet biztosítsanak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy megközelítésbeli különbség van a kockázatértékelésen alapuló ellenőrzések és a halászati tevékenységre és a fogások értékesítési csatornáira vonatkozó véletlenszerű ellenőrzések között; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megállapítja, hogy a technikai intézkedések jelenlegi összetettsége és az esetlegesen egymásnak ellentmondó rendelkezések hatalmas száma, a számos eltérés és mentesség, a különböző jogi szövegekben elszórtan elhelyezett rendelkezések nem csak a megértésüket, hanem az ellenőrzésüket és érvényre juttatásukat is megnehezíti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy a véletlenszerű ellenőrzéseket a kirakodás időpontjában végzik, míg a tengeren végzett ellenőrzések, mivel kockázatértékelésen alapulnak, nyilvánvalóan nagyobb arányban derítenek fényt a jogsértésekre, mint a szárazföldön elvégzett vizsgálatok; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet arra, hogy mivel a halászatra vonatkozó kirakodási kötelezettség alapvető változást jelent, az (EU) 2015/812 salátarendelet kétéves alkalmazkodási időszakot ír elő, amelynek lejárta előtt a kirakodási kötelezettség megsértése nem tekinthető súlyos jogsértésnek; kéri ezen időszak szükség szerinti meghosszabbítását; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy az 1224/2009/EK rendeletben található nagyszámú fakultatív rendelkezésnek köszönhetően a tagállamok, sőt néha a régiók is eltérően ültetik át a szabályokat nemzeti és regionális jogukba; hangsúlyozza, hogy egyes rendelkezései a gyakorlatban nehezen juttathatók érvényre, vagy mert a szabályozás kevéssé igazítható a valósághoz, például a halászati ágazat tengeri medencénként, tagállamonként és halászati övezetenként igen eltérő, meghatározó jellemzői (flott, halászati eszközök, halászterületek és célfajok) miatt, vagy mert az ellentmondások az ellenőrök számára több eltérő értelmezésre adnak lehetőséget; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megállapítja, hogy eltérés van a tagállamok között a jogsértések mértékében, illetve hogy ugyanazon jogsértésre közigazgatási vagy büntetőjogi szankciót alkalmazhatnak; azt állítja, hogy a pontalapú, a nem megfelelés esetén pontlevonással járó halászatiengedély-rendszer jelentős európai eszköz, mivel súlyos jogsértések esetén szankcionálási keretet biztosít, ugyanakkor a szükséges egységesség híján csak súlyosbítja a tagállamokban a gazdasági szereplők között már eddig is méltánytalan, egyenlőtlenségeket eredményező helyzetet; kéri e szankciók tekintetében fennálló eltérések elkerülését; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy a bizalom és az átláthatóság tagállamok közötti hiánya a rendelettel kapcsolatos információmegosztás hiányának egyik fő problémája; ösztönzi e helyzet megoldását a valamennyi halászra kiterjedő egyenlő versenyfeltételek biztosítása és igazolása érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet arra, hogy az EFCA gondoskodik az ellenőrzésre, felügyeletre és megfigyelésre vonatkozó közös normák alkalmazásáról, és a közös megvalósítási tervek révén megkönnyíti a tagállamok közötti operatív együttműködést; ismételten rámutat, hogy meg kell erősíteni az EFCA megbízatását annak érdekében, hogy közös halászati ellenőrzési műveleteket hozzon létre, amelyek lehetővé teszik számos helyi, regionális és nemzeti hatóság, valamint az uniós szinten parti őrségi feladatot ellátó uniós ügynökségek hatékony és összehangolt fellépését; kéri, hogy az EFCA több erőforrást különítsen el e feladatra; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy a halászati felügyelők képzésének az EFCA által létrehozott „alaptanterve” lényeges pontja a felügyelők képzésére és az ellenőrzési eljárásra irányuló szabványosításnak, és kéri, hogy azt valamennyi tagállam alkalmazza; megállapítja, hogy a tagállamok nem ugyanazzal a képzési referenciarendszerrel rendelkeznek, ha mégis, csak önkéntes alapon, azaz a képesítések tartalma, a toborzás és a kitűzött célok mind eltérőek; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megállapítja, hogy a halászok képzése és tájékoztatása tagállamonként eltérő, és hogy az „ellenőrzési” rendeletben meghatározott, az egyszerűsítést vagy a hozzáférhetőséget szolgáló egyetlen eszköz sem valósult meg; úgy véli, hogy e helyzetben nincs meg a kellő tudatosság, ami komolyan gátolja a jogszabályok kívánatos, harmonizált alkalmazását; határozottan ösztönzi ezen eszközök mielőbbi végrehajtását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megjegyzi, hogy noha a fogyasztók az évek folyamán a Bizottság széles körű tudatosságnövelő kampányának köszönhetően tudatosabbá váltak az általuk vásárolt áruk eredetét és azonosítását illetően, ugyanazok a fogyasztók nem kapják meg a megfelelő tájékoztatást a számukra az éttermekben felszolgált haltermékekről, mivel a kereskedelmi lánc e végső elemére vonatkozóan nem léteznek kötelező előírások; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az új nyomonkövetési, valamint valós idejű információtovábbítási és kommunikációs technológiák felhasználása elengedhetetlen a tengeri felügyelet tökéletesítéséhez; kéri a tagállamok által használt eszközök műszaki kompatibilitásának megoldását, valamint az ellenőrzéssel kapcsolatos adatbázisok részleges megosztását, továbbá a rendszerből eredő eltérések és hatékonyságcsökkenés kiküszöbölését; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rámutat, hogy nem értékelték az egyes szabályoknak a hajók eltérő technológiai szintjéből, a helyi logisztikából és az ágazat különböző kikötőkben való megszervezéséből eredő tényleges végrehajthatatlanságát; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kiemeli az ETHA szerepét, amelyet a 2014 és 2020 közötti időszakban – különösen a közös halászati politika célkitűzéseinek ellenőrzésére rendelve – 580 millió eurót kitevő költségvetése révén töltött be; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az egységes piac egységességét, valamint hogy a tagállamokban egyenértékű módon, a tagállamokon belüli és kívüli ellenőrzések során egységes minőségi szinten teljesítik az ellenőrzési előírásokat, attól függetlenül, hogy a termékeket mely határon léptetik be az Unióba; |
| --- | --- |

24.

II. –
     
  Jobbítási javaslatok

| 25. | támogatja az uniós jogi szabályozás egyszerűsítését és tökéletesítését, valamint az igazgatási terhek csökkentését a minőségi jogalkotás érdekében, különösen az 1224/2009/EK tanácsi rendelet korlátozott körű és célzott felülvizsgálata révén, amely a tervek szerint legkésőbb 2017-re várható, megtartva ugyanakkor azokat a hatékony szabályokat, amelyek megelőzik, felfedik és szankcionálják a KHP megsértését, és elsősorban a normák különböző tagállamok közötti végrehajtásának javítására összpontosítva, főként nagyobb fokú harmonizációra törekedve, feltéve, hogy e harmonizáció a meglévő erőteljes ellenőrzési kereten alapul, és nem jár a legmagasabb szintű munka-, környezet-, szakszervezet- vagy társadalomvédelmi normák felhígításával; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy ítéli meg, hogy az új KHP-ban előirányzott regionalizációhoz stabil és harmonizált ellenőrzési rendszerre van szükség; határozottan ellenzi az „ellenőrzési” rendelet gyengítését, és úgy véli, hogy a tagállamok már most is élhetnek a jelenlegi keret által biztosított rugalmassággal; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kéri, hogy az európai intézmények működjenek együtt a halászati ágazattal e felülvizsgálat során, különösen a hagyományos kisüzemi part menti halászat terén, amelynek védelmére és előmozdítására minden új jogszabálynak törekednie kell; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a jogi eszközök kidolgozása vagy felülvizsgálata során tárgyalásokat kell folytatni a különböző nemzeti, legkülső régióbeli és regionális hatóságokkal; |
| --- | --- |

28.

| 29. | úgy véli, hogy a tagállamok közötti szorosabb együttműködés az ellenőrzések további harmonizációjának egyik módja lenne; hangsúlyozza e tekintetben az uniós halászati ellenőrzési rendszer szerinti kötelezettségeknek való megfeleléssel foglalkozó szakértői csoport jelentőségét; |
| --- | --- |

29.

| 30. | emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a kötelező szabályok végrehajtása előtt meg kell teremteni a jogi és működési környezetet, ezzel elkerülve a paradox helyzeteket; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell az egységes és pontos átültetésről, és meg kell győződnie a meglévő szabályozás végrehajtásának helyzetéről, például azáltal, hogy megállapítja az egyes tagállamok által minimálisan ellenőrizendő szállítmányok százalékos arányát; úgy véli továbbá, hogy az ellenőrzési eljárásoknak átláthatóaknak, kiegyensúlyozottaknak és szabványosítottaknak kell lenniük, lehetővé téve, hogy a tagállamok egyenrangú felek legyenek halászaik ellenőrzése tekintetében, valamint hogy az ellenőrzési szabályoknak egyszerűbbeknek, átfogóbbaknak és következetesebbeknek kell lenniük; |
| --- | --- |

31.

| 32. | támogatja az ellenőrzések szigorítását a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatból származó hal behozatalának megelőzése érdekében, többek között olyan nemzeti hírszerző csoportok létrehozása révén, amelyek a kockázatok feltárására legjobb képesítéssel rendelkező, szakosodott halászati ellenőrökből állnak, valamint a minimálisan ellenőrizendő szállítmányok százalékos arányának megállapítása révén; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy a kirakodási kötelezettség tekintetében jó minőségű adatok gyűjtésére, kezelésre és felhasználásra van szükség a kirakodási kötelezettség tényleges végrehajtásának ellenőrzése és értékelése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adatgyűjtés megfeleljen a felülvizsgált KHP-ból eredő követelményeknek; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kéri a tagállamokat és tengeri halászati ellenőrzési hatóságaikat, hogy hozzanak létre szakosodott halászati ellenőrökből álló csoportokat; támogatja és ösztönzi a tagállamok közötti együttműködés fokozását ellenőrök, ellenőrzési módszerek és adatok cseréje, közös kockázatelemzések, valamint a lobogójuk alatt közlekedő hajók kvótáira vonatkozó információk megosztása révén; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet arra, hogy a tagállamok felelnek az ellenőrzési rendelet végrehajtásáért; emlékezteti a tagállamokat arra, hogy tegyenek eleget kötelezettségeiknek, és működjenek szorosan együtt egymással a bevált gyakorlatok és az adatok megosztása érdekében, és tegyék lehetővé az ellenőrzési rendszerek interoperabilitását; |
| --- | --- |

35.

| 36. | úgy véli, hogy a lehetséges ellenőrzések különböző fajtáinak egységes és kiszámítható alkalmazása ezen ellenőrzések teljes körű meghatározása, harmonizációja és kifejtése révén hozzájárulna ahhoz, hogy valamennyi uniós halászati területen egyenlő versenyfeltételeket lehessen biztosítani; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rámutat, hogy egyes régiókban a tengermedencéket az Unión kívüli országokkal közösen irányítják, és kéri a tagállamok és nem tagországok közötti együttműködés fokozását; |
| --- | --- |

37.

| 38. | úgy véli, hogy a tagállamoknak, az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalnak és a Bizottságnak szorosabb együttműködést és koordinációt kell folytatnia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kéri, hogy az EFCA és a tagállami képzési intézmények hajtsanak végre egységes, a halászati ellenőröknek szánt európai képzési tervet, amely közös tanterven és szabványosított szabályokon alapul, és amelyet részben az ETHA finanszírozhatna; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kéri, hogy az EFCA alaptantervét fordítsák le és terjesszék széles körben, például a nemzeti hatóságoknak szánt, az alkalmazásról szóló képzések révén, az ETHA segítségével; javasolja, hogy az ellenőrök a bevált gyakorlatok példáival egészítsék ki e kézikönyvet; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza a harmadik felek által nyújtott ellenőrzési képzési kezdeményezések értékelését és tanúsítását; |
| --- | --- |

41.

| 42. | javasolja a halászok képzésének és tájékoztatásának javítását, amit szakmai szervezeteik és part menti akciócsoportok is végezhetnek annak érdekében, hogy a szabályok céljának és általános jelentőségének érthetőbbé tételével terjesszék ezen szabályok megértésének tiszteletben tartásának kultúráját; e célból javasolja a tanácsadó bizottságokkal való hatékony egyeztetést; javasolja online adatbázisok létrehozását a halászati területekre vonatkozó dokumentumok és információk számára (a büntetőpontrendszert is ideértve) a hatályos adatvédelmi rendelkezések szabta keretek között, ezáltal mindenki számára elérhetővé, olvashatóvá és érthetővé téve a szabályozást; kéri a Bizottságot, hogy értékelje a leendő európai halászoknak szóló képzési tanfolyamokat, és következtetéseit tegye közzé közlemény útján; |
| --- | --- |

42.

| 43. | javasolja az ellenőrzések nyomtatásra kész vagy elektronikus mintáit tartalmazó és az ellenőrzési jelentéseket központosító elektronikus EFCA-nyilvántartás (egységes EFCA-ügyfélszolgálat) ötletének fontolóra vételét; megjegyzi, hogy ezt az elektronikus EFCA-nyilvántartást a tagállamok és harmadik országok által kiállított fogási tanúsítványok érkeztetésére és központi tárolására is fel lehetne használni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | javasolja az ellenőrző ügynökségek által használt nyilvános kommunikációs rendszerek tökéletesítését, és hangsúlyozza, hogy rendszeresen terjeszteni kell az általuk végzett munkát és az elért eredményeket, valamint állandó jelleggel tájékoztatást kell nyújtani a halászati erőforrásokra alkalmazott szabályokról, például a legkisebb kifogható méretekről, illetve az időbeli és térbeli korlátozásokról; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az EFCA szerepét, különösen költségvetését, hatásköreit és emberi erőforrásait tekintve; javasolja, hogy vizsgálják felül e szervezet beavatkozásainak a 1224/2009/EK rendelet 94. és 95. cikkében meghatározott feltételeit, és különösen kapjon jogot arra, hogy a túlhalászott és a maximálisan fenntartható hozamot el nem érő halászati erőforrások esetében beavatkozzon; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy különösen azokban a tagállamokban, amelyek eddig kevéssé hajtották végre az ellenőrzési rendeletet, meg kell erősíteni és szigorítani kell az ellenőrzéseket a jogellenes halászat elleni fellépés, a KHP szabályainak való megfelelés és a begyűjtött adatok minőségének fokozása érdekében; |
| --- | --- |

46.

| 47. | emlékeztet arra, hogy az adatokat valós időben kell tudni megosztani, különösen a Hivatal által a tagállamokkal együtt végzett és a Hivatal által közös megvalósítási tervek révén összehangolt ellenőrzési műveletek során; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza, hogy növelni kell az EFCA a tagállamokhoz közeli jelenlétét, a legkülső régiókat is ideértve; |
| --- | --- |

48.

| 49. | javasolja, hogy az Európai Parlament legalább két képviselővel vegyen részt a Hivatal igazgatótanácsában, amelyben hat képviselőt a Bizottság és egyet-egyet a tagállamok jelölnek, és hogy e képviselet legyen paritásos összetételű (nők és férfiak azonos számban foglaljanak helyet benne), és a Parlament Halászati Bizottsága jelölje ki tagjai közül; |
| --- | --- |

49.

| 50. | javasolja az ellenőrzés – például a nyomon követés –kiterjesztését a teljes termelési láncra, és a tengeri ellenőrzési jogkör egyetlen közigazgatási szervre történő átruházását az emberi, logisztikai és pénzügyi erőforrások pazarlásával járó és zavart okozó ellenőrzésbeli átfedések, valamint a halászati ágazat szereplőire gyakorolt fölösleges nyomás elkerülése érdekében; emellett kéri a tagállami intézmények között hivatalos együttműködés kialakítását annak érdekében, hogy a haltermelési lánc egésze hatékonyan ellenőrizhető legyen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kéri a Bizottságtól, hogy határozza meg, helyénvaló-e a büntetőpontok halászati engedélyekkel való összekapcsolása; hangsúlyozza, hogy e rendszer értelmében a pontokat a hajó értékesítése esetén továbbviszik az engedéllyel, ami egyes esetekben csökkentheti a hajók értékét és így akadályozhatja továbbértékesítésüket például fiatal halászok részére, akik vállalkozást kívánnak indítani; |
| --- | --- |

51.

| 52. | javasolja egyedi intézkedések elfogadását annak elérése céljából, hogy az éttermekben a fogyasztás tudatosabb és felelősebb módon történjen, nem kizárva egy, az étteremtulajdonosokra nézve kötelező előírás bevezetését, hogy a termékekről minimális tájékoztatást nyújtsanak, ezzel közvetett ellenőrzés gyakorlását lehetővé téve a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

52.

| 53. | javasolja a belvizeken önálló közösségi vagy regionális ellenőrzések, a tengeri halászati területeken 12 tengeri mérföldes körzetben nemzeti ellenőrzések, minden egyéb víz esetében uniós ellenőrzések lefolytatását; |
| --- | --- |

53.

| 54. | úgy véli, hogy a kockázatértékelésen alapuló ellenőrzéseknek átlátható, konkrét és mérhető, európai szinten meghatározott minimumkritériumokra kell épülniük; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kéri a szankciók szabványosítását és egyúttal arányos és megkülönböztetésmentes és elrettentő szinten tartását; a büntetőjogi szankciókkal szemben a gazdasági szankciókat – többek között az ideiglenes tevékenységfelfüggesztést – részesíti előnyben, ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy az 1380/2013/EU rendelet 17. cikkében foglaltaknak megfelelően a jogsértések megelőzése érdekében előnyben kell részesíteni a KHP szabályainak megfelelő halászoknak szánt ösztönzőket; |
| --- | --- |

55.

| 56. | emlékeztet arra, hogy a szankciókért a tagállamok felelnek, és hogy az Európai Unió az 1224/2009/EK rendelet útján jogilag nem írhatja elő azok szabványosítását; rámutat ugyanakkor, hogy a pontrendszer a szankciókra vonatkozóan fontos keretet biztosít, és felhívja a tagállamokat, hogy kezdeményezzék különösen a büntetőjogi szankciók széles körű szabványosítását a jelenleg fennálló egyenlőtlenségek felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

56.

| 57. | úgy véli, hogy a járulékos fogások rendszere valójában a halászati szereplők objektív és teljes felelősségét eredményezi, mivel abban az esetben is felelősségre vonhatók, ha teljes mértékben a jognak megfelelően és a lehető legnagyobb körültekintéssel jártak el a nem szándékos fogások elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | úgy véli, hogy az európai uniós jog általános elvei nem egyeztethetők össze egy olyan rendszerrel, amelyben valamely személy objektíve felelősségre vonható nem gondatlanságból és nem szándékosan elkövetett cselekedetéért; |
| --- | --- |

58.

| 59. | arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra a súlyos jogsértésekre és/vagy ismételt jogellenes magatartás esetében alkalmazandó, harmonizált minimumbüntetés kidolgozását; |
| --- | --- |

59.

| 60. | támogatja szigorúbb szankciók kiszabását a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat esetében; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kéri olyan mechanizmusok kidolgozását, amelyek a szabályoknak való megfelelés javítása érdekében a jó példákra világítanak rá; |
| --- | --- |

61.

| 62. | úgy véli, hogy egyes rendelkezések olyan módon való értelmezése, amely a nem szándékos fogásokra vonatkozó határérték túllépéséért büntetést von maga után, figyelembe nem véve a gondatlanság vagy szándékosság hiányát jogszerű magatartás esetén, egyértelműen ellentétes az Európai Unió azon alapvető értékeivel, amelyeket az elsődleges jogban az EUSZ 6. cikke rögzít; |
| --- | --- |

62.

| 63. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki könnyen alkalmazható és érthető iránymutatásokat a tagállamok közötti egyenlőtlen bánásmód megelőzése érdekében, különösen olyan esetekben, amikor a halászati szereplők a járulékos fogások önkéntes bejelentése révén igazolják, hogy jóhiszeműen jártak el, és a fogások teljesen véletlenszerűek voltak; |
| --- | --- |

63.

| 64. | úgy ítéli meg, hogy ha hozzásegítik a gazdasági szereplőket ahhoz, hogy a tagállamok között kompatibilis, modern és könnyen korszerűsíthető technológiákba és felszerelésekbe ruházzanak be, az tisztességesebbé, kiegyensúlyozottabbá és hatékonyabbá teszi majd az ellenőrzéseket; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ösztönzi finanszírozási mechanizmusok létrehozását az alacsony költségű technológiák használatának növelése érdekében az önkéntes ellenőrzések lehetővé tétele és a halászok nyomon követésének és biztonságának javítása érdekében, különösen a kisüzemi halászat területén; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza az elektronikus technológiák (elektronikus jelentéstételi és elektronikus nyomon követő rendszerek) fontosságát, amelyek adott esetben költséghatékony eszközöket jelentenek a tengeri tevékenységek megfigyelésének bővítésére; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ellenzi mindennemű kötelező fedélzeti videokamerás megfigyelési rendszer előírását; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felhívja a Bizottság figyelmét arra, hogy az új földmegfigyelő technológiák, például a Sentinel műholdak használata a halászat ellenőrzése szempontjából hasznos lehet; |
| --- | --- |

68.

| 69. | javasolja, hogy egyenértékű ellenőrzéseket alkalmazzanak a behozott halászati termékekre, a tengerparti halászatra és a szabadidős horgászatra, illetve az uniós flotta által a nem uniós vizeken folytatott és a nem uniós flott által az uniós vizeken folytatott halászatra is annak biztosítása érdekében, hogy az európai piac egésze egyenértékű hozzáférési szinttel rendelkezzen; javasolja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászattal kapcsolatban az adatmegosztás kötelezővé tételét; |
| --- | --- |

69.

| 70. | hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló költségvetési forrásoknak, különösen az ETHA keretein belül, reálisaknak, következeteseknek és az ellenőrzés céljaihoz elegendőeknek kell lenniük; |
| --- | --- |

70.

| 71. | javasolja a területek számára létfontosságú halárverések megőrzésének biztosítását különösen ETHA-finanszírozás által, mivel hozzájárulnak az átláthatósághoz és a nyomonkövethetőséghez, valamint megkönnyítik a halászat ellenőrzését; |
| --- | --- |

71.

| 72. | támogatja a szabadidős horgászat hatásainak a felülvizsgált ellenőrzési rendeletbe való beillesztését; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kéri egy, az egész Unió területén kompatbilis nyomonkövetési, adatátviteli és -elemzési rendszer kidolgozását; emellett kéri, hogy újból az Európai Bizottság feladata legyen az információ- és adatmegosztás kereteinek meghatározása, a hatályos adatvédelmi rendelkezésekkel összhangban; hangsúlyozza, hogy az adat- és információmegosztás átlátható kerete kulcsfontosságú az egyenlő versenyfeltételek biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

73.

| 74. | hangsúlyozza, hogy a kirakodási kötelezettség végrehajtásához megfelelő ellenőrzési rugalmasságnak kell társulnia, mivel figyelembe kell venni a halászati területekre vonatkozóan e kötelezettséggel előírt alapvető változásokat, különösen a több fajt érintő halászati tevékenységek tekintetében; ismételten hangsúlyozza, hogy a szankciókat és a pontrendszert a kirakodási kötelezettséggel összefüggő meg nem feleléssel kapcsolatos súlyos jogsértések esetén a kirakodási kötelezettség végrehajtásáról szóló (EU) 2015/812 rendelettel összhangban progresszív módon kell alkalmazni; |
| --- | --- |

74.

| 75. | hangsúlyozza, hogy az érdekelt felek és a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátani azt az információt, hogy a tagállamok szankcionálják-e a különböző típusú jogsértéseket, illetve milyen módon, valamint hogy a szankciókat a hajó lobogójától függetlenül következetesen alkalmazzák-e, teljes mértékben tiszteletben tartva az érintettek magánélethez való jogát; |
| --- | --- |

75.

o

o o

| 76. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

76.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0083.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0307.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0222.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/152 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/152

---

P8_TA(2016)0408

A közép- és kelet-európai közlekedési infrastruktúra összekapcsolódásának és hozzáférhetőségének fejlesztése

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a közép- és kelet-európai közlekedési infrastruktúra összekapcsolódásának és hozzáférhetőségének fejlesztéséről (2015/2347(INI))

(2018/C 215/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A közlekedésről szóló 2011-es fehér könyv végrehajtása: számvetés és a fenntartható mobilitás felé vezető út” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közlekedésről szóló 2011-es fehér könyv végrehajtása: számvetés és a fenntartható mobilitás felé vezető út” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a fenntartható városi mobilitásról szóló, 2015. december 2-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható városi mobilitásról szóló, 2015. december 2-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Unió regionális repülőtereinek és légi szolgáltatásainak jövőjéről szóló, 2012. május 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió regionális repülőtereinek és légi szolgáltatásainak jövőjéről szóló, 2012. május 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 170. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 170. cikkére,

| — | tekintettel az 1315/2013/EU rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1315/2013/EU rendeletre (4),

| — | tekintettel az 1316/2013/EU rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1316/2013/EU rendeletre (5),

| — | tekintettel a Bizottság „Közúti közlekedésbiztonság az Európai Unióban” című, 2015. márciusi jelentésére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Közúti közlekedésbiztonság az Európai Unióban” című, 2015. márciusi jelentésére (6),

| — | tekintettel a Duna menti országok minisztereinek 2014. december 3-i, a Duna és hajózható mellékfolyói vízi infrastruktúrájának hatékony helyreállításával és karbantartásával foglalkozó ülésére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Duna menti országok minisztereinek 2014. december 3-i, a Duna és hajózható mellékfolyói vízi infrastruktúrájának hatékony helyreállításával és karbantartásával foglalkozó ülésére (7),

| — | tekintettel a Kárpátok közlekedésével kapcsolatos együttműködés megerősítéséről és a Via Carpatia fejlesztési projekt folytatásáról szóló, 2016. március 3-i łańcuti nyilatkozatra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kárpátok közlekedésével kapcsolatos együttműködés megerősítéséről és a Via Carpatia fejlesztési projekt folytatásáról szóló, 2016. március 3-i łańcuti nyilatkozatra (8),

| — | tekintettel a „berlini folyamatra”, a nyugat-balkáni országok 2014. évi konferenciájára, a 2015. évi bécsi csúcstalálkozóra és a 2016. évi párizsi konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „berlini folyamatra”, a nyugat-balkáni országok 2014. évi konferenciájára, a 2015. évi bécsi csúcstalálkozóra és a 2016. évi párizsi konferenciára,

| — | tekintettel a Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiájához kapcsolódó cselekvési tervre (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiájához kapcsolódó cselekvési tervre (SEC(2010)1489),

| — | tekintettel a Európai Unió balti-tengeri stratégiájához kapcsolódó cselekvési tervre (SWD(2015)0177), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Európai Unió balti-tengeri stratégiájához kapcsolódó cselekvési tervre (SWD(2015)0177),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0282/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0282/2016),

| A. | mivel a közlekedési infrastruktúra összekapcsolhatósága és hozzáférhetősége jelentős hatással van az Unió és régiói gazdasági növekedésére, gazdasági versenyképességére, foglalkoztatására és területi kohéziójára; mivel Közép- és Kelet-Európa az egységes európai piac nélkülözhetetlen része, amely a befektetések vonzása és az egész EU gazdasági növekedéséhez való hozzájárulás tekintetében kiaknázandó lehetőségeket rejt magában, és mivel kivétel nélkül minden közlekedési módnak fokozottan kell összpontosítania a versenyképesség, az intermodalitás és az ökológiai átmenet javítására, hogy jobban szolgálják az egységes piac fejlődését; |
| --- | --- |

A.

mivel a közlekedési infrastruktúra összekapcsolhatósága és hozzáférhetősége jelentős hatással van az Unió és régiói gazdasági növekedésére, gazdasági versenyképességére, foglalkoztatására és területi kohéziójára; mivel Közép- és Kelet-Európa az egységes európai piac nélkülözhetetlen része, amely a befektetések vonzása és az egész EU gazdasági növekedéséhez való hozzájárulás tekintetében kiaknázandó lehetőségeket rejt magában, és mivel kivétel nélkül minden közlekedési módnak fokozottan kell összpontosítania a versenyképesség, az intermodalitás és az ökológiai átmenet javítására, hogy jobban szolgálják az egységes piac fejlődését;

| B. | mivel a közép- és kelet-európai közlekedési infrastruktúra összekapcsolhatóságának és hozzáférhetőségének javítása a kohéziós politika által kitűzött célok elérésének egyik módja, különösen a határ menti régiók kívánatos gazdasági fejlődése tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel a közép- és kelet-európai közlekedési infrastruktúra összekapcsolhatóságának és hozzáférhetőségének javítása a kohéziós politika által kitűzött célok elérésének egyik módja, különösen a határ menti régiók kívánatos gazdasági fejlődése tekintetében;

| C. | mivel az Unió középső és keleti részei legtöbb régiójában a közlekedési infrastruktúra a többi európai régióhoz képest még mindig alulfejlett, és mivel egymás mellett található Közép- és Kelet-Európa alulfejlett közlekedési infrastruktúrája és a világ egyik legfejlettebb és legsűrűbb, Európa középső részén található hálózata; mivel a polgárok arra számítanak, hogy a tagállamok az Unió támogatásával együttesen fejlesztik ezt az infrastruktúrát; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió középső és keleti részei legtöbb régiójában a közlekedési infrastruktúra a többi európai régióhoz képest még mindig alulfejlett, és mivel egymás mellett található Közép- és Kelet-Európa alulfejlett közlekedési infrastruktúrája és a világ egyik legfejlettebb és legsűrűbb, Európa középső részén található hálózata; mivel a polgárok arra számítanak, hogy a tagállamok az Unió támogatásával együttesen fejlesztik ezt az infrastruktúrát;

| D. | mivel Közép- és Kelet-Európában az európai strukturális és beruházási alapok jelentik a közösségi közlekedési beruházások fő forrását, és mivel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz a régió közlekedési infrastruktúrája TEN-T törzshálózati folyosók részeként történő továbbfejlesztésének fontos finanszírozási eszköze; mivel a nemzeti, regionális és helyi közigazgatás adminisztratív kapacitásának hiánya az uniós pénzeszközök alacsony mértékű felhasználását eredményezheti, és ezért a közép- és kelet-európai tagállamok az Unió más részeihez hasonlóan különféle okok folytán – például nem megfelelő előkészítés és hatékonyság miatt – nem mindig használják ki teljes mértékben az uniós finanszírozást; mivel a jó projektek megjelenésének fellendítése, valamint a közigazgatások számára az uniós finanszírozás kezeléséhez nyújtott támogatás megkönnyítése érdekében be kell indítani a kapacitásépítést és a technikai segítségnyújtást; |
| --- | --- |

D.

mivel Közép- és Kelet-Európában az európai strukturális és beruházási alapok jelentik a közösségi közlekedési beruházások fő forrását, és mivel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz a régió közlekedési infrastruktúrája TEN-T törzshálózati folyosók részeként történő továbbfejlesztésének fontos finanszírozási eszköze; mivel a nemzeti, regionális és helyi közigazgatás adminisztratív kapacitásának hiánya az uniós pénzeszközök alacsony mértékű felhasználását eredményezheti, és ezért a közép- és kelet-európai tagállamok az Unió más részeihez hasonlóan különféle okok folytán – például nem megfelelő előkészítés és hatékonyság miatt – nem mindig használják ki teljes mértékben az uniós finanszírozást; mivel a jó projektek megjelenésének fellendítése, valamint a közigazgatások számára az uniós finanszírozás kezeléséhez nyújtott támogatás megkönnyítése érdekében be kell indítani a kapacitásépítést és a technikai segítségnyújtást;

| E. | mivel az olyan fontos projektekkel kapcsolatos munkálatok intenzívebbé tétele, mint a Via Carpatia és a Rail Baltica, a keleti/kelet-mediterrán és a balti–adriai törzshálózati folyosó, az adriai–jón folyosó és a TRACECA, az Unió ezen részében jelentősen ösztönözné a közlekedési infrastruktúra összekapcsolhatóságának és hozzáférhetőségének fejlesztését; mivel a szomszédos harmadik országok és az Unió közép- és kelet-európai tagállamai közötti szorosabb, többek között a vasúti közlekedést és infrastruktúrát érintő összeköttetések támogatása elősegíti az Európai Unió, a szomszédos országok és régiók, valamint Ázsia közötti vasúti összeköttetés javítását; |
| --- | --- |

E.

mivel az olyan fontos projektekkel kapcsolatos munkálatok intenzívebbé tétele, mint a Via Carpatia és a Rail Baltica, a keleti/kelet-mediterrán és a balti–adriai törzshálózati folyosó, az adriai–jón folyosó és a TRACECA, az Unió ezen részében jelentősen ösztönözné a közlekedési infrastruktúra összekapcsolhatóságának és hozzáférhetőségének fejlesztését; mivel a szomszédos harmadik országok és az Unió közép- és kelet-európai tagállamai közötti szorosabb, többek között a vasúti közlekedést és infrastruktúrát érintő összeköttetések támogatása elősegíti az Európai Unió, a szomszédos országok és régiók, valamint Ázsia közötti vasúti összeköttetés javítását;

| F. | mivel a határokon átnyúló fejlett közlekedési kapcsolatok elengedhetetlenek a regionális versenyképesség, illetve a határ menti területeken működő kkv-k terjeszkedésének előmozdítása szempontjából, valamint – különös tekintettel a tömegközlekedésre – a gazdasági szempontból kiszolgáltatott lakosság társadalmi befogadásának támogatása tekintetében; mivel a nemzeti határokon átnyúló jó közlekedési – különösen vasúti – kapcsolatok sok közép- és kelet-európai tagállamban továbbra is hiányoznak; mivel a különféle közlekedési módok közötti, kevéssé hatékony kapcsolat, valamint a legalapvetőbb és az általános közlekedés közötti hálózati létesítmények hiánya azt jelenti, hogy nincs megfelelő interoperabilitás a különféle közlekedési módok között, miközben ez az interoperabilitás nemcsak csökkentené a személy- és teherszállítás költségeit és növelné a szállítási szolgáltatások rugalmasságát, hanem segítené az ökológiai és társadalmi aggályok kezelését is; |
| --- | --- |

F.

mivel a határokon átnyúló fejlett közlekedési kapcsolatok elengedhetetlenek a regionális versenyképesség, illetve a határ menti területeken működő kkv-k terjeszkedésének előmozdítása szempontjából, valamint – különös tekintettel a tömegközlekedésre – a gazdasági szempontból kiszolgáltatott lakosság társadalmi befogadásának támogatása tekintetében; mivel a nemzeti határokon átnyúló jó közlekedési – különösen vasúti – kapcsolatok sok közép- és kelet-európai tagállamban továbbra is hiányoznak; mivel a különféle közlekedési módok közötti, kevéssé hatékony kapcsolat, valamint a legalapvetőbb és az általános közlekedés közötti hálózati létesítmények hiánya azt jelenti, hogy nincs megfelelő interoperabilitás a különféle közlekedési módok között, miközben ez az interoperabilitás nemcsak csökkentené a személy- és teherszállítás költségeit és növelné a szállítási szolgáltatások rugalmasságát, hanem segítené az ökológiai és társadalmi aggályok kezelését is;

| G. | mivel a közlekedési infrastruktúra összehangolt fejlesztése pozitív hatással lehet a környezetre és a közlekedés energiahatékonyságára; |
| --- | --- |

G.

mivel a közlekedési infrastruktúra összehangolt fejlesztése pozitív hatással lehet a környezetre és a közlekedés energiahatékonyságára;

Horizontális szempontok

| 1. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági szükségleteket és a fenntartható fejlődés elveit figyelembe véve fokozni kell az Unió középső és keleti részébe irányuló, onnan kiinduló és azon belüli közlekedési infrastruktúra összekapcsolhatóságát és hozzáférhetőségét; ismételten hangsúlyozza, hogy a TEN-T célkitűzései közé tartozik a hiányzó kapcsolatok kiépítése, a szűk keresztmetszetek megszüntetése, valamint az akadálymentes kapcsolatok biztosítása a hosszú távú és határokon átnyúló utas- és áruszállítás számára, különösen a határokon átnyúló régiókban; úgy véli, hogy az uniós finanszírozás felhasználásának tükröznie kell azokat a valódi beruházásokat, amelyekre szükség van ahhoz, hogy 2030-ig teljesen kiépüljön a régió TEN-T törzshálózata; megjegyzi, hogy az új infrastruktúra kiépítésén felül az Uniónak be kell ruháznia a jelenlegi közlekedési infrastruktúra korszerűsítésébe és kiegészítésébe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza a tagállamok által egymás között összehangolt projekttervezés jelentőségét, a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a nemzeti közlekedési főterveket és a tagjelölt országokkal folytatott koordinációt, mindeközben realisztikus, a közlekedésről szóló európai fehér könyvvel összhangban álló módon értékelve a közlekedési szükségleteket, kitérve a költség-haszon elemzésre és az érintettekkel folytatott konzultációra is; megállapítja, hogy a közlekedési főtervek kidolgozására vonatkozó előzetes feltételrendszer segített a tagállamoknak felállítani közlekedési beruházásaik prioritási sorrendjét; úgy véli, hogy a Bizottság illetékes szolgálatainak gondoskodniuk kell e főtervek értékeléséről és nyomon követéséről annak érdekében, hogy azok megfeleljenek az uniós célkitűzéseknek és prioritásoknak is; |
| --- | --- |

2.

| 3. | határozottan azt tanácsolja, hogy a régiók közötti határokon átnyúló szállítás elősegítése, valamint a szűk keresztmetszetek felszámolása érdekében jobban ki kell használni a regionális együttműködést célzó már meglévő politikákat és eszközöket, például az európai területi együttműködést, az Interreget, valamint különösen az európai területi együttműködési csoportosulásokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a makroregionális uniós stratégiák, például azok, amelyeket a Balti-tenger, a Duna, illetve az Adriai- és a Jón-tenger tekintetében már kidolgoztak, valamint a Kárpátok régiójára és a fekete-tengeri régióra vonatkozó esetleges jövőbeli stratégia – a jobb szállítási feltételek biztosítása érdekében – innovatív irányítási keretet nyújtanak az olyan közlekedéspolitikai kihívások kezelésére, amelyeket a tagállamok egymagukban nem képesek megoldani; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a TEN-T törzshálózati folyosójára vonatkozó első, 2015-ös munkatervek elkészültét és a TEN-T-hálózat nyugat-balkáni országok felé történő további bővítésére vonatkozó új térképek elfogadását; hangsúlyozza, hogy a törzshálózat megvalósítása bizonyára ösztönözni fogja majd az átfogó hálózat fejlesztését is, különösen a határokon átnyúló jelentőséggel bíró és a folyosók megerősítésére hatást gyakorló összeköttetések tekintetében; hangsúlyozza a városi csomópontok jelentőségét és az utas- és teherszállítás javításában betöltött szerepét; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a közép- és kelet-európai régió és Európa többi része között az infrastruktúra fejlesztése és minősége terén fennálló egyenlőtlenségek az egész Unióra kiterjedő világos, konkrét és integrált stratégia révén csökkenthetők; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékezteti a Bizottságot a közlekedésről szóló 2011–2020-as fehér könyv szerinti kötelezettségeire, melyben elfogadta a versenyképes és erőforrás-hatékony európai közlekedési rendszer kialakítására vonatkozó 40 konkrét intézkedés végrehajtási tervét; emlékeztet arra, hogy az egyik hosszú távú terve, hogy a 300 km feletti közúti szállításnak 2030-ra 30 %-át, 2050-re pedig több mint 50 %-át vegye át a vasút vagy a vízi közlekedés, jelentősen csökkentve Közép- és Kelet-Európa forgalmát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a közlekedési csomópontok fejlesztése a távolsági, regionális és városi közlekedés összekapcsolásának kulcsfontosságú eleme, ezzel előmozdítva a hatékonyságot, az intermodalitást és a regionális üzleti fejlődést, szem előtt tartva azt is, hogy a digitalizálásban rejlő nagy lehetőségek fokozhatják a teljes logisztikai lánc teljesítményét, többek között azáltal, hogy az adatokat az összes érintett számára elérhetővé teszik (adatmegosztás) új szolgáltatások és gyakorlatok kifejlesztéséhez; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a közép- és kelet-európai közúti infrastruktúra építése és korszerűsítése során adott esetben figyelembe kellene venni a kerékpárosok szükségleteit; hangsúlyozza a Közép- és Kelet-Európa országaiban meglevő kerékpárút-infrastruktúra fejlesztésének jelentőségét, ami növeli a közlekedés biztonságát, csökkenti a közlekedési balesetek áldozatainak számát, javítja az Unió átlagos életminőségét és az uniós lakosok egészségét; hangsúlyozza, hogy az EuroVelo kerékpárút-hálózat, különösen a 13. számú, úgynevezett Vasfüggöny-útvonal, a Kelet-Európa útvonal, valamint az Atlanti-óceán–Fekete-tenger útvonal a vasúti összeköttetésekkel kiegészítve érdekes lehetőségeket kínál a közép- és kelet-európai makrorégiókban az idegenforgalom terén működő kkv-k számára, ezért támogatni kell azokat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rámutat arra, hogy az Unió nyugati, középső és keleti részén található tagállamok koherens gazdasági fejlődésének előmozdítása nagy beruházásokat igényel; kiemeli az európai és a nemzeti hatóságok közötti jobb koordináció szükségességét, különösen a TEN-T hálózat törzsrészének megvalósítása terén; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy az európai szinten szükséges koordinációnak tekintettel kell lennie a tagállamok sajátos kihívásaira, valamint a gazdaságaik, szociális biztonsági rendszereik, infrastruktúrájuk minősége és a demográfiai változásaik közötti eltérésekre; hangsúlyozza, hogy a jobban működő vasúti ágazatban foglalkoztatási lehetőségek rejlenek; szorgalmazza az áruk és szolgáltatások szabad mozgása előtti valamennyi önkényes akadály felszámolását, és kitart amellett, hogy az országoknak tartózkodniuk kell az ilyen akadályok bevezetésétől; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a közép- és kelet-európai közlekedési infrastrukturális projektek megvalósítása során gondoskodjanak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből, az európai strukturális és beruházási alapokból, az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből, valamint az EBB és az EBRD eszközeiből történő finanszírozás közötti szinergiákról és azok kölcsönös kiegészítő jellegéről, hasznosításuk és diverzifikálásuk jelentős fejlesztése céljából; kiemeli, hogy mennyire fontos a többféle eszköz ötvözésével („blending”) finanszírozott projektek előkészítésével és hasznosításával kapcsolatos tapasztalatok és ismeretek cseréje és terjesztése; emlékeztet annak fontosságára, hogy a kereskedelmi szempontból életképes, piaci alapú projektek előmozdítása érdekében kellő időben felhasználják az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) eszközeit; sürgeti a Bizottságot, az Európai Beruházási Bankot és az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot, hogy fokozzák a közép- és kelet-európai projektgazdákkal folytatott munkájukat annak biztosítása érdekében, hogy az ESBA-t innovatív és fenntartható közlekedési módokkal kapcsolatos, minőségi infrastrukturális projektekhez használják fel; hangsúlyozza az ESBA jelentőségét minden típusú közlekedési infrastrukturális projekt kidolgozása során; megállapítja, hogy az ESBA által finanszírozni kívánt infrastrukturális projektek legnagyobb része egyelőre Nyugat-Európában található; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy az ESBA kapcsán ösztönözze a befektetőket arra, hogy támogassák a közép- és kelet-európai közlekedési infrastrukturális projektekre összpontosító projektplatformokat; hangsúlyozza a kohéziós politika keretében nyújtott támogatás jelentőségét a közép- és kelet-európai tagállamok közlekedési infrastruktúrájának fejlesztésében, melynek minősége továbbra is messze elmarad a nyugat-európai országok úthálózatának minőségétől, és ezt szem előtt tartva szorgalmazza a szükséges források és finanszírozási szintek garantálását a következő többéves pénzügyi keretben; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy a Kohéziós Alapból 11 305 500 000 eurót átcsoportosítottak a Hálózatfinanszírozási Eszközbe, hogy azt a Kohéziós Alap támogatásaiból részesülő tagállamok közlekedési ágazatában költsék el; hangsúlyozza, hogy azokban az esetekben, amikor a beruházást politikai megfontolások motiválják, nem pedig üzleti érdekek, a harmadik felek beruházásba történő bevonása helyett ezen azonnal rendelkezésre álló pénzeszközök használatát kell előnyben részesíteni, különösen a jelenlegi felhasználási arányra való tekintettel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja a közép- és kelet-európai tagállamokat, hogy az uniós alapok felhasználása tekintetében biztosítsák az átláthatóság magas szintjét és a szoros felügyeletet, valamint a lehető leghamarabb tegyék közzé az alapok elosztására vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a figyelmet azokra lehetőségekre, melyeket a köz- és magánszféra partnersége keretében megvalósuló hibrid projektek nyújtanak azzal, hogy összekapcsolják az infrastrukturális beruházásokra irányuló, uniós támogatásból származó finanszírozási forrásokat (az összes támogatható költség legfeljebb 85 %-a), a kedvezményezett számára előírt társfinanszírozás formájában megvalósuló állami finanszírozást, valamint a magánvállalatoktól származó pénzeszközöket; hangsúlyozza továbbá, hogy az európai alapok és költségvetési erőforrások a beruházás megbízhatóságát erősítő tényezők, mivel csökkentik a magánszektor kockázatait; megállapítja, hogy a magánszektor ugyanakkor élhet az egyes országok gazdasági, politikai és költségvetési változásaitól nem függő, stabil, hosszú lejáratú szerződések adta lehetőségekkel; arra buzdítja tehát a tagállamokat, hogy adott esetben éljenek a köz- és a magánszféra közötti partnerség lehetőségével, amely az infrastrukturális beruházások kedvező formája lehet, kiváltképp egyrészt a jelentős kiadásokkal járó és alacsony megtérülésű, bonyolult infrastrukturális projektek esetében, másrészt a jó minőségű közszolgáltatások hatékony nyújtásának garantálására irányuló célkitűzés tekintetében; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson a közép- és kelet-európai tagállamok számára technikai segítséget, mivel ezen országok egy része kevés tapasztalattal rendelkezik a pénzügyi eszközök felhasználásának, valamint a magánszféra nagy projektekbe történő bevonásának terén; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy a nemzeti, regionális és helyi közigazgatási szervekkel együttműködve nyújtson be rendszeres átfogó áttekintést a különböző uniós alapok társfinanszírozásával megvalósuló közlekedési projektekről, a megfelelő összegek feltüntetésével; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közlekedési projektek – különösen a határokon átnyúló projektek – végrehajtásának megkönnyítése érdekében ésszerűsítsék és egyszerűsítsék a közbeszerzési eljárásokat, tegyenek közzé iránymutatásokat a köz- és magánszféra közötti partnerségre vonatkozóan, biztosítanak megfelelő állami támogatási keretet, valamint egyszerűsítsék az engedélyezési eljárásokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy az esb-alapokat az egységes piachoz való teljes körű hozzáférés biztosítása és a gazdasági növekedés további előmozdítása érdekében fel lehet használni a közép- és kelet-európai régió határterületeire jellemző hiányzó láncszemeket célzó fejlesztésekre és a már meglévő infrastruktúra megszilárdítására; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy mivel a közlekedés kulcsfontosságú a regionális fejlődés szempontjából, a megfelelő és kellően finanszírozott helyi infrastruktúra a gazdasági, társadalmi és területi kohézió kialakításának alapvető és elkerülhetetlen előfeltétele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet arra, hogy az esb-alapokat a közvetítő testületek és a kedvezményezettek adminisztratív kapacitásainak növelésére is fel lehet használni, ami nélkül egyébként veszélybe kerülhetne a régió közlekedési beruházásainak nyújtott uniós támogatás; megállapítja, hogy a JASPERS segítségnyújtási mechanizmus az eddigiekben különösen hasznosnak bizonyult ebben a szerepben, és ezért elképzelhető, hogy a program egyszerű továbbvitele helyett állandóbb intézményi háttért biztosítanak számára; rámutat arra, hogy az Európai Beruházási Tanácsadó Platformon keresztül biztosított technikai támogatásnak segítenie kellene a magán- és állami projektgazdákat abban, hogy érett és jól felépített projektek stabil utánpótlását hozzák létre, hogy hosszú távon részesülhessenek a pénzügyi eszközök előnyeiből; emlékeztet arra, hogy a törzshálózati folyosók európai koordinátorai politikai megbízatással rendelkeznek, elegendő igazgatási kapacitással azonban nem; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szükségtelen bürokrácia elkerülése érdekében tegyenek lépéseket az ilyen forrásokkal való állami gazdálkodás ésszerűsítésére; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a Bizottságot és az EBB-t, hogy jobban működjenek együtt és koordinálják erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy valamennyi érdekelt fél bevonásával széles körű konzultációt biztosítsanak a közlekedési infrastruktúra finanszírozásáról, a bevált gyakorlatok megosztásáról, a pénzügyi eszközök előmozdításáról és a potenciális projektek korai feltérképezéséről, illetve rendszeresen nyújtsanak ezekről tájékoztatást a Parlamentnek; hangsúlyozza, hogy a közlekedési infrastruktúra összekapcsolhatóságának és hozzáférhetőségének fejlesztésére irányuló projektekkel kapcsolatos valamennyi lépést a lehető leghamarabb meg kell tenni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bátorítja a régiókat és a tagállamokat, hogy fogadjanak el a környezetbarátabb közlekedési lehetőségek irányába mutató intézkedéseket, valamint folytassák a már elkezdetteket; bátorítja az esb-alapok olyan projektek finanszírozására történő felhasználását, amelyek célja a tömegközlekedés és a fenntarthatóbb közlekedési módok iránti igény kialakítása, például a határokon átnyúló jegyvásárlás egyszerűsítése és az elektromos töltőállomás-rendszerekbe történő beruházások révén; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy az európai TEN-T hálózaton belül egyenlő figyelmet kell fordítani a kelet–nyugati és észak–déli közlekedési folyosókra, melyek a kkv-kon belüli új munkahelyek létrehozásával, illetve az induló innovatív vállalkozások, a kereskedelmi kapcsolatok, a tudomány, a kutatás és a technológia fellendítésével hozzájárulhatnak a részt vevő országok gazdasági fejlődéséhez, valamint a közúti biztonság javításához és a szállítási költségek csökkentéséhez; hangsúlyozza a multimodalitás és a közlekedési innováció fontosságát a kereskedelem és az idegenforgalom fejlesztése, valamint a környezetvédelem szempontjából, és támogatja a belvízi utak integrálását a multimodális logisztikai láncba, mivel az összes közlekedési mód összekapcsolása biztosítaná a térség gazdasági fejlődését, valamint csökkentené a közlekedési rendszer szűk keresztmetszeteit; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli a TEN-T hálózat kiterjesztését a nyugat-balkáni országokra; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Nyugat-Balkán csatlakozni kívánó országai TEN-T hálózatba történő integrálását, valamint az Ukrajnával, Moldovával és egyéb szomszédos – köztük a TRACECA-folyosó részét képező — országokkal a közlekedési kapcsolatok terén folytatott együttműködést; hangsúlyozza a pénzügyi kritériumok kiigazításának fontosságát annak érdekében, hogy a csatlakozásra váró és a tagjelölt országok szélesebb körben vehessék igénybe az uniós pénzügyi eszközöket, különösen a határokon átnyúló projektekhez; hangsúlyozza, hogy regionális szinten össze kell hangolni a beruházásokat – különösen az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) és a nyugat-balkáni beruházási keret révén megvalósulókat – és a forgalom optimalizálására irányuló intézkedéseket, hogy hozzájáruljanak a régió törzshálózatának bővítéséhez; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy az Unió középső és keleti országai közlekedési infrastruktúrájának és összekapcsolhatóságának fejlesztése fontos eszköz az Unió keleti határa és a Nyugat-Balkán stabilitásának, gazdasági fejlődésének, regionális együttműködésének és biztonságának megerősítéséhez, valamint a belső piac közlekedési feltételeinek felfelé irányuló konvergenciája fokozásához; kiemeli e tekintetben a keleti/kelet-mediterrán folyosó jelentőségét; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza a schengeni térség megőrzésének feltétlen szükségességét az áruk, szolgáltatások és személyek nyitott belső határokon történő szabad áramlásán alapuló, hatékony és költséghatékony uniós közlekedési rendszer szempontjából; emlékeztet arra, hogy a Bizottság már 2011 júniusában sürgette, hogy az összes tagállam hozza meg a schengeni térség Bulgáriára és Romániára történő kibővítésére vonatkozó döntést; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy az uniós idegenforgalmi ágazat fejlődésének elősegítése érdekében javítani kell a közlekedési infrastruktúra összekapcsolhatóságát és hozzáférhetőségét; hangsúlyozza, hogy a kibővített és hatékony európai közlekedési hálózat fontos eszköz a turizmus ágazata számára, mert növeli a régiók turisztikai vonzerejét; úgy véli, hogy Közép- és Kelet-Európa országai idegenforgalmi ágazatuk fejlesztése terén hatalmas potenciállal rendelkeznek, melyet a közlekedési infrastruktúra további fejlesztése révén még jobban ki lehetne használni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rámutat a különböző közlekedési módoknak a bennük rejlő előnyök jobb kihasználása érdekében történő összekapcsolásával kialakuló szinergiák kedvező környezeti és gazdasági szempontjaira; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy Közép- és Kelet-Európában a kombinált szállítás fejlesztése megköveteli a vasúti áruszállítási folyosók jellemzőinek javítását és a nyilvánosan hozzáférhető intermodális terminálok építésének támogatását; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a figyelmet az olyan nemzetközi infrastrukturális projektekben rejlő hatalmas potenciálra, mint amilyen például az Új Selyemút, melynek segítségével Közép- és Kelet-Európa lényegesen jobban kihasználhatná a globális gazdaság által kínált lehetőségeit; úgy véli, hogy Közép- és Kelet-Európa kedvező földrajzi fekvése okán Európa és Ázsia között fontos logisztikai központtá és közlekedési csomóponttá fejlődhet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy Közép- és Kelet-Európa egyre javuló közlekedési elérhetősége és a hozzá kapcsolódó beruházások a helyi cégek és vállalkozások számára lendületet adhatnak a fejlődéshez; felhívja a figyelmet arra, hogy a versenytárgyalási eljárások és a projektek kivitelezése tekintetében a kis- és középvállalkozások számára barátságos körülményeket kellene kialakítani; felszólítja a Bizottságot, hogy fordítson nagyobb figyelmet a beruházások fővállalkozói és alvállalkozói közötti együttműködés sokszor tisztességtelen mivoltának problémáira, melynek áldozatai leggyakrabban a legalacsonyabban kvalifikált munkavállalók; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kitart amellett, hogy Közép- és Kelet-Európa infrastrukturális megoldásainak tervezése során figyelembe kell venni a ritkán lakott és nehezen megközelíthető régiók, mint például a hegyvidékek lakosságának szükségleteit; kitart amellett, hogy a közlekedés elérhetőségének hiánya társadalmi kirekesztettséghez vezethet, és felszólítja a Bizottságot a helyi közlekedési útvonalakat igénybe vevő emberek szükségleteinek figyelembevételére; hangsúlyozza, hogy a közlekedési kapcsolatok jövedelmezősége nem lehet a hasznosság értékelésének egyetlen kritériuma; |
| --- | --- |

29.

Közúti szállítás

| 30. | emlékeztet arra, hogy a határokon áthaladó utak fejlesztése elengedhetetlen a határ menti régiók lakossága és vállalkozásai közötti együttműködés megkönnyítéséhez; felszólítja a tagállamokat, hogy folytassák az utak korszerűsítését és a hiányzó kapcsolatok létesítését, építsenek biztonságos és könnyen megközelíthető parkolókat, valamint erősítsék a regionális és helyi összeköttetéseket a TEN-T-hálózattal, mivel a TEN-T-hez való csatlakozás fontos alapját képezi a regionális központok gazdasági növekedésének; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy az Unióban méltányos úthasználatidíj-rendszereket kell kialakítani; rámutat arra, hogy az ilyen rendszerek kialakítása során a tagállamok számára – sajátos jellemzőik miatt – biztosítani kell bizonyos rugalmasságot, ugyanakkor fenn kell tartani a műszaki átjárhatóság megfelelő szintjét; kitart amellett, hogy ezeket a rendszereket a vállalkozói közösséggel és a kereskedelmi úthasználókkal együttműködésben kellene megtervezni, valamint hogy nem tanácsos ez utóbbiakra olyan további vagy aránytalan díjakat kiszabni, amelyek csökkentenék az általuk folytatott gazdasági tevékenység jövedelmezőségét; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak az Unió keleti határa mentén húzódó – Észtországban induló, Lettországon, Litvánián, Lengyelországon, Szlovákián, Magyarországon, Románián és Bulgárián áthaladó, majd Görögországban végződő – közúti infrastruktúrahálózat javításának sürgető szükségességével; úgy véli, hogy ezeknek az erőfeszítéseknek a már hosszabb ideje tervezett Via Carpatia projekt kereteire kellene támaszkodniuk, mely ügyben az érintett országok képviselői 2016. március 3-án Varsóban a folyosó fejlesztéséről szóló további együttműködésről és nyomvonalának aktualizálásáról szóló nyilatkozatot írtak alá; úgy véli, hogy a Via Carpatia építésének köszönhetően az Unió legkülső régiói lehetőséget kapnak a fejlődés felgyorsítására, és gyorsabban léphetnek az Unió fejlettebb területeinek nyomába; megjegyzi, hogy a útvonal kiépítése ösztönzi a beruházásokat és az üzleti növekedést, valamint javítja az Unió egészének biztonságát, elsősorban az Ukrajnában zajló fegyveres konfliktus kontextusában; úgy véli, hogy ki kellene aknázni annak lehetőségét, hogy a Rajna–Duna-folyosó a Via Carpatián keresztül megnyíljon az Unió északi része felé, és úgy véli, hogy a Via Carpatia projektre megfelelő költségvetési forrásokat kellene biztosítani; szorgalmazza, hogy a megfelelő uniós finanszírozás biztosítása érdekében a Via Carpatia projektet építsék bele a TEN-T törzshálózatba; ösztönzi továbbá a tagállamokat a projekt finanszírozásának kidolgozására, felhasználva az összes felmerülő pénzügyi eszközt, például az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt és az Európai Stratégiai Beruházási Alapot; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ismételten hangsúlyozza, hogy a közúti infrastruktúra minősége közvetlen hatással van a közúti biztonságra; úgy véli ezért, hogy a közúti infrastruktúra kiépítésekor a közlekedés biztonságát is meg kell vizsgálni; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy számos középső és keleti tagállamban továbbra is viszonylag magas a halálos kimenetelű és súlyos sérülésekkel járó közúti balesetek száma; hangsúlyozza, hogy még inkább elő kell mozdítani a közúti biztonság javítására irányuló intézkedéseket tagállami és uniós szinten egyaránt; úgy véli, hogy a közép- és kelet-európai tagállamokban megfelelő finanszírozást kell biztosítani az infrastruktúra helyreállítására irányuló projektekhez; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazat biztonsága és fenntarthatósága kulcsfontosságú prioritás az infrastruktúrafejlesztés során; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy valamennyi közlekedési módban továbbra is ösztönözzék a digitalizálást és az automatizálást; felhív arra, hogy az infrastrukturális beruházási projektek tartalmazzanak olyan közlekedési megoldásokat, amelyek a közúti balesetek halálos kimenetelű vagy súlyos sérüléseket okozó következményei kockázatát csökkentik, és arra, hogy vegyék figyelembe a nagy forgalmú közlekedési utak mentén élő emberek szükségleteit; |
| --- | --- |

34.

Vasúti szállítás

| 35. | hangsúlyozza a vasútvonalak építésének, korszerűsítésének és fenntartásának elsőbbségét az Unió középső és keleti országai vasúti közlekedésének koherens, fenntartható növekedése és a kohézió szempontjából; hangsúlyozza, hogy a vasút fontos szerepet játszik az éghajlatra gyakorolt hatás, a levegőszennyezés, valamint a balesetek számának csökkentésében, és arra számít, hogy az ilyen erőfeszítések pozitív hatással lesznek az ipari fejlődésre, a teherfuvarozás logisztikájára, a közszolgáltatások színvonalára és az utasok megbízható mobilitására; felszólítja a tagállamokat a határokon átnyúló és az országokon belüli szűk keresztmetszetek felszámolására és az operatív kapacitások bővítésére a közlekedésről szóló 2011. évi fehér könyvben meghatározott, 2030-ra és 2050-ra kitűzött, a modális váltással kapcsolatos célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | úgy véli, hogy Közép- és Kelet-Európa egyes régióiban figyelemre méltó vasúti hálózat található, amelynek infrastruktúrája azonban sürgős korszerűsítésre szorul, mielőtt állapota tovább romlana és működésképtelenné válna; bírálja a határokon áthaladó vasútvonalak alulfinanszírozottságát és számos határ menti területen a vasúti személyszállítási szolgáltatások alacsony színvonalát; felszólítja a tagállamokat, hogy (újra) építsék ki a hiányzó összeköttetéseket, és számolják fel a meglévő szűk keresztmetszeteket; javasolja, hogy a TEN-T átfogó hálózatának és törzshálózatának tervezési módszereivel vizsgálják meg a vasúti hálózatot a lehetséges további hiányzó – elsősorban határokon átnyúló – összeköttetések azonosítása érdekében, mind az uniós tagállamok között, mind pedig az uniós és a szomszédos, nem uniós országok között; szoros és konstruktív együttműködés kialakítására ösztönzi a tagállamokat az említett hiányosságok megszüntetése, valamint a területi integráció és a kohézió fejlesztése érdekében; kéri, hogy a Bizottság nyújtson hatékony pénzügyi támogatást minden erre irányuló erőfeszítéshez; |
| --- | --- |

36.

| 37. | megismétli, hogy támogatja az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) bevezetését a TEN-T összes törzshálózati folyosóján; úgy véli, hogy az ERTMS teljes körű és gyors végrehajtását kiemelt uniós prioritásként kell kezelni ahhoz, hogy kiépülhessen egy teljes mértékben átjárható, működőképes, hatékony és vonzó európai vasúti térség, amely képes versenyre kelni más közlekedési módokkal; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felszólítja a tagállamokat egyértelmű, hosszú távú vasúti közlekedési fejlesztési stratégia elfogadására és az Unió pénzeszközeinek felhasználásával zajló vasúti beruházások előtt álló akadályok felszámolására; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a vasutak minőségének javítására irányuló beruházásokat, hogy a vasút mind a személyszállítás, mind az árufuvarozás tekintetében hozzáférhetőbbé és vonzóbbá váljon, és növekedjen a közlekedési módok megoszlásán belüli részaránya, a modális váltásra vonatkozó, a közlekedésről szóló uniós fehér könyvben meghatározott harmadik célnak megfelelően; |
| --- | --- |

39.

| 40. | megállapítja, hogy hiányoznak a kikötőkhöz kapcsolódó közúti és vasúti összeköttetések; kiemeli, hogy a legtöbb kelet-európai repülőtér vasúti infrastruktúra közelében található, és az integráció műszaki szempontból továbbra is lehetséges; felkéri a Bizottságot, hogy teljes mértékben támogassa a multimodális közlekedési összeköttetések (közút–vasút–repülőtér) további integrációját Közép- és Kelet-Európában; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja az Európai Bizottságot a gördülő állományba való beruházások további támogatására Közép- és Kelet-Európa országaiban, ami lehetővé teszi a vasúti potenciál helyreállítását ezen államok tömegközlekedési rendszereiben is; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kiemeli, hogy az európai vasúti közlekedési infrastruktúra fenntartható fejlesztése nem érhet véget pusztán a hálózat kiépítésével, hanem ahhoz, hogy hosszú távon költséghatékony maradjon, fel kell ölelnie a karbantartási intézkedéseket is; úgy véli, hogy a karbantartási tevékenységek jelentőségére való tekintettel a pénzügyi eszközök jelentős részét ezekre az intézkedésekre kell fordítani; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a figyelmet a Rail Baltica mint az északi-tengeri–balti folyosó egyik kiemelt projektjének közös előnyeit és stratégiai fontosságát az összes érintett tagállam, valamint a Finnországban (a Botteni-öbölig történő lehetséges bővítéssel) kezdődő, Észtországban, Lettországban, Litvániában és Lengyelországban folytatódó, majd Németországig, Hollandiáig és Dél-Európáig terjedő térség számára; üdvözli a Rail Baltica projekt megépítésében és előkészítésében történt előrehaladást, és hangsúlyozza, hogy az érdekelt és érintett országok közötti jó együttműködés kulcsfontosságú ahhoz, hogy a projekt további késedelem és visszaesés nélkül haladjon előre, és hogy el lehessen kerülni annak kockázatát, hogy a projekt végrehajtásához szükséges pénzügyi források ne kerüljenek e célra elkülönítésre; hangsúlyozza, hogy ha az Európai Bizottság szabályait figyelmen kívül hagyják, akkor a hozzávetőlegesen 85 %-os uniós társfinanszírozás elvész, és a finanszírozás jövőbeni feltételei soha nem lesznek olyan kedvezőek, mint most; sürgeti az érintett országokat, hogy ismerjék el és erősítsék meg, hogy az RB vasúti közös vállalkozás a legmegfelelőbb szervezet egy ilyen jelentős, nemzetek közötti projekt irányítására, az uniós finanszírozásra vonatkozó közös pályázatok benyújtására, a közös és a nemzeti közbeszerzések lefolytatására, a projekttel kapcsolatos feladatok koordinálására és végül annak szemléltetésére, hogy képesek az együttműködésre; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mivel az európai személy- és áruszállítási piacon belül a vasút részaránya stagnál, hangsúlyozza a Shift2Rail kezdeményezés fontosságát – különösen az áruszállítás terén – a vasút versenyképességének és hatékonyságának növelése érdekében; úgy véli, hogy a teherszállítás tekintetében a vasutak minőségének javítására irányuló beruházásokra is szükség van; üdvözli a régió tagállamainak olyan közös nemzetközi kezdeményezéseit a vasúti infrastruktúra fejlesztése és korszerűsítése terén, mint például a 11. számú új vasúti áruforgalmi folyosó – az úgynevezett Amber (borostyánkő) folyosó – kialakítása, amely összeköti Lengyelország, Szlovákia, Magyarország és Szlovénia ipari és kereskedelmi központjait, ami a nemzetközi vasúti áruszállítási kapacitás elosztása terén végzett közös fellépést jelent; felhívja a figyelmet arra, hogy az ilyen projektek támogatják a vasutat mint a nemzetközi árufuvarozás szállítási eszközét, javítják a vasúti szállítás versenyképességét, valamint biztosítják a nemzetközi árufuvarozásban jelenleg meglevő kapacitások jobb kihasználását; |
| --- | --- |

44.

| 45. | megjegyzi, hogy különféle uniós programokon keresztül sok finanszírozási forrás áll a vasúti ágazat rendelkezésére; úgy véli, hogy e finanszírozási források igénybevétele és hatékony felhasználása nélkülözhetetlen, mivel a pénzügyi kötöttségek szigorúan korlátozzák, hogy a nemzeti kormányok milyen összegű vasúti beruházásokat tudnak megvalósítani közpénzből; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a figyelmet a Közép- és Kelet-Európában a határokon átnyúló regionális vasúti utasszállítás terén általában alkalmazott pótdíjakra, amelyeket a vasúttársaságok gyakran a nemzetközi vasúti díjak részeként vetnek ki, ami csökkenti a határokon átnyúló vasúti összeköttetések vonzerejét; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy a vasúti közlekedési ágazat versenyképességének fokozása és a régió gazdasági növekedésének támogatása érdekében biztosítani kell a közép- és kelet-európai országok összeköttetését a nyugat-európai nagy sebességű vasúthálózattal; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a TEN-T folyosókon, a nagy sebességű vasúti összeköttetések terén megvalósuló határokon átnyúló projekteket; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell a harmadik országokkal közös projekteket és beruházásokat, mert ez lehetővé teszi az uniós finanszírozásból korszerűsített vasúti árufuvarozási folyosók egymást kiegészítő kihasználását, például az Unió és Ázsia országai közötti kapcsolatok terén; |
| --- | --- |

48.

Belvízi hajózási útvonalak

| 49. | kiemeli, hogy a belvízi szállítás mint költséghatékony és fenntartható eszköz Unió-szerte fontos szerepet játszik a multimodális szállítás és a logisztika szempontjából; szükségesnek tartja ezért a személy- vagy áruszállítás célját szolgáló belvízi szállítási infrastruktúra korszerűsítését, továbbá az interoperabilitás egyéb közlekedési formák révén való fejlesztését; |
| --- | --- |

49.

| 50. | megállapítja, hogy Közép- és Kelet-Európa a belvízi utak, valamint a folyami és tengeri kikötők tekintetében jelentős fejlesztési potenciállal rendelkezik; úgy véli, hogy ez a potenciál csak a környezetvédelemre, a biológiai sokféleségre és a vízre irányuló uniós vívmányok teljes körű tiszteletben tartása mellett aknázható ki, valamint hogy a kikötők és a vasutak használatának fokozottabb hangsúlyozása segíthet a régióban a multimodális szállítás előmozdítására irányuló cél támogatásában; |
| --- | --- |

50.

| 51. | üdvözli a NAIADES program létrehozását, valamint annak folytatását 2020-ig a NAIADES II program keretében, és hangsúlyozza egy belvízi utakra vonatkozó európai stratégia és cselekvési terv meglétének fontosságát; |
| --- | --- |

51.

| 52. | úgy véli, hogy a belvízi kikötők gazdasági potenciálja szempontjából fontos azokban a multimodalitás kiaknázása; hangsúlyozza, hogy a használók odacsábítása érdekében a kikötők vonzáskörzetében fontos szerepe van a szállítás utolsó szakasza (az „utolsó mérföld”) megfelelő megközelíthetőségének, valamint a belvízi terminálok összekapcsolt vasúti infrastruktúrájával és a közlekedési csomópontokkal való vasúti összeköttetésnek; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kiemeli a Duna kulcsfontosságú vízi útként betöltött szerepét a Duna makrorégióban; megjegyzi, hogy a régió belvízi közlekedési lehetőségeit fokozottabban ki kell használni, ezért emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak fenn kell tartaniuk a felelősségi körükbe tartozó belvízi utak működőképességét; felkéri a folyópart menti országokat, hogy gondoskodjanak a Duna folyamatos hajózhatóságáról, valamint hogy hajtsák végre a hajózható útvonalak rehabilitációjával és karbantartásával kapcsolatban 2014-ben elfogadott főterveiket, mindeközben figyelembe véve a környezetvédelmi szempontokat is, továbbá fordítsanak kiemelt figyelmet a természetes élőhelyek, a környezet, a biológiai sokféleség és a víz megőrzésére és ezáltal a fenntartható mezőgazdasággal, halászattal és idegenforgalommal foglalkozó kkv-k védelmére és támogatására; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az Odera, az Elba és a Duna közötti összeköttetés az észak–déli tengely mentén található régió egészének szállítási és kommunikációs kapacitását fellendítheti, ami munkahelyteremtéshez és a kkv-k fejlődéséhez vezet; |
| --- | --- |

53.

| 54. | bátorítja a tagállamokat, hogy az egyéb belvízi hajózási infrastruktúrák, különösen a TEN-T törzshálózatához tartozó folyószakaszok tekintetében fokozzák erőfeszítéseiket a hajózhatóság növelésére és a IV. hajózhatósági osztály elérésére; hangsúlyozza, hogy jelentősen növelni kell az Elba hajózható szakaszát a teljes hajózhatóság biztosításához, ami nélkülözhetetlen a keleti/kelet-mediterrán folyosóhoz; hangsúlyozza, hogy az Odera folyót IV. hajózhatósági osztályúvá kell tenni; hangsúlyozza továbbá az E40-es és E70-es nemzetközi vízi utak különleges jelentőségét, ugyanis javítják Közép- és Kelet-Európa integrációját a páneurópai szárazföldi közlekedési útvonalak rendszerébe; kiemeli, hogy a jó multimodális kapcsolatok kialakítása az említett vízi utak és a Baltikum–Adria TEN-T törzshálózati folyosó között jelentősen növelné az Unió keleti régióiba irányuló befektetési potenciált; |
| --- | --- |

54.

Tengeri kikötők és repülőterek

| 55. | hangsúlyozza a Balti-, a Fekete- és az Adriai-tenger kikötőibe irányuló behajózás vonzóbbá tételében rejlő potenciált a „tengeri autópályák” koncepciójának összefüggésében; kiemeli, hogy bővíteni kell az energiaágazat kapacitásait, ideértve a hajózás fenntartható üzemanyagait is, illetve biztosítani kell a kikötői hátországok hatékony vasúti összeköttetéseit; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rámutat arra, hogy a Balti-, az Adriai- és a Fekete-tenger kikötőinek fejlesztését egyéb tenger alatti infrastruktúrák nem akadályozhatják; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Északi Áramlattal és hasonló projektekkel kapcsolatos törekvések alááshatják és megakadályozhatják a régióra irányuló beruházásokat, különösen a Balti-tenger régiójában; kitart amellett, hogy minden tenger alatti csővezetéknek tiszteletben kell tartania a kikötők bejáratának merülési magasságra vonatkozó előírásait; |
| --- | --- |

56.

| 57. | úgy véli, hogy a tengeri kikötők és a repülőterek akkor szolgálják a legjobban az Unió középső és keleti országainak gazdasági fejlődését, ha egy integrált multimodális szállítási rendszer csomópontjait képezik, és összeköttetéssel rendelkeznek egy nagy teljesítményű vasúti infrastruktúrához; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kiemeli, hogy az észak-adriai kikötőknek regionális egyeztetés útján meg kell erősíteniük az együttműködésüket az Adriai-tenger északi részén zajló kereskedelmi forgalom közös előmozdítása, valamint az olaszországi, illetve a szlovéniai (Koper) és a horvátországi (Rijeka) kikötők teljes integrálása érdekében; ezzel kapcsolatban felszólítja a Bizottságot, hogy a rijekai kikötőt integrálja a balti–adriai folyosóba, hogy teljes közlekedési összeköttetés álljon fenn az észak-adriai tengeri kikötők és Közép-Európa, illetve a Balti-tenger között; |
| --- | --- |

58.

| 59. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság a közelmúltban kidolgozott európai légi közlekedési stratégiában azonosította az összeköttetések terén fennálló hiányosságok problémáját; megállapítja ugyanakkor, hogy a javasolt megoldások korlátozott lehetőségekkel bírnak, és arra buzdítja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel az Unión – különösen a közép- és kelet-európai régión – belüli légi összeköttetéseket, és dolgozzon ki további javaslatokat a légi közlekedési szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén tapasztalható hiányosságok csökkentésére; úgy véli, hogy tovább kell fejleszteni az Unió ezen részén belüli légi kapcsolatokat, ugyanis az Unió 13 új tagállamában az összeköttetések száma hét és félszer alacsonyabb, mint az Unió 15 régi tagállamában (9); aggodalmának ad hangot amiatt, hogy míg a régió repülőtéri infrastruktúrája folyamatos korszerűsítés alatt áll, az új légi útvonalak döntő többsége kizárólag nyugatra irányul; felkéri a Bizottságot, hogy végezzen elemzést arról, hogy a vonatkozó jogszabályok megfelelnek-e a célnak, és szükség esetén javasoljon új kezdeményezéseket az Európa szélső területei és középpontja közötti elégséges összeköttetések biztosítására; |
| --- | --- |

59.

| 60. | hangsúlyozza, hogy a közép- és kelet-európai régió légi összeköttetéseinek száma és színvonala alacsonyabb, mint az Unió nyugati részében; rámutat arra, hogy az összeköttetések e hiányosságait a Bizottság kérésére elvégzett független elemzés állapította meg; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a tagállamokon belüli és azok közötti légi összeköttetéseket, és hozzon intézkedéseket a légi közlekedési szolgáltatások fejlesztésére az ügyfeleknek nyújtott szolgáltatások színvonala szempontjából; |
| --- | --- |

61.

| 62. | megjegyzi, hogy hatalmas potenciál rejlik a kis és közepes repülőterekben Közép- és Kelet-Európa szállítási elérhetősége tekintetében, különösen az üzleti úton lévők vagy turisták számára; emlékeztet arra, hogy Közép- és Kelet-Európa régióiban a legutóbbi években számos regionális repülőtér épült vagy meglevő légikikötők kerültek korszerűsítésre, amelyek potenciálja a repülőterek és a fő közlekedési útvonalak közötti megfelelő összeköttetés hiányában nincs kellőképpen kihasználva; hangsúlyozza e repülőterek hatékonyabb kihasználásának szükségességét, ami közúti és vasúti kapcsolatok kiépítésével oldható meg; |
| --- | --- |

62.

| 63. | elismeri, hogy a regionális és helyi repülőterek sokrétű szerepet játszanak az Unió középső és keleti régióinak fejlődésében, valamint a gazdasági növekedés, a kereskedelem, az inkluzív mobilitás, valamint a turizmus elősegítésében, illetve az akadálymentes hozzáférés megkönnyítésében a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára; kiemeli, hogy a regionális repülőterek hozzájárulnak a régiók vonzerejének növeléséhez; fenntartja, hogy minden új létesítmény esetében gondosan értékelni kell a forgalmi igényeket és a potenciált, valamint az uniós pénzeszközöket szigorúan a gazdaságilag életképes és fenntartható projektekre kell korlátozni; hangsúlyozza, hogy a már meglévő kapacitásokra irányuló pénzügyi támogatást ennek megfelelően kell odaítélni; úgy véli, hogy a regionális légikikötők szerepe növekedni fog, ha korszerű infrastruktúrával és olyan közlekedési hálózattal (mindenek előtt vasúti összeköttetéssel) rendelkeznek, amely megfelelő módon össze van hangolva a régióval és a vidékkel, ami lehetővé teszi, hogy a közeli városok és községek különböző részeiről gyorsan elérhetővé váljék a repülőtér; hangsúlyozza a meglévő és új regionális és helyi repülőterek fejlesztésének fontosságát, amelyek az alulfejlett és elszigetelt régiókban hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez – többek között az idegenforgalmi ágazatban – azáltal, hogy javítják e térségek elérhetőségét és összekapcsolhatóságát, és ezáltal vonzóbbá teszik azokat a beruházások és a versenyképesség szempontjából, és így felgyorsítják társadalmi és gazdasági fejlődésüket; javasolja, hogy a Bizottság fontolja meg egy regionális szintű repülőtér-hálózat kialakítását a tagállamokon belüli és a tagállamok közötti összekapcsolhatóság javítása érdekében; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0310.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0423.

(3)  HL C 261. E, 2013.9.10., 1. o.

(4)  HL L 348., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 348., 2013.12.20., 129. o.

(6)  http://ec.europa.eu/transport/road_safety/pdf/vademecum_2015.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/transport/modes/inland/news/2014-12-04-danube-ministrial-meeting/conclusions.pdf

(8)  http://mib.gov.pl/files/0/1796967/deklaracjalancucka.pdf

(9)  Az „Európai légi közlekedési stratégia” című bizottsági közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2015)0261).

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/162 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/162

---

P8_TA(2016)0409

A demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról (2015/2254(INL))

(2018/C 215/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumára, különösen annak második, negyedik, ötödik és hetedik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumára, különösen annak második, negyedik, ötödik és hetedik bekezdésére,

| — | tekintettel különösen az EUSZ 2. cikkére, 3. cikke (1) bekezdésére, 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint 6., 7. és 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel különösen az EUSZ 2. cikkére, 3. cikke (1) bekezdésére, 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint 6., 7. és 11. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ-nek a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok Unión belüli tiszteletben tartásával, és előmozdításával és védelmével kapcsolatos cikkeire, többek között annak 70., 258., 259., 260., 263. és 265. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ-nek a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok Unión belüli tiszteletben tartásával, és előmozdításával és védelmével kapcsolatos cikkeire, többek között annak 70., 258., 259., 260., 263. és 265. cikkére,

| — | tekintettel az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésére és 5. cikkére, az EUMSZ 295. cikkére, valamint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. számú jegyzőkönyvre és a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. számú jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésére és 5. cikkére, az EUMSZ 295. cikkére, valamint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. számú jegyzőkönyvre és a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. számú jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta),

| — | tekintettel az Európa Tanács Európai Szociális Chartájára, különösen annak E. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Európai Szociális Chartájára, különösen annak E. cikkére,

| — | tekintettel a koppenhágai kritériumokra, és arra az uniós szabályanyagra (a vívmányokra), amelyeknek a tagjelölt országoknak meg kell felelniük, amennyiben csatlakozni kívánnak az Unióhoz, különösen annak 23. és 24. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a koppenhágai kritériumokra, és arra az uniós szabályanyagra (a vívmányokra), amelyeknek a tagjelölt országoknak meg kell felelniük, amennyiben csatlakozni kívánnak az Unióhoz, különösen annak 23. és 24. fejezetére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE), az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, Miniszteri Bizottságának, emberi jogi biztosának és Velencei Bizottságának egyezményeire, ajánlásaira, határozataira és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE), az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, Miniszteri Bizottságának, emberi jogi biztosának és Velencei Bizottságának egyezményeire, ajánlásaira, határozataira és jelentéseire,

| — | tekintettel az Európa Tanács 2000. október 25-i R(2000)21. számú ajánlására és a jogászok szerepéről szóló, 1990. évi ENSZ-alapelvekre, amelyek felkérik az országokat a szabad és független jogi szakma garantálására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács 2000. október 25-i R(2000)21. számú ajánlására és a jogászok szerepéről szóló, 1990. évi ENSZ-alapelvekre, amelyek felkérik az országokat a szabad és független jogi szakma garantálására,

| — | tekintettel az Európa Tanács és az Európai Unió közötti 2007. május 23-i egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács és az Európai Unió közötti 2007. május 23-i egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményére,

| — | tekintettel az Európa Tanács keretében elfogadott Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartájára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács keretében elfogadott Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartájára;

| — | tekintettel a Velencei Bizottság 106. plenáris ülésén, 2016. március 18-án elfogadott, a jogállamiság kritériumait tartalmazó listára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Velencei Bizottság 106. plenáris ülésén, 2016. március 18-án elfogadott, a jogállamiság kritériumait tartalmazó listára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló ENSZ-egyezményekre és az ENSZ-egyezmények testületeinek joggyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló ENSZ-egyezményekre és az ENSZ-egyezmények testületeinek joggyakorlatára,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a jogállamisággal kapcsolatos segítségnyújtásra vonatkozó 2008. áprilisi ENSZ-megközelítésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogállamisággal kapcsolatos segítségnyújtásra vonatkozó 2008. áprilisi ENSZ-megközelítésre,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen a 16. számú célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen a 16. számú célra,

| — | tekintettel a COSAC a parlamenti ellenőrzésre vonatkozó európai uniós eljárások és gyakorlatok fejleményeiről szóló, 2016. május 18-i, huszonötödik féléves jelentésére , |
| --- | --- |

—

tekintettel a COSAC a parlamenti ellenőrzésre vonatkozó európai uniós eljárások és gyakorlatok fejleményeiről szóló, 2016. május 18-i, huszonötödik féléves jelentésére ,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) kiadványaira, többek között az ügynökség 2013. december 31-i„Alapvető jogok az európai uniós bel- és igazságügyek jövője területén” című dokumentumában javasolt európai alapjogi információs rendszerre (EFRIS), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) kiadványaira, többek között az ügynökség 2013. december 31-i„Alapvető jogok az európai uniós bel- és igazságügyek jövője területén” című dokumentumában javasolt európai alapjogi információs rendszerre (EFRIS),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének az EUSZ 2. cikkében felsorolt közös értékeknek való megfelelést meglévő információforrások alapján mérni képes objektív alapjogi mutatók integrált eszközének fejlesztéséről szóló, 2016. április 8-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének az EUSZ 2. cikkében felsorolt közös értékeknek való megfelelést meglévő információforrások alapján mérni képes objektív alapjogi mutatók integrált eszközének fejlesztéséről szóló, 2016. április 8-i véleményére,

| — | tekintettel a Németország, Dánia, Finnország és Hollandia külügyminiszterei által a Bizottság elnökének küldött, 2013. március 6-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Németország, Dánia, Finnország és Hollandia külügyminiszterei által a Bizottság elnökének küldött, 2013. március 6-i levélre,

| — | tekintettel az olasz elnökségnek „A jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítása az Európai Unióban” című, 2014. november 15-i feljegyzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az olasz elnökségnek „A jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítása az Európai Unióban” című, 2014. november 15-i feljegyzésére,

| — | tekintettel a Tanácsnak és a Tanács keretében ülésező tagállamoknak a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosításáról szóló 2014. december 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak és a Tanács keretében ülésező tagállamoknak a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosításáról szóló 2014. december 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel jogállamiságról szóló, a luxemburgi és a holland elnökség alatt megvalósult 2015. november 17-i és 2016. május 24-i első és második párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel jogállamiságról szóló, a luxemburgi és a holland elnökség alatt megvalósult 2015. november 17-i és 2016. május 24-i első és második párbeszédre,

| — | tekintettel a Tanács előkészítő szerveinek az alapvető jogoknak való megfelelés szempontjából történő vizsgálatához szükséges módszertani lépésekről szóló, 2014. december 19-i tanácsi iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács előkészítő szerveinek az alapvető jogoknak való megfelelés szempontjából történő vizsgálatához szükséges módszertani lépésekről szóló, 2014. december 19-i tanácsi iránymutatásokra,

| — | tekintettel „Az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégia” című, 2010. október 19-i bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégia” című, 2010. október 19-i bizottsági közleményre,

| — | tekintettel az alapvető jogoknak a bizottsági hatásvizsgálatok végzése során történő figyelembe vételére vonatkozó gyakorlati útmutatásról szóló, 2011. május 6-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alapvető jogoknak a bizottsági hatásvizsgálatok végzése során történő figyelembe vételére vonatkozó gyakorlati útmutatásról szóló, 2011. május 6-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel a Bizottság meglévő nyomon követési mechanizmusára és időszakos értékelési eszközeire, többek között az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusra, az igazságügyi eredménytáblára, a korrupcióellenes jelentésekre és a médiafigyelésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság meglévő nyomon követési mechanizmusára és időszakos értékelési eszközeire, többek között az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusra, az igazságügyi eredménytáblára, a korrupcióellenes jelentésekre és a médiafigyelésre,

| — | tekintettel a Bizottság alapvető jogokról szóló évenkénti kollokviumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alapvető jogokról szóló évenkénti kollokviumára,

| — | tekintettel „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2014)0158),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra,

| — | tekintettel az Európa Tanács „A döntéshozatalban való állampolgári részvétel jó gyakorlatának kódexe” című, 2009. október 1-i dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács „A döntéshozatalban való állampolgári részvétel jó gyakorlatának kódexe” című, 2009. október 1-i dokumentumára,

| — | tekintettel a 2016. évi uniós igazságügyi eredménytáblára, valamint a Bizottság „Az európai uniós jog alkalmazásának ellenőrzése, 2015. évi éves jelentés” című 2016. július 15-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. évi uniós igazságügyi eredménytáblára, valamint a Bizottság „Az európai uniós jog alkalmazásának ellenőrzése, 2015. évi éves jelentés” című 2016. július 15-i jelentésére,

| — | tekintettel a Parlament Európai Hozzáadott Érték Osztályának a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmusról szóló 2016. áprilisi értékelésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Európai Hozzáadott Érték Osztályának a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmusról szóló 2016. áprilisi értékelésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0283/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0283/2016),

| A. | mivel az Európai Unió az EUSZ első cikkeiben foglalt vezérlő alapelvek és célkitűzések közé felvett, és az uniós tagság feltételei között szereplő értékek, azaz az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok – a kisebbségekhez tartozó személyek jogait is beleértve – tiszteletben tartásának értékein alapul; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az EUSZ első cikkeiben foglalt vezérlő alapelvek és célkitűzések közé felvett, és az uniós tagság feltételei között szereplő értékek, azaz az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok – a kisebbségekhez tartozó személyek jogait is beleértve – tiszteletben tartásának értékein alapul;

| B. | mivel az uniós intézményeknek és szerveknek, valamint a tagállamoknak folyamatosan és ténylegesen, példamutató módon teljesíteniük kell kötelezettségeiket, továbbá a jogállamiság olyan közös kultúrájának kialakítására kellene törekedniük, amelyben a jogállamiság minden érintett szereplő által egységesen alkalmazandó egyetemes értéknek számít a 28 tagállamban és az uniós intézményekben egyaránt, miközben ezen elvek maradéktalan tiszteletben tartása és előmozdítása az európai projekt egésze legitimitásának alapvető előfeltétele és a polgárok Unió iránti bizalmának alapfeltétele; |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós intézményeknek és szerveknek, valamint a tagállamoknak folyamatosan és ténylegesen, példamutató módon teljesíteniük kell kötelezettségeiket, továbbá a jogállamiság olyan közös kultúrájának kialakítására kellene törekedniük, amelyben a jogállamiság minden érintett szereplő által egységesen alkalmazandó egyetemes értéknek számít a 28 tagállamban és az uniós intézményekben egyaránt, miközben ezen elvek maradéktalan tiszteletben tartása és előmozdítása az európai projekt egésze legitimitásának alapvető előfeltétele és a polgárok Unió iránti bizalmának alapfeltétele;

| C. | mivel az Európai Unió Bíróságának (Bíróság) 2014. december 18-i 2/13. számú véleménye (1) és a Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlata szerint a Chartában elismert alapvető jogok az Unió jogi felépítésének középpontjában állnak, és e jogok tiszteletben tartása az uniós jogi aktusok jogszerűségének feltétele, így az Unión belül nem engedhetők meg az ugyanezen jogokkal összeegyeztethetetlen intézkedések; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió Bíróságának (Bíróság) 2014. december 18-i 2/13. számú véleménye (1) és a Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlata szerint a Chartában elismert alapvető jogok az Unió jogi felépítésének középpontjában állnak, és e jogok tiszteletben tartása az uniós jogi aktusok jogszerűségének feltétele, így az Unión belül nem engedhetők meg az ugyanezen jogokkal összeegyeztethetetlen intézkedések;

| D. | mivel az Uniónak az EUSZ 2. cikkének, 3. cikke (1) bekezdésének és 7. cikkének megfelelően megvan az a lehetősége, hogy fellépjen az alapját képező „alkotmányos mag” és a közös értékek védelme érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel az Uniónak az EUSZ 2. cikkének, 3. cikke (1) bekezdésének és 7. cikkének megfelelően megvan az a lehetősége, hogy fellépjen az alapját képező „alkotmányos mag” és a közös értékek védelme érdekében;

| E. | mivel a jogállamiság az európai liberális demokrácia gerincét képezi, és az Európai Unió egyik alapelve, amely valamennyi tagállam közös alkotmányos hagyományaiban gyökerezik; |
| --- | --- |

E.

mivel a jogállamiság az európai liberális demokrácia gerincét képezi, és az Európai Unió egyik alapelve, amely valamennyi tagállam közös alkotmányos hagyományaiban gyökerezik;

| F. | mivel valamennyi tagállam, az Unió és a tagjelölt országok intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei kötelesek tiszteletben tartani, védelmezni és előmozdítani ezeket az elveket és értékeket, és kötelességük a lojális együttműködés; |
| --- | --- |

F.

mivel valamennyi tagállam, az Unió és a tagjelölt országok intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei kötelesek tiszteletben tartani, védelmezni és előmozdítani ezeket az elveket és értékeket, és kötelességük a lojális együttműködés;

| G. | mivel többek között az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió tagállamainak állampolgárai számára nyújtott menedékjogról szóló 24. jegyzőkönyvvel, a 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (2) (10) preambulumbekezdésével és az Emberi Jogok Európai Bírósága (mint pl. „M.S.S. kontra Belgium és Görögország”– 2011. január 21-i ítélet) és a Bíróság (mint pl. „N.S. és M.E.” – 2011. december 21-i ítélet (3) és, „Aranyosi és Căldăraru” – 2016. április 5-i ítélet (4)) ítélkezési gyakorlatával összhangban a tagállamok – a nemzeti bíróságokat is beleértve – kötelesek tartózkodni az uniós jogszabályok végrehajtásától más tagállamokkal szemben, amennyiben ez utóbbi tagállamban egyértelműen fennáll a jogállamiság és az alapvető jogok súlyos vagy súlyos és tartós megsértésének kockázata; |
| --- | --- |

G.

mivel többek között az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió tagállamainak állampolgárai számára nyújtott menedékjogról szóló 24. jegyzőkönyvvel, a 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (2) (10) preambulumbekezdésével és az Emberi Jogok Európai Bírósága (mint pl. „M.S.S. kontra Belgium és Görögország”– 2011. január 21-i ítélet) és a Bíróság (mint pl. „N.S. és M.E.” – 2011. december 21-i ítélet (3) és, „Aranyosi és Căldăraru” – 2016. április 5-i ítélet (4)) ítélkezési gyakorlatával összhangban a tagállamok – a nemzeti bíróságokat is beleértve – kötelesek tartózkodni az uniós jogszabályok végrehajtásától más tagállamokkal szemben, amennyiben ez utóbbi tagállamban egyértelműen fennáll a jogállamiság és az alapvető jogok súlyos vagy súlyos és tartós megsértésének kockázata;

| H. | mivel a jogállamiság tiszteletben tartása az Unión belül előfeltétele az alapvető jogok védelmének, valamint a Szerződésekből és a nemzetközi jogból fakadó valamennyi jog és kötelezettség megőrzésének, továbbá előfeltétele a kölcsönös elismerésnek és bizalomnak, valamint kulcsfontosságú tényező olyan szakpolitikai területeken, mint például a belső piac, a növekedés és a foglalkoztatás, a megkülönböztetés elleni küzdelem és a társadalmi befogadás, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a schengeni térség, valamint a menekültügyi és migrációs politika, és ennek következtében a jogállamiság, a demokratikus kormányzás és az alapvető jogok gyengülése komoly fenyegetést jelent az Unió stabilitására, a monetáris unióra, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló közös térségre, valamint az Unió jólétére nézve; |
| --- | --- |

H.

mivel a jogállamiság tiszteletben tartása az Unión belül előfeltétele az alapvető jogok védelmének, valamint a Szerződésekből és a nemzetközi jogból fakadó valamennyi jog és kötelezettség megőrzésének, továbbá előfeltétele a kölcsönös elismerésnek és bizalomnak, valamint kulcsfontosságú tényező olyan szakpolitikai területeken, mint például a belső piac, a növekedés és a foglalkoztatás, a megkülönböztetés elleni küzdelem és a társadalmi befogadás, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a schengeni térség, valamint a menekültügyi és migrációs politika, és ennek következtében a jogállamiság, a demokratikus kormányzás és az alapvető jogok gyengülése komoly fenyegetést jelent az Unió stabilitására, a monetáris unióra, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló közös térségre, valamint az Unió jólétére nézve;

| I. | mivel a jogállamiság tagállamokban történő megvalósításának módja kulcsszerepet játszik a tagállamok és jogrendszereik közti kölcsönös bizalom biztosításában, ezért alapvető fontosságú egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása; |
| --- | --- |

I.

mivel a jogállamiság tagállamokban történő megvalósításának módja kulcsszerepet játszik a tagállamok és jogrendszereik közti kölcsönös bizalom biztosításában, ezért alapvető fontosságú egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása;

| J. | mivel az Unió közös alapvető értékeken és elveken alapul, és mivel a demokrácia virágzását és az alapvető jogok védelmét lehetővé tevő alapvető értékek és elvek fogalmának meghatározása élő és állandó folyamat, és míg ezek az értékek és elvek idővel alakulhatnak, védelmezni kell ezeket, és ezeknek kell a politikai döntések alapját képezniük, függetlennek kell lenniük a mindenkori politikai többségtől, és ellen kell állniuk az átmeneti változásoknak, ennélfogva létfontosságú az ezek értelmezéséért felelős, független és pártatlan igazságszolgáltatás; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió közös alapvető értékeken és elveken alapul, és mivel a demokrácia virágzását és az alapvető jogok védelmét lehetővé tevő alapvető értékek és elvek fogalmának meghatározása élő és állandó folyamat, és míg ezek az értékek és elvek idővel alakulhatnak, védelmezni kell ezeket, és ezeknek kell a politikai döntések alapját képezniük, függetlennek kell lenniük a mindenkori politikai többségtől, és ellen kell állniuk az átmeneti változásoknak, ennélfogva létfontosságú az ezek értelmezéséért felelős, független és pártatlan igazságszolgáltatás;

| K. | mivel az Unió polgárai és lakosai nincsenek mindig kellően tisztában az őket európaiként megillető valamennyi joggal; mivel lehetővé kell tenni számukra, hogy együtt alakíthassák és főként magukénak vallják az Unió alapvető értékeit és elveit; |
| --- | --- |

K.

mivel az Unió polgárai és lakosai nincsenek mindig kellően tisztában az őket európaiként megillető valamennyi joggal; mivel lehetővé kell tenni számukra, hogy együtt alakíthassák és főként magukénak vallják az Unió alapvető értékeit és elveit;

| L. | mivel az EUSZ 4. cikke (2) bekezdésével összhangban az Uniónak tiszteletben kell tartania a tagállamok Szerződések előtti egyenlőségét, és mivel a kulturális sokféleség és a nemzeti hagyományok tagállamokon belüli és tagállamok közötti tiszteletben tartása nem akadályozhatja a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok egységes és magas szintű védelmét az Unió egészében; mivel az egyenlőség és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve egyetemes elv, amely az Unió összes szakpolitikájának és tevékenységének közös jellemzője; |
| --- | --- |

L.

mivel az EUSZ 4. cikke (2) bekezdésével összhangban az Uniónak tiszteletben kell tartania a tagállamok Szerződések előtti egyenlőségét, és mivel a kulturális sokféleség és a nemzeti hagyományok tagállamokon belüli és tagállamok közötti tiszteletben tartása nem akadályozhatja a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok egységes és magas szintű védelmét az Unió egészében; mivel az egyenlőség és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve egyetemes elv, amely az Unió összes szakpolitikájának és tevékenységének közös jellemzője;

| M. | mivel a jogállamiság és a hatékony igazságszolgáltatási rendszerek védelme kulcsszerepet játszik egy olyan pozitív politikai környezet létrehozásában, amely képes visszaszerezni a közvélemény intézmények iránti bizalmát, és ezáltal a befektetésbarát környezet kialakítását, a nagyobb szabályozói kiszámíthatóságot és a fenntartható növekedést szolgálja; |
| --- | --- |

M.

mivel a jogállamiság és a hatékony igazságszolgáltatási rendszerek védelme kulcsszerepet játszik egy olyan pozitív politikai környezet létrehozásában, amely képes visszaszerezni a közvélemény intézmények iránti bizalmát, és ezáltal a befektetésbarát környezet kialakítását, a nagyobb szabályozói kiszámíthatóságot és a fenntartható növekedést szolgálja;

| N. | mivel a tagállami igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának javítása a jogállamiság kulcsfontosságú aspektusa, amely elengedhetetlen az egyenlő bánásmód, a kormányzati visszaélések szankcionálása és az önkényesség megelőzése biztosítása szempontjából, és azt a Bizottság az európai szemeszter, azaz a gazdaságpolitikák uniós szintű összehangolásának éves ciklusa keretében végrehajtandó strukturális reformok kulcsfontosságú elemeként határozta meg; mivel a független jogászi hivatás a szabad és demokratikus társadalom egyik sarokköve; |
| --- | --- |

N.

mivel a tagállami igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának javítása a jogállamiság kulcsfontosságú aspektusa, amely elengedhetetlen az egyenlő bánásmód, a kormányzati visszaélések szankcionálása és az önkényesség megelőzése biztosítása szempontjából, és azt a Bizottság az európai szemeszter, azaz a gazdaságpolitikák uniós szintű összehangolásának éves ciklusa keretében végrehajtandó strukturális reformok kulcsfontosságú elemeként határozta meg; mivel a független jogászi hivatás a szabad és demokratikus társadalom egyik sarokköve;

| O. | mivel az ENSZ főtitkára „Az ENSZ jogállamisággal kapcsolatos segítségnyújtásra vonatkozó megközelítése” című iránymutatásának ajánlása szerint a jogállamban a a társadalomnak és a civil közösségeknek hozzá kell járulniuk a jogállamiság megerősítéséhez és a tisztviselők és intézmények elszámoltathatóságához; |
| --- | --- |

O.

mivel az ENSZ főtitkára „Az ENSZ jogállamisággal kapcsolatos segítségnyújtásra vonatkozó megközelítése” című iránymutatásának ajánlása szerint a jogállamban a a társadalomnak és a civil közösségeknek hozzá kell járulniuk a jogállamiság megerősítéséhez és a tisztviselők és intézmények elszámoltathatóságához;

| P. | mivel az Európai Parlament Kutatószolgálata „Az európai egység hiányából fakadó költségek a szervezett bűnözés és a korrupció területén” című tanulmányának becslése szerint a meglévő uniós nyomon követési mechanizmusoknak – például az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusnak, az igazságügyi eredménytáblának és az korrupcióellenes jelentéseknek – a jogállamiság ellenőrzésére szolgáló szélesebb keretbe történő integrálása évente 70 milliárd EUR költségmegtakarítást eredményezne; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Parlament Kutatószolgálata „Az európai egység hiányából fakadó költségek a szervezett bűnözés és a korrupció területén” című tanulmányának becslése szerint a meglévő uniós nyomon követési mechanizmusoknak – például az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusnak, az igazságügyi eredménytáblának és az korrupcióellenes jelentéseknek – a jogállamiság ellenőrzésére szolgáló szélesebb keretbe történő integrálása évente 70 milliárd EUR költségmegtakarítást eredményezne;

| Q. | mivel az Unió demokratikus és jogi kormányzása nem nyugszik olyan szilárd jogszabályi alapokon, mint gazdasági kormányzása, mivel az Unió nem mutatkozik ugyanolyan rendíthetetlennek és eltökéltnek alapvető értékei tiszteletben tartatásával kapcsolatban, mint gazdasági és adóügyi szabályai végrehajtásának biztosításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Unió demokratikus és jogi kormányzása nem nyugszik olyan szilárd jogszabályi alapokon, mint gazdasági kormányzása, mivel az Unió nem mutatkozik ugyanolyan rendíthetetlennek és eltökéltnek alapvető értékei tiszteletben tartatásával kapcsolatban, mint gazdasági és adóügyi szabályai végrehajtásának biztosításával kapcsolatban;

| R. | mivel amennyiben valamely tagjelölt állam nem tartja tiszteletben az előírt normákat, értékeket és demokratikus elveket, uniós csatlakozása mindaddig késedelmet szenved, amíg e normáknak maradéktalanul eleget nem tesz, ugyanakkor ha valamely tagállam vagy uniós intézmény nem teljesíti ugyanezeket a normákat, az a gyakorlatban csekély következményekkel jár; |
| --- | --- |

R.

mivel amennyiben valamely tagjelölt állam nem tartja tiszteletben az előírt normákat, értékeket és demokratikus elveket, uniós csatlakozása mindaddig késedelmet szenved, amíg e normáknak maradéktalanul eleget nem tesz, ugyanakkor ha valamely tagállam vagy uniós intézmény nem teljesíti ugyanezeket a normákat, az a gyakorlatban csekély következményekkel jár;

| S. | mivel a koppenhágai kritériumok értelmében a tagjelölt országokra vonatkozó kötelezettségek az EUSZ 2. cikkének, valamint az EUSZ 4. cikkében megállapított lojális együttműködés elvének megfelelően uniós csatlakozásukat követően is alkalmazandók a tagállamokra, és mivel nem csak az újabb, hanem a régebbi tagállamokról is rendszeres értékelést kell készíteni annak ellenőrzése céljából, hogy jogszabályaik és gyakorlataik továbbra is megfelelnek-e az Unió alapjául szolgáló közös értékeknek; |
| --- | --- |

S.

mivel a koppenhágai kritériumok értelmében a tagjelölt országokra vonatkozó kötelezettségek az EUSZ 2. cikkének, valamint az EUSZ 4. cikkében megállapított lojális együttműködés elvének megfelelően uniós csatlakozásukat követően is alkalmazandók a tagállamokra, és mivel nem csak az újabb, hanem a régebbi tagállamokról is rendszeres értékelést kell készíteni annak ellenőrzése céljából, hogy jogszabályaik és gyakorlataik továbbra is megfelelnek-e az Unió alapjául szolgáló közös értékeknek;

| T. | mivel az uniós tagállamok állampolgárainak körülbelül 8 %-a nemzeti kisebbségekhez tartozik, és körülbelül 10 %-uk regionális vagy kisebbségi nyelvet beszél; mivel nincs uniós jogi keret ezen személyek kisebbségi jogainak garantálására; mivel rendkívül fontos egy olyan hatékony mechanizmus létrehozása, amely nyomon követi az ilyen személyek jogait; mivel különbség van a kisebbségek védelme és a megkülönböztetés elleni politikák között; mivel az egyenlő bánásmód valamennyi polgár alapvető joga, és nem kiváltság; |
| --- | --- |

T.

mivel az uniós tagállamok állampolgárainak körülbelül 8 %-a nemzeti kisebbségekhez tartozik, és körülbelül 10 %-uk regionális vagy kisebbségi nyelvet beszél; mivel nincs uniós jogi keret ezen személyek kisebbségi jogainak garantálására; mivel rendkívül fontos egy olyan hatékony mechanizmus létrehozása, amely nyomon követi az ilyen személyek jogait; mivel különbség van a kisebbségek védelme és a megkülönböztetés elleni politikák között; mivel az egyenlő bánásmód valamennyi polgár alapvető joga, és nem kiváltság;

| U. | mivel a belső és a külső demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal kapcsolatos politika koherenciája és következetessége kulcsfontosságú az Unió hitelessége szempontjából; |
| --- | --- |

U.

mivel a belső és a külső demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal kapcsolatos politika koherenciája és következetessége kulcsfontosságú az Unió hitelessége szempontjából;

| V. | mivel kevés eszköz áll rendelkezésre annak ellenőrzésére, hogy az uniós intézmények jogalkotói és végrehajtói szakpolitikai döntései megfelelnek-e az Unió alapelveinek és értékeinek; |
| --- | --- |

V.

mivel kevés eszköz áll rendelkezésre annak ellenőrzésére, hogy az uniós intézmények jogalkotói és végrehajtói szakpolitikai döntései megfelelnek-e az Unió alapelveinek és értékeinek;

| W. | mivel a Bíróság az utóbbi időben különböző ítéleteiben megsemmisített egyes uniós jogszabályokat, bizottsági határozatokat, illetve jogalkotási gyakorlatokat, mivel azok sértették az Európai Unió Alapjogi Chartáját vagy ellentétesek voltak a Szerződés átláthatóságra és dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó elveivel, az uniós intézmények azonban több esetben is elmulasztották, hogy maradéktalanul eleget tegyenek az ítéletekben foglaltaknak és azok szellemének; |
| --- | --- |

W.

mivel a Bíróság az utóbbi időben különböző ítéleteiben megsemmisített egyes uniós jogszabályokat, bizottsági határozatokat, illetve jogalkotási gyakorlatokat, mivel azok sértették az Európai Unió Alapjogi Chartáját vagy ellentétesek voltak a Szerződés átláthatóságra és dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó elveivel, az uniós intézmények azonban több esetben is elmulasztották, hogy maradéktalanul eleget tegyenek az ítéletekben foglaltaknak és azok szellemének;

| X. | mivel az EUSZ 6. cikkének (2) bekezdése értelmében az Uniónak a Szerződésben előírt kötelezettsége, hogy csatlakozzon az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményhez; |
| --- | --- |

X.

mivel az EUSZ 6. cikkének (2) bekezdése értelmében az Uniónak a Szerződésben előírt kötelezettsége, hogy csatlakozzon az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményhez;

| Y. | mivel az Európa Tanács és az Európai Unió közötti együttműködés középpontjában a plurális demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása, a jogállamiság, a politikai és jogi együttműködés, a társadalmi kohézió és a kulturális párbeszéd előmozdítása és védelme áll; |
| --- | --- |

Y.

mivel az Európa Tanács és az Európai Unió közötti együttműködés középpontjában a plurális demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása, a jogállamiság, a politikai és jogi együttműködés, a társadalmi kohézió és a kulturális párbeszéd előmozdítása és védelme áll;

| Z. | mivel a Tanács és a Bizottság egyaránt elismerte, hogy a Szerződésben foglalt elvek és értékek teljes körű alkalmazásának biztosítása érdekében hatékonyabb és kötelező erejű mechanizmusokra van szükség, és ezt a Tanács a jogállamiságról szóló párbeszéd, a Bizottság pedig a jogállamiság megerősítésére irányuló uniós keret révén valósítja meg; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Tanács és a Bizottság egyaránt elismerte, hogy a Szerződésben foglalt elvek és értékek teljes körű alkalmazásának biztosítása érdekében hatékonyabb és kötelező erejű mechanizmusokra van szükség, és ezt a Tanács a jogállamiságról szóló párbeszéd, a Bizottság pedig a jogállamiság megerősítésére irányuló uniós keret révén valósítja meg;

| AA. | mivel az Uniónak sokféle eszköz és eljárás áll rendelkezésére a Szerződésben foglalt elvek és értékek teljes körű és megfelelő alkalmazásának biztosítására, de nincs gyors, hatásos reagálás az uniós intézmények részéről; mivel a meglévő eszközöket egy jogállamisági mechanizmus keretében kell érvényesíteni, értékelni és kiegészíteni annak érdekében, hogy azok megfelelőek és hatékonyak legyenek, és ne tekintsék őket politikai indíttatású vagy önkényes és egyes országokat méltánytalanul célzó állító eszközöknek; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Uniónak sokféle eszköz és eljárás áll rendelkezésére a Szerződésben foglalt elvek és értékek teljes körű és megfelelő alkalmazásának biztosítására, de nincs gyors, hatásos reagálás az uniós intézmények részéről; mivel a meglévő eszközöket egy jogállamisági mechanizmus keretében kell érvényesíteni, értékelni és kiegészíteni annak érdekében, hogy azok megfelelőek és hatékonyak legyenek, és ne tekintsék őket politikai indíttatású vagy önkényes és egyes országokat méltánytalanul célzó állító eszközöknek;

| AB. | mivel a Bíróság Chartára hivatkozó ítéleteinek száma a 2011. évi 43-ról 2014-ben 210-re növekedett; |
| --- | --- |

AB.

mivel a Bíróság Chartára hivatkozó ítéleteinek száma a 2011. évi 43-ról 2014-ben 210-re növekedett;

| AC. | mivel a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok követelményének való megfelelés területén az intézmények és tagállamok közötti összhang nyilvánvaló előnyökkel jár, mint például a kevésbé költséges bírósági ügyek, jobb érthetőség biztosítása az uniós polgárok számára és jogaik jobb megértésének biztosítása, és nagyobb bizonyosság a tagállamok számára a végrehajtás tekintetében; |
| --- | --- |

AC.

mivel a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok követelményének való megfelelés területén az intézmények és tagállamok közötti összhang nyilvánvaló előnyökkel jár, mint például a kevésbé költséges bírósági ügyek, jobb érthetőség biztosítása az uniós polgárok számára és jogaik jobb megértésének biztosítása, és nagyobb bizonyosság a tagállamok számára a végrehajtás tekintetében;

| AD. | mivel néhány tagállam kormánya tagadja, hogy az uniós elvek és értékek megőrzése szerződéses kötelezettség, illetve hogy az Uniónak joga van biztosítani a megfelelést; |
| --- | --- |

AD.

mivel néhány tagállam kormánya tagadja, hogy az uniós elvek és értékek megőrzése szerződéses kötelezettség, illetve hogy az Uniónak joga van biztosítani a megfelelést;

| AE. | mivel olyan esetekben, amikor valamely tagállam nem garantálja többé a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartását, illetve a jogállamiság megsértése esetén az Uniónak és tagállamainak kötelessége, hogy megvédje a Szerződések integritását és alkalmazását, és védelmezze a joghatósága alá tartozó valamennyi személy jogait; |
| --- | --- |

AE.

mivel olyan esetekben, amikor valamely tagállam nem garantálja többé a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartását, illetve a jogállamiság megsértése esetén az Uniónak és tagállamainak kötelessége, hogy megvédje a Szerződések integritását és alkalmazását, és védelmezze a joghatósága alá tartozó valamennyi személy jogait;

| AF. | mivel a civil társadalom fontos szerepet játszik a demokrácia építésében és megerősítésében, az állam jogköreinek felügyeletében és korlátozásában, illetve a jó kormányzás, az átláthatóság, a hatékonyság, a nyitottság, az alkalmazkodóképesség és az elszámoltathatóság előmozdításában; |
| --- | --- |

AF.

mivel a civil társadalom fontos szerepet játszik a demokrácia építésében és megerősítésében, az állam jogköreinek felügyeletében és korlátozásában, illetve a jó kormányzás, az átláthatóság, a hatékonyság, a nyitottság, az alkalmazkodóképesség és az elszámoltathatóság előmozdításában;

| AG. | mivel a szubszidiaritás elve nem használható fel a Szerződésekben foglalt elvek és értékek tagállamok általi betartásának biztosítására irányuló bármely uniós fellépés elutasítására; |
| --- | --- |

AG.

mivel a szubszidiaritás elve nem használható fel a Szerződésekben foglalt elvek és értékek tagállamok általi betartásának biztosítására irányuló bármely uniós fellépés elutasítására;

| AH. | mivel az Unió alapjául és az európaiak jogainak forrásául szolgáló értékek tagállamok és intézmények általi betartásának biztosítására irányuló uniós fellépések alapvető feltételei annak, hogy a tagállamok és az intézmények az európai projekt részei legyenek; |
| --- | --- |

AH.

mivel az Unió alapjául és az európaiak jogainak forrásául szolgáló értékek tagállamok és intézmények általi betartásának biztosítására irányuló uniós fellépések alapvető feltételei annak, hogy a tagállamok és az intézmények az európai projekt részei legyenek;

| AI. | mivel a folyamatos európai integrációs folyamat és az egyes tagállamokban tapasztalható fejlemények igazolták, hogy nem sikerült megfelelően megelőzni a jogállamiság és az alapvető értékek tiszteletben tartásának elmulasztását, és a meglévő mechanizmusok felülvizsgálatára és integrálására, valamint hatékony mechanizmus kialakítására van szükség a fennálló hiányosságok megszüntetése és a Szerződésben foglalt elvek és értékek Unió-szerte történő tiszteletben tartásának, védelmének és előmozdításának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

AI.

mivel a folyamatos európai integrációs folyamat és az egyes tagállamokban tapasztalható fejlemények igazolták, hogy nem sikerült megfelelően megelőzni a jogállamiság és az alapvető értékek tiszteletben tartásának elmulasztását, és a meglévő mechanizmusok felülvizsgálatára és integrálására, valamint hatékony mechanizmus kialakítására van szükség a fennálló hiányosságok megszüntetése és a Szerződésben foglalt elvek és értékek Unió-szerte történő tiszteletben tartásának, védelmének és előmozdításának biztosítása érdekében;

| AJ. | mivel a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra irányuló, új európai uniós paktumot kell létrehozni és mivel e paktumnak bizonyíték alapúnak, objektívnak és a külső befolyástól – különösen a politikai befolyástól –, valamint megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie, és egyenlő mércével kell mérnie; tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás, a szükségesség és az arányosság elvét; a tagállamokra és az uniós intézményekre egyaránt alkalmazandónak kell lennie; emellett fokozatos megközelítésen kell alapulnia, megelőző és korrekciós ággal egyaránt rendelkezve; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra irányuló, új európai uniós paktumot kell létrehozni és mivel e paktumnak bizonyíték alapúnak, objektívnak és a külső befolyástól – különösen a politikai befolyástól –, valamint megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie, és egyenlő mércével kell mérnie; tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás, a szükségesség és az arányosság elvét; a tagállamokra és az uniós intézményekre egyaránt alkalmazandónak kell lennie; emellett fokozatos megközelítésen kell alapulnia, megelőző és korrekciós ággal egyaránt rendelkezve;

| AK. | mivel a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra irányuló európai uniós paktumnak egy egységes, koherens, a meglévő eszközökre és mechanizmusokra épülő keretrendszer biztosítására, valamint a még fennmaradó hiányosságok felszámolásra kell törekednie; |
| --- | --- |

AK.

mivel a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra irányuló európai uniós paktumnak egy egységes, koherens, a meglévő eszközökre és mechanizmusokra épülő keretrendszer biztosítására, valamint a még fennmaradó hiányosságok felszámolásra kell törekednie;

| AL. | mivel a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra irányuló európai uniós paktum létrehozásának az EUSZ 7. cikke (1) és (2) bekezdésének közvetlen alkalmazásának sérelme nélkül kell történnie; |
| --- | --- |

AL.

mivel a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra irányuló európai uniós paktum létrehozásának az EUSZ 7. cikke (1) és (2) bekezdésének közvetlen alkalmazásának sérelme nélkül kell történnie;

| 1. | a Szerződések lehetséges módosításáig javasolja a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó átfogó uniós mechanizmus valamennyi érintett érdekelt fél bevonásával történő kialakítását, és ezért kéri a Bizottságot, hogy 2017 szeptemberéig az EUMSZ 295. cikke alapján terjesszen elő javaslatot a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra irányuló európai uniós paktum megkötésére olyan intézményközi megállapodás formájában, amely megállapítja az Unió intézményei és tagállamai között az EUSZ 7. cikke szerinti együttműködést megkönnyítő, a meglévő mechanizmusokat integráló, kiigazító és kiegészítő intézkedéseket a mellékletben meghatározott részletes ajánlások alapján, belefoglalva annak lehetőségét, hogy amennyiben kívánja, valamennyi uniós intézmény és szerv is csatlakozhasson a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra irányuló uniós paktumhoz; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy folytasson érdemi párbeszédet a civil társadalommal, biztosítva a civil társadalom javaslatainak és szerepének figyelembe vételét az intézményközi megállapodásra irányuló javaslatában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | különösen ajánlja, hogy a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra irányuló európai uniós paktum megelőző és korrekciós elemeket is tartalmazzon, és egyenlő mértékben érintse valamennyi tagállamot és az Unió három fő intézményét, tiszteletben tartva ugyanakkor a szubszidiaritás, a szükségesség és az arányosság elvét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy bár a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra irányuló európai uniós paktum fő célja az uniós értékek megsértésének megelőzése és korrekciója, hatásos visszatartó erővel rendelkező lehetséges szankciókat is tartalmaznia kell; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meggyőződése szerint az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének következtetései és véleményei, valamint a Bíróság ítélkezési gyakorlata megfelelő alapot jelent az EUSZ 2. cikkének, valamint a Chartában rögzített jogok terjedelmének értelmezéséhez; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy a Szerződések őreként a Bizottság feladata az uniós jog helyes végrehajtásának, illetve a Szerződésekben foglalt célok és elvek tagállamok és valamennyi uniós intézmény és szerv által való tiszteletben tartásának nyomon követése és vizsgálata; ezért javasolja, hogy demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló szakpolitikai cikluson belül a Bizottság e feladatát is vizsgálják a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal való megfelelésének értékelése során; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2018-tól kezdődően kösse össze a vonatkozó éves tematikus jelentéseit, a meglévő nyomon követési mechanizmusok eredményeit, valamint a rendszeres értékelési eszközöket, és ezeket mind ugyanazon a napon, a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló szakpolitikai ciklushoz illeszkedve tegye közzé; |
| --- | --- |

7.

| 8. | véleménye szerint fontos a folyamatos párbeszéd előmozdítása, valamint az Unió és tagállamai közötti konszenzust erősítő munka, amelynek célja a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok előmozdítása és védelme a Szerződésekben és a Chartában rögzített közös értékek maradéktalanul átlátható és kézzelfogható módon történő oltalmazása érdekében; meggyőződése, hogy a Szerződésekben és a Chartában rögzített alapvető jogok és értékek tekintetében szó sem lehet kompromisszumról; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek kulcsszerepet kellene játszaniuk az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek megvalósítási folyamatának számontartásában, valamint az ezen értékeknek való megfelelés figyelemmel kísérésében; megjegyzi, hogy a Parlament továbbra is kulcsfontosságú szerepet játszik a közös uniós konszenzus keretében a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról folytatott, a társadalmainkban bekövetkező változásokat figyelembe vevő szükségszerű, folyamatos vita fenntartásában; véleménye szerint ezen értékek és elvek érvényesülésének a Chartában garantált alapvető jogok tiszteletben tartásának hatékony nyomonkövetésén is kell alapulnia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | javasolja, hogy a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló parlamentközi vitákba vonják be a civil társadalmat, és úgy véli, hogy a civilek részvételét és a civil társadalom erejét a demokrácia fokmérőjeként kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felkéri a Bizottságot, hogy 2017 júniusáig terjesszen elő új megállapodástervezetet az Unió EJEE-hez való csatlakozására vonatkozóan annak érdekében, hogy az Unió – a Bíróság 2/13 sz. véleményének nyomán – eleget tegyen az EUSZ 6. cikkében rögzített kötelezettségének; felhívja továbbá az Európa Tanácsot, hogy tegye lehetővé az Európai Szociális Charta aláírását harmadik felek számára, hogy a Bizottság tárgyalásokat kezdhessen az Unió csatlakozásáról; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felkéri az európai ombudsmant, hogy a társadalom nézeteit figyelembe véve éves jelentésének részeként egy külön erre szolgáló fejezetben emeljen ki és foglaljon egységes keretbe a polgárok alapvető jogaihoz, valamint a demokrácia és a jogállamiság elvéhez kapcsolódó eseteket, ajánlásokat és döntéseket; felkéri a Bizottságot, hogy elemezze ezeket a konkrét ajánlásokat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy a Charta 47. cikkével összhangban biztosítson jogi segítségnyújtáshoz való általános hozzáférést azon magánszemélyek és szervezetek számára, akik vagy amelyek a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok nemzeti kormányok vagy uniós intézmények általi megsértésével összefüggő ügyekben folytatnak pert, szükség esetén a nemzeti rendszereket és a büntetőeljárásokban gyanúsított vagy vádlott, szabadságuktól megfosztott személyek, valamint az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárások keretében keresett személyek ideiglenes költségmentességhez való jogáról szóló, európai parlamenti és tanácsi irányelvet kiegészítve; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli a Bíróság reformját, amelynek révén fokozatosan növelik a törvényszéki bírák számát a munkaterhelés kezelése és az eljárások időtartamának csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | javasolja, hogy a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó szakértői testület az intézményközi megállapodásban foglaltaknak megfelelően értékelje az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést is az Unió szintjén, olyan szempontok alapján, mint például a bíróságok és bírák függetlensége és pártatlansága, a független jogi szakma, a jogállás, a peres eljárások időtartama és költsége, a költségmentességi rendszer megfelelősége és hatékonysága, valamint az ehhez szükséges pénzforrások megléte, a bírósági ítéletek végrehajtása, az állampolgárok rendelkezésére álló bírósági felülvizsgálat és jogorvoslati lehetőségek köre, valamint a határokon átnyúló kollektív jogorvoslati lehetőségek; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy az EUMSZ 298. cikkének (1) bekezdésére és az európai polgárok nyitott, hatékony és független európai igazgatáshoz való jogára vonatkozó rendelkezésére kell összpontosítani; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy a civil társadalommal partnerségben dolgozzon ki és hajtson végre tájékoztató kampányt, amely információkat nyújt az állampolgárok jogorvoslathoz való jogairól és az eljárási útvonalakról a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok nemzeti kormányok vagy az Unió intézményei általi megsértésével kapcsolatos ügyekben annak érdekében, hogy az Unió állampolgárai és lakosai számára lehetővé tegye, hogy teljesen tisztában legyenek a Szerződésekből és a Chartából következő jogaikkal (például a véleménynyilvánítás szabadsága, gyülekezési szabadság és szavazáshoz való jog); |
| --- | --- |

16.

| 17. | szorgalmazza egy alapítvány létrehozását azon demokráciát támogató szervezetek számára, amelyek a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat előmozdító helyi szereplőket támogatják az Unióban; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rámutat arra, hogy mivel az Unió az általa kötött nemzetközi megállapodásokban rendelkezéseket ír elő az emberi jogok védelmének előmozdításáért, így saját magának is éppúgy biztosítania kell, hogy valamennyi intézménye és tagállama is megfeleljen a jogállamiságnak és tiszteletben tartsa az alapvető jogokat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emellett javasolja, hogy a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra irányuló európai uniós paktumba foglalják bele a tagállamok és az Unió által megerősített nemzetközi megállapodások elsődleges és másodlagos uniós joggal való összeegyeztethetőségének rendszeres nyomon követését; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli továbbá, hogy amennyiben a Szerződés felülvizsgálata megfontolásra kerülne, az alábbi módosításokat lehetne végrehajtani:






  — | az EUSZ 2. cikke és a Charta legyen a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadandó jogalkotási intézkedések jogalapja; |
| --- | --- | --- |

20.

—

az EUSZ 2. cikke és a Charta legyen a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadandó jogalkotási intézkedések jogalapja;

| — | az EUSZ 2. cikke és a Charta értelmében annak lehetővé tétele a nemzeti bíróságok számára, hogy a Bíróság előtt kereseteket indítsanak a tagállamok fellépéseinek jogszerűségével kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

az EUSZ 2. cikke és a Charta értelmében annak lehetővé tétele a nemzeti bíróságok számára, hogy a Bíróság előtt kereseteket indítsanak a tagállamok fellépéseinek jogszerűségével kapcsolatban;

| — | az EUSZ 7. cikkének felülvizsgálata a tagállamokkal szembeni megfelelő és alkalmazható szankciók előírása érdekében, azonosítva a hibás tagállam azon jogait, amelyek (a Tanácson belüli szavazati jog mellett) felfüggeszthetők, például a pénzügyi szankciókat vagy az uniós finanszírozás felfüggesztését; |
| --- | --- |

—

az EUSZ 7. cikkének felülvizsgálata a tagállamokkal szembeni megfelelő és alkalmazható szankciók előírása érdekében, azonosítva a hibás tagállam azon jogait, amelyek (a Tanácson belüli szavazati jog mellett) felfüggeszthetők, például a pénzügyi szankciókat vagy az uniós finanszírozás felfüggesztését;

| — | annak lehetővé tétele, hogy valamely uniós jogszabállyal kapcsolatban – annak elfogadása után és végrehajtása előtt – a parlamenti képviselők egyharmada a Bírósághoz fordulhasson; |
| --- | --- |

—

annak lehetővé tétele, hogy valamely uniós jogszabállyal kapcsolatban – annak elfogadása után és végrehajtása előtt – a parlamenti képviselők egyharmada a Bírósághoz fordulhasson;

| — | az EUMSZ 258. és 259. cikkének módosítása révén annak lehetővé tétele, hogy valamely intézkedés által közvetlenül és személyükben érintett természetes és jogi személyek a Bíróság előtt keresetet indítsanak a Charta uniós intézmények vagy az egyik tagállam által elkövetett állítólagos megsértése miatt; |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 258. és 259. cikkének módosítása révén annak lehetővé tétele, hogy valamely intézkedés által közvetlenül és személyükben érintett természetes és jogi személyek a Bíróság előtt keresetet indítsanak a Charta uniós intézmények vagy az egyik tagállam által elkövetett állítólagos megsértése miatt;

| — | a Charta 51. cikkének eltörlése, és a Chartának az Unió alapjogi jogszabályává való átalakítása; |
| --- | --- |

—

a Charta 51. cikkének eltörlése, és a Chartának az Unió alapjogi jogszabályává való átalakítása;

| — | az egyhangú döntéshozatalra vonatkozó követelmény felülvizsgálata az alapvető jogok tiszteletben tartásához, védelméhez és előmozdításához kapcsolódó területeken, többek között az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség terén; |
| --- | --- |

—

az egyhangú döntéshozatalra vonatkozó követelmény felülvizsgálata az alapvető jogok tiszteletben tartásához, védelméhez és előmozdításához kapcsolódó területeken, többek között az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség terén;

| 21. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a kért javaslatoknak az uniós költségvetést érintő pénzügyi vonzatait a meglévő költségvetési előirányzatokból kell fedezni; hangsúlyozza, hogy mind az Unió, mind tagállamai, valamint állampolgárai esetében a javaslatok elfogadása és végrehajtása lényeges költség- és időmegtakarítást eredményezhet, és elősegítheti a bizalmat, valamint a tagállami határozatok és intézkedések kölcsönös elismerését, így mind gazdasági, mind szociális szempontból előnyös lehet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kapcsolódó részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, továbbá a Régiók Bizottságának a szubnacionális parlamenteknek és tanácsoknak való terjesztés céljából. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  ECLI:EU:C:2014:2454.

(2)  A Tanács 2002/584/IB kerethatározata (2002. június 13.) az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról (HL L 190., 2002.7.18., 1. o.).

(3)  ECLI:EU:C:2011:865.

(4)  ECLI:EU:C:2016:198.

---

MELLÉKLET

Részletes ajánlások a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok helyzetének a tagállamokban és az uniós intézményeknél történő ellenőrzésére és nyomon követésére szolgáló eljárásokkal kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó intézményközi megállapodás tervezetére

INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁS TERVEZETE

EURÓPAI UNIÓS PAKTUM A DEMOKRÁCIÁRÓL, A JOGÁLLAMISÁGRÓL ÉS AZ ALAPVETŐ JOGOKRÓL

Az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumára, különösen annak második, negyedik, ötödik és hetedik preambulumbekezdésére,

tekintettel különösen az EUSZ 2. cikkére, 3. cikke (1) bekezdésére, 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint 6., 7. és 11. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok Unión belüli tiszteletben tartásával, és előmozdításával és védelmével kapcsolatos cikkeire, többek között annak 70., 258., 259., 260., 263. és 265. cikkére,

tekintettel az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésére és 5. cikkére, az EUMSZ 295. cikkére, valamint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. számú jegyzőkönyvre és a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. számú jegyzőkönyvre,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta),

tekintettel az Európa Tanács Európai Szociális Chartájára, különösen annak a megkülönböztetés tilalmáról szóló E. cikkére,

tekintettel a koppenhágai kritériumokra, és arra az uniós szabályanyagra (a vívmányokra), különösen annak 23. és 24. fejezetére, amelyeknek a tagjelölt országoknak meg kell felelniük, amennyiben csatlakozni kívánnak az Unióhoz,

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE), az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, Miniszteri Bizottságának, emberi jogi biztosának és Velencei Bizottságának egyezményeire, ajánlásaira, határozataira és jelentéseire,

tekintettel a Velencei Bizottság 106. plenáris ülésén, 2016. március 18-án elfogadott, a jogállamiság kritériumait tartalmazó listára,

tekintettel az Európa Tanács és az Európai Unió közötti 2007. május 23-i egyetértési megállapodásra,

tekintettel az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményére,

tekintettel az Európa Tanács keretében elfogadott Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartájára,

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló ENSZ-egyezményekre és az ENSZ-egyezmények testületeinek joggyakorlatára,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) kiadványaira, többek között az ügynökség 2013. december 31-i„Alapvető jogok az európai uniós bel- és igazságügyek jövője területén” című dokumentumában javasolt európai alapjogi információs rendszerre (EFRIS),

tekintettel a jogállamisággal kapcsolatos segítségnyújtásra vonatkozó 2008. áprilisi ENSZ-megközelítésre,

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen a 16. számú célra,

tekintettel a COSAC a parlamenti ellenőrzésre vonatkozó európai uniós eljárások és gyakorlatok fejleményeiről szóló, 2016. május 18-i, huszonötödik féléves jelentésére ,

tekintettel a Németország, Dánia, Finnország és Hollandia külügyminiszterei által a Bizottság elnökének küldött, 2013. március 6-i levélre,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének az EUSZ 2. cikkében felsorolt közös értékeknek való megfelelést meglévő információforrások alapján mérni képes objektív alapjogi mutatók integrált eszközének fejlesztéséről szóló, 2016. április 8-i véleményére,

tekintettel az olasz elnökségnek „A jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítása az Európai Unióban” című, 2014. november 15-i feljegyzésére,

tekintettel a Tanácsnak és a Tanács keretében ülésező tagállamoknak a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosításáról szóló, 2014. december 16-i következtetéseire,

tekintettel a Tanács előkészítő szerveinek az alapvető jogoknak való megfelelés szempontjából történő vizsgálatához szükséges módszertani lépésekről szóló, 2014. december 19-i tanácsi iránymutatásokra,

tekintettel jogállamiságról szóló, a luxemburgi és a holland elnökség alatt megvalósult, 2015. november 17-i és 2016. május 24-i első és második párbeszédre,

tekintettel a Bizottság meglévő nyomon követési mechanizmusára és időszakos értékelési eszközeire, többek között az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusra, az igazságügyi eredménytáblára, a korrupcióellenes jelentésekre és a médiafigyelésre,

tekintettel „Az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégia” című, 2010. október 19-i bizottsági közleményre,

tekintettel az alapvető jogoknak a bizottsági hatásvizsgálatok végzése során történő figyelembe vételére vonatkozó gyakorlati útmutatásról szóló, 2011. május 6-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra,

tekintettel „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 19-i bizottsági közleményre,

tekintettel a Bizottság alapvető jogokról szóló évenkénti kollokviumára,

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra,

tekintettel az Európai Parlament „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2012)” című, 2014. február 27-i állásfoglalására (1),

tekintettel az Európai Parlament „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2013–2014)” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (2),

| (1) | mivel szükség van egy olyan, a demokráciával, jogállamisággal és alapvető jogokkal foglalkozó mechanizmusra, amely objektív, pártatlan, bizonyítékokon alapul, egyenlően és igazságosan valamennyi tagállamra és az Unió intézményeire alkalmazandó, továbbá megelőző és korrekciós dimenzióval egyaránt rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

mivel szükség van egy olyan, a demokráciával, jogállamisággal és alapvető jogokkal foglalkozó mechanizmusra, amely objektív, pártatlan, bizonyítékokon alapul, egyenlően és igazságosan valamennyi tagállamra és az Unió intézményeire alkalmazandó, továbbá megelőző és korrekciós dimenzióval egyaránt rendelkezik.

| (2) | mivel egy ilyen mechanizmus elsődleges céljaként a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok megsértésének és be nem tartásának megelőzését kell kitűzni, ugyanakkor biztosítania kell az EUSZ 7. cikke szerinti megelőző és korrekciós ág, valamint a Szerződésekben szereplő más eszközök gyakorlati működéséhez szükséges eszközöket. |
| --- | --- |

(2)

mivel egy ilyen mechanizmus elsődleges céljaként a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok megsértésének és be nem tartásának megelőzését kell kitűzni, ugyanakkor biztosítania kell az EUSZ 7. cikke szerinti megelőző és korrekciós ág, valamint a Szerződésekben szereplő más eszközök gyakorlati működéséhez szükséges eszközöket.

| (3) | mivel el kell kerülni az új struktúrák és a párhuzamosságok felesleges létrehozását, és előnyben kell részesíteni a meglévő eszközök beépítését és felhasználását. |
| --- | --- |

(3)

mivel el kell kerülni az új struktúrák és a párhuzamosságok felesleges létrehozását, és előnyben kell részesíteni a meglévő eszközök beépítését és felhasználását.

| (4) | mivel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal kapcsolatos fogalommeghatározások, normák és referenciaértékek kidolgozása nem egyszeri döntést igényel, hanem tartós és interaktív folyamatot, amely széles körű nyilvános vitán és konzultáción, rendszeres felülvizsgálaton és a bevált gyakorlatok megosztásán alapul. |
| --- | --- |

(4)

mivel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal kapcsolatos fogalommeghatározások, normák és referenciaértékek kidolgozása nem egyszeri döntést igényel, hanem tartós és interaktív folyamatot, amely széles körű nyilvános vitán és konzultáción, rendszeres felülvizsgálaton és a bevált gyakorlatok megosztásán alapul.

| (5) | mivel kizárólag egy olyan mechanizmus lehet eredményes, amely élvezi az uniós állampolgárok széles körű támogatását, és lehetővé teszi, hogy a folyamatot magukénak érezzék. |
| --- | --- |

(5)

mivel kizárólag egy olyan mechanizmus lehet eredményes, amely élvezi az uniós állampolgárok széles körű támogatását, és lehetővé teszi, hogy a folyamatot magukénak érezzék.

| (6) | mivel elsősorban a tagállamok felelősek a közös normák megőrzéséért, azonban amikor ezt elmulasztják, az Unió feladata, hogy beavatkozzon alkotmányos alapértékeinek védelme és annak biztosítása érdekében, hogy az EUSZ 2. cikkében és a Chartában megállapított értékek az Unió egész területén valamennyi uniós állampolgár és lakos részére biztosítva legyenek. |
| --- | --- |

(6)

mivel elsősorban a tagállamok felelősek a közös normák megőrzéséért, azonban amikor ezt elmulasztják, az Unió feladata, hogy beavatkozzon alkotmányos alapértékeinek védelme és annak biztosítása érdekében, hogy az EUSZ 2. cikkében és a Chartában megállapított értékek az Unió egész területén valamennyi uniós állampolgár és lakos részére biztosítva legyenek.

| (7) | mivel fontos, hogy a kormányzat minden szintje saját hatáskörei és feladatai alapján szorosan együttműködjön egymással a jogállamiságot fenyegető lehetséges rendszerszintű veszélyek korai szakaszban történő azonosítása céljából, és javítsa a jogállamiság védelmét. |
| --- | --- |

(7)

mivel fontos, hogy a kormányzat minden szintje saját hatáskörei és feladatai alapján szorosan együttműködjön egymással a jogállamiságot fenyegető lehetséges rendszerszintű veszélyek korai szakaszban történő azonosítása céljából, és javítsa a jogállamiság védelmét.

| (8) | mivel számos eszköz áll rendelkezésre az uniós értékek súlyos megsértése kockázatának kezelésére, de ezen eszközökhöz világos és objektív referenciaértékeket kell kidolgozni ahhoz, hogy kellően erősek és visszatartó erejűek legyenek a jogállamiság és az alapvető jogok megsértésének megakadályozására; mivel az Unió nem rendelkezik jogilag kötelező erejű mechanizmussal ahhoz, hogy rendszeresen átvilágítsa az uniós értékek és az alapvető jogok tagállamok és uniós intézmények általi tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(8)

mivel számos eszköz áll rendelkezésre az uniós értékek súlyos megsértése kockázatának kezelésére, de ezen eszközökhöz világos és objektív referenciaértékeket kell kidolgozni ahhoz, hogy kellően erősek és visszatartó erejűek legyenek a jogállamiság és az alapvető jogok megsértésének megakadályozására; mivel az Unió nem rendelkezik jogilag kötelező erejű mechanizmussal ahhoz, hogy rendszeresen átvilágítsa az uniós értékek és az alapvető jogok tagállamok és uniós intézmények általi tiszteletben tartását.

| (9) | mivel az EUMSZ 295. cikkével összhangban ez az intézményközi megállapodás kizárólag az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti együttműködés megkönnyítésére szolgáló szabályokat határoz meg, és az EUSZ 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban ezek az intézmények a Szerződésekben rájuk ruházott hatáskörök határain belül, az ott meghatározott eljárások, feltételek és célok szerint járnak el; mivel ez az intézményközi megállapodás nem sérti a Bíróság előjogait az uniós jog hivatalos értelmezése tekintetében, |
| --- | --- |

(9)

mivel az EUMSZ 295. cikkével összhangban ez az intézményközi megállapodás kizárólag az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti együttműködés megkönnyítésére szolgáló szabályokat határoz meg, és az EUSZ 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban ezek az intézmények a Szerződésekben rájuk ruházott hatáskörök határain belül, az ott meghatározott eljárások, feltételek és célok szerint járnak el; mivel ez az intézményközi megállapodás nem sérti a Bíróság előjogait az uniós jog hivatalos értelmezése tekintetében,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Az Unió alapértékeit és alapelveit, nevezetesen a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat az Unió egész területén meg kell őrizni a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló uniós paktum révén, amely rendelkezik ezen értékek és elvek fogalommeghatározásáról, részletezéséről, nyomon követéséről és érvényre juttatásáról, és amely mind a tagállamokra, mind az Unió intézményeire alkalmazandó.

2. cikk

A demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló uniós paktum elemei:

| — | évenkénti jelentés a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető értékekről (európai jelentés a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról), amely országspecifikus ajánlásokat tartalmaz, magában foglalva az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, az Európa Tanács és a terület egyéb hatóságai által készített jelentéseket; |
| --- | --- |

—

évenkénti jelentés a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető értékekről (európai jelentés a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról), amely országspecifikus ajánlásokat tartalmaz, magában foglalva az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, az Európa Tanács és a terület egyéb hatóságai által készített jelentéseket;

| — | évenkénti parlamentközi vita a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján; |
| --- | --- |

—

évenkénti parlamentközi vita a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján;

| — | a lehetséges kockázatok és jogsértések orvoslására szolgáló, a Szerződések rendelkezéseinek megfelelő intézkedések, többek között az EUSZ 7. cikke megelőző és korrekciós ágának aktiválása, |
| --- | --- |

—

a lehetséges kockázatok és jogsértések orvoslására szolgáló, a Szerződések rendelkezéseinek megfelelő intézkedések, többek között az EUSZ 7. cikke megelőző és korrekciós ágának aktiválása,

| — | a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló szakpolitikai ciklus az Unió intézményein belül. |
| --- | --- |

—

a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló szakpolitikai ciklus az Unió intézményein belül.

3. cikk

A demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló uniós paktum kiterjesztésre kerül annak érdekében, hogy egységes uniós eszközben egyesítse a Bizottság jogállamisági keretét és a Tanács jogállamiságról szóló párbeszédét.

4. cikk

A demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tagállamokban tapasztalható helyzetéről szóló, a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentést a 8. cikkben említett független szakértőkkel (a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó szakértői testülettel) konzultálva a Bizottság készíti el. A Bizottság a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentést továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a nemzeti parlamenteknek. A demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentést a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.

A demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés egy általános részből és ajánlásokat tartalmazó országspecifikus jelentésekből áll.

Amennyiben a Bizottság nem fogadja el időben a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentést, beleértve az országspecifikus jelentéseket is, az Európai Parlament illetékes bizottsága hivatalosan kérheti a Bizottságot, hogy adjon magyarázatot a késedelemre, és haladéktalanul fogadja el a dokumentumokat, hogy a folyamat ne szenvedjen további késedelmet.

5. cikk

A demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés egyesíti és kiegészíti a meglévő eszközöket, nevezetesen az igazságügyi eredménytáblát, a médiapluralizmus nyomon követésére szolgáló eszközt, a korrupcióellenes jelentést és az EUMSZ 70. cikkén alapuló kölcsönös értékelési eljárásokat, és felváltja a Bulgáriára és Romániára vonatkozó együttműködési és ellenőrzési mechanizmust.

6. cikk

A demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés különféle források és a tagállami tevékenységek értékelésére, jelentésére és nyomon követésére szolgáló meglévő eszközök felhasználásával jön létre, ideértve többek között a következőket:

| — | a tagállamok illetékes hatóságainak hozzájárulásai a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok terén; |
| --- | --- |

—

a tagállamok illetékes hatóságainak hozzájárulásai a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok terén;

| — | az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, különösen az EFRIS; |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, különösen az EFRIS;

| — | az Unió egyéb szakosított ügynökségei, különösen az európai adatvédelmi biztos, a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE), az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound), valamint az Eurostat; |
| --- | --- |

—

az Unió egyéb szakosított ügynökségei, különösen az európai adatvédelmi biztos, a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE), az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound), valamint az Eurostat;

| — | szakértők, tudósok, civil szervezetek, és többek között a bírák, ügyvédek és újságírók szakmai és ágazati szervezetei; |
| --- | --- |

—

szakértők, tudósok, civil szervezetek, és többek között a bírák, ügyvédek és újságírók szakmai és ágazati szervezetei;

| — | nemzetközi szervezetek és nem kormányzati szervezetek által kidolgozott meglévő mutatók és referenciaértékek; |
| --- | --- |

—

nemzetközi szervezetek és nem kormányzati szervezetek által kidolgozott meglévő mutatók és referenciaértékek;

| — | az Európa Tanács, különösen a Velencei Bizottság, az Európai Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) és az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa, és az igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottság (CEPEJ); |
| --- | --- |

—

az Európa Tanács, különösen a Velencei Bizottság, az Európai Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) és az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa, és az igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottság (CEPEJ);

| — | a nemzetközi szervezetek, mint például az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD); |
| --- | --- |

—

a nemzetközi szervezetek, mint például az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD);

| — | a Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága és más nemzetközi bíróságok, választottbíróságok és egyezmények alapján létrehozott testületek ítélkezési gyakorlata; |
| --- | --- |

—

a Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága és más nemzetközi bíróságok, választottbíróságok és egyezmények alapján létrehozott testületek ítélkezési gyakorlata;

| — | az Európai Parlament valamennyi állásfoglalása vagy egyéb vonatkozó megnyilvánulása, ideértve az alapvető jogok európai uniós helyzetéről szóló éves jelentését is; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament valamennyi állásfoglalása vagy egyéb vonatkozó megnyilvánulása, ideértve az alapvető jogok európai uniós helyzetéről szóló éves jelentését is;

| — | az uniós intézmények hozzájárulásai. |
| --- | --- |

—

az uniós intézmények hozzájárulásai.

Az e cikkben említett forrásokból származó valamennyi hozzájárulást, valamint a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentésnek a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó testület által készített tervezetét – az országspecifikus ajánlásokat is beleértve – elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára a Bizottság honlapján.

7. cikk

A demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentést harmonizált formátumban, országspecifikus ajánlásokkal kiegészítve nyújtják be, és a következőkre helyezett kiemelt hangsúllyal készítik el:

| — | a hatalmi ágak szétválasztása; |
| --- | --- |

—

a hatalmi ágak szétválasztása;

| — | az állam pártatlansága; |
| --- | --- |

—

az állam pártatlansága;

| — | a politikai döntések választásokat követő visszafordíthatósága; |
| --- | --- |

—

a politikai döntések választásokat követő visszafordíthatósága;

| — | az intézményi fékek és egyensúlyok megléte, amelyek biztosítják az állam pártatlanságának megkérdőjelezhetetlenségét; |
| --- | --- |

—

az intézményi fékek és egyensúlyok megléte, amelyek biztosítják az állam pártatlanságának megkérdőjelezhetetlenségét;

| — | az állam és az állami intézmények állandósága az alkotmány állandóságára alapozva; |
| --- | --- |

—

az állam és az állami intézmények állandósága az alkotmány állandóságára alapozva;

| — | a média szabadsága és pluralizmusa; |
| --- | --- |

—

a média szabadsága és pluralizmusa;

| — | a véleménynyilvánítás szabadsága és a gyülekezés szabadsága; |
| --- | --- |

—

a véleménynyilvánítás szabadsága és a gyülekezés szabadsága;

| — | a civil szféra és a civil párbeszédet szolgáló hatékony mechanizmusok előmozdítása; |
| --- | --- |

—

a civil szféra és a civil párbeszédet szolgáló hatékony mechanizmusok előmozdítása;

| — | az aktív és passzív demokratikus részvételhez való jog a választásokon és a részvételi demokrácia; |
| --- | --- |

—

az aktív és passzív demokratikus részvételhez való jog a választásokon és a részvételi demokrácia;

| — | feddhetetlenség és korrupciótól való mentesség; |
| --- | --- |

—

feddhetetlenség és korrupciótól való mentesség;

| — | átláthatóság és elszámoltathatóság; |
| --- | --- |

—

átláthatóság és elszámoltathatóság;

| — | jogszerűség; |
| --- | --- |

—

jogszerűség;

| — | jogbiztonság; |
| --- | --- |

—

jogbiztonság;

| — | hatáskörrel való visszaélés megelőzése; |
| --- | --- |

—

hatáskörrel való visszaélés megelőzése;

| — | a törvény előtti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség; |
| --- | --- |

—

a törvény előtti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség;

| — | az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés: függetlenség és pártatlanság, tisztességes eljárás, alkotmánybíráskodás (adott esetben), független jogi hivatás; |
| --- | --- |

—

az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés: függetlenség és pártatlanság, tisztességes eljárás, alkotmánybíráskodás (adott esetben), független jogi hivatás;

| — | a jogállamisággal szembeni fő kihívások: korrupció, összeférhetetlenség, személyes adatok gyűjtése és megfigyelés; |
| --- | --- |

—

a jogállamisággal szembeni fő kihívások: korrupció, összeférhetetlenség, személyes adatok gyűjtése és megfigyelés;

| — | a Charta I–VI. címe; |
| --- | --- |

—

a Charta I–VI. címe;

| — | az emberi jogok európai egyezménye és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek. |
| --- | --- |

—

az emberi jogok európai egyezménye és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek.

8. cikk

A demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tagállamokbeli helyzetének értékelését, valamint az országspecifikus ajánlástervezetek kidolgozását független szakértőkből álló reprezentatív bizottság (a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó szakértői testület) végzi a rendelkezésre álló adatok és információk mennyiségi és minőségi felülvizsgálata alapján.

| 8.1. | A demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó szakértői testület a következő tagokból áll:






  — | az egyes tagállamok nemzeti parlamentje által kijelölt egy-egy független szakértő, aki az adott időpontban aktív szolgálatban nem lévő, alkotmánybírósági vagy legfelsőbb bírósági bíró; |
| --- | --- | --- |

8.1.

A demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó szakértői testület a következő tagokból áll:

—

az egyes tagállamok nemzeti parlamentje által kijelölt egy-egy független szakértő, aki az adott időpontban aktív szolgálatban nem lévő, alkotmánybírósági vagy legfelsőbb bírósági bíró;

| — | további tíz szakértő, akiket az Európai Parlament nevez ki kétharmados többséggel az alábbi szervezetek által jelölt személyek listájáról:






  i. | az Európai Nemzeti Tudományos Akadémiák Szövetsége (ALLEA); |
| --- | --- | --- |

—

további tíz szakértő, akiket az Európai Parlament nevez ki kétharmados többséggel az alábbi szervezetek által jelölt személyek listájáról:

i.

az Európai Nemzeti Tudományos Akadémiák Szövetsége (ALLEA);

| ii. | a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Európai Hálózata (ENNHRI); |
| --- | --- |

ii.

a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Európai Hálózata (ENNHRI);

| iii. | Európa Tanács (beleértve a Velencei Bizottságot, a GRECO-t és az Európa Tanács emberi jogi biztosát); |
| --- | --- |

iii.

Európa Tanács (beleértve a Velencei Bizottságot, a GRECO-t és az Európa Tanács emberi jogi biztosát);

| iv. | a CEPEJ és az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa (CCBE); |
| --- | --- |

iv.

a CEPEJ és az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa (CCBE);

| v. | az ENSZ, az EBESZ és az OECD. |
| --- | --- |

v.

az ENSZ, az EBESZ és az OECD.

| 8.2. | A demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó szakértői testület a saját tagjai közül választja meg az elnökét. |
| --- | --- |

8.2.

A demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó szakértői testület a saját tagjai közül választja meg az elnökét.

| 8.3. | A demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés tervezete, valamint az országspecifikus ajánlások tervezetei kidolgozásának megkönnyítése érdekében a Bizottság titkárságot biztosít a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó szakértői testület részére, lehetővé téve a testület hatékony működését, különösen azáltal, hogy összegyűjti a felülvizsgálandó és értékelendő adatokat és információforrásokat, és adminisztratív támogatást nyújt a jelentés összeállítása során. |
| --- | --- |

8.3.

A demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés tervezete, valamint az országspecifikus ajánlások tervezetei kidolgozásának megkönnyítése érdekében a Bizottság titkárságot biztosít a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó szakértői testület részére, lehetővé téve a testület hatékony működését, különösen azáltal, hogy összegyűjti a felülvizsgálandó és értékelendő adatokat és információforrásokat, és adminisztratív támogatást nyújt a jelentés összeállítása során.

9. cikk

A demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó szakértői testület minden egyes tagállamot értékel a 7. cikkben felsorolt szempontok tekintetében, és azonosítja a lehetséges kockázatokat és jogsértéseket. Az értékelést minden egyes testületi tag névtelenül és függetlenül végzi a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó szakértői testület függetlenségének, illetve a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés objektivitásának biztosítása érdekében. A demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó szakértői testület tagjai azonban egyeztethetnek egymással a módszerek és az elfogadott normák megvitatása céljából.

A demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó testület évente felülvizsgálja az értékelési módszereket, és szükség esetén a Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament közös megegyezésével továbbfejlesztik, pontosítják, kiegészítik és módosítják azt a nemzeti parlamentekkel, szakértőkkel és a civil társadalommal folytatott egyeztetés alapján.

10. cikk

A demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés Bizottság általi elfogadásával megkezdődik a parlamentközi vita, valamint a Tanácson belüli vita, amelynek célja a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés eredményei és az országspecifikus ajánlások vizsgálata a következő lépések révén:

| — | az Európai Parlament parlamentközi vitát szervez a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján, és határozatot fogad el. E vitát oly módon kell megszervezni, hogy elérendő referenciaértékek és célok kerüljenek kitűzésre, valamint értékelési eszközök álljanak rendelkezésre a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tekintetében kialakult uniós konszenzuson belül évről évre bekövetkezett változások felméréséhez; a vonatkozó eljárásokat fel kell gyorsítani ezen eszközök létrehozása érdekében, ezek ugyanis nemcsak az évente bekövetkező változások azonnali és hatékony nyomon követését teszik majd lehetővé, hanem biztosítani fogják a kötelezettségvállalások valamennyi érdekelt fél általi teljesítését; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament parlamentközi vitát szervez a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján, és határozatot fogad el. E vitát oly módon kell megszervezni, hogy elérendő referenciaértékek és célok kerüljenek kitűzésre, valamint értékelési eszközök álljanak rendelkezésre a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tekintetében kialakult uniós konszenzuson belül évről évre bekövetkezett változások felméréséhez; a vonatkozó eljárásokat fel kell gyorsítani ezen eszközök létrehozása érdekében, ezek ugyanis nemcsak az évente bekövetkező változások azonnali és hatékony nyomon követését teszik majd lehetővé, hanem biztosítani fogják a kötelezettségvállalások valamennyi érdekelt fél általi teljesítését;

| — | az évenkénti parlamentközi vita a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a nemzeti parlamentek közötti többéves strukturált párbeszéd részét képezi, és ebbe a civil társadalmat, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét és az Európai Tanácsot is bevonják; |
| --- | --- |

—

az évenkénti parlamentközi vita a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a nemzeti parlamentek közötti többéves strukturált párbeszéd részét képezi, és ebbe a civil társadalmat, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét és az Európai Tanácsot is bevonják;

| — | a Tanács évenkénti vitát folytat a jogállamiságról szóló párbeszédre építve a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján, és tanácsi következtetéseket fogad el, felkérve a nemzeti parlamenteket, hogy reagáljanak a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentésre, a javaslatokra vagy a reformokra; |
| --- | --- |

—

a Tanács évenkénti vitát folytat a jogállamiságról szóló párbeszédre építve a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján, és tanácsi következtetéseket fogad el, felkérve a nemzeti parlamenteket, hogy reagáljanak a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentésre, a javaslatokra vagy a reformokra;

| — | a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján a Bizottság határozhat „rendszerszintű kötelezettségszegési” eljárás megindításáról az EUSZ 2. cikke és az EUMSZ 258. cikke értelmében, több kötelezettségszegési ügyet összefogva; |
| --- | --- |

—

a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján a Bizottság határozhat „rendszerszintű kötelezettségszegési” eljárás megindításáról az EUSZ 2. cikke és az EUMSZ 258. cikke értelmében, több kötelezettségszegési ügyet összefogva;

| — | a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján, az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal történt konzultációt követően a Bizottság úgy határozhat, hogy az EUMSZ 70. cikke értelmében javaslatot terjeszt elő a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos uniós politikák tagállamok általi végrehajtásának értékelésére; |
| --- | --- |

—

a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján, az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal történt konzultációt követően a Bizottság úgy határozhat, hogy az EUMSZ 70. cikke értelmében javaslatot terjeszt elő a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos uniós politikák tagállamok általi végrehajtásának értékelésére;

| 10.1. | Amennyiben a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján valamely tagállam megfelel a 7. cikkben felsorolt valamennyi szempontnak, nincs szükség további intézkedésre. |
| --- | --- |

10.1.

Amennyiben a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján valamely tagállam megfelel a 7. cikkben felsorolt valamennyi szempontnak, nincs szükség további intézkedésre.

| 10.2. | Amennyiben a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján valamely tagállam a 7. cikkben felsorolt valamelyik szempont tekintetében hiányosságokat mutat, a Bizottság haladéktalanul párbeszédet kezdeményez az adott tagállammal, figyelembe véve az országspecifikus ajánlásokat.






  10.2.1. | Amennyiben egy adott tagállamról készített országspecifikus jelentésben a szakértői testület megállapítja, hogy egyértelműen fennáll annak kockázata, hogy súlyosan megsértik az EUSZ 2. cikkében említett értékeket, és hogy kellően megalapozott az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdéséhez folyamodni, akkor az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság haladéktalanul megvitatja az ügyet, és indokolással ellátott határozatot hoz, amelyet nyilvánosságra hoz. |
| --- | --- | --- |

10.2.

Amennyiben a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján valamely tagállam a 7. cikkben felsorolt valamelyik szempont tekintetében hiányosságokat mutat, a Bizottság haladéktalanul párbeszédet kezdeményez az adott tagállammal, figyelembe véve az országspecifikus ajánlásokat.

10.2.1.

Amennyiben egy adott tagállamról készített országspecifikus jelentésben a szakértői testület megállapítja, hogy egyértelműen fennáll annak kockázata, hogy súlyosan megsértik az EUSZ 2. cikkében említett értékeket, és hogy kellően megalapozott az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdéséhez folyamodni, akkor az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság haladéktalanul megvitatja az ügyet, és indokolással ellátott határozatot hoz, amelyet nyilvánosságra hoz.

| 10.3. | Amennyiben a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján egy adott tagállamról készített országspecifikus jelentésben a szakértői testület megállapítja, hogy fennáll – azaz fokozódik vagy legalább két éven keresztül változatlanul fennáll – az EUSZ 2. cikkében említett értékek megsértése, és hogy kellően megalapozott az EUSZ 7. cikkének (2) bekezdéséhez folyamodni, akkor az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság haladéktalanul megvitatja az ügyet, és valamennyi intézmény indokolással ellátott határozatot hoz, amelyet nyilvánosságra hoz. |
| --- | --- |

10.3.

Amennyiben a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentés alapján egy adott tagállamról készített országspecifikus jelentésben a szakértői testület megállapítja, hogy fennáll – azaz fokozódik vagy legalább két éven keresztül változatlanul fennáll – az EUSZ 2. cikkében említett értékek megsértése, és hogy kellően megalapozott az EUSZ 7. cikkének (2) bekezdéséhez folyamodni, akkor az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság haladéktalanul megvitatja az ügyet, és valamennyi intézmény indokolással ellátott határozatot hoz, amelyet nyilvánosságra hoz.

11. cikk

A Bizottság valamennyi jogalkotási javaslatáról készített hatásvizsgálatnak ki kell terjednie az alapvető jogokra a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 25. bekezdésével összhangban;

A demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó, a 8. cikkben említett szakértői testület értékeli a demokrácia, a jogállamiság és a demokrácia Európai Parlament, Tanács és Bizottság általi betartását.

12. cikk

A hatásvizsgálatokkal kapcsolatos intézményközi együttműködés javítása és az alapvető jogok és a jogállamiság értékei tiszteletben tartó kultúra megteremtése érdekében intézményközi hatásvizsgálati munkacsoport („munkacsoport”) kerül létrehozásra. A munkacsoport már korai szakaszban egyeztet a nemzeti szakértőkkel annak érdekében, hogy jobban előre lehessen látni a tagállamokban jelentkező végrehajtási kihívásokat, valamint hogy segítsen megszüntetni az Unió különböző intézményeinél az alapvető jogok és a jogállamiság uniós jogi aktusokra gyakorolt hatása tekintetében kialakult eltérő értelmezéseket. A munkacsoport a Tanács előkészítő szerveinek az alapvető jogoknak való megfelelés szempontjából történő vizsgálatához szükséges módszertani lépésekről szóló tanácsi iránymutatásokra, az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló bizottsági stratégiára, az alapvető jogok bizottsági hatásvizsgálatok végzése során történő figyelembe vételére vonatkozó gyakorlati útmutatásra, a jogalkotás minőségének javítására szolgáló eszköztár 24. eszközére és az Európai Parlament eljárási szabályzata 38. cikkére alapozza munkáját a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok követelményének való megfelelés és azok előmozdításának biztosítása érdekében.

13. cikk

Az alábbi, a jogállamiság és az alapvető jogok uniós intézmények általi érvényre juttatásáról és betartásáról szóló bizottsági, tanácsi és európai parlamenti éves jelentéseket a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló európai jelentésnek a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló éves szakpolitikai ciklusával együtt kell benyújtani:

| — | éves jelentés a Charta alkalmazásáról; |
| --- | --- |

—

éves jelentés a Charta alkalmazásáról;

| — | éves jelentés az uniós jog alkalmazásáról; |
| --- | --- |

—

éves jelentés az uniós jog alkalmazásáról;

| — | éves jelentés a 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásáról (3). |
| --- | --- |

—

éves jelentés a 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásáról (3).

14. cikk

Ez a megállapodás [...]-án/-én lép hatályba.

Kelt: ... ,

az Európai Parlament részéről

az elnök

az Európai Unió Tanácsa részéről

az elnök

az Európai Bizottság részéről

az elnök

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0173.

1

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0286.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

3

---

2016. október 26., szerda

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/178 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/178

---

P8_TA(2016)0412

A többéves pénzügyi keret félidős értékelése

Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról (2016/2931(RSP))

(2018/C 215/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311., 312. és 323. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311., 312. és 323. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2015. április 21-i 2015/623/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2015. április 21-i 2015/623/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően” című, 2016. július 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően” című, 2016. július 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottságnak a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára (COM(2016)0604) és az SWD(2016)0299. számú kísérő dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára (COM(2016)0604) és az SWD(2016)0299. számú kísérő dokumentumra,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (COM(2016)0606) módosítására irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (COM(2016)0606) módosítására irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára,

| — | tekintettel a Bizottság többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló, 2016. október 25-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló, 2016. október 25-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| 1. | hangsúlyozza az Európai Parlament azzal kapcsolatos állandó aggodalmát, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló erőforrások nem elégségesek; rámutat az elmúlt években kialakult számos új válságra és prioritásra, nevezetesen a migrációs és menekültválságra, a külső vészhelyzetekre, a belső biztonsági kérdésekre, a mezőgazdaság válságára, az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) finanszírozására és a munkanélküliség tartósan magas szintjére, különösen a fiatalok körében; rámutat továbbá arra, hogy az Unió a közelmúltban ratifikálta az éghajlatváltozásról szóló megállapodást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy – miután e programozási időszak első fele tekintetében elvégezte a többéves pénzügyi keret működésének értékelését, amelyet a 2016. július 6-i állásfoglalásában mutatott be – az említett kihívásokra adandó megfelelő válaszhoz jelentős összegű többletforrásra van szükség az uniós költségvetésből, amelyet a jelenlegi keret első éveiben nem lehetett rendelkezésre bocsátani a jelenlegi többéves pénzügyi keret szűkös pénzügyi erőforrásai miatt; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek az Európai Unió politikai kötelezettségvállalásaihoz és stratégiai célkitűzéseihez kell igazodnia; emlékeztet ezzel összefüggésben arra, hogy az EUMSZ 311. cikkének értelmében „az Unió gondoskodik a céljai eléréséhez és politikái megvalósításához szükséges eszközökről”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata egyedülálló lehetőséget biztosít az Európai Unió hitelességét jelenleg veszélyeztető költségvetési nehézségek leküzdésére; felszólítja ezért a Tanácsot, hogy vállalja felelősségét, szavait kövessék tettek, és biztosítson reális, hiteles, átfogó és fenntartható uniós költségvetést a jelenlegi pénzügyi keret fennmaradó éveire; úgy véli, hogy a felülvizsgálatnak az Unió hosszú távú politikai prioritásainak megvalósítása és az újonnan felmerülő kihívásokra adandó válaszok közötti egyensúly biztosítására kell törekednie; megismétli elvi álláspontját, amely szerint az új politikai kezdeményezéseket nem szabad a meglévő programok és politikák kárára finanszírozni; rámutat, hogy az európai projektbe vetett bizalmuk helyreállítása érdekében olyan uniós költségvetésre van szükség, amely átláthatóbb és hozzáférhető a polgárok számára; |
| --- | --- |

3.

A többéves pénzügyi keret felülvizsgálatáról szóló azonnali tárgyalások kerete

| 4. | emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keret választások utáni kötelező felülvizsgálata a Parlament egyik fő követelése volt a jelenlegi pénzügyi keret létrehozásáról folytatott tárgyalások során; üdvözli ezért a Bizottság döntését, hogy – miután a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 2. cikkében előírtak szerint elvégezte a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret működésének értékelését – javaslatot tett a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet és az intézményközi megállapodás felülvizsgálatára; úgy véli, hogy ez a javaslat jó kiindulási alapot képez; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megerősíti, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló, 2016. július 6-i állásfoglalása képezi a tárgyalási meghatalmazását a következő többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalásokra, beleértve a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának valamennyi szempontját, valamint a 2020 utáni többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos fontos elemeket is; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az e felülvizsgálat során megállapított valamennyi módosítást késlekedés nélkül végre kell hajtani, és már a 2017. évi uniós költségvetésbe is be kell illeszteni; sürgeti a Tanácsot, hogy adjon gyors és pozitív választ a Bizottság javaslatára, és további késlekedés nélkül adjon tárgyalási felhatalmazást saját elnökségének; készen áll arra, hogy a 2017. évi költségvetésre vonatkozó egyeztetési eljárás keretében, valamint a közösen elfogadott ütemterv és a konkrét tárgyalási szabályok alapján haladéktalanul érdemi tárgyalásokat kezdjen a Tanáccsal a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról; sajnálattal állapítja meg, hogy jóllehet a költségvetési egyeztetés hamarosan megkezdődik, a Tanács egyelőre nem áll készen a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások megkezdésére; megerősíti azt a szándékát, hogy 2016 végéig mindkét ügyben megállapodást kíván elérni; |
| --- | --- |

6.

A Parlament válasza a Bizottság javaslatára: a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatáról szóló ambiciózus megállapodás felé

| 7. | álláspontja pozitív a többéves pénzügyi keretre vonatkozó csomag javasolt módosításaival, nevezetesen a rugalmassággal kapcsolatban; sajnálja azonban, hogy a Bizottság nem javasolta a jelenlegi többéves pénzügyi keret felső határainak felfelé történő kiigazítását, ami ezen időszak végéig egyértelmű és fenntartható megoldást nyújtana az uniós politikák becsült szükségleteinek finanszírozására; hangsúlyozza a Parlament álláspontját, azaz hogy az 1a. fejezet (Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért), az 1b. fejezet (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió), a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) és a 4. fejezet (Globális Európa) felső határai nem elégségesek, és azokat felfelé kell kiigazítani, ha az Unió szembe akar nézni a kihívásokkal, és teljesíteni akarja politikai célkitűzéseit; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet különösen a Parlament azon követeléseire, hogy teljes mértékben ellentételezzék az Európai Stratégiai Befektetési Alappal kapcsolatos, a Horizont 2020 programot és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt érintő csökkentéseket, hogy ugyanolyan szintű éves előirányzatok mellett folytassák az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést, mint 2014-ben és 2015-ben, továbbá hogy jelentősen növeljék a 3. és 4. fejezetben a migrációs és menekültválság leküzdésére rendelkezésre álló erőforrásokat; pozitívan tekint a további célzott megerősítéseknek a Bizottság által javasolt átfogó csomagjára, amelyet a jelenlegi időszak végéig rendelkezésre álló tartalékokból lehet finanszírozni, azonban hangsúlyozza, hogy ez a javaslat elmarad a Parlament által a szóban forgó területeken megfogalmazott elvárásoktól; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy a Bizottság számadatokra vonatkozó javaslata, amelyet 12,8 milliárd euróra becsülnek, különböző elemekből áll össze; kiemeli különösen a Horizont 2020 keretprogram és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz közlekedési munkaprogramjának kiegészítéseit (mindegyik 0,4 milliárd EUR), az Erasmus+ és a COSME program kiegészítéseit (mindegyik 0,2 milliárd EUR), valamint az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés kiegészítését (1 milliárd EUR), amelyek összesen 2,2 milliárd EUR új előirányzatot tesznek ki; megjegyzi, hogy a Bizottság által a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatával párhuzamosan előterjesztett jogalkotási javaslatok (az ESBA, a külső beruházási terv – a migrációs partnerségi keretet is beleértve – és a Wifi4EU időtartamának kiterjesztése) további 1,6 milliárd EUR-t tesznek ki; emlékeztet arra, hogy a 2017. évi költségvetés-tervezet bemutatásakor a Bizottság már beépített a költségvetésbe 1,8 milliárd EUR-t a migrációs keret megerősítésére, és a folyamatban lévő jogalkotási eljárások eredményeként a 3. fejezetben 2,55 milliárd EUR-val aktualizálta pénzügyi tervezését; rámutat arra is, hogy az 1a. és a 4. fejezet javasolt megerősítésének egy részét már az 1/2017. sz. módosító indítvány is tükrözi; végezetül megjegyzi, hogy a kohéziós politikai keretek 4,6 milliárd EUR összeggel történő technikai kiigazítása a Bizottság technikai jellegű intézkedésének eredménye, és azt a 2017-es pénzügyi keret technikai kiigazítása részeként már engedélyezték; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy az ifjúsági mobilitás elengedhetetlen az európai tudat és identitás növeléséhez, különösen a populizmus fenyegetésével és a félrevezető információk terjedésével szemben; szakpolitikai szempontból elengedhetetlennek tekinti, hogy az uniós költségvetésen keresztül még többet fordítsanak az európai ifjúságra; támogatja az olyan új kezdeményezések végrehajtását, mint a nemrégiben javasolt „európai Interrail jegy a 18. születésnapra”, amelynek keretében minden, 18. életévét betöltő európai polgár ingyenes Interrail jegyet kapna; kéri, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatával összefüggésben biztosítsák a megfelelő finanszírozást ehhez a javaslathoz; |
| --- | --- |

10.

| 11. | eltökélt szándéka, hogy egyértelműen rendezi a többéves pénzügyi keret különleges eszközei kifizetésének kérdését a költségvetésben; emlékeztet arra a megoldatlan értelmezési konfliktusra, amely fennáll egyrészről a Bizottság és a Parlament, másrészről a Tanács között, és amely a jelenlegi többéves pénzügyi keret valamennyi éves költségvetési tárgyalásának homlokterében állt; ismételten hangsúlyozza meggyőződését, amely szerint a kötelezettségvállalási előirányzatokban szereplő különleges eszközök mozgósításából fakadó kifizetési előirányzatokat is a többéves pénzügyi keret éves kifizetéseinek felső határa fölött kellene figyelembe venni; úgy véli, hogy a Bizottság elemzése és előrejelzése szerint a jelenlegi többéves pénzügyi keret kifizetéseinek felső határai csak akkor tarthatók, ha ennek megfelelően rendezik a kérdést; |
| --- | --- |

11.

| 12. | súlyos aggodalmának ad hangot a megosztott igazgatás hatálya alá eső uniós programok jelenlegi késedelmes végrehajtása miatt, ami különösen a 4/2016-os költségvetés-módosítási tervezetben látható, amely a 2016-ra vonatkozó, a költségvetésbe bekerült kifizetési szintet 7,3 milliárd EUR-val csökkentette; arra számít, hogy ezek a késedelmek a kifizetési kérelmek jelentős felhalmozódását eredményezik majd a jelenlegi többéves pénzügyi keret vége felé; emlékeztet arra, hogy a 2015-ös költségvetési évben a fennálló kötelezettségvállalások visszatértek a korábbi magas szintre, és a jövőbeli költségvetésekből finanszírozandó összegek 339 milliárd EUr-ra nőttek; szilárd meggyőződése, hogy mindent meg kell tenni a kifizetetlen számlák felhalmozódásának és az új kifizetési válság elkerülése érdekében, ami az előző időszak során egyszer már megtörtént; e célból támogatja egy új, kötelező kifizetési terv létrehozását a 2016–2020-as időszakra, amelyet a három intézménynek kell közösen kidolgoznia és elfogadnia; úgy véli továbbá, hogy e kihívás leküzdésének elengedhetetlen előfeltétele a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék teljes felhasználása, mindenfajta éves korlát nélkül; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megismétli régóta hangoztatott álláspontját, amely szerint az uniós költségvetés alulteljesítése miatt megmaradt minden többletet és a pénzbírságokat rendkívüli bevételként kell az Unió költségvetésébe felvenni, a GNI-hozzájárulások ennek megfelelő kiigazítása nélkül; sajnálja, hogy a Bizottság nem foglalta bele ezt az elemet a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára irányuló javaslatába; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a rugalmassági rendelkezések alapvető fontosságúnak bizonyultak a jelenlegi többéves pénzügyi keret első éveiben a migrációs és menekültválságra adott válasz és a többéves pénzügyi keret szigorú felső határain túl megvalósítandó új politikai kezdeményezések finanszírozásában; üdvözli ezért a Bizottság ezen előírások további kiterjesztésére irányuló javaslatát; támogatja különösen a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék méretre és alkalmazási körre vonatkozó korlátozásának a Parlament által is kért megszüntetését; megjegyzi, hogy a Rugalmassági Eszköz és a sürgősségisegély-tartalék számára javasolt új éves összegek az áthozatalok eredményeképpen közel vannak a 2016-ban ténylegesen elért szintekhez, míg a Parlament kérésében kétszer ekkora összegek szerepeltek (2 milliárd, illetve 1 milliárd EUR); |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés tényleges végrehajtása a Parlament egyik legfontosabb prioritása; üdvözli különösen a Bizottság azon javaslatát, hogy az előirányzatok által érintett fellépések végrehajtásának elmaradása miatt visszavont kötelezettségvállalásokat ismét elérhetővé kell tenni az uniós költségvetésen belül, és hangsúlyozza, hogy ez volt a Parlament egyik fő követelése a többéves pénzügyi keretről szóló, 2016. július 6-i állásfoglalásában; kiemeli, hogy ezek a visszavont kötelezettségvállalások tulajdonképpen előirányzatok, amelyeket a költségvetési hatóság már engedélyezett azzal a szándékkal, hogy teljes körűen végrehajtsák őket, és ezért nem tekinthetők az államkincstárak új vagy további megterhelésének; |
| --- | --- |

15.

| 16. | jóváhagyja a Bizottságnak az európai uniós válságtartalék létrehozására irányuló javaslatát mint arra szolgáló eszközt, hogy az Unió gyorsan tudjon reagálni a válságokra, valamint a súlyos humanitárius vagy biztonsági következményekkel járó eseményekre; úgy véli, hogy válság esetén e különleges eszköz mobilizálása egyértelmű és hatékony megoldást kínál a pótlólagos finanszírozási igényekre; egyetért a Bizottság azon javaslatával, hogy használják fel a visszavont előirányzatokat, viszont amellett érvel, hogy ez nem lehet az említett eszköz egyetlen finanszírozási forrása; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ismételten hangsúlyozza a költségvetés egységességének alapelvét, amelyet aláás a multinacionális források szaporodása; kéri ezért ezen elv haladéktalan alkalmazását, emellett pedig kéri annak lehetővé tételét, hogy a Parlament gyakorolhassa e források szükséges parlamenti ellenőrzését; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy az intézményközi megállapodás folyamatban lévő felülvizsgálata kiváló alkalmat nyújt arra, hogy a többéves pénzügyi keret különleges eszközeinek igénybevételéről való szavazás követelményeit összehangolják és hozzáigazítsák az Unió általános költségvetésének elfogadásakor alkalmazottakkal; kéri, hogy a vonatkozó rendelkezéseket ennek megfelelően módosítsák; |
| --- | --- |

18.

Párhuzamos jogalkotási javaslatok

| 19. | teljes mértékben egyetért a Bizottság azon szándékával, hogy egyszerűsíteni kívánja a pénzügyi szabályozást, és a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának fontos részeként tekint erre az elemre; ezzel összefüggésben tudomásul veszi a Bizottságnak a költségvetési rendelet teljes felülvizsgálatára irányuló javaslatát, valamint a 15 ágazati rendelet módosításait; hangsúlyozza, hogy az egyszerűsítésnek arra kell irányulnia, hogy javítsa és racionalizálja a végrehajtási környezetet a kedvezményezettek számára; elkötelezett amellett, hogy a megfelelő időkereten belül elérendő sikeres kimenetel érdekében ebben a szellemben folytassa a munkát; |
| --- | --- |

19.

| 20. | leszögezi, hogy az ESBA, a külső beruházási terv – a migrációs partnerségi keretet is beleértve – és a Wifi4EU meghosszabbítására irányuló jogalkotási javaslatokról, amelyeket a Bizottság a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatára vonatkozó javaslatokkal egyidejűleg terjesztett elő, a Parlament és a Tanács a rendes jogalkotási eljárás keretében fog dönteni; |
| --- | --- |

20.

A 2020 utáni többéves pénzügyi keret felé

| 21. | rámutat arra, hogy többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának egyben olyan konszenzusépítési folyamat kiindulópontját kell képeznie, amely elvezet a 2020 utáni többéves pénzügyi kerethez; hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben szilárd elkötelezettségre van szükség, nevezetesen hogy véghezvigyék a saját források rendszerének reformját, többek között az új saját források bevezetését, ami jelentősen csökkentheti az uniós költségvetésbe fizetendő GNI-hozzájárulások részarányát, valamint az engedmények minden formájának fokozatos megszüntetését, valamint hogy összhangba hozzák a többéves pénzügyi keret időtartamát az intézmények politikai ciklusaival; |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a költségvetési hatóságot a 2016. június 23-i egyesült királyságbeli népszavazás és ezt követően az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépése összes költségvetési következményéről a többéves pénzügyi keretre nézve, függetlenül az Egyesült Királyság és az Unió közti közelgő tárgyalásoktól; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a béke és a biztonság alapvető értékek, melyeket uniós szinten kell fenntartani; úgy véli, hogy meg kell védeni a nagypénteki megállapodást, amely a béke és megbékélés szempontjából létfontosságúnak bizonyult; hangsúlyozza, hogy egyedi intézkedésekre és programokra van szükség az olyan régiók támogatásának biztosításához, amelyek különösen érintettek lesznek, ha a Lisszaboni Szerződés 50. cikke alapján megvalósul az EU-ból való tárgyalásos kilépés; |
| --- | --- |

23.

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és testületnek, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL L 103., 2015.4.22., 1. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0309.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/182 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/182

---

P8_TA(2016)0416

A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2016. év prioritásainak végrehajtása

Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2016. év prioritásainak végrehajtása (2016/2101(INI))

(2018/C 215/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 136. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 136. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság a 2016-os országspecifikus ajánlásokról szóló, 2016. május 18-i közleményére (COM(2016)0321), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság a 2016-os országspecifikus ajánlásokról szóló, 2016. május 18-i közleményére (COM(2016)0321),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2016. június 28-i és 29-i következtetéseire (EUCO 26/16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2016. június 28-i és 29-i következtetéseire (EUCO 26/16),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2016. évi éves növekedési jelentés” című, 2016. február 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: a 2016. évi éves növekedési jelentés” című, 2016. február 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a „2016. évi európai szemeszter: a strukturális reformok haladásának, a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésének és korrekciójának, valamint az 1176/2011/EU rendelet szerinti részletes vizsgálatok eredményeinek értékelése” című, 2016. április 7-i bizottsági közleményre (COM(2016)0095), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2016. évi európai szemeszter: a strukturális reformok haladásának, a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésének és korrekciójának, valamint az 1176/2011/EU rendelet szerinti részletes vizsgálatok eredményeinek értékelése” című, 2016. április 7-i bizottsági közleményre (COM(2016)0095),

| — | tekintettel a „2016. évi éves növekedési felmérés” (COM(2015)0690), „A riasztási mechanizmus keretében készült 2016. évi jelentés” (COM(2015)0691) és a „Közös foglalkoztatási jelentéstervezet” (COM(2015)0700) című bizottsági jelentésekre, az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásra (COM(2015)0692), valamint a strukturálisreform-támogató program 2017–2020-as időszakra vonatkozó létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2015. november 26-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2016. évi éves növekedési felmérés” (COM(2015)0690), „A riasztási mechanizmus keretében készült 2016. évi jelentés” (COM(2015)0691) és a „Közös foglalkoztatási jelentéstervezet” (COM(2015)0700) című bizottsági jelentésekre, az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásra (COM(2015)0692), valamint a strukturálisreform-támogató program 2017–2020-as időszakra vonatkozó létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2015. november 26-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0701),

| — | tekintettel az öt elnök „Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése” című, 2015. június 22-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az öt elnök „Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése” című, 2015. június 22-i jelentésére,

| — | tekintettel „A gazdasági kormányzás keretének felülvizsgálatáról: mérleg és főbb kérdések” című, 2015. június 24-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdasági kormányzás keretének felülvizsgálatáról: mérleg és főbb kérdések” című, 2015. június 24-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről szóló, 2011. december 1-jei állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről szóló, 2011. december 1-jei állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása” című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása” című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012),

| — | tekintettel „Az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap” című, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap” című, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903),

| — | tekintettel a Bizottság „A tőkepiaci unió kiépítése” című, 2015. február 18-i zöld könyvére (COM(2015)0063), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A tőkepiaci unió kiépítése” című, 2015. február 18-i zöld könyvére (COM(2015)0063),

| — | tekintettel a „Méltányos és hatékony társaságiadó-rendszer az Európai Unióban: 5 fő cselekvési terület” című, 2015. június 17-i bizottsági közleményre (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Méltányos és hatékony társaságiadó-rendszer az Európai Unióban: 5 fő cselekvési terület” című, 2015. június 17-i bizottsági közleményre (COM(2015)0302),

| — | tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz jutásának javításáról szóló 2013. február 5-i (5) és 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz jutásának javításáról szóló 2013. február 5-i (5) és 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0309/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0309/2016),

| A. | mivel a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése 2016-ra az euróövezet esetében 1,6 %-os várható növekedési arányt, az EU esetében pedig 1,8 %-os növekedési arányt jelez előre; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése 2016-ra az euróövezet esetében 1,6 %-os várható növekedési arányt, az EU esetében pedig 1,8 %-os növekedési arányt jelez előre;

| B. | mivel Európa továbbra is komoly beruházási deficittel küzd, növelni kell a belső keresletet és meg kell szüntetni a makrogazdaság egyensúlyproblémáit, ugyanakkor növelni kell a beruházásokat az EU-ban; |
| --- | --- |

B.

mivel Európa továbbra is komoly beruházási deficittel küzd, növelni kell a belső keresletet és meg kell szüntetni a makrogazdaság egyensúlyproblémáit, ugyanakkor növelni kell a beruházásokat az EU-ban;

| C. | mivel az EU-ban a munkanélküliség általában (és a strukturális munkanélküliség különösen) továbbra is a fő kihívás a tagállamok számára, mivel jelenleg nagyon magas (10,5 millió tartós munkanélküli az EU-ban) annak ellenére, hogy az adatok az előző évekhez képest némi javulást mutatnak; mivel az adatok az előző évekhez képest némi javulást mutatnak ugyan, de a munkanélküliség aránya a fiatalok körében és az EU peremterületein mindenütt továbbra is jelentősen magasabb az EU egészére vonatkoztatott átlagos rátánál; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-ban a munkanélküliség általában (és a strukturális munkanélküliség különösen) továbbra is a fő kihívás a tagállamok számára, mivel jelenleg nagyon magas (10,5 millió tartós munkanélküli az EU-ban) annak ellenére, hogy az adatok az előző évekhez képest némi javulást mutatnak; mivel az adatok az előző évekhez képest némi javulást mutatnak ugyan, de a munkanélküliség aránya a fiatalok körében és az EU peremterületein mindenütt továbbra is jelentősen magasabb az EU egészére vonatkoztatott átlagos rátánál;

| D. | mivel úgy tűnik, hogy a 2016. év eleji olajáresés és a gazdasági növekedés lassú üteme a fő okai annak, hogy az inflációs ráta negatív előjelűvé válik; |
| --- | --- |

D.

mivel úgy tűnik, hogy a 2016. év eleji olajáresés és a gazdasági növekedés lassú üteme a fő okai annak, hogy az inflációs ráta negatív előjelűvé válik;

| E. | mivel az olyan politikai fejlemények, mint például az Egyesült Királyságban tartott népszavazás kimenetele, az Oroszországgal fenntartott kapcsolatok, valamint a globális gazdaság bizonytalan trendjei gyarapították a beruházásokat gátló tényezőket; |
| --- | --- |

E.

mivel az olyan politikai fejlemények, mint például az Egyesült Királyságban tartott népszavazás kimenetele, az Oroszországgal fenntartott kapcsolatok, valamint a globális gazdaság bizonytalan trendjei gyarapították a beruházásokat gátló tényezőket;

| F. | mivel a tagállamokba áramló menekülthullámok ugyancsak fékezték a beruházásokat a tagállamokban; |
| --- | --- |

F.

mivel a tagállamokba áramló menekülthullámok ugyancsak fékezték a beruházásokat a tagállamokban;

| G. | mivel az európai szemeszter tagállamokhoz intézett ajánlásai tekintetében a válaszkészség hasonló, mint az OECD egyoldalú ajánlásai esetében (2014-ben 29 %, illetve 30 %); |
| --- | --- |

G.

mivel az európai szemeszter tagállamokhoz intézett ajánlásai tekintetében a válaszkészség hasonló, mint az OECD egyoldalú ajánlásai esetében (2014-ben 29 %, illetve 30 %);

| H. | mivel az Európai Parlament a 2016. évi éves növekedési felmérésről szóló állásfoglalásában üdvözölte a javított szakpolitikai intézkedéscsomagot, ugyanakkor hangsúlyozta, hogy az euróövezetre fokozott figyelmet kell fordítani; a Parlament emellett hangsúlyozta a beruházások növelése, valamint a fenntartható reformok és a fiskális felelősség jelentőségét a növekedés magasabb szintjeinek előmozdítása és Európa gazdasági talpraállása szempontjából; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Parlament a 2016. évi éves növekedési felmérésről szóló állásfoglalásában üdvözölte a javított szakpolitikai intézkedéscsomagot, ugyanakkor hangsúlyozta, hogy az euróövezetre fokozott figyelmet kell fordítani; a Parlament emellett hangsúlyozta a beruházások növelése, valamint a fenntartható reformok és a fiskális felelősség jelentőségét a növekedés magasabb szintjeinek előmozdítása és Európa gazdasági talpraállása szempontjából;

Az Európa előtt álló kihívás a globális gazdasági lassulás összefüggésében

| 1. | aggodalommal állapítja meg, hogy az Európai Unió gazdasága a 2016 tavaszára vonatkozó európai gazdasági előrejelzés alapján a vártnál kisebb mértékben fog növekedni, mivel az euróövezetben a GDP a várakozások szerint csak 1,6 %-kal fog növekedni, és 2017-re 1,8 %-ot fog elérni, ami kisebb mértékű növekedés a korábban becsültnél; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban a kihívások a romló nemzetközi környezethez, a fenntartható reformok végrehajtásának kudarcához, valamint az Unió különböző részein a gazdasági és szociális teljesítményben kialakult eltérésekhez kapcsolódnak; hangsúlyozza, hogy fokozni kell a növekedést, a kohéziót, a termelékenységet és a versenyképességet; úgy véli, hogy a fenntartható beruházás hiánya, valamint az egységes piac befejezetlensége megfosztja az EU-t attól, hogy maradéktalanul kihasználja potenciális növekedési lehetőségeit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy a Bizottság 2016. évi országspecifikus ajánlásaiban a gazdasági növekedés további megerősítésére irányuló fő prioritásokra összpontosít, azaz támogatni kívánja az innovációs célú beruházást, a növekedést és a munkahelyteremtést, a szociálisan kiegyensúlyozott strukturális reformok végrehajtását és a felelős államháztartás bátorítását; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a Bizottságnak többet kell tennie a fiskális fenntarthatóság elősegítéséért, a stabilitási és növekedési paktummal összhangban, maradéktalanul élve annak rugalmassági záradékaival, amint azt a Bizottság 2015. január 13-i közleménye tartalmazza (COM(2015)0012); |
| --- | --- |

3.

| 4. | elismeri a kohéziós politikai eszközök és a tágabb gazdasági kormányzási keret közötti koherencia fontosságát, az európai szemeszter szabályainak való megfelelés eléréséhez szükséges, a gazdasági talpraállást célzó erőfeszítések támogatása szempontjából; hangsúlyozza azonban, hogy a kohéziós politika legitimitása a szerződésekből fakad, és hogy ez a politika az európai szolidaritás kifejezése, fő célkitűzései az uniós gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítése a különböző régiók fejlettségi szintjei közötti különbségek csökkentése, az Európa 2020 stratégia céljaihoz kapcsolódó beruházások finanszírozása, és az unió polgárokhoz való közelítése révén; ezért az a véleménye, hogy az esb-alapok hatékonyságát a szilárd gazdasági kormányzással összekapcsoló intézkedéseket megfontoltan, kiegyensúlyozott módon – ám csak végső megoldásként – kell alkalmazni, és hatásaikról jelentést kell készíteni; ezen kívül emlékeztet arra, hogy az ilyen intézkedéseknek mindig indokoltnak és átláthatónak kell lenniük, és alkalmazásuknál mindig figyelembe kell venni az érintett tagállam sajátos gazdasági és társadalmi körülményeit a regionális és helyi beruházások korlátozásának elkerülése érdekében, amely intézkedések rendkívül fontosak a tagállamok gazdaságai, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára, mivel e beruházások maximalizálják a növekedést és a munkahelyteremtést, továbbá ösztönzik a versenyképességet és a termelékenységet, különösen az állami kiadásokra nehezedő jelentős nyomás időszakaiban; azt a két tagállamot illetően, amelyekre a 2016. július 12-i tanácsi határozatok vonatkoznak, amely határozatok a túlzotthiány-eljárás értelmében szankciókat vonnak maguk után az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke (8) bekezdésével összhangban, rámutat a 2016. július 27-i bizottsági javaslatra és az azt követő, 2016. augusztus 8-i tanácsi határozatra a kiszabható szankciók visszavonásáról, figyelembe véve a tagállamok indoklással ellátott kérelmét, a nehéz gazdasági körülményeket, a két ország reformtörekvéseit és elkötelezettségüket a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak betartása iránt; úgy véli, hogy ebben az összefüggésben az esb-alapokra vonatkozó 2017-es kötelezettségvállalások egy részének felfüggesztésére irányuló javaslat – azon intézkedések keretében, amelyek összekapcsolják az alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást – mérlegelésekor figyelembe kell venni a Parlamentnek a strukturált párbeszéd keretében kifejtett nézeteit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli, hogy a Bizottság folyamatosan az ajánlások számát korlátozó megközelítést képvisel, továbbá üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítését, hogy ésszerűbbé tegye a szemesztert oly módon, hogy a következő 18 hónapra vonatkozó szakpolitikai célkitűzések meghatározásakor főként a makrogazdasági és társadalmi vonatkozású kulcsfontosságú prioritást élvező területekre összpontosít; megismétli, hogy ezáltal könnyebben megvalósítható az ajánlások átfogó és jelentőségteljes a meglévő gazdasági és szociális referenciaértékek alapján történő végrehajtása; hangsúlyozza, hogy az ajánlások számának csökkentésének ugyancsak a jobb tematikus összpontosításhoz kell vezetnie; hangsúlyozza, hogy a tagállamok közötti gazdasági egyenlőtlenségeket csökkenteni kell, és fokozni kell a tagállamok közötti konvergenciát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teljes mértékben támogatja az annak biztosítása érdekében tett erőfeszítéseket, hogy az országspecifikus ajánlások kidolgozásában és végrehajtásában az egyes nemzetek nagyobb szerephez jussanak, ezáltal egy folyamatos reformfolyamatot megvalósítva; úgy véli, hogy a nemzeti tulajdon gyarapítása és az országspecifikus ajánlások hatékony végrehajtása érdekében, valamint tekintettel arra, hogy az országspecifikus ajánlások több, mint felét helyi és regionális hatóságoknak kell végrehajtaniuk, ezért azokat európai szintű, jól meghatározott és strukturált prioritások köré kell felépíteni a nemzeti parlamentek, valamint a helyi és adott esetben regionális hatóságok bevonása mellett; megismétli, hogy a hatáskörök és illetékességek megosztása a különböző tagállamokban, valamint az országspecifikus ajánlások teljesítése a helyi és regionális hatóságok aktív részvételének köszönhetően javítható, és hogy e célból támogatja magatartási kódex bevezetését a helyi és regionális hatóságok európai szemeszterbe való bevonása érdekében, miként azt a Régiók Bizottsága javasolta; felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti parlamentjeikben biztosítsák nemzeti reformprogramjaik megfelelő demokratikus ellenőrzését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az Európában bekövetkezett hosszú gazdasági válság egyértelművé tette, hogy nagy szükség van a beruházások megkönnyítésére olyan területeken, mint például az oktatás, innováció, kutatás és fejlesztés, előmozdítva egyúttal az EU versenyképességét is, fenntartható strukturális reformokkal ösztönözve a színvonalas munkahelyek teremtését, felelősségteljes fiskális politikák végrehajtásával jobb környezetet hozva létre a munkahelyek és az üzleti vállalkozások (különösen a kkv-k), valamint a beruházások számára; tudomásul veszi az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak egy éves működése során kiváltott hatását; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) szerepét a kevésbé fejlett országokban és az átmeneti régiókban, érvényre kell juttatni az ezen alap keretében eszközölt beruházások kiegészítő jellegét, és – többek között regionális szinten is – fokozni kell a beruházási platformok kialakítására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a munkanélküliség – különösen a fiatalok körében – még mindig igen magas aránya azt mutatja, hogy több tagállam képessége színvonalas munkahelyek teremtésére még most is korlátozott, és hangsúlyozza, hogy a szociális partnerekkel egyeztetve és a nemzeti gyakorlatokkal összhangban további intézkedéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy fokozódjon a készségekbe történő befektetés és a munkaerőpiacok befogadóbbá váljanak, ugyanakkor ésszerű költségvetési irányítást kell fenntartani; megjegyzi, hogy a vállalkozások, és különösen a kkv-k finanszírozáshoz jutásának megkönnyítését célzó intézkedések támogatása létfontosságú, amennyiben ténylegesen meg kívánjuk oldani a magas munkanélküliségi arány sok tagállamban tapasztalható problémáját; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben – amelyet a likviditási többlet és a kamatlábak zéró alsó határa („Zero Lower Bound”, ZLB), továbbá a gyenge keresleti kilátások, valamint a háztartások és vállalkozások általi korlátozott beruházás és kiadások jellemeznek – a növekedés beindítása érdekében végre kell hajtani a Bizottság által előterjesztett megújított intézkedéscsomagot; megjegyzi, hogy a monetáris politika önmagában – beruházások és fenntartható strukturális reformok hiányában – nem elegendő; |
| --- | --- |

9.

A 2016. évi ajánlások prioritásai és célkitűzései

| 10. | hangsúlyozza a Bizottság arra vonatkozó ajánlását, hogy három tagállam lépjen ki a túlzotthiány-eljárásból; egyetért a Bizottsággal abban, hogy a folyó fizetési mérlegekben észlelhető nagy és következetes többletek azt mutatják, hogy egyértelműen szükséges ösztönözni a keresletet és a beruházást – különösen a hosszú távú beruházást – a közlekedés és kommunikáció, a digitális gazdaság, az oktatás, az innováció és a kutatás, az éghajlatváltozás, az energiaügy, a környezetvédelem és az elöregedő népesség területén jelentkező jövőbeli kihívásokkal való sikeres megbirkózás érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is ösztönözze a felelősségteljes és fenntartható költségvetési politikákat, amelyek valamennyi tagállamban megalapozzák a növekedést és a gazdasági talpraállást, továbbá támogassa a fenntartható és szociálisan kiegyensúlyozott strukturális reformokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy további intézkedések szükségesek a vállalkozások, kiváltképpen a kkv-k pénzügyi lehetőségeinek gyarapítása és a nemteljesítő hiteleknek az euróövezetben, az uniós jogszabályokkal összhangban történő csökkentése érdekében, egészségesebbé téve a bankok mérlegeit, és ezáltal növelve azon képességüket, hogy a reálgazdaságnak kölcsönöket nyújtsanak; hangsúlyozza a bankunió lépésről lépésre történő kiteljesítésének, valamint a tőkepiaci unió kialakításának fontosságát annak érdekében, hogy biztos környezet jöjjön létre a beruházáshoz és a növekedéshez, és ne töredezzen szét az euróövezet pénzügyi piaca; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a beruházások mértéke mindeddig elmaradt a kívánatos szinttől és nem vezetett fenntartható és inkluzív növekedéshez az EU-ban, és nem járult hozzá az üzleti környezet javításához sem; úgy véli, hogy az uniós növekedés javítása érdekében a stabilitási és növekedési paktumban, többek között annak rugalmassági záradékaiban lefektetett szabályokkal összhangban a monetáris politikát megfelelő adópolitikáknak kell kísérniük; megjegyzi, hogy szubnacionális kormányzati szinten a beruházások az utóbbi években erőteljesen csökkentek, de a közberuházásoknak még így is mintegy 60 %-át teszik ki az EU-ban; hangsúlyozza, hogy az olyan beruházáspolitikai eszközök, mint például az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) és az európai strukturális és beruházási alapok felhasználását megfelelően ötvözni kell és biztosítani kell ezek egymást kiegészítő jellegét annak érdekében, hogy a magánbefektetők részéről további források bevonása révén növelni lehessen az uniós források felhasználásából származó hozzáadott értéket; hangsúlyozza ezért, hogy a szóban forgó strukturális reform projektjének összeállításakor a strukturálisreform-támogató programba be kell vonni a helyi és a regionális hatóságokat; |
| --- | --- |

12.

Szakpolitikai válaszok és következtetések

| 13. | hangsúlyozza, hogy a növekedést támogató szabályozási keret megteremtésével javítani kell az EU általános növekedési képességét, lehetővé téve a minőségi munkahelyek létrehozását és fenntartását, és ezáltal a magas szintű munkanélküliség leküzdését; úgy véli, hogy a migráció a lakosság elöregedése által kiváltott negatív hatásokat ellensúlyozó szerepet tölthet be, ez azonban attól függ, hogy a tagállamok képesek lesznek-e jobban élni a migránsok készségeivel és a munkaerőpiaci szükségletekhez igazítani munkaügyi migrációkezelő rendszereiket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza az innovációt és a kreativitást erősítő, a munkaerőpiac szükségleteinek megfelelő készségek elsajátítását lehetővé tevő, befogadó jellegű oktatási rendszerek jelentőségét, különös tekintettel a szakképzésre; megjegyzi, hogy a szolidaritás és szubszidiaritás uniós értékeivel összhangban megfelelő egyensúlyt kell fenntartani a gazdasági, társadalmi és humánköltségek között, elkerülve a bérleszorítási versenyt, a hangsúlyt ugyanakkor a humántőkére, a kutatásra és a fejlesztésre, valamint az oktatási rendszerek és a szakképzés megújítására, kiváltképpen az egész életen át tartó tanulásra fektetve; úgy véli, hogy az innováció, a kutatás és a fejlesztés előmozdítása érdekében megfelelően kialakított politikákra van szükség, amelyek megerősítik a termelékenységet, folytonos és fenntartható növekedést teremtenek és segítik a jelenlegi strukturális kihívások leküzdését, ezáltal megszüntetve az EU és más gazdaságok közötti innovációs szakadékot; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot arra, hogy biztosítson elsőbbséget azoknak az intézkedéseknek, amelyek csökkentik a nagyobb volumenű beruházások és kereskedelem útjában álló akadályokat, amelyek uniós szinten abból fakadnak, hogy nem egyértelműek a követendő stratégiák, különösen az energia, a közlekedés, a kommunikáció és a digitális gazdaság terén; felhívja a figyelmet a bankunió elfogadása következtében a banki hitelezésre gyakorolt hatásokra és azokra a következményekre, amelyek nemzeti szinten a nehézkes jogi rendszerekből, a korrupcióból, a pénzügyi rendszer átláthatóságának hiányából, az idejétmúlt bürokráciából, a közszolgáltatások nem megfelelő digitalizációjából, a források rossz elosztásából, a banki és biztosítási ágazat belső piacán meglévő akadályokból, valamint abból fakadnak, hogy az oktatási rendszerek továbbra sem illeszkednek a munkaerőpiaci szükségletekhez és az egységes piac igényeihez; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sajnálja, hogy a szegénység elleni küzdelmet első ízben uniós program részévé tevő Európa 2020 stratégiában kitűzött, a szegénység mértékének az Unióban történő csökkentésére irányuló célkitűzés nem fog megvalósulni; úgy véli, hogy a szegénység leküzdésével kapcsolatos célkitűzést már az uniós politikák létrehozásakor e politikák szerves részévé kell tenni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy el kell kerülni, hogy a munkát túlzott adóterhekkel sújtsák, mivel a túlzott mértékű adók visszafogják az inaktívak, a munkanélküliek, a második keresők és alacsony keresettel rendelkezők munkaerő-piacra való visszatérését segítő ösztönzőket; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy a Bizottság és a tagállamok között tárgyalások folynak a kibocsátási rés kiszámításához alkalmazott módszertannal kapcsolatban; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat arra, hogy erőfeszítéseket kell tenni a tagállamokban a beruházások terén még meglévő akadályok felszámolására, és megfelelőbb szakpolitikai intézkedéscsomagot kell alkalmazni, amely elősegíti a fenntartható növekedést, és többek között valódi hangsúlyt fektet a kutatási és fejlesztési kiadásokra; úgy véli, hogy a kutatási és felsőoktatási intézmények támogatására irányuló állami és magántámogatások a versenyképesebb európai gazdaság szempontjából nélkülözhetetlen tényezők, valamint hogy ezen infrastruktúra gyengesége vagy hiánya egyes országokat jelentősen hátrányos helyzetbe hoz; hangsúlyozza, hogy nem létezik uniós szinten univerzális, ideális innovációs politika, és hogy az Unión belüli innovációs képesség tekintetében fennálló megosztottság áthidalására a tagállamokon belül olyan, kellően differenciált innovációs politikák javasolhatók, amelyek a már megvalósult sikertörténeteken alapulnak; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli a 2015. decemberi párizsi éghajlat-konferencián (COP21) elért megállapodást, és kéri a tagállamokat és a Bizottságot annak végrehajtására; |
| --- | --- |

20.

Ágazati hozzájárulások a 2016. évi európai szemeszterhez

Foglalkoztatási és szociálpolitika

| 21. | úgy véli, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak arra kellene törekednie, hogy a költségvetési konszolidációs folyamatokat olyan intézkedések kísérjék, amelyek hozzájárulnak az egyenlőtlenségek csökkenéséhez, és kiemeli, hogy az európai szemeszter folyamatának elő kell segítenie a meglévő és a kialakuló társadalmi kihívások kezelését, ezáltal is biztosítva egy hatékonyabb gazdaság kialakulását; felhívja a figyelmet arra, hogy a humán tőkébe való szociális beruházásoknak alapvető kiegészítő intézkedéseknek kell lenniük, mivel a humán tőke a növekedés egyik tényezője, valamint a versenyképesség és a fejlődés hajtóereje; kéri, hogy az országspecifikus ajánlások által szorgalmazott főbb strukturális reformokhoz mellékeljenek egy társadalmi hatásvizsgálatot azok közép- és hosszú távú hatásaira tekintettel, a társadalmi, gazdasági és foglalkoztatásra gyakorolt következmények, különösen a munkahelyteremtésre és a gazdasági növekedésre gyakorolt hatás jobb megértése érdekében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a munkanélküliség, és különösen az ifjúsági munkanélküliség, továbbra is kiemelkedő jelentőségű probléma az európai társadalmak számára, és hogy a Bizottság szerint a munkanélküliség továbbra is fokozatosan csökkent, de a 2008-as szintek fölött maradt, és 2016 áprilisában 21,2 millió munkanélküli volt, a tagállamok között pedig óriási eltérések voltak; felhívja a figyelmet a létrehozott munkahelyek minőségi és mennyiségi értékelésének szükségességére annak elkerülése érdekében, hogy a foglalkoztatási ráta pusztán a bizonytalan foglalkoztatásból vagy a munkaerő csökkenéséből adódóan növekedjen; a készségek és ismeretek terén elért eredmények ellenére az Európai Unió oktatási és képzési rendszerei nemzetközileg nem működnek és növekvő szakismerethiányt mutatnak, ami hozzájárul ahhoz, hogy a vállalatok 39 %-a még mindig nehézségekbe ütközik a megfelelő készségekkel rendelkező munkaerő beszerzésében; kitart amellett, hogy az országspecifikus ajánlásokban kapjon nagyobb hangsúlyt a munkaerő-piaci strukturális egyensúlyhiányok leküzdése, beleértve a hosszú távú munkanélküliséget és a készségigények és a készségkínálat közötti összhang hiányát is, továbbá hangsúlyozza az oktatási és képzési rendszerekbe történő további beruházások és fejlesztések szükségességét, ami biztosítja a társadalom számára a változó munkaerő-piaci kereslethez való újbóli alkalmazkodáshoz szükséges eszközöket és képességeket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rámutat, hogy az EU-ban 2008 és 2014 között a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek száma 4,2 millióval összesen több mint 22 millióra (22,3 %) nőtt; megjegyzi, hogy a Bizottság megállapította, hogy „a tagállamok többsége még mindig a válságból fakadó kritikus társadalmi következményekkel szembesül”; a szegénység, a társadalmi kirekesztés és a növekvő egyenlőtlenségek csökkentésére irányuló komoly erőfeszítéseket kér a Bizottságtól és a tagállamoktól annak érdekében, hogy kezeljék a tagállamok közötti és a társadalmakon belüli gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeket; úgy véli, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni harcnak és az egyenlőtlenségek csökkentésének az országspecifikus ajánlásokban tükröződő fő prioritások közé kell tartozniuk, hiszen alapvető fontosságúak a tartós gazdasági növekedés eléréséhez és egy társadalmilag fenntartható végrehajtási ütemhez; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, amint azt a Parlament is megállapítja, hogy a szociálisan felelős reformoknak a szolidaritásra, az integrációra, a társadalmi igazságosságra és a javak igazságos elosztására kell épülniük – ez a modell gondoskodik az egyenlőségről és a szociális védelemről, óvja a kiszolgáltatott csoportokat és javítja a polgárok életszínvonalát; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meggyőződése, hogy a gazdasági növekedésnek pozitív társadalmi hatást kell kifejtenie; üdvözli a három új kiemelt foglalkoztatási mutató bevezetését a makrogazdasági eredménytáblába; megismétli arra irányuló kérését, hogy ezeket kezeljék a már meglévő gazdasági mutatókkal egyenrangúként, biztosítva a belső egyensúlyhiányok jobb felmérését és a strukturális reformok nagyobb hatékonyságát; szorgalmazza – a szelektív alkalmazás elkerülése érdekében – a szociális egyenlőtlenségek mélyebb elemzésének lehetővé tételét, valamint a politikák és intézkedések ok-okozati összefüggésének jobb megértését; javasolja egy, a szociális egyenlőtlenségek kezelésére irányuló eljárás bevezetését az országspecifikus ajánlások tervezésénél a szociális normák romlásának irányába mutató verseny megakadályozása érdekében, a szociális és foglalkozási mutatók makrogazdasági felügyeleten belüli hatékony használatára építve; úgy véli, hogy a foglalkoztatási és gazdasági mutatók egyenlővé tételének az EPSCO Tanács európai szemeszteren belüli szerepének felértékelődésével kell együtt járnia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy a három foglalkoztatási mutató bevezetése azt mutatja, hogy az európai foglalkoztatási stratégia, beleértve a foglalkoztatási iránymutatásokat is, fontos szerepet játszik az EU gazdasági kormányzási folyamatában, de további erőfeszítéseket kell tenni, nevezetesen a szociális mutatók bevezetése révén; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elismeri, hogy a Bizottság megkezdte a szociális jogok európai pillérének létrehozására irányuló munkát, ugyanakkor emlékeztet arra, hogy be kell mutatni a konzultációs folyamat eredményét, és új, hatékony lépésekkel kell előrehaladni egy mélyebb és méltányosabb EU kialakítása felé, valamint fontos szerepet kell vállalni az egyenlőtlenségek kezelése terén; kiemeli ezzel kapcsolatban az öt elnök jelentését, amely a gazdasági és társadalmi konvergencia előmozdítását szorgalmazza, elismeri ugyanakkor, hogy nincsenek uniformizált megoldások; úgy véli ezért, hogy valamennyi közös politikát az egyes tagállamokhoz kell igazítani; úgy véli, hogy az európai intézkedéseknek a tagállamokon belüli egyenlőtlenségekre és jövedelemkülönbségekre is megoldást kell nyújtaniuk, és többet kell tenniük, mintsem csupán a leginkább rászorulók helyzetét kezelni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | elismeri, hogy az európai szemeszter most erőteljesebben koncentrál a foglalkoztatásra és a szociális teljesítményre; miközben tiszteletben tartja a tagállami hatásköröket, felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak sürgős intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a tisztességes munkáért megélhetést biztosító jövedelem járjon, és az emberek hozzáférjenek a megfelelő minimumjövedelemhez és szociális védelemhez (ami már csökkentette a szegénységi rátát 26,1 %-ról 17,2 %-ra), valamint a minőségi közszolgáltatásokhoz, támogatja továbbá egy megfelelő fenntartható társadalombiztosítási rendszer kidolgozását és bevezetését; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget, és ossza meg a bevált gyakorlatokat a tagállamokkal annak érdekében, hogy javítsák az adminisztratív kapacitást nemzeti, regionális és helyi szinten, hiszen ez az egyik legfőbb feladat a hosszú távú beruházások újraindításával és a munkahelyteremtés és a fenntartható növekedés biztosításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a társadalombiztosítási rendszerek biztosítása és kezelése a tagállamok hatáskörébe tartozik, amit az Unió koordinál, de nem harmonizál; |
| --- | --- |

29.

| 30. | elismeri, hogy a bérek megállapítása tagállami hatáskörbe tartozik, amelyet a szubszidiaritás elvével összhangban tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tudomásul veszi azt a tényt, hogy az ifjúsági munkanélküliség csökkent, de rámutat arra, hogy az még mindig hihetetlenül magas szintű, az EU-ban a 25 év alattiak között a munkanélküliek száma meghaladja a 4 millió főt, akik közül 2,885 millióan az euróövezetben élnek; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés indítása után több mint három évvel az ifjúsági garancia végrehajtásának eredményei nagyon egyenlőtlenek, és időnként kevéssé hatékonyak; felszólítja a Bizottságot, hogy 2016 októberében mutasson be egy alapos elemzést a végrehajtásáról, ami a program folytatásának alapjául szolgálhat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | emlékeztet arra, hogy számos tagállamban évről évre csökkennek a munkanélküli ellátások, többek között a hosszú távú munkanélküliség következtében, és ezáltal növekszik a szegénységi és társadalmi kirekesztési küszöb alatt élők száma; kéri a megfelelő munkanélküli ellátások garantálását, hogy az emberek méltóságteljes életet élhessenek, és olyan intézkedéseket szorgalmaz, amelyek e személyek zökkenőmentes munkaerőpiaci integrációjára irányulnak; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a nyugdíjrendszereket érintő egyensúlyhiányok alapvetően a munkanélküliségnek, a bérek leértékelődésének és a munka bizonytalanná válásának a következményei; ezért olyan reformokra szólít fel, amelyek garantálják egy olyan, erőteljes első nyugdíjpillér megfelelő finanszírozását, ami biztosítja a tisztességes nyugdíjakat, de legalább a szegénységi küszöböt meghaladó szintet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ismét emlékeztet arra, hogy a személyek szabad mozgása alapvető fontosságú az európai országok közötti konvergencia és integráció fokozásához; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tudomásul veszi, hogy (öt tagállamra) nőtt a minimáljövedelmi rendszerekre vonatkozó ajánlások száma; figyelembe véve azonban, hogy a nagy mértékű jövedelmi egyenlőtlenségek nem csak a társadalmi kohézióra vonatkozóan hátrányosak, hanem a fenntartható gazdasági növekedésre vonatkozóan is (amint azt mind az IMF, mind az OECD megállapította nemrégiben), felszólítja a Bizottságot, hogy váltsa valóra Juncker elnök megnyitó beszédében tett arra vonatkozó ígéretét, hogy minden európai számára megfelelő jövedelmet kell biztosítani egy, az európai minimáljövedelmi rendszerekre irányuló keret révén, az alapvető megélhetési költségek fedezése érdekében, a nemzeti gyakorlatok és a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aggódik a jövedelmi egyenlőtlenségek növekedése miatt, ami részben a nem hatékony munkaerő-piaci reformokhoz köthető; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre a munkahelyek minőségét javító intézkedéseket a munkaerőpiac szegmentációjának csökkentése érdekében, olyan intézkedésekkel együtt, amelyek tisztességes szintre emelik a minimálbéreket és megerősítik a kollektív tárgyalásokat és a munkavállalók pozícióját a bérmegállapítási rendszerekben, a bérek szórásának csökkentése érdekében; figyelmeztet arra, hogy az elmúlt évtizedek során a nagyvállalatok vezetői nagyobb mértékben részesültek a gazdasági nyereségekből, miközben a munkavállalói bérek stagnáltak vagy csökkentek; úgy véli, hogy a béreknek ez a túlzott szórása fokozza az egyenlőtlenségeket, és rontja a vállalatok termelékenységét és versenyképességét; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aggodalommal tölti el, hogy a hosszú távú munkanélküliség még mindig magas, és a munkanélküliek száma az EU-ban 10,5 millió fő, és emlékeztet arra, hogy a tartósan munkanélküliek munkaerő-piaci integrációja alapvető fontosságú a társadalombiztosítási rendszerek fenntarthatóságának garantálásához, illetve ahhoz, hogy visszanyerjék önbizalmukat; ezért sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a tagállamok nem hoznak intézkedéseket a tartósan munkanélküli személyek munkaerőpiaci integrációjára vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtása érdekében; megismétli a Bizottságnak címzett felszólítását arra vonatkozóan, hogy támogassa a munkavállalókra és álláskeresőkre valamennyi életkorban vonatkozó inkluzív, egész életen át tartó tanulási lehetőségek létrehozására irányuló erőfeszítéseket, és a lehető leghamarabb tegyen intézkedéseket arra, hogy javítsa az uniós finanszírozáshoz való hozzáférést, és ahol lehetséges, mobilizálja a további erőforrásokat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | úgy véli, hogy a szociális védelem, a nyugdíjakat és az olyan szolgáltatásokat is beleértve, mint az egészségügy, a gyermekgondozás és a hosszú távú gondozás, továbbra is elengedhetetlen a kiegyensúlyozott és inkluzív növekedéshez, a hosszabb munkával töltött életszakaszhoz, a munkahelyteremtéshez és az egyenlőtlenségek csökkentéséhez; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék azokat a politikákat, amelyek garantálják a társadalombiztosítási rendszerek elégségességét, megfelelőségét, hatékonyságát, valamint minőségét egy személy életciklusa során mindvégig, méltányos életet biztosítva, küzdve az egyenlőtlenségek ellen és előmozdítva a befogadást, a szegénység felszámolása érdekében, különösen a munkaerőpiacról kirekesztettek és a legveszélyeztetettebb csoportok számára; |
| --- | --- |

38.

| 39. | emlékeztet azokra a fizikai és digitális akadályokra és korlátokra, amelyekkel a mai napig szembesülnek a fogyatékossággal élők; reméli, hogy a Bizottság által beterjesztett, fogyatékos személyekre vonatkozó jogszabályt hamarosan végrehajtják, és az hatékonyan összpontosít majd a befogadást és hozzáférést biztosító konkrét intézkedésekre; |
| --- | --- |

39.

Belső piac

| 40. | üdvözli a jól működő és integrált egységes piacot támogató számos országspecifikus ajánlást, beleértve a finanszírozási és beruházási lehetőségeket, melyek támogatják a vállalatokat, és különösen a kkv-kat, továbbá segítenek a munkahelyteremtésben, az e-kormányzás, közbeszerzések és kölcsönös elismerések megteremtésében, beleértve a képesítések kölcsönös elismerését; hangsúlyozza, hogy az ajánlások végrehajtása elengedhetetlen ahhoz, hogy e szakpolitikai területeken kézzelfogható eredmények szülessenek; e tekintetben létfontosságúnak tartja, hogy a Bizottság az országspecifikus ajánlásokkal kapcsolatban a lehető legnagyobb figyelmet fordítsa a hosszú távú reformok bevezetésére, amelyek jelentős hatást gyakorolnak különösen a szociális beruházásokra, a foglalkoztatásra és képzésre; |
| --- | --- |

40.

| 41. | azt állítja, hogy az egységes piac az uniós gazdaság gerince, és hangsúlyozza, hogy a jobb szabályozásnak és a versenynek kedvező, fokozottabb irányítással felruházott inkluzív egységes piac alapvető eszközt jelent a növekedés, a kohézió, a foglalkoztatás és a versenyképesség fokozásában és az üzleti szféra és a fogyasztók bizalmának megőrzésében; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy figyelje a tagállamok által tett előrelépéseket, és ismételten kiemeli az egységes piaci pillér európai szemeszterbe történő formális beépítésének fontosságát annak érdekében, hogy folyamatosan figyelemmel lehessen kísérni az egységes piaci mutatókat, lehetővé téve a tagállamok országspecifikus ajánlásait érintő fejlődés szisztematikus nyomon követését és értékelését; |
| --- | --- |

41.

| 42. | üdvözli a Bizottság eltökéltségét, miszerint foglalkozni kíván az Európai Unión belüli adókoordináció hiányával, különös tekintettel azon nehézségekre, amelyekkel a kkv-knak az eltérő nemzeti héaszabályozások bonyolultsága miatt kell megküzdeniük; sürgeti a Bizottságot, hogy mérlegelje a további koordináció megvalósíthatóságát, és vegye fontolóra egy egyszerűsített héamegközelítés lehetőségét a digitális egységes piacon; |
| --- | --- |

42.

| 43. | elítéli azokat a meglévő vagy nemrég keletkezett korlátokat, melyek még mindig akadályozzák az integrált és jól működő egységes piacot; felhívja a figyelmet főként a szolgáltatási irányelv számos tagország általi részleges átültetésére és végrehajtására, és felszólítja a Bizottságot, hogy hatékonyabban érvényesítse a tagállamok uniós jog szerinti kötelezettségeit; emlékeztet a Bizottság azon ígéretére, hogy – adott esetben – kötelezettségszegési eljárásokat alkalmaz az áruk és szolgáltatások egységes piacán és a digitális szférában a jogszabályok teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rámutat arra, hogy a szakmai képesítések elismerésére vonatkozó rendszer a jogrendszerek és a képesítések színvonalának kölcsönös ellenőrzése közötti kölcsönös bizalom elvén alapul; megjegyzi, hogy további intézkedésekre van szükség a szakmai képesítések kölcsönös elismerésének jobb végrehajtásához; hangsúlyozza, hogy a megfelelő érvényesítés és a jobb szabályozás alapvető fontosságú, figyelembe véve az egységes piac töredezettségét, amely korlátozza a gazdasági tevékenységet és a fogyasztók választási lehetőségeit; és ki kell terjednie valamennyi üzleti ágazatra, valamint a jelenlegi és jövőbeli jogszabályokra; üdvözli a szabályozott képesítések és szakmák feltérképezésének folyamatát, mely egy, a tagállamok nemzeti cselekvési terveit segítő interaktív nyilvános adatbázis kialakítását fogja eredményezni; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sajnálja, hogy az országspecifikus ajánlások továbbra is a közbeszerzési eljárásokban jelentkező hiányosságokat állapítanak meg, például a verseny és az átláthatóság hiányát, mivel 21 tagállam még nem volt képes teljes mértékben átültetni a jogalkotási csomagot, ami piaci torzulásokat eredményezett; felszólítja a Bizottságot, hogy a szükséges kötelezettségszegési eljárások alkalmazása révén sürgősen intézkedjen annak érdekében, hogy a tagállamok betartsák jogi kötelezettségeiket; felhívja a Bizottságot, hogy hatékony és átlátható módon módszeresen végezzen ellenőrzéseket annak érdekében, hogy az adminisztratív eljárások ne jelentsenek aránytalan terhet a vállalkozások számára, és ne akadályozzák meg a kkv-kat abban, hogy részt vegyenek a közbeszerzésben; |
| --- | --- |

45.

| 46. | támogatja a tagállamokat azon törekvéseikben, hogy korszerűsítsék közigazgatási szolgáltatásaikat, főként az e-kormányzáson keresztül, és valamennyi vállalkozás és polgár érdekét szolgáló jobb határokon átnyúló együttműködésre, az adminisztratív eljárások egyszerűsítésére és a közigazgatás átjárhatóságára szólít fel, ugyanakkor arra is felhívja a Bizottságot, hogy ahol a közszolgáltatások digitalizálását uniós költségvetésből fedezik, ott helyezzen nagyobb hangsúlyt az átláthatóság hatékonyabb nyomon követésére; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanács, a Bizottság, az eurócsoport és az EKB elnökének, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0058.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0238.

(3)  HL C 165. E, 2013.6.11., 24. o.

(4)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

(5)  HL C 24., 2016.1.22., 2. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0358.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/190 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/190

---

P8_TA(2016)0417

Transzzsírsavak

Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása a transzzsírsavakról (TFA) (2016/2637(RSP))

(2018/C 215/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 30. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 30. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az élelmiszerekben, valamint az uniós lakosság teljes étrendjében található transzzsírokról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 2015. december 3-i bizottsági jelentésre (COM(2015)0619), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerekben, valamint az uniós lakosság teljes étrendjében található transzzsírokról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 2015. december 3-i bizottsági jelentésre (COM(2015)0619),

| — | tekintettel a Közös Kutatóközpont „Transzzsírok Európában: hol is állunk? – A tények szintézise: 2003–2013” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közös Kutatóközpont „Transzzsírok Európában: hol is állunk? – A tények szintézise: 2003–2013” című jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2009-ben a transzzsírsavakat illető tápanyagbeviteli ajánlásokról kiadott tudományos szakvéleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2009-ben a transzzsírsavakat illető tápanyagbeviteli ajánlásokról kiadott tudományos szakvéleményre,

| — | tekintettel a WHO „A transzzsírok étrendben történő csökkentését célzó politikák hatékonysága: a bizonyítékok szisztematikus áttekintése” című közleményére (2), valamint „A transzzsírok felszámolása Európában” című szakpolitikai összefoglalójára (3) és „A transzzsírsav-bevitel vérlipidekre és lipoproteinekre gyakorolt hatása: szisztematikus felülvizsgálat és metaregresszió-elemzés” című közleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO „A transzzsírok étrendben történő csökkentését célzó politikák hatékonysága: a bizonyítékok szisztematikus áttekintése” című közleményére (2), valamint „A transzzsírok felszámolása Európában” című szakpolitikai összefoglalójára (3) és „A transzzsírsav-bevitel vérlipidekre és lipoproteinekre gyakorolt hatása: szisztematikus felülvizsgálat és metaregresszió-elemzés” című közleményére (4),

| — | tekintettel a transzzsírokról a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000105/2016 – B8-1801/2016 és O-000106/2016 – B8-1802/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzzsírokról a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000105/2016 – B8-1801/2016 és O-000106/2016 – B8-1802/2016),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a transzzsírsavak a telített zsírsavak egy bizonyos típusát képviselik; |
| --- | --- |

A.

mivel a transzzsírsavak a telített zsírsavak egy bizonyos típusát képviselik;

| B. | mivel transzzsírsavakat a kérődzőkből származó ételekben, például tej- és hústermékben, néhány növényben és növényi eredetű termékben (póréhagyma, borsó, fejes saláta és repceolaj), valamint az iparilag előállított, részben hidrogénezett, tűzhelyen és sütőben sütéshez, valamint feldolgozott élelmiszerek élettartamának növeléséhez használt, hozzáadott hidrogénatomokkal módosított növényi olajokban találhatunk természetes módon; |
| --- | --- |

B.

mivel transzzsírsavakat a kérődzőkből származó ételekben, például tej- és hústermékben, néhány növényben és növényi eredetű termékben (póréhagyma, borsó, fejes saláta és repceolaj), valamint az iparilag előállított, részben hidrogénezett, tűzhelyen és sütőben sütéshez, valamint feldolgozott élelmiszerek élettartamának növeléséhez használt, hozzáadott hidrogénatomokkal módosított növényi olajokban találhatunk természetes módon;

| C. | mivel következésképpen a transzzsírbevitel leginkább az ital- és élelmiszertermékek széles skáláján az ipar által alkalmazott, iparilag előállított, részben hidrogénezett olajok fogyasztásával függ össze (előre csomagolt és a nem előre csomagolt élelmiszerekben is, például az ömlesztve értékesített élelmiszerekben, illetve a vendéglátás és az étkeztetés keretében értékesített élelmiszerekben); |
| --- | --- |

C.

mivel következésképpen a transzzsírbevitel leginkább az ital- és élelmiszertermékek széles skáláján az ipar által alkalmazott, iparilag előállított, részben hidrogénezett olajok fogyasztásával függ össze (előre csomagolt és a nem előre csomagolt élelmiszerekben is, például az ömlesztve értékesített élelmiszerekben, illetve a vendéglátás és az étkeztetés keretében értékesített élelmiszerekben);

| D. | mivel az EFSA 2010-ban arra a következtetésre jutott, hogy a kérődzőkből származó transzzsírsavaknak az iparilag előállított termékekből származó transzzsírsavakhoz hasonló hatásai vannak; |
| --- | --- |

D.

mivel az EFSA 2010-ban arra a következtetésre jutott, hogy a kérődzőkből származó transzzsírsavaknak az iparilag előállított termékekből származó transzzsírsavakhoz hasonló hatásai vannak;

| E. | mivel a kérődzőkből származó zsír 3-6 % transzzsírsavat tartalmaz; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérődzőkből származó zsír 3-6 % transzzsírsavat tartalmaz;

| F. | mivel a kérődzőktől származó, ember általi transzzsírsavfogyasztás általában kevés, és mivel a WHO azt jelzi, hogy ezek a természetes előfordulású transzzsírsavak a viszonylag alacsony bevitelnek köszönhetően valószínűleg nem jelentenek kockázatot az egészségre nézve a jelenlegi valós étrendekben; |
| --- | --- |

F.

mivel a kérődzőktől származó, ember általi transzzsírsavfogyasztás általában kevés, és mivel a WHO azt jelzi, hogy ezek a természetes előfordulású transzzsírsavak a viszonylag alacsony bevitelnek köszönhetően valószínűleg nem jelentenek kockázatot az egészségre nézve a jelenlegi valós étrendekben;

| G. | mivel ez az állásfoglalás csak az iparilag előállított zsírsavakra vonatkozik; |
| --- | --- |

G.

mivel ez az állásfoglalás csak az iparilag előállított zsírsavakra vonatkozik;

| H. | mivel sok étterem és gyorsétterem transzzsírokat használ az ételek sütéséhez, mert olcsók és többször is használhatók a kereskedelmi olajsütőkben; |
| --- | --- |

H.

mivel sok étterem és gyorsétterem transzzsírokat használ az ételek sütéséhez, mert olcsók és többször is használhatók a kereskedelmi olajsütőkben;

| I. | mivel egyes ételek elkészítése közben (például kekszek, sütemények, sós rágcsálnivalók vagy bő olajban/zsírban sült élelmiszerek esetében) további transzzsírsavak keletkezhetnek vagy adódhatnak hozzá; |
| --- | --- |

I.

mivel egyes ételek elkészítése közben (például kekszek, sütemények, sós rágcsálnivalók vagy bő olajban/zsírban sült élelmiszerek esetében) további transzzsírsavak keletkezhetnek vagy adódhatnak hozzá;

| J. | mivel az iparilag előállított, részben hidrogénezett növényi olajok gyakori fogyasztása a szív- és érrendszeri betegségek (minden más hosszú távú tényezőt meghaladva), terméketlenség, endometriózis, epekő, Alzheimer-kór, cukorbetegség, a túlsúly és egyes rákfajták kialakulásának fokozott kockázatát hordozza magában; |
| --- | --- |

J.

mivel az iparilag előállított, részben hidrogénezett növényi olajok gyakori fogyasztása a szív- és érrendszeri betegségek (minden más hosszú távú tényezőt meghaladva), terméketlenség, endometriózis, epekő, Alzheimer-kór, cukorbetegség, a túlsúly és egyes rákfajták kialakulásának fokozott kockázatát hordozza magában;

| K. | mivel az európai hatóságoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést az elhízás okainak csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

K.

mivel az európai hatóságoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést az elhízás okainak csökkentése érdekében;

| L. | mivel a transzzsírsavak nagymértékű fogyasztása növeli a szívkoszorúér-betegség kialakulásának kockázatát (a kalóriamennyiséget véve alapul, bármely másik tápanyagnál jobban), amely betegség óvatos becslések szerint pedig évente 660 000 ember halálát okozza az EU-ban, illetve az összes elhalálozás kb. 14 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

L.

mivel a transzzsírsavak nagymértékű fogyasztása növeli a szívkoszorúér-betegség kialakulásának kockázatát (a kalóriamennyiséget véve alapul, bármely másik tápanyagnál jobban), amely betegség óvatos becslések szerint pedig évente 660 000 ember halálát okozza az EU-ban, illetve az összes elhalálozás kb. 14 %-át teszi ki;

| M. | mivel az EFSA javaslata szerint „a transzzsírsavak fogyasztásának a lehető legalacsonyabbnak kell lennie megfelelő étrend kialakítása mellett” (5); |
| --- | --- |

M.

mivel az EFSA javaslata szerint „a transzzsírsavak fogyasztásának a lehető legalacsonyabbnak kell lennie megfelelő étrend kialakítása mellett” (5);

| N. | mivel a WHO ennél is konkrétabban azt javasolja, hogy a transzzsírsavbevitel kevesebb legyen a napi energiafogyasztás 1 %-ánál (6); |
| --- | --- |

N.

mivel a WHO ennél is konkrétabban azt javasolja, hogy a transzzsírsavbevitel kevesebb legyen a napi energiafogyasztás 1 %-ánál (6);

| O. | mivel az USA Élelmiszer- és Gyógyszerügyi Hivatala (FDA) 2015 júniusában arra a következtetésre jutott, hogy a részben hidrogénezett olajokat emberi táplálékkészítés céljából „általában nem tekintik biztonságosnak”; |
| --- | --- |

O.

mivel az USA Élelmiszer- és Gyógyszerügyi Hivatala (FDA) 2015 júniusában arra a következtetésre jutott, hogy a részben hidrogénezett olajokat emberi táplálékkészítés céljából „általában nem tekintik biztonságosnak”;

| P. | mivel az uniós szintű adatok korlátozott rendelkezésre állása ellenére egy kilenc uniós ország adatait összegyűjtő friss tanulmány arról számol be, hogy a népesség átlagos napi TFA-bevitele a napi energiafogyasztás 1 %-a alatt van, de a tagállamok egyes specifikus szubpopulációiban magasabb a beviteli arány (7); |
| --- | --- |

P.

mivel az uniós szintű adatok korlátozott rendelkezésre állása ellenére egy kilenc uniós ország adatait összegyűjtő friss tanulmány arról számol be, hogy a népesség átlagos napi TFA-bevitele a napi energiafogyasztás 1 %-a alatt van, de a tagállamok egyes specifikus szubpopulációiban magasabb a beviteli arány (7);

| Q. | mivel a legfrissebb rendelkezésre álló adatok elemzése megerősíti, hogy a transzzsírsavak mennyiségének bizonyos ételekben történő csökkentése ellenére bizonyos uniós élelmiszerpiacokon még mindig számos olyan étel van, amely nagy mennyiségű transzzsírsavat tartalmaz, azaz 100 gramm zsírban több, mint 2 grammot (például 100 gramm kekszben, pattogatott kukoricában, valamint a pékárukhoz hasonló, előre nem becsomagolt ételekben 40-50 grammot); |
| --- | --- |

Q.

mivel a legfrissebb rendelkezésre álló adatok elemzése megerősíti, hogy a transzzsírsavak mennyiségének bizonyos ételekben történő csökkentése ellenére bizonyos uniós élelmiszerpiacokon még mindig számos olyan étel van, amely nagy mennyiségű transzzsírsavat tartalmaz, azaz 100 gramm zsírban több, mint 2 grammot (például 100 gramm kekszben, pattogatott kukoricában, valamint a pékárukhoz hasonló, előre nem becsomagolt ételekben 40-50 grammot);

| R. | mivel nemzetközi tanulmányok bizonyítják, hogy az élelmiszerekben található transzzsírsavtartalom korlátozását célzó szakpolitikák a teljes zsírtartalom növelése nélkül csökkentik a transzzsírsavszintet; mivel az ilyen szakpolitikák megvalósíthatók, elérhetők és nagy valószínűséggel pozitív hatást gyakorolnak a közegészségre; |
| --- | --- |

R.

mivel nemzetközi tanulmányok bizonyítják, hogy az élelmiszerekben található transzzsírsavtartalom korlátozását célzó szakpolitikák a teljes zsírtartalom növelése nélkül csökkentik a transzzsírsavszintet; mivel az ilyen szakpolitikák megvalósíthatók, elérhetők és nagy valószínűséggel pozitív hatást gyakorolnak a közegészségre;

| S. | mivel az a tény, hogy az EU-ban sajnos csak minden harmadik fogyasztó rendelkezik ismeretekkel a transzzsírsavakról, azt jelzi, hogy a címkézésre vonatkozó intézkedések nem vezettek eredményre, és hogy az oktatási rendszer és médiakampányok révén fel kell lépni a tudatosság növelése érdekében; |
| --- | --- |

S.

mivel az a tény, hogy az EU-ban sajnos csak minden harmadik fogyasztó rendelkezik ismeretekkel a transzzsírsavakról, azt jelzi, hogy a címkézésre vonatkozó intézkedések nem vezettek eredményre, és hogy az oktatási rendszer és médiakampányok révén fel kell lépni a tudatosság növelése érdekében;

| T. | mivel az uniós jog nem szabályozza az élelmiszerek transzzsírsavtartalmát, illetve nem követeli meg az élelmiszerek felcímkézését; |
| --- | --- |

T.

mivel az uniós jog nem szabályozza az élelmiszerek transzzsírsavtartalmát, illetve nem követeli meg az élelmiszerek felcímkézését;

| U. | mivel Ausztria, Dánia, Lettország és Magyarország rendelkezik az élelmiszerek transzzsírsavtartalmának csökkentésére vonatkozó jogi szabályozással, a többi uniós tagállam többsége pedig önkéntes intézkedéseket választott (például önszabályozás, étrendi ajánlások vagy bizonyos hagyományos termékek összetételére vonatkozó kritériumok); |
| --- | --- |

U.

mivel Ausztria, Dánia, Lettország és Magyarország rendelkezik az élelmiszerek transzzsírsavtartalmának csökkentésére vonatkozó jogi szabályozással, a többi uniós tagállam többsége pedig önkéntes intézkedéseket választott (például önszabályozás, étrendi ajánlások vagy bizonyos hagyományos termékek összetételére vonatkozó kritériumok);

| V. | mivel bizonyított, hogy sikeres volt az ipari transzzsírsavtartalom jogi korlátozásának 2003-as dániai bevezetése, amely az olajokban és zsírokban található transzzsírsavtartalomra 2 %-os nemzeti határértéket szabott ki, jelentősen csökkentve a szív- és érrendszeri betegségekből eredő halálozások számát (8); |
| --- | --- |

V.

mivel bizonyított, hogy sikeres volt az ipari transzzsírsavtartalom jogi korlátozásának 2003-as dániai bevezetése, amely az olajokban és zsírokban található transzzsírsavtartalomra 2 %-os nemzeti határértéket szabott ki, jelentősen csökkentve a szív- és érrendszeri betegségekből eredő halálozások számát (8);

| W. | mivel a fogyasztók számára az egyetlen támpont a transzzsírsavat tartalmazó termékek azonosítására az, ha ellenőrzik, hogy az előre becsomagolt ételek összetevőinek listája tartalmaz-e részben hidrogénezett olajokat; mivel a jelenlegi uniós szabályok értelmében a fogyasztókat megtévesztheti a (többek között transzzsírsavat tartalmazó,) részben hidrogénezett olajok és a transzzsírsavat nem, csak kizárólag telített zsírsavakat tartalmazó, teljesen hidrogénezett olajok közötti különbségtétel, ahogyan az 1169/2011/EU rendelet megköveteli, hogy ez az információ szerepeljen az előre becsomagolt ételek összetevőinek listáján; |
| --- | --- |

W.

mivel a fogyasztók számára az egyetlen támpont a transzzsírsavat tartalmazó termékek azonosítására az, ha ellenőrzik, hogy az előre becsomagolt ételek összetevőinek listája tartalmaz-e részben hidrogénezett olajokat; mivel a jelenlegi uniós szabályok értelmében a fogyasztókat megtévesztheti a (többek között transzzsírsavat tartalmazó,) részben hidrogénezett olajok és a transzzsírsavat nem, csak kizárólag telített zsírsavakat tartalmazó, teljesen hidrogénezett olajok közötti különbségtétel, ahogyan az 1169/2011/EU rendelet megköveteli, hogy ez az információ szerepeljen az előre becsomagolt ételek összetevőinek listáján;

| X. | mivel a legújabb tanulmányok azt bizonyítják, hogy a magasabb társadalmi és gazdasági helyzetű emberek egészségesebben étkeznek, mint az alacsonyabb társadalmi és gazdasági helyzetűek, a két csoport közti szakadék pedig a társadalmi egyenlőtlenségek növekedésének megfelelően egyre nő; |
| --- | --- |

X.

mivel a legújabb tanulmányok azt bizonyítják, hogy a magasabb társadalmi és gazdasági helyzetű emberek egészségesebben étkeznek, mint az alacsonyabb társadalmi és gazdasági helyzetűek, a két csoport közti szakadék pedig a társadalmi egyenlőtlenségek növekedésének megfelelően egyre nő;

| Y. | mivel a transzzsírsavakat különösen olcsóbb ételekben használják, és mivel az alacsonyabb jövedelmű emberek jobban ki vannak téve a magasabb transzzsírsavtartalmú olcsóbb élelmiszerek kockázatának, egyre nagyobb az egészségi egyenlőtlenség esélye is; |
| --- | --- |

Y.

mivel a transzzsírsavakat különösen olcsóbb ételekben használják, és mivel az alacsonyabb jövedelmű emberek jobban ki vannak téve a magasabb transzzsírsavtartalmú olcsóbb élelmiszerek kockázatának, egyre nagyobb az egészségi egyenlőtlenség esélye is;

| Z. | mivel az ipari transzzsírsav bevitelének csökkentése érdekében megfelelő határozatokat kellene hozni uniós szinten; |
| --- | --- |

Z.

mivel az ipari transzzsírsav bevitelének csökkentése érdekében megfelelő határozatokat kellene hozni uniós szinten;

| AA. | mivel egészségügyi szervezetek, fogyasztói csoportok, egészségügyi szakemberek egyesületei és élelmiszeripari vállalatok sürgették (9) az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan jogalkotási javaslatot, amely a dán hatóságok által meghatározott szinthez (vagyis 100 g zsírban 2 g transzzsírsav) hasonló mértékben korlátozza az élelmiszerekben található ipari transzzsírsavak mennyiségét; |
| --- | --- |

AA.

mivel egészségügyi szervezetek, fogyasztói csoportok, egészségügyi szakemberek egyesületei és élelmiszeripari vállalatok sürgették (9) az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan jogalkotási javaslatot, amely a dán hatóságok által meghatározott szinthez (vagyis 100 g zsírban 2 g transzzsírsav) hasonló mértékben korlátozza az élelmiszerekben található ipari transzzsírsavak mennyiségét;

| 1. | emlékeztet arra, hogy a transzzsírsav problémája prioritás a Parlament számára, és megismétli a transzzsírsav emberi egészségre gyakorolt veszélyeivel kapcsolatos aggodalmát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Egyesült Államok már bejelentette, hogy az élelmiszergyártóknak az Egyesült Államok belföldi piacán a 2018 közepétől forgalmazandó termékekből el kell távolítaniuk a részlegesen hidrogénezett olajokat, tekintettel arra a 2015. évi következtetésre, hogy a transzzsírsavakat általában nem ismerik el biztonságosként; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet, hogy a transzzsírsavak korlátozása bizonyítottan gyors és jelentős egészségügyi előnyökkel jár; ezzel összefüggésben kiemeli Dánia sikerét, ahol 2003-ban 2 %-os nemzeti határértéket vezettek be az olajokban és zsírokban található transzzsírsavtartalomra vonatkozóan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy az uniós népesség nagy (és különösen a legkiszolgáltatottabb) része nem rendelkezik elegendő információval a transzzsírsavak káros voltáról és emberi egészségre gyakorolt hatásairól, ez pedig meggátolhatja őket abban, hogy tudatos vásárlási döntéseket hozzanak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a kiszolgáltatott csoportok – köztük az alacsonyabb végzettségű, valamint az alacsonyabb társadalmi és gazdasági státusszal bíró polgárok és a gyermekek hajlamosabbak magas transzzsírsavtartalommal rendelkező ételeket fogyasztani; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri, hogy a transzzsírsavak csökkentését célzó összes létező stratégia láthatólag az ételekben található transzzsírsavszint jelentős csökkentésével jár, és sajnálja, hogy nincs a transzzsírsavakra vonatkozó összehangolt uniós megközelítés; hangsúlyozza, hogy a tagállamok által tett egyedi intézkedések a különféle rendelkezések egyvelegét eredményezhetik, feltehetően különböző egészségügyi hatásokat generálva az egyes tagállamokban, ráadásul az egységes piac zökkenőmentes működését és az élelmiszeriparon belüli innovációt is gátolhatják; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy az intézkedéseket ezért nem kizárólag nemzeti szinten kellene végrehajtani, valamint hogy uniós intézkedések szükségesek a népesség transzzsírsavbevitelének jelentős csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat arra, hogy a WHO szerint (10) a transzzsírokra vonatkozó címkézési politika a hatékony végrehajtás szemszögéből nézve a legköltségesebb megoldás lesz, míg azokban az országokban, ahol a transzzsírsavakra vonatkozó tilalmat vezettek be, a pénzügyi hatás minimális volt, tekintettel az alacsony végrehajtási és ellenőrzési költségekre; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a transzzsírsavak egészségre gyakorolt káros hatását illetően a fogyasztói tájékozatlanság miatt a termékek kötelező felcímkézése fontos, de elégtelen eszköz a kötelező határértékek bevezetéséhez viszonyítva a transzzsírbevitel európai polgárok körében történő csökkentésére törekedve; |
| --- | --- |

9.

| 10. | e tekintetben rámutat továbbá, hogy a transzzsírsavak címkézésére vonatkozó stratégia csak bizonyos élelmiszereket érint, és nem vonatkozik a csomagolatlan vagy az éttermekben felszolgált élelmiszerekre; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy annak érdekében, hogy a népesség valamennyi csoportjának csökkenjen a transzzsírsavbevitele, minél előbb határozzon meg törvényes európai uniós határértéket az ipari transzzsírsavak tekintetében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri, hogy két éven belül tegyenek egy ilyen javaslatot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri, hogy ezt a javaslatot kísérje a kötelező határérték miatt elvégzendő ipari újratervezés költségeire vonatkozó hatásvizsgálat, és e költségek lehetséges ellentételezését hárítsák a fogyasztókra; |
| --- | --- |

13.

| 14. | e tekintetben tudomásul veszi a Bizottság bejelentését, hogy alapos hatásvizsgálatot fog végezni a határértékek különböző lehetőségeire vonatkozó költségek és előnyök értékelése érdekében, és kéri a Bizottságot, hogy különösen vegye figyelembe a kkv-kra gyakorolt hatást; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja az élelmiszeripart, hogy biztosítson elsőbbséget az olyan alternatív megoldásoknak, amelyek megfelelnek az egészségügyi
  és környezetvédelmi
  előírásoknak: jobb minőségű olajok használata, a zsírok módosítására irányuló új eljárások, vagy a transzzsírsavakat helyettesítő összetevők kombinációja (rostok, cellulóz, keményítők, fehérje-keverékek stb.); |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri továbbá a Bizottságot, hogy a népesség táplálkozással kapcsolatos ismereteinek bővítése érdekében működjön együtt a tagállamokkal, bátorítsa a fogyasztókat és tegye lehetővé számukra, hogy az egészség szempontjából kedvezőbb döntéseket hozzanak, valamint ösztönözze az ipart termékei egészséges megreformálására; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  HL L 304., 2011.11.22., 18. o.

(2)  Bulletin of the World Health Organization 2013; 91:262–269H.

(3)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0010/288442/Eliminating-trans-fats-in-Europe-A-policy-brief.pdf?ua=1

(4)  http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/246109/1/9789241510608-eng.pdf

(5)  EFSA-közlöny 2010; 8(3):1461.

(6)  http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/42665/1/WHO_TRS_916.pdf?ua=1 pg89, WHO/FAO technical report series 916

(7)  Mouratidou és mások: „Transzzsírok Európában: hol is állunk?” JRC Science and Policy Reports 2014 doi:10.2788/1070.

(8)  Brandon J. és mások: „Dánia mesterségesen előállított transzzsírokra és szív- és érrendszeri betegségekre vonatkozó szakpolitikája” Am J Prev Med 2015.

(9)  http://www.beuc.eu/publications/open_letter_industrially_produced_tfas_freeeu.pdf

(10)  A transzzsírok vége Európában. Szakpolitikai tájékoztató, 6. o.

---

2016. október 27., csütörtök

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/194 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/194

---

P8_TA(2016)0422

Az észak-iraki/moszuli helyzet

Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása az észak-iraki/moszuli helyzetről (2016/2956(RSP))

(2018/C 215/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az iraki helyzetről szóló, 2014. február 27-i (1), az Irakban és Szíriában kialakult helyzetről, az ISIS által indított offenzíváról, többek között a kisebbségek üldözéséről szóló, 2014. szeptember 18-i (2), az Irakban és Szíriában, különösen az ISIS-szel összefüggésben kialakult humanitárius válságról (3) szóló, 2015. február 12-i, az ISIS/Dáis által a közelmúltban a Közel-Keleten, elsősorban az asszírok ellen végrehajtott támadásokról és emberrablásokról (4) szóló 2015. március 12-i, valamint a vallási kisebbségekhez tartozóknak az úgynevezett „ISIS/Dáis” általi tömeges és szisztematikus lemészárlásáról (5) szóló, 2016. február 4-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az iraki helyzetről szóló, 2014. február 27-i (1), az Irakban és Szíriában kialakult helyzetről, az ISIS által indított offenzíváról, többek között a kisebbségek üldözéséről szóló, 2014. szeptember 18-i (2), az Irakban és Szíriában, különösen az ISIS-szel összefüggésben kialakult humanitárius válságról (3) szóló, 2015. február 12-i, az ISIS/Dáis által a közelmúltban a Közel-Keleten, elsősorban az asszírok ellen végrehajtott támadásokról és emberrablásokról (4) szóló 2015. március 12-i, valamint a vallási kisebbségekhez tartozóknak az úgynevezett „ISIS/Dáis” általi tömeges és szisztematikus lemészárlásáról (5) szóló, 2016. február 4-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az EU Szíriára és Irakra, valamint a Dáis jelentette veszélyre vonatkozó regionális stratégiájáról szóló, 2016. május 23-i, az Irakról szóló, 2015. december 14-i, az EU Szíriára és Irakra, valamint az ISIS/ Dáis jelentette veszélyre vonatkozó regionális stratégiájáról szóló, 2015. március 16-i, az ISIS/Dáis által Szíriában és Irakban előidézett válságról szóló, 2014. október 20-i, az Irakról és Szíriáról szóló, 2014. augusztus 30-i, a Szíriáról szóló, 2014. április 14-i és 2015. október 12-i, valamint az Irakról szóló, 2014. augusztus 15-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Szíriára és Irakra, valamint a Dáis jelentette veszélyre vonatkozó regionális stratégiájáról szóló, 2016. május 23-i, az Irakról szóló, 2015. december 14-i, az EU Szíriára és Irakra, valamint az ISIS/ Dáis jelentette veszélyre vonatkozó regionális stratégiájáról szóló, 2015. március 16-i, az ISIS/Dáis által Szíriában és Irakban előidézett válságról szóló, 2014. október 20-i, az Irakról és Szíriáról szóló, 2014. augusztus 30-i, a Szíriáról szóló, 2014. április 14-i és 2015. október 12-i, valamint az Irakról szóló, 2014. augusztus 15-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) Irakról és Szíriáról szóló nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) Irakról és Szíriáról szóló nyilatkozataira,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 2016. január 27-i, a Szíriában és Irakban tartózkodó külföldi harcosokról szóló, 2091(2016). sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 2016. január 27-i, a Szíriában és Irakban tartózkodó külföldi harcosokról szóló, 2091(2016). sz. határozatára,

| — | tekintettel a Moszul stabilizációja érdekében összehívott, 22 ország, az ENSZ, az EU és az Arab Liga részvételével, Franciaország és Irak társelnökletével Párizsban megtartott 2016. október 20-i miniszteri találkozóra, amelynek célja az volt, hogy tervet dolgozzon ki a polgári lakosság védelme, a segélyek szétosztása és az ISIS/Dáis uralma alól újonnan felszabadított területek kormányzásával kapcsolatos kérdések megválaszolása érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Moszul stabilizációja érdekében összehívott, 22 ország, az ENSZ, az EU és az Arab Liga részvételével, Franciaország és Irak társelnökletével Párizsban megtartott 2016. október 20-i miniszteri találkozóra, amelynek célja az volt, hogy tervet dolgozzon ki a polgári lakosság védelme, a segélyek szétosztása és az ISIS/Dáis uralma alól újonnan felszabadított területek kormányzásával kapcsolatos kérdések megválaszolása érdekében,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Alapokmányára és a népirtás, az emberiesség elleni és háborús bűncselekmények, valamint az agresszió bűntette tekintetében a joghatóságra vonatkozó rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Alapokmányára és a népirtás, az emberiesség elleni és háborús bűncselekmények, valamint az agresszió bűntette tekintetében a joghatóságra vonatkozó rendelkezéseire,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az iraki hadsereg az ISIS/ Dáis elleni nemzetközi koalíció, a kurd regionális kormány Pesmerga erői és a népi mobilizációs egységek támogatásával megkezdte a második legnagyobb iraki város, Moszul, illetve a „moszuli folyosóban” fekvő számos város és falu ISIS/Dáis alóli felszabadítását; |
| --- | --- |

A.

mivel az iraki hadsereg az ISIS/ Dáis elleni nemzetközi koalíció, a kurd regionális kormány Pesmerga erői és a népi mobilizációs egységek támogatásával megkezdte a második legnagyobb iraki város, Moszul, illetve a „moszuli folyosóban” fekvő számos város és falu ISIS/Dáis alóli felszabadítását;

| B. | mivel az ISIS/Dáis drákói rezsimet kényszerített Moszulra; mivel azok a lakosok, akiknek legutóbb sikerült elmenekülniük, arról számoltak be, hogy az emberek éheznek, és kétségbeesetten várják, hogy felszabadítsák őket; |
| --- | --- |

B.

mivel az ISIS/Dáis drákói rezsimet kényszerített Moszulra; mivel azok a lakosok, akiknek legutóbb sikerült elmenekülniük, arról számoltak be, hogy az emberek éheznek, és kétségbeesetten várják, hogy felszabadítsák őket;

| C. | mivel a Ninivei-fennsík, Tal Afar és Szindzsár, valamint a tágabb régió (káldeus, szír, asszír) keresztények, jeziditák, szunnita és sííta arabok, kurdok, sabak, türkmén, kakae, szábeus-mandeus és más kisebbségek ősi lakhelye, ahol a külső erőszak és üldöztetés időszakai ellenére évszázadok óta az általános pluralizmus, a stabilitás és a közösségek közötti együttműködés szellemében éltek egészen e század elejéig, amikor az ISIS/Dáis 2014-ben elfoglalta a régió nagy részét; |
| --- | --- |

C.

mivel a Ninivei-fennsík, Tal Afar és Szindzsár, valamint a tágabb régió (káldeus, szír, asszír) keresztények, jeziditák, szunnita és sííta arabok, kurdok, sabak, türkmén, kakae, szábeus-mandeus és más kisebbségek ősi lakhelye, ahol a külső erőszak és üldöztetés időszakai ellenére évszázadok óta az általános pluralizmus, a stabilitás és a közösségek közötti együttműködés szellemében éltek egészen e század elejéig, amikor az ISIS/Dáis 2014-ben elfoglalta a régió nagy részét;

| D. | mivel Moszul városa olyan többnemzetiségű város, ahol szunnita arab többség és káldeusok/szírek/asszírok, kurdok, jeziditák, sabakok, kakaék és türkmének (síiták és szunniták) élnek egymás mellett; mivel a várost övező területet is etnikai-vallási sokszínűség jellemzi: a Ninivei-fennsíkon keresztények, a Szindzsár-hegységben jeziditák, Tal Afar körül pedig muszlim türkmének tömörülnek; mivel az iraki keresztények 2003-ban több mint 1,5 millióan voltak, de számuk mára alig éri el a 200–350 ezer főt, és közülük sokan szegénységben élnek; mivel a keresztények és más kisebbségek jelenléte Irakban hagyományosan nagy társadalmi jelentőséggel bír, ugyanis fontos szerepük van a politikai stabilitás megőrzésében, és mivel e kisebbségek eltűnése a régióból tovább fokozza majd a destabilizálódást; |
| --- | --- |

D.

mivel Moszul városa olyan többnemzetiségű város, ahol szunnita arab többség és káldeusok/szírek/asszírok, kurdok, jeziditák, sabakok, kakaék és türkmének (síiták és szunniták) élnek egymás mellett; mivel a várost övező területet is etnikai-vallási sokszínűség jellemzi: a Ninivei-fennsíkon keresztények, a Szindzsár-hegységben jeziditák, Tal Afar körül pedig muszlim türkmének tömörülnek; mivel az iraki keresztények 2003-ban több mint 1,5 millióan voltak, de számuk mára alig éri el a 200–350 ezer főt, és közülük sokan szegénységben élnek; mivel a keresztények és más kisebbségek jelenléte Irakban hagyományosan nagy társadalmi jelentőséggel bír, ugyanis fontos szerepük van a politikai stabilitás megőrzésében, és mivel e kisebbségek eltűnése a régióból tovább fokozza majd a destabilizálódást;

| E. | mivel a Parlamenthez, amely 2016. február 4-én elismerte, hogy az ISIS/Dáis népirtást követ el a keresztények és jeziditák, valamint más vallási és etnikai kisebbségek ellen, csatlakozott az Európa Tanács, az Egyesült Államok Külügyminisztériuma, az Egyesült Államok Kongresszusa, az Egyesült Királyság Parlamentje, az ausztrál parlament és más nemzetek és intézmények, és elismerik, hogy az ISIS/Dáis az iraki vallási és etnikai kisebbségek ellen atrocitásokat, többek között háborús bűncselekményeket, emberiesség elleni bűncselekményeket és népirtást követ el; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlamenthez, amely 2016. február 4-én elismerte, hogy az ISIS/Dáis népirtást követ el a keresztények és jeziditák, valamint más vallási és etnikai kisebbségek ellen, csatlakozott az Európa Tanács, az Egyesült Államok Külügyminisztériuma, az Egyesült Államok Kongresszusa, az Egyesült Királyság Parlamentje, az ausztrál parlament és más nemzetek és intézmények, és elismerik, hogy az ISIS/Dáis az iraki vallási és etnikai kisebbségek ellen atrocitásokat, többek között háborús bűncselekményeket, emberiesség elleni bűncselekményeket és népirtást követ el;

| F. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) szerint 2014 óta a háború miatt mintegy 3,3 millió iraki kényszerült lakóhelyének elhagyására, és Moszulban több mint 1,5 millió embert fenyeget ennek közvetlen veszélye a terület visszafoglalását célzó művelet közvetlen következményeként; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) szerint 2014 óta a háború miatt mintegy 3,3 millió iraki kényszerült lakóhelyének elhagyására, és Moszulban több mint 1,5 millió embert fenyeget ennek közvetlen veszélye a terület visszafoglalását célzó művelet közvetlen következményeként;

| G. | mivel az UNHCR-nek öt tábora áll nyitva és készen arra, hogy menedéket adjon 45 000, Moszulból és a környező területekről elmenekülő embernek, és a tervek szerint a szervezet a következő hetekben összesen 11, 120 000 ember befogadására képes ilyen táborral fog rendelkezni, ha sikerül a frontvonaltól távol, biztonságos helyeken erre a célra területeket elkülöníteni; mivel az UNHCR moszuli reagálási költségvetési keretének jelenleg csak alig több mint 38 %-a áll rendelkezésre; mivel nemcsak a kezdeti előkészületeket kell finanszírozni, hanem a jelentős mértékű lakóhelyelhagyást is, ami akár egész télen is eltarthat; |
| --- | --- |

G.

mivel az UNHCR-nek öt tábora áll nyitva és készen arra, hogy menedéket adjon 45 000, Moszulból és a környező területekről elmenekülő embernek, és a tervek szerint a szervezet a következő hetekben összesen 11, 120 000 ember befogadására képes ilyen táborral fog rendelkezni, ha sikerül a frontvonaltól távol, biztonságos helyeken erre a célra területeket elkülöníteni; mivel az UNHCR moszuli reagálási költségvetési keretének jelenleg csak alig több mint 38 %-a áll rendelkezésre; mivel nemcsak a kezdeti előkészületeket kell finanszírozni, hanem a jelentős mértékű lakóhelyelhagyást is, ami akár egész télen is eltarthat;

| H. | mivel minden lakóhelye elhagyására kényszerült vagy erőszakkal kitelepített személy számára biztosítani kell a szükséges biztonsági feltételeket annak érdekében, hogy érvényesíthesse azon jogát, hogy hazájába mihamarabb visszatérhessen; |
| --- | --- |

H.

mivel minden lakóhelye elhagyására kényszerült vagy erőszakkal kitelepített személy számára biztosítani kell a szükséges biztonsági feltételeket annak érdekében, hogy érvényesíthesse azon jogát, hogy hazájába mihamarabb visszatérhessen;

| I. | mivel az EU és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodás szerinti Együttműködési Tanács 2016. október 18-án Brüsszelben tartotta második ülését, hogy megvitassa Irak közvetlen humanitárius, illetve a stabilitást érintő nehézségeit; mivel az EU eddig 134 millió euró humanitárius segélyt biztosított Irakban, és ebből 50 millió eurót Moszulban; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodás szerinti Együttműködési Tanács 2016. október 18-án Brüsszelben tartotta második ülését, hogy megvitassa Irak közvetlen humanitárius, illetve a stabilitást érintő nehézségeit; mivel az EU eddig 134 millió euró humanitárius segélyt biztosított Irakban, és ebből 50 millió eurót Moszulban;

| J. | mivel a biztonságot minden közösség számára biztosítani kell, ideértve a káldeusokat/szíreket/asszírokat ás másokat, akik veszélyben vannak a Ninivei-fennsíkon; |
| --- | --- |

J.

mivel a biztonságot minden közösség számára biztosítani kell, ideértve a káldeusokat/szíreket/asszírokat ás másokat, akik veszélyben vannak a Ninivei-fennsíkon;

| K. | mivel az iraki alkotmány 2. cikke „garantálja a minden embert teljes mértékben megillető vallásszabadságot és a vallásgyakorlás szabadságát”; |
| --- | --- |

K.

mivel az iraki alkotmány 2. cikke „garantálja a minden embert teljes mértékben megillető vallásszabadságot és a vallásgyakorlás szabadságát”;

| L. | mivel az iraki alkotmány 125. cikke garantálja „a különböző nemzetiségek, a türkmének, káldeusok, asszírok és az ország részét képező minden más népcsoport adminisztratív, politikai, kulturális és oktatási jogait”; mivel Hajder al-Abádi iraki miniszterelnök 2015. április 15-én kijelentette, hogy „ha nem hajtjuk végre a decentralizációt, az ország szétesik. Véleményem szerint a decentralizációnak nincsenek korlátai”; |
| --- | --- |

L.

mivel az iraki alkotmány 125. cikke garantálja „a különböző nemzetiségek, a türkmének, káldeusok, asszírok és az ország részét képező minden más népcsoport adminisztratív, politikai, kulturális és oktatási jogait”; mivel Hajder al-Abádi iraki miniszterelnök 2015. április 15-én kijelentette, hogy „ha nem hajtjuk végre a decentralizációt, az ország szétesik. Véleményem szerint a decentralizációnak nincsenek korlátai”;

| M. | mivel a Ninivei-fennsík, Tal Afar és Szindzsár őslakos közösségeinek a szövetségi Iraki Köztársaság keretén belüli maximális autonómiája és biztonságuk védelme helyreállítaná és megőrizné a régió őslakos népeit megillető alapvető emberi jogokat, a tulajdonjogokat is ideértve; |
| --- | --- |

M.

mivel a Ninivei-fennsík, Tal Afar és Szindzsár őslakos közösségeinek a szövetségi Iraki Köztársaság keretén belüli maximális autonómiája és biztonságuk védelme helyreállítaná és megőrizné a régió őslakos népeit megillető alapvető emberi jogokat, a tulajdonjogokat is ideértve;

| 1. | határozottan támogatja a Moszul ISIS/Dáis alóli felszabadítása céljából indított iraki műveleteket; a műveleteket az ISIS/ Dáis tartós felszámolását célzó jelenlegi globális erőfeszítések döntő elemének tartja; hangot ad bizakodásának, hogy Irak győzedelmeskedik a közös ellenség elleni harcban és felszabadítja Moszult és az ország többi részét az ISIS/ Dáis uralma alól; |
| --- | --- |

1.

| 2. | újólag megerősíti Irak függetlensége, területi integritása és szuverenitása, illetve ahhoz fűződő joga melletti kiállását, hogy mindezek megőrzése érdekében megtegye a szükséges lépéseket; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aggasztónak tartja a regionális szereplők közötti közelmúltbeli feszültségeket; felszólít Irak területi integritásának és szuverenitásának maradéktalan tiszteletben tartására, és arra, hogy az iraki kormány hozzájárulása nélkül ne kerüljön sor semmilyen katonai fellépésre Irakban; hangsúlyozza az Irak és a régió országai közötti párbeszéd előmozdításának fontosságát egy biztonságosabb Közel-Kelet megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy az iraki hatóságoknak konkrét lépéseket kell tenniük a katonai műveletek során a polgári lakosság védelme érdekében, többek között a milíciák hatékony vezetése és irányítása és minden lehetséges óvintézkedés megtétele révén, amelyek célja a polgári áldozatok és az emberi jogok megsértésének elkerülése a támadások során; hangsúlyozza, hogy a műveletek során a helyszíni erőknek tiszteletben kell tartaniuk a nemzetközi humanitárius és emberi jogi rendelkezéseket; |
| --- | --- |

4.

| 5. | támogatja az Iraki Köztársaságot és népét abban, hogy elismerje a Ninivei-fennsík, Tal Afar és Szindzsár régióiban lévő politikailag, társadalmilag és gazdaságilag életképes és fenntartható tartományt, összhangban őslakos népeinek önrendelkezésre vonatkozó jogszerű megnyilvánulásaival; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a Ninivei-fennsík, Tal Afar és Szindzsár lakóhelyük elhagyására kényszerített őslakos népeit – akik közül sokan Irakon belül kényszerültek új lakóhelyet keresni – megilleti a jog, hogy visszatérjenek őseik földjére, és ezt a jogot az iraki kormány politikai prioritásának kell tekinteni, amelyet támogat az Unió, annak tagállamai és a nemzetközi közösség; hangsúlyozza, hogy az Iraki Köztársaság kormánya és a regionális kurd kormány támogatásával maradéktalanul vissza kell állítani e népek alapvető emberi jogait, ideértve tulajdonjogaikat is, amelyeknek hatálytalanná kell tenniük bárki más tulajdonjog iránti igényét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a Ninivei-fennsík, Tal Afar és Szindzsár őslakos népeinek – a keresztényeknek (káldeusoknak, szíreknek, asszíroknak), jeziditáknak, türkméneknek és másoknak – az Iraki Köztársaság szövetségi struktúráján belül joguk van a biztonsághoz, a védelemhez és az önrendelkezéshez; |
| --- | --- |

7.

| 8. | határozottan elítéli az ISIS/Dáis által Irakban alkalmazott folyamatos erőszakot és tömeges kivégzéseket; mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelentések rendszeresen arról számolnak be, hogy az ISIS/Dáis a gyermekeket, az időseket, a nőket és a kiszolgáltatott személyeket emberi pajzsként használja a jelenleg zajló északi-iraki felszabadító hadművelet ellen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tudomásul veszi az ENSZ humanitárius koordinátorának a megfelelő finanszírozás hiányával kapcsolatos riasztását a moszuli offenzíva következtében kialakuló, minden korábbinál súlyosabb lehetséges humanitárius vészhelyzet küszöbén; üdvözli az Unió iraki szerepvállalását, nevezetesen a humanitárius segítségnyújtásra irányuló korábbi erőfeszítéseit, valamint a rögtönzött robbanószerkezetek eltávolítását, ami elengedhetetlen a menekültek és a belső menekültek gyors visszatérése szempontjából; mindazonáltal sürgősen felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy fokozzák a felszabadult területek stabilizálására irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti az iraki kormányt és nemzetközi partnereit, hogy tekintsék elsődleges fontosságúnak az Iraki Köztársaság vitatott belső határaival kapcsolatos kérdések békés rendezését; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy az ellenségeskedés során és azt követően tartsák tiszteletben a nemzetközi humanitárius jogot, valamint a konfliktus során tartsák magukat az arányosság, a különbségtétel és az elővigyázatosság elveihez; sürgeti a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy nyissanak humanitárius folyosókat a konfliktus elől menekülő polgári lakosság számára, elkerülve azt, hogy Moszulban rekedjenek és az ISIS/Dáis élő pajzsként használja őket, gondoskodjanak a biztonsághoz és a humanitárius segítséghez való hozzáférésről, valamint a nemzeti és nemzetközi normáknak megfelelően biztosítsanak támogatást és védelmet a polgári lakosságnak a biztonsági átvilágítás során, különösen annak érdekében, hogy a családokat ne szakítsák szét és ne kerüljenek veszélybe a gyermekek, továbbá építsenek ki egy harmadik felet bevonó nyomon követési ENSZ- mechanizmust; szorgalmazza konkrétan az összes elővigyázatossági lépés meghozatalát, amelyekkel garantálni lehet, hogy a bombázásokban ne sérüljenek a gyermekek és családjaik, minimális legyen az áldozatok száma, valamint megóvják a polgári infrastruktúrát, különösen az iskolákat és a kórházakat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sürgeti az Iraki Köztársaságban az ISIS/Dáis ellen küzdelmet folytató valamennyi szereplőt, hogy alakítsanak ki fenntartható, hosszú távú és inkluzív politikai együttműködést és párbeszédet, hogy biztosítsák a radikális és szélsőséges mozgalmaktól mentes Irak alapjait; felszólítja az Uniót és tagállamait, a Dáis elleni nemzetközi koalíciót, a nemzetközi közösséget és a nemzetközi szereplőket, hogy működjenek együtt az Iraki Köztársaság nemzeti és regionális kormányaival a Ninivei-fennsík, Tal Afar és Szindzsár biztonságát garantáló fenntartható megoldás megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja az Európai Uniót, az Egyesült Nemzeteket és a nemzetközi közösség egészét, hogy működjenek együtt az Iraki Köztársaság nemzeti és regionális kormányaival a lakóhelyük elhagyására kényszerült valamennyi iraki, illetve etnikai vagy vallási kisebbség reintegrációjának felügyelete érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja az EKSZ-t, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy nyújtsanak gyakorlati és diplomáciai támogatást a térség konfliktus utáni, fenntartható és inkluzív struktúrájának a régió őshonos lakói általi politikai úton történő előterjesztéséhez, különös tekintettel egy, a Ninivei-fennsíkot, Szindzsárt és Tal Afart magában foglaló autonóm tartomány lehetőségére; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az összehangolt humanitárius fellépésbe vonják be a vallási alapú segélyszervezeteket, különösen a lakóhelyük elhagyására kényszerült etnikai és vallási kisebbségek esetében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bátorítja az Uniót és tagállamait, valamint a nemzetközi közösséget, hogy nyújtsanak technikai segítséget az iraki kormány számára egyrészt azon határozat végrehajtásában, melynek értelmében a 2014. január 21-i kormányhatározatban foglaltaknak megfelelően létrehozza a Ninivei-fennsík Tartományt, másrészt a decentralizáció továbbvitelében, többek között Tal Afar és Szindzsár tartományok létrehozása, valamint az új tartományi közigazgatásokban rejlő lehetőségek teljes körű kibontakoztatásának támogatása révén; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja az EKSZ-t, hogy ajánlja fel jószolgálatát a kurdisztáni regionális kormánnyal és az iraki kormánnyal a felszabadulást követően folytatott tárgyalásokhoz annak biztosítására, hogy a régió etnikai kisebbségi csoportjai, nevezetesen a keresztény (káldeus/szír/asszír), valamint a jezidita, a türkmén, a sabak és a kakae csoportok megkapják az őket megillető legitim jogokat, és részt vehessenek az új közigazgatási berendezkedésben, az említett csoportok közötti újabb belső konfliktusok kitörésének megelőzése reményében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bátorítja az uniós tagállamokat, hogy az iraki kormánnyal együttműködve a helyi biztonsági erőket vegyék fel a támogatásra jogosult csoportok jegyzékébe; úgy véli, hogy a helyi biztonsági erők közé kell tartozniuk azoknak a helyi erőknek, amelyek elkötelezettek a Ninivei-fennsík, Tal Afar és Szindzsár rendkívül kiszolgáltatott etnikai és vallási kisebbségi közösségeinek dzsihádista szalafizmussal szembeni védelme iránt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet arra, hogy a polgári lakosság életének megóvása és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartása a megbékélés és a fejlődés alapvető politikai sarokköve és a gyűlölet és a megosztottság felszámolásának egyetlen útja, valamint rendkívül fontos a közösségek közötti feszültségek csillapítása, valamint a stabil és prosperáló Irak megalapozása szempontjából; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sürgeti az iraki vezetésű katonai koalíciót, hogy az elszámoltathatóság biztosítása érdekében tegye meg az összes szükséges lépést az ISIS/Dáis által elkövetett háborús és emberiesség elleni bűncselekmények bizonyítékainak megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza a biztonság időben történő és eredményes biztosításának életbevágó fontosságát valóban biztonságos, állandó védelem alatt álló útvonalakkal, többek között aknamentesítéssel, illetve a jogállamiság és az alapvető szolgáltatások – például egészségügy, villamos áram és oktatás – helyreállításával a felszabadított területeken; figyelmeztet arra, hogy az alapvető szolgáltatások, a biztonság, valamint a kiváltó okokkal és a szociális kohézióval foglalkozó, hosszú távú stratégia biztosításának elmulasztása a szélsőséges csoportok újbóli felbukkanásához vezethet; ezért szorgalmazza, hogy legyen erőteljes kapcsolat a humanitárius segélyek és a fejlesztési együttműködés között annak biztosítása érdekében, hogy a humanitárius célú segélyek Irak stabilitásának, ellenálló képességének és fejlődésének támogatásává alakuljanak át; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza Moszul jelentőségét Irak egésze számára, és szorgalmazza, hogy a kisebbségek képviselettel rendelkezzenek az új moszuli igazgatásban; hangsúlyozza az etnikai és vallási kisebbségek legitim jogát a politikai részvételhez és tulajdonjogaik helyreállításához; felszólít az olyan különböző etnikai és vallási kisebbségek – különösen a Szindzsár-hegységben élő jeziditák, a Ninivei-fennsíkon élő káldeusok, szírek és asszírok, valamint a Tel Afarban és a kirkuki kormányzóság egyes részein élő türkmének – békés egymás mellett élésére és jogaik maradéktalan tiszteletben tartására, amelyek hagyományosan erős jelenléttel bírnak és békésen éltek egymás mellett; felszólít a lakóhelyüket elhagyni kényszerült menekültek biztonságos hazatérésének garantálását célzó intézkedések meghozatalára; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sürgeti az iraki kormányt, hogy az Unió és tagállamai támogatása mellett biztosítson eszközöket a korábban az ISIS/Dáis által elfoglalt területek aknamentesítésére, és működjön együtt a kisebbségeket képviselő helyi tanácsokkal a működőképes koordináció biztosítása és azon késedelmek elkerülése érdekében, amelyek megakadályoznák a menekültek és belső menekültek hazatérését; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy tovább kell folytatni a harcot az iszlám dzsihádista ideológiák – köztük az ISIS/Dáis által elkövetett bűncselekményekre teológiailag és politikailag uszító szalafista dzsihádizmus – régiós és azon túli továbbterjedésének megállításáért; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy sürgessék az Irakban, Szíriában, Líbiában és máshol az ISIS/Dáis harcosai által elkövetett háborús és emberiesség elleni bűncselekmények Nemzetközi Büntetőbíróság elé utalását; |
| --- | --- |

23.

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az iraki kormánynak és képviselőtanácsnak, a kurdisztáni regionális kormánynak, valamint az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0171.

(2)  HL C 234., 2016.6.28., 25. o.

(3)  HL C 310., 2016.8.25., 35. o.

(4)  HL C 316., 2016.8.30., 113. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0051.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/199

---

P8_TA(2016)0423

Az újságírók helyzete Törökországban

Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása az újságírók helyzetéről Törökországban (2016/2935(RSP))

(2018/C 215/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Törökországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen „A véleménynyilvánítás szabadságának törökországi helyzete: újságírók és médiavezetők közelmúltbeli letartóztatása és a sajtóval szembeni rendszeres nyomásgyakorlás” című, 2015. január 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen „A véleménynyilvánítás szabadságának törökországi helyzete: újságírók és médiavezetők közelmúltbeli letartóztatása és a sajtóval szembeni rendszeres nyomásgyakorlás” című, 2015. január 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Törökországról szóló 2015. évi jelentésről szóló, 2016. április 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökországról szóló 2015. évi jelentésről szóló, 2016. április 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság 2015. november 10-i, Törökországról szóló 2015. évi jelentésére (SWD(2015)0216, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. november 10-i, Törökországról szóló 2015. évi jelentésére (SWD(2015)0216,

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és Johannes Hahn, az európai szomszédságpolitikáért és csatlakozási tárgyalásokért felelős biztos 2016. július 16-i közös nyilatkozatára a törökországi helyzetről, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és Johannes Hahn, az európai szomszédságpolitikáért és csatlakozási tárgyalásokért felelős biztos 2016. július 16-i közös nyilatkozatára a törökországi helyzetről,

| — | tekintettel a Tanács Törökországról szóló 2016. július 18-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Törökországról szóló 2016. július 18-i következtetéseire,

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és Johannes Hahn biztos 2016. július 21-i nyilatkozatára a szükségállapot kihirdetéséről Törökországban, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és Johannes Hahn biztos 2016. július 21-i nyilatkozatára a szükségállapot kihirdetéséről Törökországban,

| — | tekintettel a 2016. szeptember 9-én az EU és Törökország között tartott magas szintű politikai párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. szeptember 9-én az EU és Törökország között tartott magas szintű politikai párbeszédre,

| — | tekintettel arra, hogy a jogállamiság – többek között a véleménynyilvánítás szabadsága – tiszteletben tartása az uniós értékek középpontjában áll, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a jogállamiság – többek között a véleménynyilvánítás szabadsága – tiszteletben tartása az uniós értékek középpontjában áll,

| — | tekintettel a véleménynyilvánításnak az emberi jogok európai egyezményében (EJEE) és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában (ICCPR) rögzített szabadságára, amelyeknek Törökország is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a véleménynyilvánításnak az emberi jogok európai egyezményében (EJEE) és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában (ICCPR) rögzített szabadságára, amelyeknek Törökország is részes fele,

| — | tekintettel a Velencei Bizottság által annak 106. plenáris ülésén (Velence, 2016. március 11–12.) elfogadott, Törökország büntető törvénykönyvének 216., 299., 301. és 314. cikkéről szóló véleményben foglalt ajánlásokra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Velencei Bizottság által annak 106. plenáris ülésén (Velence, 2016. március 11–12.) elfogadott, Törökország büntető törvénykönyvének 216., 299., 301. és 314. cikkéről szóló véleményben foglalt ajánlásokra;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2016. július 15-én Törökországban puccskísérletre került sor, amelyben több mint 250-en életüket vesztették és 2100-nál többen megsebesültek; |
| --- | --- |

A.

mivel 2016. július 15-én Törökországban puccskísérletre került sor, amelyben több mint 250-en életüket vesztették és 2100-nál többen megsebesültek;

| B. | mivel a demokrácia védelme – az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása iránti teljes mértékű kötelezettségvállalással – fontos, csakúgy mint az EU, az Európa Tanács és Törökország között e téren folytatott együttműködés; mivel Törökország az Európai Unió kulcsfontosságú partnere; |
| --- | --- |

B.

mivel a demokrácia védelme – az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása iránti teljes mértékű kötelezettségvállalással – fontos, csakúgy mint az EU, az Európa Tanács és Törökország között e téren folytatott együttműködés; mivel Törökország az Európai Unió kulcsfontosságú partnere;

| C. | mivel az Európai Újságíró Szövetség és a Török Újságírók Egyesülete szerint a 2016. július 15-i puccskísérletet követően a török rendőrség legalább 99 újságírót és írót letartóztatott – többségük ellen azóta sem emelt vádat –, és ezzel a 2016. október 20-i állapot szerint legalább 130-ra emelte azon médiamunkások számát, akiket feltehetően a véleménynyilvánítás szabadságához való joguk gyakorlásával összefüggésben tartanak fogva; mivel a 2016. július 15-e után letartóztatott újságírók közül 64-et szabadon bocsátottak; mivel a fogva tartott újságíróktól megtagadták az ügyvédi védelmet, és embertelen körülményeknek, fenyegetésnek és rossz bánásmódnak vannak kitéve; mivel állítólag az Özgür Gündem című bezárt napilap felelős szerkesztőit, Bilir Kaya és Inan Kizilkaya újságírókat a börtönben megkínozták; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Újságíró Szövetség és a Török Újságírók Egyesülete szerint a 2016. július 15-i puccskísérletet követően a török rendőrség legalább 99 újságírót és írót letartóztatott – többségük ellen azóta sem emelt vádat –, és ezzel a 2016. október 20-i állapot szerint legalább 130-ra emelte azon médiamunkások számát, akiket feltehetően a véleménynyilvánítás szabadságához való joguk gyakorlásával összefüggésben tartanak fogva; mivel a 2016. július 15-e után letartóztatott újságírók közül 64-et szabadon bocsátottak; mivel a fogva tartott újságíróktól megtagadták az ügyvédi védelmet, és embertelen körülményeknek, fenyegetésnek és rossz bánásmódnak vannak kitéve; mivel állítólag az Özgür Gündem című bezárt napilap felelős szerkesztőit, Bilir Kaya és Inan Kizilkaya újságírókat a börtönben megkínozták;

| D. | mivel már a sikertelen puccs előtt is jelentősen korlátozták a médiát és nyomást gyakoroltak az újságírókra; mivel az újságírók védelmével foglalkozó bizottság szerint a török hatóságok a puccskísérlet lezajlása után száznál több műsorszóró állomás, újság, magazin, kiadó és terjesztéssel foglalkozó vállalat irodáit zárták be, aminek következtében több mint 2300 újságíró és médiamunkás veszítette el munkáját; mivel legalább 330 újságíró sajtóigazolványát bevonták; |
| --- | --- |

D.

mivel már a sikertelen puccs előtt is jelentősen korlátozták a médiát és nyomást gyakoroltak az újságírókra; mivel az újságírók védelmével foglalkozó bizottság szerint a török hatóságok a puccskísérlet lezajlása után száznál több műsorszóró állomás, újság, magazin, kiadó és terjesztéssel foglalkozó vállalat irodáit zárták be, aminek következtében több mint 2300 újságíró és médiamunkás veszítette el munkáját; mivel legalább 330 újságíró sajtóigazolványát bevonták;

| E. | mivel a fogva tartott újságírók között van például Asli Erdogan közismert írónő, az Özgür Gündem című, jelenleg már bezárt kurd napilap igazgatótanácsának tagja és cikkírója, Mehmet Altan tudós és újságíró, valamint testvére, Ahmet Altan író, a Taraf című hetilap volt szerkesztője; |
| --- | --- |

E.

mivel a fogva tartott újságírók között van például Asli Erdogan közismert írónő, az Özgür Gündem című, jelenleg már bezárt kurd napilap igazgatótanácsának tagja és cikkírója, Mehmet Altan tudós és újságíró, valamint testvére, Ahmet Altan író, a Taraf című hetilap volt szerkesztője;

| F. | mivel a Human Rights Watch szerint e jogi lépésekre sok esetben úgy került sor, hogy semmilyen bizonyíték nem állt rendelkezésre a terheltek sikertelen puccskísérletben való részvételére; mivel biztosítani kell a tisztességes tárgyaláshoz való jogot, és mivel a pártatlanság és a függetlenség hiányára utal az, ahogyan az igazságszolgáltatási rendszer a médiával kapcsolatos ügyeket kezeli; |
| --- | --- |

F.

mivel a Human Rights Watch szerint e jogi lépésekre sok esetben úgy került sor, hogy semmilyen bizonyíték nem állt rendelkezésre a terheltek sikertelen puccskísérletben való részvételére; mivel biztosítani kell a tisztességes tárgyaláshoz való jogot, és mivel a pártatlanság és a függetlenség hiányára utal az, ahogyan az igazságszolgáltatási rendszer a médiával kapcsolatos ügyeket kezeli;

| 1. | határozottan elítéli a 2016. július 15-i törökországi puccskísérletet; támogatja Törökország legitim intézményeit; sajnálja az áldozatok magas számát; szolidaritását fejezi ki az áldozatok és családjaik iránt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri, hogy a török kormánynak joga és felelőssége, hogy válaszoljon a puccskísérletre; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a sikertelen katonai hatalomátvétel a török kormány számára nem szolgálhat annak ürügyéül, hogy még jobban elfojtsa a jogszerű és békés ellenzéket, valamint hogy aránytalan és jogellenes fellépésekkel és intézkedésekkel akadályozza az újságírókat és a médiát a véleménynyilvánítás szabadságának békés gyakorlásában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a török hatóságokat, hogy bocsássák szabadon azokat az újságírókat és médiamunkásokat, akiket bűncselekményekben való részvételre vonatkozó meggyőző bizonyíték nélkül tartanak fogva, ideértve olyan közismert újságírókat, mint Nazli Ilicak, Sahin Alpay, Asli Erdogan, Murat Aksoy, Ahmet Altan és Mehmet Altan; hangsúlyozza, hogy újságírókat nem szabad az általuk írt cikkek tartalma vagy állítólagos hovatartozásuk alapján fogva tartani, még azokban az esetekben sem, amikor vádat emelnek ellenük, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az előzetes letartóztatás kivételes jellegét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy a szabad és pluralista sajtó a demokrácia elengedhetetlen eleme, csakúgy, mint a jogszerű eljárás, az ártatlanság vélelme és a bírói függetlenség; emlékezteti a török hatóságokat, hogy a médiával és az újságírókkal a lehető leggondosabban kell eljárni, valamint hogy a véleménynyilvánítás szabadsága és a sajtószabadság a demokratikus és nyílt társadalom működésének továbbra is központi elemét képezik; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálja, hogy a szükséghelyzeti intézkedéseket felhasználták azon újságírók családtagjainak zaklatására is, akik külföldre menekültek vagy bujkálnak, ideértve útleveleik érvénytelenítését vagy azt, hogy a megvádolt személyek helyett őket vették ideiglenes őrizetbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | komoly aggodalmát fejezi ki a több mint 150 médiaorgánum bezárása miatt; felszólít e médiaorgánumok újbóli megnyitására, függetlenségük helyreállítására és elbocsátott munkatársaik visszavételére, a jogszerű eljárással összhangban; felhívja a török hatóságokat, hogy vessenek véget annak a gyakorlatnak, hogy a büntető törvénykönyv rendelkezéseivel visszaélve vezetőtestületeket neveznek ki magánkézben levő médiaorgánumok élére, és zavaró módon beavatkoznak független hírszervezetek tevékenységeibe – például szerkesztőségi döntésekbe, újságírók és szerkesztők elbocsátásába –, továbbá nyomás alá helyezik és megfélemlítik a kritikát gyakorló hírcsatornákat és újságírókat; elítéli a török hatóságok által a nemzetközi tudósítók megfélemlítésére és kiutasítására tett kísérleteket; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a török kormányt, hogy vonja szűkebbre a szükségállapothoz köthető intézkedések körét, hogy azokat többé ne lehessen a szabad véleménynyilvánítás visszaszorítására használni; hangsúlyozza, hogy a puccskísérletben való állítólagos részvétellel kapcsolatos kivizsgálásokat a jogszerű eljárásnak és a pártatlanságnak megfelelően kell lefolytatni, meggyőző bizonyítékok alapján, nem pedig úgy, hogy valakit a kapcsolatai miatt bűnösnek mondanak, ami kollektív büntetéshez vezethet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy Törökországot a terrorizmus valós veszélye fenyegeti; ugyanakkor ismételten kifejezésre juttatja, hogy a terrorizmus elleni küzdelmet célzó, tág meghatározásokon alapuló török jogszabályokat nem szabad a véleménynyilvánítás szabadságához fűződő jogukat gyakorló újságírók megbüntetésére felhasználni; felszólít a Velencei Bizottság 2016. márciusi ajánlásainak sürgős alkalmazására és a terrorizmusellenes jogszabályok átalakítására; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a tagállamokat, hogy továbbra is szorosan kísérjék figyelemmel a szükségállapot gyakorlati következményeit, és biztosítsák az újságírók tárgyalásainak nyomon követését; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint Törökország elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL C 300., 2016.8.18., 45. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0133.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/202 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/202

---

P8_TA(2016)0424

A nukleáris biztonság és az atomfegyverek elterjedésének megakadályozása

Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása a nukleáris biztonságról és az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról (2016/2936(RSP))

(2018/C 215/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciájának a tömegpusztító fegyverektől mentes Közel-Kelet megteremtésére vonatkozó ajánlásairól szóló 2013. január 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciájának a tömegpusztító fegyverektől mentes Közel-Kelet megteremtésére vonatkozó ajánlásairól szóló 2013. január 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésről elfogadott 2010. március 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésről elfogadott 2010. március 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a lefegyverzésről szóló uniós szemináriumokra, valamint az Unió Nonproliferációs Konzorciumának rendszeres üléseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a lefegyverzésről szóló uniós szemináriumokra, valamint az Unió Nonproliferációs Konzorciumának rendszeres üléseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégiára,

| — | tekintettel arra, hogy az atomsorompó-szerződés felülvizsgálatát célzó 2015. évi konferencián nem sikerült záró dokumentumra vonatkozó megállapodást elérni, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az atomsorompó-szerződés felülvizsgálatát célzó 2015. évi konferencián nem sikerült záró dokumentumra vonatkozó megállapodást elérni,

| — | tekintettel a Tanács 8079/15. számú, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek kilencedik felülvizsgálati konferenciájáról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 8079/15. számú, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek kilencedik felülvizsgálati konferenciájáról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a nukleáris biztonsággal foglalkozó washingtoni csúcstalálkozó alkalmával 2016 tavaszán elfogadott dokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris biztonsággal foglalkozó washingtoni csúcstalálkozó alkalmával 2016 tavaszán elfogadott dokumentumokra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának az Átfogó Atomcsend Szerződés (CTBT) 20. évfordulója alkalmából tett 2310 (2016). számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának az Átfogó Atomcsend Szerződés (CTBT) 20. évfordulója alkalmából tett 2310 (2016). számú határozatára,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Parlamenti Közgyűlése által konszenzussal elfogadott 2016-os tbiliszi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Parlamenti Közgyűlése által konszenzussal elfogadott 2016-os tbiliszi nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének egy nukleáris fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló 2011. december 13-i, 66/61. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének egy nukleáris fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló 2011. december 13-i, 66/61. számú határozatára,

| — | tekintettel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásához vezető folyamat támogatásáról szóló 2012. július 23-i 2012/422/KKBP tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásához vezető folyamat támogatásáról szóló 2012. július 23-i 2012/422/KKBP tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel az ENSZ közgyűlésének a többoldalú nukleáris leszerelés előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i 70/33. számú határozatára és a nyitott munkacsoportnak (OEWG) az ENSZ Közgyűléséhez intézett, 2016. augusztus 19-én elfogadott jelentésére (A/71/371), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ közgyűlésének a többoldalú nukleáris leszerelés előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i 70/33. számú határozatára és a nyitott munkacsoportnak (OEWG) az ENSZ Közgyűléséhez intézett, 2016. augusztus 19-én elfogadott jelentésére (A/71/371),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a globális – és különösen az uniós – biztonsági környezet jelentősen leromlott, képlékenyebbé, bizonytalanabbá és kevésbé kiszámíthatóvá vált; mivel léteznek hagyományos, nem hagyományos és hibrid jellegű fenyegetések, melyeket állami és nem állami, valamint globális szereplők váltanak ki; |
| --- | --- |

A.

mivel a globális – és különösen az uniós – biztonsági környezet jelentősen leromlott, képlékenyebbé, bizonytalanabbá és kevésbé kiszámíthatóvá vált; mivel léteznek hagyományos, nem hagyományos és hibrid jellegű fenyegetések, melyeket állami és nem állami, valamint globális szereplők váltanak ki;

| B. | mivel a nemzetközi béke, biztonság és stabilitás elé komoly kihívásokat állítanak különböző fejlemények, többek között az olyan, nukleárisan felfegyverzett államok közötti kapcsolatok romlása, mint például az Orosz Föderáció és az Egyesült Államok, illetve India és Pakisztán, továbbá Észak-Korea nukleáris képességeinek továbbfejlesztése; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemzetközi béke, biztonság és stabilitás elé komoly kihívásokat állítanak különböző fejlemények, többek között az olyan, nukleárisan felfegyverzett államok közötti kapcsolatok romlása, mint például az Orosz Föderáció és az Egyesült Államok, illetve India és Pakisztán, továbbá Észak-Korea nukleáris képességeinek továbbfejlesztése;

| C. | mivel a tömegpusztító fegyverek biológiai és vegyi formáinak elterjedését az 1972-es biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezmény (BTWC) és a vegyifegyver-tilalmi egyezmény (CWC) által tartalmazott tilalmak és kötelezettségek hatékony nemzetközi alkalmazása révén minimalizálják és fokozatosan megszüntetik; mivel azonban a nukleáris tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése továbbra is a globális közösség egyik legsúlyosabb aggályát jelenti; |
| --- | --- |

C.

mivel a tömegpusztító fegyverek biológiai és vegyi formáinak elterjedését az 1972-es biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezmény (BTWC) és a vegyifegyver-tilalmi egyezmény (CWC) által tartalmazott tilalmak és kötelezettségek hatékony nemzetközi alkalmazása révén minimalizálják és fokozatosan megszüntetik; mivel azonban a nukleáris tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése továbbra is a globális közösség egyik legsúlyosabb aggályát jelenti;

| D. | mivel 2016. januárban kilenc állam – az Egyesült Államok, Oroszország, az Egyesült Királyság, Franciaország, Kína, India, Pakisztán, Izrael és a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság (KNDK) – összesen mintegy 15 395 nukleáris fegyverrel rendelkezett a 2015-ös mintegy 15 850-hez képest; |
| --- | --- |

D.

mivel 2016. januárban kilenc állam – az Egyesült Államok, Oroszország, az Egyesült Királyság, Franciaország, Kína, India, Pakisztán, Izrael és a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság (KNDK) – összesen mintegy 15 395 nukleáris fegyverrel rendelkezett a 2015-ös mintegy 15 850-hez képest;

| E. | mivel a prioritások közé tartozik annak megelőzése, hogy terrorista szervezetek vagy újabb államok jussanak nukleáris fegyverekhez vagy ilyen fegyvereket felhasználjanak, valamennyi nukleáris arzenál csökkentése és felszámolása, valamint a nukleáris fegyverektől mentes világ felé való elmozdulás; |
| --- | --- |

E.

mivel a prioritások közé tartozik annak megelőzése, hogy terrorista szervezetek vagy újabb államok jussanak nukleáris fegyverekhez vagy ilyen fegyvereket felhasználjanak, valamennyi nukleáris arzenál csökkentése és felszámolása, valamint a nukleáris fegyverektől mentes világ felé való elmozdulás;

| F. | mivel a világ egyes részein, nevezetesen Latin-Amerikában és a karibi térségben, a Csendes-óceán déli részén, Délkelet-Ázsiában, Afrikában és Közép-Ázsiában már léteznek nukleáris fegyverektől mentes övezetekre vonatkozó szerződések; |
| --- | --- |

F.

mivel a világ egyes részein, nevezetesen Latin-Amerikában és a karibi térségben, a Csendes-óceán déli részén, Délkelet-Ázsiában, Afrikában és Közép-Ázsiában már léteznek nukleáris fegyverektől mentes övezetekre vonatkozó szerződések;

| G. | mivel az atomsorompó-szerződés 2010. évi felülvizsgálati konferenciája újból hangsúlyt helyezett a nukleáris fegyverek humanitárius hatásaira, amelyekre Norvégia, Mexikó és Ausztria kormánya a nukleáris fegyverek humanitárius hatásairól szóló további konferenciákon és a megfelelő jelentésekben is felhívta a figyelmet, az Ausztria által kezdeményezett Humanitárius Szándéknyilatkozathoz hasonlóan, amelyet az atomsorompó-szerződés 2015. évi felülvizsgálati konferenciáján adtak ki, és amelyet 127 ENSZ-tagállam támogatott; |
| --- | --- |

G.

mivel az atomsorompó-szerződés 2010. évi felülvizsgálati konferenciája újból hangsúlyt helyezett a nukleáris fegyverek humanitárius hatásaira, amelyekre Norvégia, Mexikó és Ausztria kormánya a nukleáris fegyverek humanitárius hatásairól szóló további konferenciákon és a megfelelő jelentésekben is felhívta a figyelmet, az Ausztria által kezdeményezett Humanitárius Szándéknyilatkozathoz hasonlóan, amelyet az atomsorompó-szerződés 2015. évi felülvizsgálati konferenciáján adtak ki, és amelyet 127 ENSZ-tagállam támogatott;

| H. | mivel tovább kell erősíteni az atomsorompó-szerződés mindhárom pillérének az atomfegyverek elterjedésének megakadályozására és a leszerelésre vonatkozó központi célkitűzéseit, nevezetesen a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozását, a leszerelést és az atomenergia civil felhasználásával kapcsolatos együttműködést; mivel az atomsorompó-szerződést aláíró, nukleáris fegyverekkel rendelkező államok korszerűsítik és növelik nukleárisfegyver-arzenáljukat és vonakodnak attól, hogy csökkentsék vagy felszámolják nukleáris arzenáljukat és csökkentsék a nukleáris elrettentés katonai doktrínájához való ragaszkodásukat; |
| --- | --- |

H.

mivel tovább kell erősíteni az atomsorompó-szerződés mindhárom pillérének az atomfegyverek elterjedésének megakadályozására és a leszerelésre vonatkozó központi célkitűzéseit, nevezetesen a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozását, a leszerelést és az atomenergia civil felhasználásával kapcsolatos együttműködést; mivel az atomsorompó-szerződést aláíró, nukleáris fegyverekkel rendelkező államok korszerűsítik és növelik nukleárisfegyver-arzenáljukat és vonakodnak attól, hogy csökkentsék vagy felszámolják nukleáris arzenáljukat és csökkentsék a nukleáris elrettentés katonai doktrínájához való ragaszkodásukat;

| I. | mivel a nukleáris biztonsági csúcstalálkozók során – amelyeket egy, az atomsorompó-szerződés hatályán kívül eső kiegészítő eljáráson keresztül tartottak és amely hozzájárult az atomsorompó-szerződés megerősítéséhez azáltal, hogy növelte a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló elemének hitelességét – hivatalos előrelépés történt a civil felhasználású hasadóanyagok biztosítása terén, de az együttműködés Oroszország általi elutasítása, valamint az Egyesült Államokkal fenntartott kapcsolatainak romlása veszélyezteti a hasadóanyagok biztosítására és csökkentésére irányuló további erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

I.

mivel a nukleáris biztonsági csúcstalálkozók során – amelyeket egy, az atomsorompó-szerződés hatályán kívül eső kiegészítő eljáráson keresztül tartottak és amely hozzájárult az atomsorompó-szerződés megerősítéséhez azáltal, hogy növelte a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló elemének hitelességét – hivatalos előrelépés történt a civil felhasználású hasadóanyagok biztosítása terén, de az együttműködés Oroszország általi elutasítása, valamint az Egyesült Államokkal fenntartott kapcsolatainak romlása veszélyezteti a hasadóanyagok biztosítására és csökkentésére irányuló további erőfeszítéseket;

| J. | mivel a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló egyezmény egy olyan jogi kötelező erővel rendelkező nemzetközi eszköz a nukleáris anyagok fizikai védelmének területén, amely intézkedéseket állapít meg a nukleáris anyagokkal összefüggő jogsértések megelőzésére, felfedésére és szankcionálására vonatkozóan; |
| --- | --- |

J.

mivel a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló egyezmény egy olyan jogi kötelező erővel rendelkező nemzetközi eszköz a nukleáris anyagok fizikai védelmének területén, amely intézkedéseket állapít meg a nukleáris anyagokkal összefüggő jogsértések megelőzésére, felfedésére és szankcionálására vonatkozóan;

| K. | mivel Oroszországban és az Egyesült Államokban továbbra is folyamatban van az új START-szerződés végrehajtása, amely 2021-ban hatályát veszti, hacsak a két fél azt meg nem hosszabbítja; mivel Barack Obama, az Egyesült Államok elnöke 2013-as berlini beszédében nagy horderejű javaslatot tett a nukleáris robbanófejek csökkentésére, amit 2016-ban Washingtonban megismételt; mivel az új START-szerződést követő egyezményről szóló tárgyalások megkezdésére irányuló kezdeményezéseket az Orosz Föderáció nem viszonozta, és még nem tárgyaltak az új START-szerződést követő megállapodásról, amely foglalkozna a nem stratégiai és stratégiai nukleáris fegyvereknek a megszüntetésüket célzó csökkentésével; |
| --- | --- |

K.

mivel Oroszországban és az Egyesült Államokban továbbra is folyamatban van az új START-szerződés végrehajtása, amely 2021-ban hatályát veszti, hacsak a két fél azt meg nem hosszabbítja; mivel Barack Obama, az Egyesült Államok elnöke 2013-as berlini beszédében nagy horderejű javaslatot tett a nukleáris robbanófejek csökkentésére, amit 2016-ban Washingtonban megismételt; mivel az új START-szerződést követő egyezményről szóló tárgyalások megkezdésére irányuló kezdeményezéseket az Orosz Föderáció nem viszonozta, és még nem tárgyaltak az új START-szerződést követő megállapodásról, amely foglalkozna a nem stratégiai és stratégiai nukleáris fegyvereknek a megszüntetésüket célzó csökkentésével;

| L. | mivel a nukleáris fegyverekkel végzett kísérleti robbantások és/vagy bármely egyéb nukleáris robbantás fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra nézve, és akadályozza a globális nukleáris leszerelést és az atomsorompó-rendszert; mivel az Átfogó Atomcsend Szerződés (CTBT) a nukleáris fegyverekkel végzett kísérletek betiltásának leghatékonyabb eszköze; mivel 2016 a CTBT aláírásra való 1996. szeptember 24-i megnyitásának 20. évfordulója; |
| --- | --- |

L.

mivel a nukleáris fegyverekkel végzett kísérleti robbantások és/vagy bármely egyéb nukleáris robbantás fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra nézve, és akadályozza a globális nukleáris leszerelést és az atomsorompó-rendszert; mivel az Átfogó Atomcsend Szerződés (CTBT) a nukleáris fegyverekkel végzett kísérletek betiltásának leghatékonyabb eszköze; mivel 2016 a CTBT aláírásra való 1996. szeptember 24-i megnyitásának 20. évfordulója;

| M. | mivel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet 2012 decemberéig – az atomsorompó-szerződés részes feleinek a 2010. évi felülvizsgálati konferencián kötött, konszenzuson alapuló megállapodásaival összhangban – történő létrehozásáról szóló konferenciára az összehívására irányuló erőfeszítések ellenére nem került sor; |
| --- | --- |

M.

mivel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet 2012 decemberéig – az atomsorompó-szerződés részes feleinek a 2010. évi felülvizsgálati konferencián kötött, konszenzuson alapuló megállapodásaival összhangban – történő létrehozásáról szóló konferenciára az összehívására irányuló erőfeszítések ellenére nem került sor;

| N. | mivel a NATO 2010-es stratégiai koncepciója és a 2012-es elrettentési és védelmi helyzetkép a NATO-t a nukleáris fegyverektől mentes világ létrehozásához szükséges feltételek megteremtése mellett kötelezi el; mivel a NATO nukleáris megosztási és kétoldalú megállapodásai keretében megközelítőleg 150–200, az Egyesült Államok tulajdonában lévő, közepes hatótávolságú, taktikai vagy szubstratégiai nukleáris fegyvernek tekinthető nukleáris szabadesésű bomba továbbra is a NATO nukleáris fegyverekkel nem rendelkező öt tagállama (Belgium, Németország, Olaszország, Hollandia és Törökország) kezében van, és mivel e fegyvereket a NATO jelenlegi politikájával összhangban telepítették ezen országokba; |
| --- | --- |

N.

mivel a NATO 2010-es stratégiai koncepciója és a 2012-es elrettentési és védelmi helyzetkép a NATO-t a nukleáris fegyverektől mentes világ létrehozásához szükséges feltételek megteremtése mellett kötelezi el; mivel a NATO nukleáris megosztási és kétoldalú megállapodásai keretében megközelítőleg 150–200, az Egyesült Államok tulajdonában lévő, közepes hatótávolságú, taktikai vagy szubstratégiai nukleáris fegyvernek tekinthető nukleáris szabadesésű bomba továbbra is a NATO nukleáris fegyverekkel nem rendelkező öt tagállama (Belgium, Németország, Olaszország, Hollandia és Törökország) kezében van, és mivel e fegyvereket a NATO jelenlegi politikájával összhangban telepítették ezen országokba;

| O. | mivel az Egyesült Államok Törökországba telepített atomfegyvereinek biztonságát az İncirlik légitámaszponttól nem messze dúló szíriai fegyveres konfliktus következtében, valamint a 2016. július 15-i sikertelen puccskísérlet során és azt követően az İncirlik légitámaszponton és környékén lezajlott események miatt fokozott figyelem kíséri; |
| --- | --- |

O.

mivel az Egyesült Államok Törökországba telepített atomfegyvereinek biztonságát az İncirlik légitámaszponttól nem messze dúló szíriai fegyveres konfliktus következtében, valamint a 2016. július 15-i sikertelen puccskísérlet során és azt követően az İncirlik légitámaszponton és környékén lezajlott események miatt fokozott figyelem kíséri;

| P. | mivel 2015. december 5-én volt a budapesti megállapodás aláírásának 20. évfordulója; mivel Ukrajna tiszteletben tartotta a megállapodás valamennyi rendelkezését, és előremutató álláspontot képviselt a nukleáris leszereléssel és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásával kapcsolatban, szemben az Orosz Föderációval, amely Ukrajna területe egy részének (a Krím félsziget) elfoglalása és a Kelet-Ukrajnában indított fegyveres agresszió által megszegte kötelezettségvállalásait; mivel ez veszélyes precedenst teremtett, hiszen egy olyan állam, amely – Ukrajna azon döntésére válaszul, hogy nukleáris fegyverekkel nem rendelkező államként csatlakozik az atomsorompó-szerződéshez – garantálta Ukrajna biztonságát, megsértette az ország szuverenitását és területi integritását, továbbá aláásta a nukleáris fegyverekkel rendelkező államok által nyújtott negatív biztonsági garanciák eszközének hitelét és általánosságban jelentősen károsította azt, továbbá kárt okozott az atomsorompó-szerződésnek, valamint annak az elképzelésnek, hogy a globális nukleáris leszerelést és az atomfegyverek elterjedésének megakadályozását a nemzetközi jogon és többoldalú szerződéseken alapulva elő lehet mozdítani; mivel súlyosan aggasztónak találja, hogy magas rangú orosz tisztviselők fenyegető hangvételű nyilatkozatai szerint Oroszországnak joga van nukleáris fegyvereket telepíteni és állomásoztatni a Krím félszigeten, ami globális következményekkel járna; mivel aggasztónak találja a 2014. decemberi új orosz katonai doktrínát, amely lehetővé teszi nukleáris fegyverek használatát nukleáris fegyverekkel nem rendelkező országgal szemben; |
| --- | --- |

P.

mivel 2015. december 5-én volt a budapesti megállapodás aláírásának 20. évfordulója; mivel Ukrajna tiszteletben tartotta a megállapodás valamennyi rendelkezését, és előremutató álláspontot képviselt a nukleáris leszereléssel és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásával kapcsolatban, szemben az Orosz Föderációval, amely Ukrajna területe egy részének (a Krím félsziget) elfoglalása és a Kelet-Ukrajnában indított fegyveres agresszió által megszegte kötelezettségvállalásait; mivel ez veszélyes precedenst teremtett, hiszen egy olyan állam, amely – Ukrajna azon döntésére válaszul, hogy nukleáris fegyverekkel nem rendelkező államként csatlakozik az atomsorompó-szerződéshez – garantálta Ukrajna biztonságát, megsértette az ország szuverenitását és területi integritását, továbbá aláásta a nukleáris fegyverekkel rendelkező államok által nyújtott negatív biztonsági garanciák eszközének hitelét és általánosságban jelentősen károsította azt, továbbá kárt okozott az atomsorompó-szerződésnek, valamint annak az elképzelésnek, hogy a globális nukleáris leszerelést és az atomfegyverek elterjedésének megakadályozását a nemzetközi jogon és többoldalú szerződéseken alapulva elő lehet mozdítani; mivel súlyosan aggasztónak találja, hogy magas rangú orosz tisztviselők fenyegető hangvételű nyilatkozatai szerint Oroszországnak joga van nukleáris fegyvereket telepíteni és állomásoztatni a Krím félszigeten, ami globális következményekkel járna; mivel aggasztónak találja a 2014. decemberi új orosz katonai doktrínát, amely lehetővé teszi nukleáris fegyverek használatát nukleáris fegyverekkel nem rendelkező országgal szemben;

| Q. | mivel Oroszország Iskander típusú, nukleáris fegyverek hordozására képes, rövid hatótávolságú rakétákat telepített Kalinyingrádba, illetve gyakorlatokat és átrepüléseket végez nukleáris fegyverek hordozására képes rendszerekkel, és mivel az orosz vezetés által a nukleáris elrettentés jelentőségéről tett nyilatkozatok, valamint Oroszország arra irányuló döntése, hogy felfüggeszti az Egyesült Államokkal 2000-ben kötött, a plutónium megsemmisítéséről és igazgatásáról szóló megállapodást, növelték az azzal kapcsolatos aggodalmakat, hogy Oroszország fokozottan támaszkodik nukleáris fegyverekre; |
| --- | --- |

Q.

mivel Oroszország Iskander típusú, nukleáris fegyverek hordozására képes, rövid hatótávolságú rakétákat telepített Kalinyingrádba, illetve gyakorlatokat és átrepüléseket végez nukleáris fegyverek hordozására képes rendszerekkel, és mivel az orosz vezetés által a nukleáris elrettentés jelentőségéről tett nyilatkozatok, valamint Oroszország arra irányuló döntése, hogy felfüggeszti az Egyesült Államokkal 2000-ben kötött, a plutónium megsemmisítéséről és igazgatásáról szóló megállapodást, növelték az azzal kapcsolatos aggodalmakat, hogy Oroszország fokozottan támaszkodik nukleáris fegyverekre;

| R. | mivel az Unió fontos szerepet játszik az Iránnal megegyezésben kidolgozott átfogó közös cselekvési terv részes feleként, és többek között teljes jogú tagja a megállapodás végrehajtását felügyelő vegyes bizottságnak; |
| --- | --- |

R.

mivel az Unió fontos szerepet játszik az Iránnal megegyezésben kidolgozott átfogó közös cselekvési terv részes feleként, és többek között teljes jogú tagja a megállapodás végrehajtását felügyelő vegyes bizottságnak;

| S. | mivel a KNDK 2016. szeptember 9-én, mindössze hónapokkal a 2016. január 6-i kísérlet után végrehajtotta ötödik nukleáris kísérletét; mivel ez a KNDK által „sikeres hidrogénbomba-kísérletnek” nevezett kísérlet egyértelműen sérti az országnak az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozataiban foglalt kötelezettségeit, illetve a két Korea közötti nukleáris leszerelésről szóló 1992. évi nyilatkozatot, amely kimondja, hogy a két Korea nem fejleszt ki és nem birtokol nukleáris fegyvereket; mivel bármely tömegpusztító fegyver – de különösen az atomfegyverek és hordozóeszközeik – elterjedése fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra nézve; mivel a KNDK 2003-ban bejelentette, hogy kilép az atomsorompó-szerződésből, 2006 óta nukleáris kísérleteket hajt végre, 2009-ben pedig hivatalosan bejelentette, hogy elrettentés céljából atomfegyvert fejlesztett ki, ami azzal jár, hogy a KNDK fokozott fenyegetést jelent északkelet-ázsiai szomszédaira, valamint a regionális és a nemzetközi békére és biztonságra nézve; |
| --- | --- |

S.

mivel a KNDK 2016. szeptember 9-én, mindössze hónapokkal a 2016. január 6-i kísérlet után végrehajtotta ötödik nukleáris kísérletét; mivel ez a KNDK által „sikeres hidrogénbomba-kísérletnek” nevezett kísérlet egyértelműen sérti az országnak az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozataiban foglalt kötelezettségeit, illetve a két Korea közötti nukleáris leszerelésről szóló 1992. évi nyilatkozatot, amely kimondja, hogy a két Korea nem fejleszt ki és nem birtokol nukleáris fegyvereket; mivel bármely tömegpusztító fegyver – de különösen az atomfegyverek és hordozóeszközeik – elterjedése fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra nézve; mivel a KNDK 2003-ban bejelentette, hogy kilép az atomsorompó-szerződésből, 2006 óta nukleáris kísérleteket hajt végre, 2009-ben pedig hivatalosan bejelentette, hogy elrettentés céljából atomfegyvert fejlesztett ki, ami azzal jár, hogy a KNDK fokozott fenyegetést jelent északkelet-ázsiai szomszédaira, valamint a regionális és a nemzetközi békére és biztonságra nézve;

| T. | mivel a 2003-as európai biztonsági stratégia szerint a tömegpusztító fegyverek elterjedése a biztonságunk elleni egyik lehető legsúlyosabb fenyegetés, a tömegpusztító fegyverekkel folytatott fegyverkezési versenyt is beleértve, és az EU elkötelezett a többoldalú szerződéses rendszerek egyetemes betartásának elérése és a szerződések, valamint ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseik megerősítése mellett; mivel a 2016. évi uniós globális stratégia egyáltalán nem említi a tömegpusztító fegyvereket, az atomfegyverek elterjedésének megakadályozását és a fegyverzet-ellenőrzést; |
| --- | --- |

T.

mivel a 2003-as európai biztonsági stratégia szerint a tömegpusztító fegyverek elterjedése a biztonságunk elleni egyik lehető legsúlyosabb fenyegetés, a tömegpusztító fegyverekkel folytatott fegyverkezési versenyt is beleértve, és az EU elkötelezett a többoldalú szerződéses rendszerek egyetemes betartásának elérése és a szerződések, valamint ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseik megerősítése mellett; mivel a 2016. évi uniós globális stratégia egyáltalán nem említi a tömegpusztító fegyvereket, az atomfegyverek elterjedésének megakadályozását és a fegyverzet-ellenőrzést;

| U. | mivel az Unió az atomsorompó-szerződés 2015. évi felülvizsgálati konferenciáját megelőző időszakban sajnálatos módon nem tudott közös álláspontot kialakítani a nukleáris leszerelést illetően, első alkalommal ismerve el, hogy „eltérő álláspontok” fogalmazódtak meg az atomfegyverek által okozott következményekkel kapcsolatban; mivel az említett konferencián a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozására irányuló regionális erőfeszítések folytatásával kapcsolatos véleménykülönbségek miatt nem sikerült záró dokumentumot elfogadni; |
| --- | --- |

U.

mivel az Unió az atomsorompó-szerződés 2015. évi felülvizsgálati konferenciáját megelőző időszakban sajnálatos módon nem tudott közös álláspontot kialakítani a nukleáris leszerelést illetően, első alkalommal ismerve el, hogy „eltérő álláspontok” fogalmazódtak meg az atomfegyverek által okozott következményekkel kapcsolatban; mivel az említett konferencián a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozására irányuló regionális erőfeszítések folytatásával kapcsolatos véleménykülönbségek miatt nem sikerült záró dokumentumot elfogadni;

| V. | mivel az Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy minden rendelkezésre álló megfelelő eszközt felhasznál a globális szinten aggodalmat keltő proliferációs programok megakadályozása, elhárítása, megállítása – és amennyiben lehetséges, felszámolása – érdekében, ahogyan azt a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni, az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott uniós stratégia egyértelműen kijelenti, és mivel biztosította a nonproliferációval foglalkozó európai független szellemi műhelyek szorosabb együttműködését az európai uniós Nonproliferációs Konzorcium keretében; |
| --- | --- |

V.

mivel az Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy minden rendelkezésre álló megfelelő eszközt felhasznál a globális szinten aggodalmat keltő proliferációs programok megakadályozása, elhárítása, megállítása – és amennyiben lehetséges, felszámolása – érdekében, ahogyan azt a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni, az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott uniós stratégia egyértelműen kijelenti, és mivel biztosította a nonproliferációval foglalkozó európai független szellemi műhelyek szorosabb együttműködését az európai uniós Nonproliferációs Konzorcium keretében;

| W. | mivel fontos a civil társadalom e nemzetközi folyamatba történő bevonásának átlátható módon történő támogatása és erősítése; |
| --- | --- |

W.

mivel fontos a civil társadalom e nemzetközi folyamatba történő bevonásának átlátható módon történő támogatása és erősítése;

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki egyrészt amiatt, hogy romlik a biztonsági helyzet az Európai Unió szomszédságában és azon túl, ami ahhoz vezethet, hogy elrettentés céljából ismét megindul a nukleáris fegyverkezés az állami és nem állami szereplők körében, másrészt a leszerelésre és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozására irányuló tényleges lépések végrehajtásának elmaradása miatt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja az atomfegyverrel rendelkező összes államot, hogy hozzanak konkrét ideiglenes intézkedéseket az atomfegyverek felrobbanása kockázatának csökkentésére, többek között az atomfegyverek készenléti állapotának csökkentésével és az atomfegyverek hadrendből való kivonásával és raktárakban való elhelyezésével, az atomfegyverek szerepének katonai doktrínájukban való visszaszorításával, valamint minden típusú atomfegyver számának gyors csökkentésével; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mély aggodalmát fejezi ki a közepes hatótávolságú nukleáris erőkről szóló szerződés (INF szerződés) lehetséges megsértései miatt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mélységes aggodalmát fejezi ki az Oroszország hozzáállása miatt megnövekedett nukleáris fenyegetés okán, amelynek világszinten hatása van a biztonságra, a stabilitásra és a kiszámíthatósára, valamint az Oroszország és a NATO közti kapcsolat romlása miatt, ideértve a közepes hatótávolságú nukleáris erőkről szóló szerződés (INF) esetleges megsértéseit, továbbá az atomfegyverek használatának fokozott hajlandóságára, illetve az atomfegyverek további európai területekre történő esetleges telepítésének mérlegelésére vonatkozó nyilatkozatokat; felhívja a figyelmet arra, hogy az orosz katonai gyakorlatok nukleáris fegyverek Lengyelország ellen történő bevetését modellezik, és mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Oroszország Iskander típusú nukleáris rakétavédelmi rendszereket telepített az uniós tagállamokkal, Lengyelországgal és Litvániával határos Kalinyingrád területére; emlékeztet arra, hogy a Nemzetközi Bíróság 1996-os tanácsadó véleményében úgy határozott, hogy a jelenleg érvényes nemzetközi jog értelmében nem lehet „végleges következtetésre jutni arról, hogy jogszerű vagy jogszerűtlen-e atomfegyvereknek valamely rendkívüli önvédelmi helyzetben lévő állam általi használata”; |
| --- | --- |

4.

| 5. | támogatja a 2016-os nukleáris biztonsági csúcstalálkozót, elismerve, hogy a nukleáris anyagok engedély nélküli kereskedelme és használata közvetlen és súlyos fenyegetést jelent a világ biztonságára, és várakozással tekint valamennyi fegyverkezésre alkalmas anyag teljes körű nyomon követésének és fizikai biztosításának elérése elé; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli az ENSZ nyitott munkacsoportja (OEWG) munkájának befejezését, amely az ENSZ Közgyűlés 70/33. számú határozatának megfelelően előmozdította a többoldalú nukleáris leszerelés ügyét; üdvözli az OEWG zárójelentésében szereplő és 2016. augusztus 19-én széles körű támogatással elfogadott, az ENSZ Közgyűléséhez intézett azon ajánlást, hogy 2017-ben hívjon össze egy valamennyi állam előtt nyitva álló konferenciát egy, a nukleáris fegyverek betiltását célzó, jogilag kötelező érvényű eszköz megvitatása érdekében, melynek végső célja a nukleáris fegyverek teljes körű megsemmisítése lenne; elismeri, hogy ez meg fogja erősíteni az atomfegyverek elterjedésének megakadályozására és a leszerelésre irányuló célkitűzéseket és kötelezettségeket, amelyeket az atomsorompó-szerződés tartalmaz, valamint segíteni fogja a globális biztonság és a nukleáris fegyverektől mentes világ létrehozásához szükséges feltételek kialakítását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felkéri az uniós tagállamokat, hogy támogassák a konferencia összehívását 2017-ben és konstruktív módon vegyenek részt annak folyamatában, és felhívja Federica Mogherini alelnököt/főképviselőt és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy konstruktív módon járuljanak hozzá a 2017. évi tárgyalási konferencia folyamatához; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet az Átfogó Atomcsend-szerződés (CTBT) 1996. szeptember 24-i aláírásra való megnyitásának 20. évfordulójára, és hangsúlyozza, hogy az egyetemes és nemzetközileg és hatékonyan ellenőrizhető atomcsend-szerződés a leghatékonyabb módja a nukleáris fegyverekkel végzett kísérleti robbantások és egyéb nukleáris robbantások betiltásának; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sürgeti a CTBT II. mellékletében felsorolt fennmaradó államokat, amelyek ratifikálására szükség van a CTBT hatálybalépéséhez, hogy a megújult sürgősséget tekintetbe véve minél hamarabb írják alá és ratifikálják a szerződést, hogy ez az alapvető nemzetközi eszköz további késlekedés nélkül teljes joghatással bírjon; ebben a tekintetben üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2310 (2016) sz. határozatának elfogadását; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nagyra értékeli az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által annak hatékony nemzetközi nyomon követési rendszerének befejezése és működtetése terén elért jelentős előrelépést, amely bizalomerősítő intézkedésként még a szerződés hatályba lépése nélkül is hozzájárul a regionális stabilitáshoz, erősíti a nukleáris nonproliferációs és leszerelési rendszert, és további tudományos és polgári előnyökkel jár az államok számára; kifejezi azon meggyőződését, hogy a nyomonkövetési rendszer folyamatos működtetéséhez a CTBTO Előkészítő Bizottsága továbbra is az államok finanszírozási hozzájárulásaira fog támaszkodni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | helyteleníti, hogy minden ellenkező remény ellenére az atomfegyverek újra megjelennek az atomfegyverrel rendelkező államok stratégiai tervezésében; szorgalmazza a párbeszéd elmélyítését valamennyi atomfegyverrel rendelkező állammal egy olyan közös menetrend érdekében, amelynek célja a nukleáris robbanófejkészletek fokozatos csökkentése; különösen támogatja az USA és Oroszország lépéseit a már telepített atomfegyvereik számának az új START-szerződés szerinti csökkentésére; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sajnálja e tekintetben, hogy az új START 2011-es hatálybalépése óta nincsenek további tárgyalások a telepített és nem telepített nukleáris robbanófejek, többek között a szubstratégiai nukleáris fegyverek sürgősen szükséges csökkentéséről, beleértve az Egyesült Államok és Oroszország által korábban elfogadott intézkedéseket a nem stratégiai és szubstratégiai besorolású rövid hatótávolságú és taktikai fegyverek számának csökkentéséről; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elismeri, hogy a rövid hatótávolságú, hadszíntéri, szubstratégiai megjelölésű nukleáris robbanófejek Európa területéről történő kölcsönös és egyidejű eltávolítása pozitívan járulhatna hozzá további nukleáris fegyverektől mentes övezetek feltételeinek megteremtéséhez, ezáltal hozzájárulva az atomsorompó-szerződésben foglalt nonproliferációs és leszerelési kötelezettségek teljesítéséhez, és eközben precedenst teremtve a további nukleáris leszerelés tekintetében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | az atommentes világ felé vezető pozitív lépésként méltatja az atommentes övezetek létrehozását; e tekintetben úgy véli, hogy önkéntes megállapodáson alapuló atommentes övezet létrehozása a Közel-Keleten a tartós és átfogó béke elérésének alapvető fontosságú eleme lenne a régióban; súlyos csalódottságának ad hangot ezzel kapcsolatban amiatt, hogy nem került sor az atomsorompó-szerződésben foglaltak szerint a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló 2012-es konferencia megrendezésére; |
| --- | --- |

14.

| 15. | támogatja a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) mandátumának megerősítésére irányuló további erőfeszítéseket, beleértve a NAÜ biztosítéki megállapodásaihoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvek általános érvényűvé tételét, valamint a bizalomépítő intézkedések kidolgozását célzó egyéb lépéseket; támogatja annak biztosítását, hogy elégséges erőforrások álljanak a NAÜ rendelkezésére ahhoz, hogy elláthassa fontos feladatát a nukleáris tevékenységek biztonságossá tétele terén; előrelépést sürget az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciáját előkészítő bizottság 2017. évi ülése, illetve a nukleáris leszerelésről szóló 2018. évi magas szintű konferencia során; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli a P5+1-ek és Irán között Irán nukleáris ambícióiról kötött megállapodást, és az átfogó közös cselekvési terv (JCPOA) maradéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében ösztönzi a felek közötti folyamatos együttműködést; meggyőződése, hogy a JCPOA – közismert nevén: az iráni nukleáris megállapodás – a multilaterális diplomácia és különösen az európai diplomácia jelentős eredménye, amelynek nemcsak az EU-iráni kapcsolatok számottevő javulását kell lehetővé tennie, hanem a stabilitás előmozdítását is az egész régióban; véleménye szerint az összes fél felelős a megállapodás szigorú és maradéktalan végrehajtásáért; üdvözli a Közös Bizottság létrejöttét, amelyben Irán és az E3/EU+3 (Kína, Franciaország, Németország, az Oroszországi Föderáció, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok képviselői, valamint az alelnök/főképviselő) vesznek részt; teljes mértékben támogatja az alelnököt/főképviselőt a JCPOA égisze alatt létrehozott Közös Bizottság koordinátori szerepében, és meggyőződése, hogy a JCPOA szigorú és teljes végrehajtása továbbra is rendkívül fontos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | elítéli a KNDK által végrehajtott legutóbbi nukleáris kísérleteket, valamint azt, hogy az ország elutasítja az ENSZ Biztonsági Tanácsa különböző határozatait, köztük a legutóbbi, 2016. március 2-i (2070. sz.) határozatot; sürgeti a KNDK-t, hogy tartózkodjon a további provokatív fellépéstől, teljes, ellenőrizhető és visszafordíthatatlan módon állítsa le nukleáris és ballisztikusrakéta-programját, hagyjon fel minden kapcsolódó tevékenységgel, és azonnal teljesítse nemzetközi kötelezettségeit, ideértve az ENSZ Biztonsági Tanácsának és a NAÜ kormányzótanácsának határozatait, valamint a leszereléssel és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásával kapcsolatos egyéb nemzetközi előírásokat, és térjen vissza a tárgyalóasztalhoz; felszólítja a KNDK-t, hogy haladéktalanul írja alá és erősítse meg az Átfogó Atomcsend Szerződést; megerősíti, hogy diplomáciai és politikai megoldást szeretne találni a KNDK-val kapcsolatos nukleáris kérdésre, és támogatja a hatoldalú megbeszélések újrakezdését; sürgeti Kínát, hogy gyakoroljon nagyobb nyomást a KNDK-ra; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli, hogy a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló záradékokat iktattak be a harmadik országokkal kötött uniós egyezményekbe és cselekvési tervekbe; hangsúlyozza, hogy ezen intézkedéseket az EU valamennyi partnerországának kivétel nélkül végre kell hajtania; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli az EU globális stratégiájának benyújtását, és sürgeti az EKSZ-t, hogy ennek nyomán tegye naprakésszé és bővítse ki a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló 2003-as uniós stratégiát és a fellépés új irányairól szóló 2009-es dokumentumot, figyelembe véve a fent ismertetett kérdéseket és problémákat annak érdekében, hogy az EU a többoldalú nukleáris leszerelési és nonproliferációs megállapodások megerősítésének és előmozdításának hajtóerejévé váljon; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli az e témákkal kapcsolatos rendszeres együttműködést az EU Nonproliferációs Konzorciuma és más civil társadalmi szervezetek és agytrösztök keretein belül, és felkéri az EKSZ tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáért és leszereléséért felelős főtanácsadója által irányított uniós Nonproliferációs Konzorciumot, hogy bővítse ki napirendjét, és vegye fel arra a leszerelést is; |
| --- | --- |

20.

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a tagállamoknak, a Bizottság alelnökének/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ leszerelési ügyekért felelős főképviselőjének, az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének és a NAÜ főigazgatójának, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa öt állandó tagja parlamentjeinek. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  HL C 440., 2015.12.30., 97. o.

(2)  HL C 349. E, 2010.12.22., 77. o.

(3)  HL L 196., 2012.7.24., 67. o.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/208 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/208

---

P8_TA(2016)0425

Európai önkéntes szolgálat

Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása az európai önkéntes szolgálatról és az önkéntesség előmozdításáról Európában (2016/2872(RSP))

(2018/C 215/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács 2009. november 27-i határozatára az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai évéről (2011) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2009. november 27-i határozatára az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai évéről (2011) (1),

| — | tekintettel „Az önkéntesség szerepéről az EU szakpolitikáiban: határokon átnyúló önkéntes tevékenységek elismerése és ösztönzése az EU-ban”című, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0568), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az önkéntesség szerepéről az EU szakpolitikáiban: határokon átnyúló önkéntes tevékenységek elismerése és ösztönzése az EU-ban”című, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0568),

| — | tekintettel az önkéntesség 2011-es európai éve szövetségének (EYV 2011 Alliance) az európai önkéntességre vonatkozó politikai menetrendjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az önkéntesség 2011-es európai éve szövetségének (EYV 2011 Alliance) az európai önkéntességre vonatkozó politikai menetrendjére,

| — | tekintettel a nem formális és az informális tanulás érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem formális és az informális tanulás érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (2),

| — | tekintettel az „Önkéntesség és önkéntes tevékenység Európában” című, 2013. december 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Önkéntesség és önkéntes tevékenység Európában” című, 2013. december 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által az önkéntes munka felméréséről szóló kézikönyvében (2011) az önkéntes munka definíciójára tett javaslatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által az önkéntes munka felméréséről szóló kézikönyvében (2011) az önkéntes munka definíciójára tett javaslatra;

| — | tekintettel „A határokon átnyúló önkéntes tevékenységek elismerése és ösztönzése az EU-ban” című, 2012. június 12-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A határokon átnyúló önkéntes tevékenységek elismerése és ösztönzése az EU-ban” című, 2012. június 12-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdítása érdekében vállalt önkéntesség szerepéről szóló, 2008. április 22-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdítása érdekében vállalt önkéntesség szerepéről szóló, 2008. április 22-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az önkéntesek jogairól és feladatköreiről szóló európai chartára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az önkéntesek jogairól és feladatköreiről szóló európai chartára (6),

| — | tekintettel az önkéntességről és az európai önkéntes szolgálatról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000107/2016 – B8-1803/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az önkéntességről és az európai önkéntes szolgálatról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000107/2016 – B8-1803/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | emlékeztetve arra, hogy 2016-ban az európai önkéntes szolgálat 20. évfordulóját ünnepli, valamint hogy e 20 év folyamán 100 000 önkéntest támogatott; |
| --- | --- |

A.

emlékeztetve arra, hogy 2016-ban az európai önkéntes szolgálat 20. évfordulóját ünnepli, valamint hogy e 20 év folyamán 100 000 önkéntest támogatott;

| B. | hangsúlyozva, hogy az önkéntesség európai éve (2011), amelyet az Európai Parlament határozottan támogatott, nagyszerű politikai lehetőséget kínált az európai önkéntesség hozzáadott értékének kiemelésére, és most, öt évvel később, az Európai Parlamentnek mérlegre kell tennie azokat a hatásokat, amelyeket az önkéntesség európai éve (2011) gyakorolt a szakpolitikák kialakításához biztosított hozzáadott érték tekintetében, és meg kell fontolnia azt, hogy az önkéntesség miként épül be a kulcsfontosságú európai programokba – mint például az Erasmus+ programba és az európai önkéntes szolgálatba; |
| --- | --- |

B.

hangsúlyozva, hogy az önkéntesség európai éve (2011), amelyet az Európai Parlament határozottan támogatott, nagyszerű politikai lehetőséget kínált az európai önkéntesség hozzáadott értékének kiemelésére, és most, öt évvel később, az Európai Parlamentnek mérlegre kell tennie azokat a hatásokat, amelyeket az önkéntesség európai éve (2011) gyakorolt a szakpolitikák kialakításához biztosított hozzáadott érték tekintetében, és meg kell fontolnia azt, hogy az önkéntesség miként épül be a kulcsfontosságú európai programokba – mint például az Erasmus+ programba és az európai önkéntes szolgálatba;

| C. | emlékeztetve arra, hogy az önkéntesség európai éve (2011) lendületet adott és háttérrel szolgált az önkéntesség számos nemzeti és jogi keretének létrehozásához és/vagy felülvizsgálatához Európa-szerte; hangsúlyozva azonban, hogy Európában még mindig nincs az önkéntességre vonatkozó, összehangolt szakpolitika, egységes kapcsolattartó ponttal az uniós intézményekben; |
| --- | --- |

C.

emlékeztetve arra, hogy az önkéntesség európai éve (2011) lendületet adott és háttérrel szolgált az önkéntesség számos nemzeti és jogi keretének létrehozásához és/vagy felülvizsgálatához Európa-szerte; hangsúlyozva azonban, hogy Európában még mindig nincs az önkéntességre vonatkozó, összehangolt szakpolitika, egységes kapcsolattartó ponttal az uniós intézményekben;

| D. | emlékeztetve arra, hogy az önkéntességet az emberek saját szabad akaratukból, saját választásuk és motivációjuk eredményeként vállalják, pénzügyi haszonszerzés szándéka nélkül; hangsúlyozva, hogy az önkéntességet a szolidaritáshoz vezető útként, illetve az emberi, társadalmi és környezetvédelmi szükségletek és problémák kezelési módjaként lehet meghatározni; |
| --- | --- |

D.

emlékeztetve arra, hogy az önkéntességet az emberek saját szabad akaratukból, saját választásuk és motivációjuk eredményeként vállalják, pénzügyi haszonszerzés szándéka nélkül; hangsúlyozva, hogy az önkéntességet a szolidaritáshoz vezető útként, illetve az emberi, társadalmi és környezetvédelmi szükségletek és problémák kezelési módjaként lehet meghatározni;

| E. | mivel az önkéntesség az aktív polgári szerepvállalás és a demokrácia, valamint a személyes fejlődés egyik fontos vetülete, amelynek keretében olyan európai értékek jelennek meg, mint a szolidaritás és a megkülönböztetésmentesség, és amely ezenfelül hozzájárul a részvételi demokrácia fejlesztéséhez és az emberi jogok Európai Unión belül és kívül történő előmozdításához; |
| --- | --- |

E.

mivel az önkéntesség az aktív polgári szerepvállalás és a demokrácia, valamint a személyes fejlődés egyik fontos vetülete, amelynek keretében olyan európai értékek jelennek meg, mint a szolidaritás és a megkülönböztetésmentesség, és amely ezenfelül hozzájárul a részvételi demokrácia fejlesztéséhez és az emberi jogok Európai Unión belül és kívül történő előmozdításához;

| F. | hangsúlyozva, hogy az önkéntesség értéket képvisel és fontos, mint a szolidaritás egyik leginkább látható kifejeződése, amely előmozdítja és elősegíti a társadalmi befogadást, társadalmi tőkét épít és hatást gyakorol a társadalom átalakítására, valamint mivel az önkéntesség hozzájárul mind a jól működő civil társadalom fejlődéséhez, amely kreatív és innovatív megoldásokat kínálhat a közös kihívásokra, mind a gazdasági növekedéshez, továbbá mivel az önkéntességet emiatt konkrét és célozott módon érdemes mérni, mind a gazdasági, mind a társadalmi tőke vonatkozásában; |
| --- | --- |

F.

hangsúlyozva, hogy az önkéntesség értéket képvisel és fontos, mint a szolidaritás egyik leginkább látható kifejeződése, amely előmozdítja és elősegíti a társadalmi befogadást, társadalmi tőkét épít és hatást gyakorol a társadalom átalakítására, valamint mivel az önkéntesség hozzájárul mind a jól működő civil társadalom fejlődéséhez, amely kreatív és innovatív megoldásokat kínálhat a közös kihívásokra, mind a gazdasági növekedéshez, továbbá mivel az önkéntességet emiatt konkrét és célozott módon érdemes mérni, mind a gazdasági, mind a társadalmi tőke vonatkozásában;

| G. | emlékeztetve arra, hogy a támogató környezet döntő szerepet játszik annak biztosításában, hogy több európai polgár vegyen részt önkéntességben, így garantálva az önkéntességi infrastruktúra, így az önkénteseket alkalmazó szervezetek méltányos finanszírozását, hogy maguk az önkéntesek és az általuk végzett tevékenységek részesüljenek támogatásban; |
| --- | --- |

G.

emlékeztetve arra, hogy a támogató környezet döntő szerepet játszik annak biztosításában, hogy több európai polgár vegyen részt önkéntességben, így garantálva az önkéntességi infrastruktúra, így az önkénteseket alkalmazó szervezetek méltányos finanszírozását, hogy maguk az önkéntesek és az általuk végzett tevékenységek részesüljenek támogatásban;

| H. | hangsúlyozva, hogy az önkéntesség olyan támogatási mechanizmusok és/vagy megfelelő szervezeti struktúrák együttes alkalmazását követeli meg, amelyek az önkéntesekre és az önkéntességre vonatkozó jogokat és kötelezettségeket állapítanak meg; |
| --- | --- |

H.

hangsúlyozva, hogy az önkéntesség olyan támogatási mechanizmusok és/vagy megfelelő szervezeti struktúrák együttes alkalmazását követeli meg, amelyek az önkéntesekre és az önkéntességre vonatkozó jogokat és kötelezettségeket állapítanak meg;

| I. | hangsúlyozva, hogy mindenki egyforma hozzáférésre jogosult az önkéntességi lehetőségekhez, és mindenkit megillet a védelem a megkülönbözetés valamennyi formájával szemben, és mindenki számára biztosítani kell a jogot, hogy önkéntes tevékenységét össze tudja hangolni magánéletével és munkájával annak érdekében, hogy önkéntes tevékenysége során bizonyos rugalmasságra tehessen szert; |
| --- | --- |

I.

hangsúlyozva, hogy mindenki egyforma hozzáférésre jogosult az önkéntességi lehetőségekhez, és mindenkit megillet a védelem a megkülönbözetés valamennyi formájával szemben, és mindenki számára biztosítani kell a jogot, hogy önkéntes tevékenységét össze tudja hangolni magánéletével és munkájával annak érdekében, hogy önkéntes tevékenysége során bizonyos rugalmasságra tehessen szert;

| J. | hangsúlyozza, hogy az önkéntesség társadalmi és gazdasági értékének elismerése döntő fontosságú annak érdekében, hogy valamennyi érdekelt fél megfelelő ösztönözésben részesüljön, ezáltal növelve az önkéntesség mennyiségét, minőségét és hatását; |
| --- | --- |

J.

hangsúlyozza, hogy az önkéntesség társadalmi és gazdasági értékének elismerése döntő fontosságú annak érdekében, hogy valamennyi érdekelt fél megfelelő ösztönözésben részesüljön, ezáltal növelve az önkéntesség mennyiségét, minőségét és hatását;

| K. | emlékeztet az európai önkéntesség fővárosa versenyre, amely Európa-szerte elismeri a településeknek a területükön tevékenykedő önkéntesek elismerése és támogatása tekintetében elért eredményeit; |
| --- | --- |

K.

emlékeztet az európai önkéntesség fővárosa versenyre, amely Európa-szerte elismeri a településeknek a területükön tevékenykedő önkéntesek elismerése és támogatása tekintetében elért eredményeit;

| L. | hangsúlyozva, hogy az új Erasmus+ program továbbra is lehetőséget biztosít önkéntes projektek finanszírozására és támogatására, nevezetesen az európai önkéntes szolgálat program révén, és hogy a DG ECHO létrehozta az EU Segítségnyújtó Önkéntesek programját, amely humanitárius segítségnyújtási projektekben nyújt gyakorlati támogatást; elismerve, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó új uniós többéves pénzügyi keret uniós forrásokat biztosít az önkéntességnek, többek között a jelenleg a DG HOME által kezelt és az önkéntességet prioritásként tekintő „Európa a polgárokért” program révén; megjegyzi azonban, hogy az önkéntes szervezetek továbbra is csak rendkívül korlátozott mértékben férnek hozzá a nagyobb uniós alapokhoz, így az európai strukturális és beruházási alapokhoz is; |
| --- | --- |

L.

hangsúlyozva, hogy az új Erasmus+ program továbbra is lehetőséget biztosít önkéntes projektek finanszírozására és támogatására, nevezetesen az európai önkéntes szolgálat program révén, és hogy a DG ECHO létrehozta az EU Segítségnyújtó Önkéntesek programját, amely humanitárius segítségnyújtási projektekben nyújt gyakorlati támogatást; elismerve, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó új uniós többéves pénzügyi keret uniós forrásokat biztosít az önkéntességnek, többek között a jelenleg a DG HOME által kezelt és az önkéntességet prioritásként tekintő „Európa a polgárokért” program révén; megjegyzi azonban, hogy az önkéntes szervezetek továbbra is csak rendkívül korlátozott mértékben férnek hozzá a nagyobb uniós alapokhoz, így az európai strukturális és beruházási alapokhoz is;

| M. | mivel az EU válasza a jelenlegi menekültügyi válságra megmutatta és egyben láthatóvá tette, mennyire fontos szerepet játszanak az önkéntesek, milyen módon testesítik meg az európai értékeket, hogyan járulnak hozzá az ellenálló képességhez, továbbá hogy rugalmas és pragmatikus megoldásokkal tudnak szolgálni a közös kihívásokra; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU válasza a jelenlegi menekültügyi válságra megmutatta és egyben láthatóvá tette, mennyire fontos szerepet játszanak az önkéntesek, milyen módon testesítik meg az európai értékeket, hogyan járulnak hozzá az ellenálló képességhez, továbbá hogy rugalmas és pragmatikus megoldásokkal tudnak szolgálni a közös kihívásokra;

| 1. | elismeri, hogy az önkéntesség a szolidaritás, a szabadság és a felelősség kifejeződése, amely hozzájárul az aktív polgári szerepvállaláshoz és a személyes emberi fejlődéshez, továbbá a társadalmi befogadás és a kohézió, valamint a képzés, az oktatás és a kultúrák közötti párbeszéd nélkülözhetetlen eszköze, ugyanakkor jelentősen hozzájárul az európai értékek terjesztéséhez; hangsúlyozza, hogy hasznát akkor is elismerik, amikor az önkéntes munkát a harmadik országokkal való kölcsönös megértés és a kultúrák közötti kapcsolatok előmozdítását célzó stratégiai eszközként használják; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rámutat annak fontosságára, hogy biztosított legyen az önkéntes fellépések olyan európai kerete, amely azonosítja a jogokat és kötelezettségeket, és amely elősegíti a mobilitást és a készségek elismerését; arra ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyeknek még meg kell határozniuk az önkéntesekre vonatkozó jogi környezetet, hogy használják az európai önkéntességre vonatkozó szakpolitikai menetrendben és az önkéntesek jogairól és feladatköreiről szóló európai chartában megfogalmazott ajánlásokat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a 2012. évi tanácsi ajánlás keretében hajtsanak végre konkrét érvényesítő eljárásokat a készségek és tapasztalatok jobb megértése és összehasonlíthatósága biztosítása érdekében; kéri, hogy az európai készségútlevéllel és az Europass-szal kapcsolatos valamennyi jövőbeli kezdeményezés során helyezzenek nagyobb hangsúlyt az önkéntességre, mint informális és nem formális tanulásra; emlékeztet, hogy az önkéntesség segít az embereknek olyan készségeket és kompetenciákat elsajátítani, amelyek megkönnyítik a munkaerőpiacra való belépésüket; hangsúlyozza, hogy az önkénteseket nem szabad helyettes munkaerőnek tekintetni, illetve akként használni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy Európában csaknem 100 millió, valamennyi korcsoporthoz tartozó polgár tevékenykedik önkéntesként, és munkájuk az EU GDP-je mintegy 5 %-ának megtermeléséhez járul hozzá; felhívja a Bizottságot, hogy az önkénteseket nagyobb mértékben középpontba állító politikaformálás révén vegye figyelembe az önkéntesek által biztosított termékek és szolgáltatások gazdasági értékét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | javasolja, hogy támogassák és hajtsák végre azt az elképzelést, hogy az önkéntesként eltöltött idő beszámítható legyen az uniós támogatások társfinanszírozásába, amint azt a Bizottság az új költségvetési rendeletre vonatkozó javaslatában ajánlotta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja az Eurostatot, hogy támogassa ebben a tagállamokat annak biztosítása érdekében, hogy összehasonlítható adatokat gyűjtsenek Európában, valamint hogy dolgozzon ki az önkéntesség társadalmi hatásának mérésére szolgáló, az EU egészére kiterjedő mutatókat és módszertanokat; sürgeti a tagállamokat, hogy fogadják el a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által kidolgozott rendszert az önkéntesség gazdasági értékének mérésére; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy hozzanak létre megfelelően finanszírozott, nemzeti önkéntes szolgálati rendszereket, és javítsák az önkéntességi lehetőségekkel kapcsolatos minőségi információkhoz való hozzáférést országos és helyi szinten egyaránt, különös tekintettel a meglévő információs hálózatokra és az egymás közti tájékoztatásnyújtásra, valamint felhívja a tagállamokat országos polgári szolgálati központok létrehozására, amelyek emellett minden korosztály számára hirdetnék a nemzetközi önkéntes lehetőségeket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő egy összehangoltabb európai önkéntességi szakpolitika kialakítását egy egységes bizottsági kapcsolattartó pont létrehozása érdekében, amely kapcsolatot teremtene az egyedi kezdeményezések és programok között és javítaná az önkéntességi programokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a nemzeti önkéntes szolgálat, a polgári szolgálat és a szolidaritási hadtest rendszeréről, valamint a potenciális önkéntesek lehetőségeiről az egyes tagállamokban, hogy könnyebbé váljon a kölcsönös megértés és a bevált gyakorlatok terjedése, valamint egy, a meglévő önkéntességi lehetőségeket kiegészítő, európai polgári szolgálat létrehozásának lehetőségéről – mindezt az európai polgárság erősítésének céljával; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tudomásul veszi a Bizottság egy új, európai ifjúsági önkéntességi kezdeményezés, az úgynevezett EU Szolidaritási Hadtest létrehozására irányuló elképzelését; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje e kezdeményezés hozzáadott értékét, mely a civil társadalom által végzett munkához való hozzájárulást célozza, valamint hogy gondoskodjon arról, hogy a Szolidaritási Hadtest kialakításakor az önkéntes szervezetek is szerepet kapjanak; véleménye szerint továbbá biztosítani kell, hogy annak végrehajtása ne veszélyeztesse a más programokra már elkülönített forrásokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | támogatja a Bizottságot és a tagállamokat az európai önkéntes szolgálat 20. évfordulójának megünneplésében; ragaszkodik ahhoz, hogy az európai önkéntes szolgálat az abban szerepet vállaló egyének és szervezetek, valamint az egész társadalom javát szolgálja, és hogy az európai önkéntes szolgálatnak erősítenie kell az Erasmus+ program polgári szerepvállalási dimenzióját; hangsúlyozza, hogy az európai önkéntes szolgálatot népszerűsíteni kell a fiatalok, különösen az önkéntesség és a mobilitás iránt még nem érdeklődő fiatalok körében, motiválva őket és megváltoztatva hozzáállásukat, az idősebb nemzedékeket sem kizárva, hiszen ők is fontos szerepet játszhatnak, például mentorként; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ösztönzi a tagállamokat, hogy hogy az ifjabb nemzedékek szolidaritásra és a polgári szerepvállalásra történő nevelésének eszközeként oktatási és képzési rendszereikben népszerűsítsék az európai önkéntes szolgálatot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az európai önkéntes szolgálat minőségi önkéntes helyek kínálatán alapul, és tiszteletben tartja az önkéntesekre vonatkozó chartát és a tanulói mobilitás minőségi chartájának elveit, továbbá hogy az európai önkéntes szolgálatnak olyan struktúrán kell alapulnia, amely ösztönzi, hogy az önkéntes szervezetek fogadószervezetekké váljanak, ezáltal biztosítva számukra megfelelő támogatást és képzést, ugyanakkor megerősítve azon koordináló szervezetek szerepét, amelyek nagyszámú fogadószervezetet támogatnak, például az adminisztrációt és a képzést illetően; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy az európai önkéntes szolgálatnak lehetővé kell tennie a programhoz való gyors és könnyű hozzáférést, és ezért felszólít a jelenlegi jelentkezési rendszerek egyszerűsítésére; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a külföldi önkéntesség során való tapasztalatszerzést követően meg kell erősíteni a nyomon követést és a helyi dimenziót posztorientációs és posztintegrációs képzés formájában nyújtott támogatás révén, melyet nem csupán az indulás előtt, hanem a visszatérés után is biztosítanak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sürgeti a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy tegyenek elérhetővé megfelelő forrásokat, egyszerűsítsék az adminisztratív eljárásokat és nyújtsanak adókedvezményt az önkéntes szervezetek és hálózatok, különösen a kisméretű és korlátozott eszközökkel rendelkező szervezetek számára; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy minőségi mentorálást kell biztosítani a teljes folyamat során az önkéntesek felelős irányítása révén és azáltal, hogy felhívják az önkéntesek figyelmét a szervezettel és a közösséggel szembeni saját felelősségükre; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kéri, hogy a Bizottság az önkéntesség szociális, emberi és állampolgári értékeit középpontba helyezve javítsa és alakítsa át az európai önkéntes szolgálattal kapcsolatos kommunikációs stratégiát; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az önkéntesség szerepet játszik az aktív időskorban, és az önkéntes tevékenységek európai éve (2011) és az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai éve (2012) által adott lendületet kihasználva erősíti mind a fiatal, mind az idős polgároknak a polgári szerepvállalás terén betöltött szerepét; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  HL L 17., 2010.1.22., 43. o.

(2)  HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0549.

(4)  HL C 332. E, 2013.11.15., 14. o.

(5)  HL C 259. E, 2009.10.29., 9. o.

(6)  http://ec.europa.eu/citizenship/pdf/volunteering_charter_en.pdf

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/212

---

P8_TA(2016)0426

Az EU 2013–2015 közötti időszakra szóló ifjúsági stratégiája

Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása az EU 2013–2015 közötti időszakra szóló ifjúsági stratégiájának értékeléséről (2015/2351(INI))

(2018/C 215/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14., 15., 21., 24. és 32. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14., 15., 21., 24. és 32. cikkére,

| — | tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a Tanács állásfoglalására a 2016–2018-as időszakra szóló uniós ifjúsági munkatervről (2) és 2014. május 20-i állásfoglalására 2014–2015-ös időszakra szóló uniós ifjúsági munkatervről (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács állásfoglalására a 2016–2018-as időszakra szóló uniós ifjúsági munkatervről (2) és 2014. május 20-i állásfoglalására 2014–2015-ös időszakra szóló uniós ifjúsági munkatervről (3),

| — | tekintettel a Tanács ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i ajánlására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i ajánlására (4),

| — | tekintettel a Tanács ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés létrehozásáról szóló, 2013. február 7–8-i következtetéseire (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés létrehozásáról szóló, 2013. február 7–8-i következtetéseire (5),

| — | tekintettel a Tanács ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló, 2009. november 27-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló, 2009. november 27-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (7),

| — | tekintettel „Az Erasmus+ program és a szakképzési mobilitás támogatásának más eszközei – az egész életen át tartó tanulás perspektívájából” című, 2016. április 12-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Erasmus+ program és a szakképzési mobilitás támogatásának más eszközei – az egész életen át tartó tanulás perspektívájából” című, 2016. április 12-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az európai uniós oktatási miniszterek nem hivatalos ülésén, 2015. március 17-én Párizsban elfogadott, a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló Párizsi Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós oktatási miniszterek nem hivatalos ülésén, 2015. március 17-én Párizsban elfogadott, a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló Párizsi Nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Tanács és a Bizottság 2015. évi, a Tanács által 2015. november 23-án elfogadott közös jelentéstervezetére az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a Bizottság 2015. évi, a Tanács által 2015. november 23-án elfogadott közös jelentéstervezetére az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018),

| — | tekintettel „A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentéstervezete az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018)” című, 2015. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2015)0429) és „A nyitott koordinációs módszer ifjúságpolitikai alkalmazásának eredményei, különös tekintettel a második ciklusra (2013–2015)” (SWD(2015)0168) és „A fiatalok helyzete az EU-ban” (SWD(2015)0169) című bizottsági közleményekhez csatolt bizottsági belső munkadokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentéstervezete az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018)” című, 2015. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2015)0429) és „A nyitott koordinációs módszer ifjúságpolitikai alkalmazásának eredményei, különös tekintettel a második ciklusra (2013–2015)” (SWD(2015)0168) és „A fiatalok helyzete az EU-ban” (SWD(2015)0169) című bizottsági közleményekhez csatolt bizottsági belső munkadokumentumokra,

| — | tekintettel a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra,

| — | tekintettel „A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentéstervezete az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) – Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés új prioritásai (Oktatás és képzés 2020)” című, 2015. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2015)0408), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentéstervezete az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) – Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés új prioritásai (Oktatás és képzés 2020)” című, 2015. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2015)0408),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel 2013. szeptember 11-i állásfoglalására az EU 2010-2012 közötti időszakra szóló ifjúsági stratégiájának végrehajtásáról (9) és „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése” című, 2010. május 18-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2013. szeptember 11-i állásfoglalására az EU 2010-2012 közötti időszakra szóló ifjúsági stratégiájának végrehajtásáról (9) és „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése” című, 2010. május 18-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az európai uniós ismeretek iskolai elsajátításáról szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós ismeretek iskolai elsajátításáról szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a fiatalok vállalkozói készségének oktatás és képzés révén történő előmozdításáról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalok vállalkozói készségének oktatás és képzés révén történő előmozdításáról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a bolognai folyamat végrehajtásának nyomon követéséről szóló, 2015. április 28-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bolognai folyamat végrehajtásának nyomon követéséről szóló, 2015. április 28-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Európai Ifjúsági Fórumon bemutatott európai ifjúságpolitikai árnyékjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ifjúsági Fórumon bemutatott európai ifjúságpolitikai árnyékjelentésre,

| — | tekintettel a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló, 2014. március 10-i tanácsi ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló, 2014. március 10-i tanácsi ajánlásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0250/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0250/2016),

| A. | mivel a fiatalokat aktívan be kell vonni minden ifjúsági szakpolitika tervezésébe, kifejlesztésébe, végrehajtásába, nyomon követésébe és értékelésébe; |
| --- | --- |

A.

mivel a fiatalokat aktívan be kell vonni minden ifjúsági szakpolitika tervezésébe, kifejlesztésébe, végrehajtásába, nyomon követésébe és értékelésébe;

| B. | mivel nemzeti és uniós szinten megfelelőbb, hatékonyabb és összehangoltabb ifjúságpolitikákkal és a gazdasági, foglalkoztatási és szociális politikák forrásainak célzottabb felhasználásával kell segíteni és felvértezni a fiatalokat, hogy meg tudják oldani súlyos aktuális problémáikat és kezelni tudják a jövőben előttük álló kihívásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel nemzeti és uniós szinten megfelelőbb, hatékonyabb és összehangoltabb ifjúságpolitikákkal és a gazdasági, foglalkoztatási és szociális politikák forrásainak célzottabb felhasználásával kell segíteni és felvértezni a fiatalokat, hogy meg tudják oldani súlyos aktuális problémáikat és kezelni tudják a jövőben előttük álló kihívásokat;

| C. | mivel meg kell erősíteni az ifjúságpolitika érvényesülését és az ágazatokon átívelő együttműködést, az EU-n belüli szociális dimenziót, valamint az európai ifjúsági stratégia és az egyéb európai stratégiák (mint például az ifjúságra, oktatási és szakképzési stratégiára, az egészségügyre és foglalkoztatásra vonatkozó stratégiák) közötti szinergiát annak biztosítása érdekében, hogy a jelenlegi és jövőbeni politikai döntéshozatal képes legyen hatékony választ adni a súlyos gazdasági, foglalkoztatási és szociális problémákkal küzdő fiatalok helyzetére és minden igényére, és mivel e tekintetben alapvető fontosságú az ifjúsági szervezetek hozzájárulása a politikai döntéshozatalhoz; |
| --- | --- |

C.

mivel meg kell erősíteni az ifjúságpolitika érvényesülését és az ágazatokon átívelő együttműködést, az EU-n belüli szociális dimenziót, valamint az európai ifjúsági stratégia és az egyéb európai stratégiák (mint például az ifjúságra, oktatási és szakképzési stratégiára, az egészségügyre és foglalkoztatásra vonatkozó stratégiák) közötti szinergiát annak biztosítása érdekében, hogy a jelenlegi és jövőbeni politikai döntéshozatal képes legyen hatékony választ adni a súlyos gazdasági, foglalkoztatási és szociális problémákkal küzdő fiatalok helyzetére és minden igényére, és mivel e tekintetben alapvető fontosságú az ifjúsági szervezetek hozzájárulása a politikai döntéshozatalhoz;

| D. | mivel a nyitott koordinációs módszert alkalmazzák az ifjúságpolitikában, a foglalkoztatás területén folytatott európai együttműködés mintájára; |
| --- | --- |

D.

mivel a nyitott koordinációs módszert alkalmazzák az ifjúságpolitikában, a foglalkoztatás területén folytatott európai együttműködés mintájára;

| E. | mivel az Erasmus+ program egészének egyik célkitűzése az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés (2010–2018) megújított keretének megvalósításához való hozzájárulás; mivel e tekintetben biztosítani kell az ifjúsági szervezetek projekttámogatáshoz való hozzáférését a megújult Erasmus+ program keretében, illetve a kis projektek támogatásra jogosultsága útjában álló akadályok felszámolását is; |
| --- | --- |

E.

mivel az Erasmus+ program egészének egyik célkitűzése az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés (2010–2018) megújított keretének megvalósításához való hozzájárulás; mivel e tekintetben biztosítani kell az ifjúsági szervezetek projekttámogatáshoz való hozzáférését a megújult Erasmus+ program keretében, illetve a kis projektek támogatásra jogosultsága útjában álló akadályok felszámolását is;

| F. | mivel az EU ifjúsági stratégiája (2010–2018) nyolc cselekvési területet határoz meg, melyeken fellépés szükséges: oktatás és képzés, foglalkoztatás és vállalkozói készség, egészség és jólét, részvétel, önkéntes tevékenységek, társadalmi befogadás, az ifjúság és a világ, valamint kreativitás és kultúra; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU ifjúsági stratégiája (2010–2018) nyolc cselekvési területet határoz meg, melyeken fellépés szükséges: oktatás és képzés, foglalkoztatás és vállalkozói készség, egészség és jólét, részvétel, önkéntes tevékenységek, társadalmi befogadás, az ifjúság és a világ, valamint kreativitás és kultúra;

| G. | mivel az EU ifjúsági stratégiájának harmadik és utolsó hároméves ciklusa (2010–2018) minden fiatal, különösen pedig a hátrányos helyzetűek társadalmi befogadására, a demokratikus és civil életben való részvétel erősítésére és a munkaerőpiaci könnyebb átmenetre összpontosít; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU ifjúsági stratégiájának harmadik és utolsó hároméves ciklusa (2010–2018) minden fiatal, különösen pedig a hátrányos helyzetűek társadalmi befogadására, a demokratikus és civil életben való részvétel erősítésére és a munkaerőpiaci könnyebb átmenetre összpontosít;

| H. | mivel az EU ifjúsági stratégiája (2010–2018) hangsúlyozza a döntéshozók és a fiatalok, valamint az ifjúsági szervezetek közötti folyamatos strukturált párbeszéd szükségességét; rámutat ugyanakkor arra, hogy az EU-ban az ifjúsági szervezetek 57 %-a úgy véli, hogy a fiatalok tapasztalatait nem veszik figyelembe az ifjúsági szakpolitikák kidolgozási folyamatában; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU ifjúsági stratégiája (2010–2018) hangsúlyozza a döntéshozók és a fiatalok, valamint az ifjúsági szervezetek közötti folyamatos strukturált párbeszéd szükségességét; rámutat ugyanakkor arra, hogy az EU-ban az ifjúsági szervezetek 57 %-a úgy véli, hogy a fiatalok tapasztalatait nem veszik figyelembe az ifjúsági szakpolitikák kidolgozási folyamatában;

| I. | mivel az ifjúságpolitikának a jogokon kell alapulnia és a fiatalok fejlődését kell támogatnia, úgy biztosítva a fiatalok jogainak és potenciáljának érvényesülését, hogy közben nem bélyegez meg specifikus csoportokat; |
| --- | --- |

I.

mivel az ifjúságpolitikának a jogokon kell alapulnia és a fiatalok fejlődését kell támogatnia, úgy biztosítva a fiatalok jogainak és potenciáljának érvényesülését, hogy közben nem bélyegez meg specifikus csoportokat;

| J. | mivel fontos hangsúlyozni, hogy a fiatalok sokféleképpen elkötelezik magukat politikai téren, de a választásokon egyre alacsonyabb létszámban vesznek részt; |
| --- | --- |

J.

mivel fontos hangsúlyozni, hogy a fiatalok sokféleképpen elkötelezik magukat politikai téren, de a választásokon egyre alacsonyabb létszámban vesznek részt;

| K. | mivel fontos biztosítani, hogy minden fiatal hozzáférjen a színvonalas – formális és informális – oktatáshoz és képzéshez, tekintve, hogy a napjaink európai fiataljai számos tagállamban magas munkanélküliségi rátákkal, a szegénység és a társadalom perifériájára szorulás fokozott kockázatával szembesülnek, különösen a kevéssé képzett fiatalok, a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-ek) a speciális szükségletű személyek, a hátrányos gazdasági-társadalmi hátterűek, az etnikai kisebbségek, a migránsok és menedékkérők, akik nagyobb eséllyel válnak munkanélkülivé és kirekesztetté; |
| --- | --- |

K.

mivel fontos biztosítani, hogy minden fiatal hozzáférjen a színvonalas – formális és informális – oktatáshoz és képzéshez, tekintve, hogy a napjaink európai fiataljai számos tagállamban magas munkanélküliségi rátákkal, a szegénység és a társadalom perifériájára szorulás fokozott kockázatával szembesülnek, különösen a kevéssé képzett fiatalok, a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-ek) a speciális szükségletű személyek, a hátrányos gazdasági-társadalmi hátterűek, az etnikai kisebbségek, a migránsok és menedékkérők, akik nagyobb eséllyel válnak munkanélkülivé és kirekesztetté;

| L. | mivel folyamatos erőfeszítésre van szükség a fiatal nők – különösen a szülési szabadságról visszatérők és az egyedülálló anyák – és a fiatal migránsok, az iskolából kimaradók, az alacsony képzettségűek, a fogyatékossággal élő fiatalok és egyáltalán a hátrányos megkülönböztetésnek kitett fiatalok munkaerőpiaci részvétele fokozása érdekében; |
| --- | --- |

L.

mivel folyamatos erőfeszítésre van szükség a fiatal nők – különösen a szülési szabadságról visszatérők és az egyedülálló anyák – és a fiatal migránsok, az iskolából kimaradók, az alacsony képzettségűek, a fogyatékossággal élő fiatalok és egyáltalán a hátrányos megkülönböztetésnek kitett fiatalok munkaerőpiaci részvétele fokozása érdekében;

| M. | mivel az oktatás segíthet a társadalmi szerepvállalás fiatalok általi elutasításának, a fiatalok marginalizálódásának és radikalizálódásának, valamint az ifjúsági munkanélküliségnek a kezelésében, valamint az EU alapját képező fő értékek jelentőségének a fiatalok körében való tudatosításában; mivel a kölcsönös tisztelet kialakítása, valamint a fiatalok oktatásba és társadalmi életbe való beillesztése, továbbá az előítéletek és az intolerancia leküzdése érdekében döntő fontosságú az interkulturális és vallásközi megközelítés; |
| --- | --- |

M.

mivel az oktatás segíthet a társadalmi szerepvállalás fiatalok általi elutasításának, a fiatalok marginalizálódásának és radikalizálódásának, valamint az ifjúsági munkanélküliségnek a kezelésében, valamint az EU alapját képező fő értékek jelentőségének a fiatalok körében való tudatosításában; mivel a kölcsönös tisztelet kialakítása, valamint a fiatalok oktatásba és társadalmi életbe való beillesztése, továbbá az előítéletek és az intolerancia leküzdése érdekében döntő fontosságú az interkulturális és vallásközi megközelítés;

| N. | mivel a sporttevékenységek specifikus jellege és a hátrányos helyzetű fiatalok, különösen a menekültek és migránsok társadalmi befogadásához való hozzájárulásuk azt jelzi, hogy elősegítik a xenofóbia és a rasszizmus felszámolását; |
| --- | --- |

N.

mivel a sporttevékenységek specifikus jellege és a hátrányos helyzetű fiatalok, különösen a menekültek és migránsok társadalmi befogadásához való hozzájárulásuk azt jelzi, hogy elősegítik a xenofóbia és a rasszizmus felszámolását;

| O. | mivel a fiatalok a jövőt jelentik, és az európai társadalmak jövője szempontjából a lehetőségek hatalmas tárával bíró erőforrásként kell rájuk tekinteni; |
| --- | --- |

O.

mivel a fiatalok a jövőt jelentik, és az európai társadalmak jövője szempontjából a lehetőségek hatalmas tárával bíró erőforrásként kell rájuk tekinteni;

| P. | mivel kulcsfontosságú beépíteni az ifjúsági szakpolitikákba a nemi dimenziót, amely a politikakidolgozás minden szakaszában figyelembe veszi a fiatal nők és lányok különleges körülményeit és az előttük álló kihívásokat; mivel az ifjúsági szakpolitikákba a nemekre tekintettel levő, konkrét intézkedéseket kell belefoglalni olyan kérdések tekintetében, mint például a nők és lányok elleni erőszak leküzdése, a nemi életre és párkapcsolatra való felkészítés és a nemek egyenlőségéről szóló oktatás; |
| --- | --- |

P.

mivel kulcsfontosságú beépíteni az ifjúsági szakpolitikákba a nemi dimenziót, amely a politikakidolgozás minden szakaszában figyelembe veszi a fiatal nők és lányok különleges körülményeit és az előttük álló kihívásokat; mivel az ifjúsági szakpolitikákba a nemekre tekintettel levő, konkrét intézkedéseket kell belefoglalni olyan kérdések tekintetében, mint például a nők és lányok elleni erőszak leküzdése, a nemi életre és párkapcsolatra való felkészítés és a nemek egyenlőségéről szóló oktatás;

| Q. | mivel az ifjúságpolitikák kialakításakor és végrehajtásakor külön figyelmet kell fordítani a többszörös megkülönböztetéstől szenvedő fiatalok, köztük a fogyatékossággal élők, a mentális egészségi problémákkal küzdők, és a magukat LMBTI-személynek valló fiatalok szükségleteire is; |
| --- | --- |

Q.

mivel az ifjúságpolitikák kialakításakor és végrehajtásakor külön figyelmet kell fordítani a többszörös megkülönböztetéstől szenvedő fiatalok, köztük a fogyatékossággal élők, a mentális egészségi problémákkal küzdők, és a magukat LMBTI-személynek valló fiatalok szükségleteire is;

| R. | mivel az európai ifjúsági stratégia központi prioritásai között kell szerepelnie a társadalmi befogadásnak és a szociális mobilitásnak, és ezért a stratégiának külön meg kell céloznia a kiszolgáltatott rétegek fiataljait, például azokat, akiket szegénység és társadalmi kirekesztés fenyeget, az elszigetelt vidéki, vagy az olyan, marginalizált közösségekből származó fiatalokat, mint például az etnikai kisebbségek, a menekültek és menedékkérők; |
| --- | --- |

R.

mivel az európai ifjúsági stratégia központi prioritásai között kell szerepelnie a társadalmi befogadásnak és a szociális mobilitásnak, és ezért a stratégiának külön meg kell céloznia a kiszolgáltatott rétegek fiataljait, például azokat, akiket szegénység és társadalmi kirekesztés fenyeget, az elszigetelt vidéki, vagy az olyan, marginalizált közösségekből származó fiatalokat, mint például az etnikai kisebbségek, a menekültek és menedékkérők;

Általános ajánlások

| 1. | üdvözli a 2015. szeptember 15-i uniós ifjúsági jelentést, mely az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018) szóló, az EU ifjúsági stratégiája legutóbbi hároméves ciklusának főbb eredményeit és a következő ciklusra javasolt prioritásait tartalmazó bizottsági közleményen (COM(2015)0429) alapul; ajánlja az európai uniós, a regionális és a helyi hatóságoknak, hogy az uniós szinten ifjúsági szakpolitikákkal foglalkozó különféle programokat megfelelően ismertessék, hajtsák végre és koordinálják, hogy az elkövetkező szociális és oktatási kihívások tekintetében megfeleljenek az új igényeknek; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a nyitott koordinációs módszer az ifjúságpolitika kialakításához megfelelő, de nem elégséges eszköz, amelyet más intézkedésekkel ki kell egészíteni; megismétli az ifjúságpolitikai kérdésekkel kapcsolatos, helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten folytatott szorosabb együttműködésre és a bevált gyakorlatok megosztására irányuló felhívását; sürgeti a tagállamokat, hogy állapodjanak meg egyértelmű mutatókban és küszöbértékekben, hogy lehetővé váljék az elért haladás nyomon követése; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő fiatalokat be kell vonni a foglalkoztatásba annak érdekében, hogy aktív résztvevőkként és valódi hozzájárulókként független életet élhessenek és teljes mértékben integrálódjanak a társadalomba; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok – ifjúsági szervezetek és szervezetbe nem tömörülő egyének – bevonásának eszközeként fontos a strukturált párbeszéd; hangsúlyozza e tekintetben, hogy növelni és javítani kell a folyamat hatókörét, láthatóságát és minőségét, külön figyelmet fordítva a kiszolgáltatott és marginalizálódott csoportokra, annak érdekében, hogy valamennyi szinten hatékonyabban dolgozzák ki, hajtsák végre és értékeljék az ifjúságpolitikákat, valamint ösztönözzék az aktív polgárságot a fiatalok körében; felszólít a strukturált párbeszéd erősítésére, amely a fiatalok számára minőségi részvételi eszköz az ifjúságpolitikai együttműködés következő keretében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tudomásul veszi a 2013–2015 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia második ciklusának hatását az ifjúságpolitika rugalmas, ágazatközi és többszintű részvételt biztosító megközelítése jelentőségének hangsúlyozásában; méltányolja a témában az ifjúsági szervezetekkel folytatott strukturált párbeszédet; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a fiatalok hozzáférését a jó minőségű oktatáshoz, képzéshez és foglalkoztatáshoz; emlékeztet az ifjúsági stratégia által támogatott nyolc cselekvési területre; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az Unió riasztóan magas ifjúsági munkanélküliségi rátájára, a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET) fiatalok magas és rendkívül változó arányára, valamint a fiatalok szegénysége és társadalmi kirekesztődése jelentette kihívásokra való tekintettel az ifjúsági stratégia nagy jelentőséggel bír; hangsúlyozza, hogy a következő (2016–2018-as) ciklusnak az ifjúsági munkanélküliség okai – például a korai iskolaelhagyás – felismerésével és kezelésével, a vállalkozó szellem fiatalok közötti előmozdításával, az oktatásba, a szakmai gyakorlatokba, a tanulószerződéses gyakorlati képzésekbe, valamint a munkaerőpiaci lehetőségeket, szükségleteket és fejleményeket tükröző készségekre irányuló szakképzésbe történő beruházásokkal, továbbá a munkaerőpiaci átmenetnek az oktatási programok, a foglalkoztatáspolitika és a munkaerőpiaci igények jobb összehangolását biztosító intézkedések révén történő megkönnyítésével hozzá kell járulnia az ifjúsági stratégia két célkitűzéséhez; rámutat arra, hogy a munkaerőpiaci szereplőket támogatni kell az ifjúsági garancia végrehajtására irányuló erőfeszítéseikben, annak biztosítása érdekében, hogy legkésőbb az iskola befejezése után négy hónappal a fiatalok vagy munkába álljanak, vagy pedig oktatásban vagy szakmai (át)képzésben vegyenek részt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az uniós ifjúsági stratégia hatékony végrehajtásának szorosan össze kell kapcsolódnia az Európa 2020 stratégia kiemelt célkitűzéseinek elérésével, különösen azokéval, melyek szerint el kell érni a 20 és 64 év közöttiek 75 %-os foglalkoztatását, és minél több fiatalt ki kell emelni a szegénységből és a társadalmi kirekesztésből; megállapítja, hogy annak ellenére, hogy a legtöbb tagállamban 2013 óta csökkent a munkanélküli fiatalok száma, továbbra is valós probléma, hogy az ifjúsági munkanélküliség még mindig közel kétszerese a teljes munkanélküliségi rátának, és csaknem 8 millió fiatal európai még mindig munkanélküli; kiemeli ezért a tagállamokon belül és azok között a munkaerő-kínálat és -kereslet közötti területi eltérések az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálja (EURES) átalakításán keresztül történő kezelésének fontosságát, a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeinek javítása és a fokozottabb társadalmi kohézió elérése érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen, hogy az Unió ifjúsági stratégiájának következő ciklusában annak célkitűzései között szerepeljenek a fiatal menekültek és menedékkérők, biztosítsák a velük való egyenlő és megkülönböztetéstől mentes bánásmódot, az oktatáshoz, a képzéshez és a foglalkoztatáshoz való hozzáférésüket, társadalmi befogadásukat, és ezáltal segítsék őket abban, hogy a fogadó országban felépítsék identitásukat, kiaknázzák tehetségüket és a bennük rejlő potenciált, valamint elkerüljék marginalizálódást és a kiábrándulást; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aggodalmának ad hangot az agyelszívás jelensége és az ebből fakadó veszélyek miatt, amelyek egyes tagállamokat fenyegetnek, különösen azokat, amelyek nehézségekkel küzdenek és kiigazítási programokban vesznek részt, ahol a tömeges munkanélküliség miatt a végzettek egyre nagyobb száma arra kényszerül, hogy külföldre menjen, megfosztva az országokat a legértékesebb és legtermelékenyebb emberi erőforrásaiktól; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza az új technológiákban rejlő lehetőséget a fiatalok megszólítására, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy használják ki e technológiákat a fiatalokkal folyó párbeszéd és a fiatalok társadalmi részvétellel kapcsolatos képességének erősítésére; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a fiatalok és az ifjúsági szervezetek részt vegyenek a prioritások meghatározásában és a 2018 utáni időszakra szóló uniós ifjúságpolitikai együttműködési keret kidolgozásában; |
| --- | --- |

11.

| 12. | azt javasolja a tagállamoknak és az EU-nak, hogy végezzenek hatásvizsgálatot a fiatalokat megcélzó politikákra vonatkozóan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy a legjobb gyakorlatok megosztása, tényekkel alátámasztott döntéshozatal elősegítése, szakértői csoportok, társaktól való tanulás és egymás értékelése a fiatalok támogatását célzó eredményközpontú ágazatközi együttműködés fontos eszközei; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a lehető legnagyobb hatás elérése érdekében terjesszék e tevékenységek eredményeit; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza a valamennyi szinten és különösen a fiatalokat érintő különböző uniós stratégiák (az ifjúsággal, az oktatási és képzési stratégiával, az egészséggel és a foglalkoztatással stb. kapcsolatos jelenlegi és jövőbeli uniós stratégiák) között megvalósuló ágazatközi együttműködés fontosságát; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiemeli annak fontosságát és szükségességét, hogy megerősítsék és továbbfejlesszék az iskolai erőszak és zaklatás megelőzését célzó stratégiákat és kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiemeli a többek között családok, vallási közösségek, iskolák, helyi közösségek, ifjúsági szövetségek, ifjúságvédelemmel foglalkozó szakemberek és a formális, nem formális vagy informális oktatás közötti, minden gyermek vagy fiatal adott igényeinek megfelelő magas színvonalú együttműködés fontosságát a fiatalok teljes társadalmi beilleszkedés felé terelésében, azáltal, hogy biztosítják számukra a fejlődéshez és a tanuláshoz szükséges biztonságos helyet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | javasolja a helyi és regionális hatóságok bevonását az ifjúságpolitikába, különösen azokban a tagállamokban, ahol e terület hatáskörükbe tartozik; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza az egészséges életforma népszerűsítésének fontosságát a betegségek megelőzése érdekében, és szükségesnek tartja, hogy a fiatalok helytálló tájékoztatást és segítséget kapjanak olyan súlyos mentális egészségügyi problémák esetében, mint a dohányzás, az alkohol- és a drogfogyasztás és -függőség; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet arra az értékre, amelyet a generációk közötti dimenzió ifjúságpolitikákba való beépítése hordoz, valamint a különböző generációk közötti megfelelőbb párbeszéd kialakításának szükségességére; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy fontos foglalkozni azon fiatalok szegénységével, akik társadalmi-gazdasági szempontból szükséget szenvednek, akiknek szülei munkanélküliek vagy akik nem tudtak kitörni családjuk társadalmilag és gazdaságilag meghatározott helyzetéből; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sürgeti a tagállamokat, hogy nyújtsanak hatékony képzést nemzeti nyelven, a többnyelvűség és a megkülönböztetésmentesség elvei szerint, a nemzeti jogszabályok és az európai elvek alapján, és növeljék az olyan oktatási intézmények támogatását, amelyek a nemzeti vagy nyelvi kisebbségek anyanyelvén oktatnak; |
| --- | --- |

21.

| 22. | emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt célkitűzése az, hogy az oktatást és a képzést idő előtt elhagyók arányát 10 % alá kell csökkenteni; hangsúlyozza a korai iskolaelhagyás – mint a munkanélküliséghez hozzájáruló tényező – elleni küzdelem szükségességét, az oktatási ágazat, az állami foglalkoztatási szolgálatok és a szociális partnerek közötti párbeszéd révén, azonosítva az iskolarendszer és a társadalom hiányosságait, támogatva a tanulókat abban, hogy megtalálják saját tanulási módszereiket, releváns és vonzó tanterveket kidolgozva, egy – különösen a korai iskolaelhagyás első jeleinek felmerülésekor – minden diák számára elérhető, határozott és megfelelően kialakított, személyre szabott útmutatási rendszer felállításával, a diákok munkaerőpiaci és pályafutási lehetőségekről, köztük műszaki és kézműves munkalehetőségekről történő megfelelő tájékoztatásával, a tudomány, technológia, mérnöki tudományok és matematika (STEM) oktatása és a duális szakképzés, valamint a minőségi tanulószerződéses gyakorlati képzés és (kötelező) szakmai gyakorlatok biztosításával, illetve szakképzés formájában második esélyt adva a diákoknak; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek közzé ismereteken és kutatási eredményeken alapuló jelentéseket a fiatalok szociális helyzetéről és életkörülményeiről, valamint készítsenek nemzeti akcióterveket és azokat hajtsák végre következetesen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy az Unió ifjúsági stratégiájában foglalt célkitűzések elérése szempontjából központi jelentőségűnek kell lennie a több lehetőség és az esélyegyenlőség valamennyi fiatal számára történő biztosításának, a társadalmi befogadás, a nemek közötti egyenlőség és a szolidaritás támogatásának, valamint a fiatalokat érintő mindenféle – különösen a nemen, a faji vagy etnikai származáson, illetve a fogyatékosságon alapuló – megkülönböztetés elleni küzdelemnek; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy az ifjúságpolitikákat és a nemzeti stratégiákat a fiatalokkal és a fiatalok számára kell kidolgozni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kifejezetten üdvözli az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéből (2010–2018) származó előnyöket: a keret javítja a tagállamok és az Európai Unió közötti együttműködést, valamint a fiatalok előtt megnyitja és megteremti számukra az európai integrációs projekt nyújtotta lehetőségeket és előnyöket, továbbá ennek megfelelően szorgalmazza, hogy a Bizottság készítse el és fejlessze tovább a 2018 utáni időszakra szóló keretet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felszólítja a tagállamokat a fiatal menekültek integrálásához szükséges oktatási struktúrák bevezetésére, lehetővé téve számukra azon állam nyelvének elsajátítását, ahol menedékjogot kaptak, megkezdett képzésük befejezését vagy azt, hogy meglévő készségeiket európai szintűre fejlesszék annak érdekében, hogy könnyebben integrálódjanak a munkaerőpiacba és az európai társadalomba; |
| --- | --- |

27.

| 28. | célzott intézkedésekre szólít fel az iskolából kimaradókra vonatkozóan, akiknek tanácsadásra, készségfejlesztésre és képzésre van szükségük, felszólít továbbá a kisgyermekkori nevelésen belüli olyan hatékony rendszer kialakítására, amely azonosítja azokat, akiket fenyeget az iskolából való kimaradás vagy a NEET-fiatallá válás veszélye, annak érdekében, hogy fiatal koruktól kezdve segítséget kapjanak és kivezessék őket e hátrányos helyzetből; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bátorítja a tagállamokat, hogy a nyugdíjjal kapcsolatos politikáikba építsék bele a generációk közötti szolidaritás elvét, és vegyék figyelembe e politikák fiatalokra gyakorolt jelenlegi és jövőbeli hatását; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli az európai uniós ismeretek iskolai elsajátításáról szóló, 2016. április 12-i állásfoglalását, és ennek megfelelően felszólítja a tagállamokat, hogy – célba véve különösen a formális, nem formális és informális oktatási szolgáltatók együttműködését – a formális, nem formális és informális oktatáson keresztül támogassák az Európai Unióval kapcsolatos ismeretek és tudás növelését, amely egy folyamatos uniós ifjúsági stratégia révén sikerülhet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólítja a tagállamokat, hogy különösen helyi szinten szorosabban vonják be a végrehajtási folyamatba a független szervezeteket, valamint javítsák a 2018 utáni időszakra vonatkozó stratégiában meglévő eljárások közötti koordinációt (például az ifjúság jólétével foglalkozó bizottságokban való uniós részvétel stb. révén) annak érdekében, hogy az uniós ifjúsági stratégia továbbra is hasznos legyen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy a fiatalokat szilárd és elmélyült ismeretekkel kell felruházni az EU-ról, többek között az EU alapvető értékeiről, az uniós kormányzásról és a döntéshozatali folyamatokról, lehetővé téve számukra ezáltal, hogy megalapozott véleményt formáljanak az EU-ról, és felelős és aktív európai polgárokká váljanak; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az oktatás uniós dimenziójának támogatása terén, hogy a tanulókat felkészítsék az egyre összetettebb és integráltabb Unióban való életre és munkára, amelyet formálni tudnak és amelyet formálniuk is kell majd; |
| --- | --- |

32.

Foglalkoztatás és oktatás

| 33. | felszólítja a tagállamokat, hogy a lehető legjobban használják ki a rendelkezésre álló uniós és nemzeti politikák és pénzügyi keretek nyújtotta lehetőségeket a fiatalok képezte emberi erőforrásokba és a minőségi és biztos munkahelyek létrehozásába való megfelelő beruházás támogatására; minden szinten ragaszkodik a fiatalok készségeinek és kompetenciáinak fejlődését szolgáló mobilitási rendszerekhez, amelyek önbizalmat adnak nekik, növelik a kíváncsiságukat és érdeklődésüket a tanulás és a társadalmi részvétel más formái iránt; határozottan javasolja a mobilitás révén kifejlesztett készségek elismerését és értékelését; felszólítja az EU-t és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fiatalok jobban hozzáférjenek a számukra előnyös programokkal és kezdeményezésekkel kapcsolatos információkhoz; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sürgeti a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre az Erasmus+ programot, különösen annak a tanulószerződéses gyakorlati képzési elemét, még jobban előmozdítva ezzel a fiatalok körében a határokon átnyúló képzést és pályaválasztást, valamint a munkavállalói mobilitást, egy egész életre szóló – például nyelvi – készségeket és kompetenciákat nyújtva számukra, kiszélesítve munkaerőpiaci és társadalmi részvételi lehetőségeiket és esélyeiket, függetlenül egyetemi képesítésüktől, készségeiktől vagy képzettségi szintjüktől; aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a gyakornokok mobilitása még nem érte el a kívánt szintet, és felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, a vállalatokat és az iskolákat, hogy találjanak módokat a gyakornokok mobilitása előtt fennmaradó akadályok leküzdésére; életkorukra és gyakran instabil pénzügyi helyzetükre tekintettel hangsúlyozza a fiatalok mobilitási projektjei támogatásának fontosságát, többek között a mobilitás bizonyos közvetlen korlátai, például a szállással és a közlekedéssel kapcsolatos nehézségek felszámolása révén; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kéri, hogy a más tagállamok munkaügyi és képzési gyakorlatai jobb megértésének elősegítése érdekében biztosítsanak jobb lehetőségeket a szakképzésben részt vevő diákok számára a szomszédos országokban végzendő szakmai gyakorlatokra, például az olyan diákok utazási költségeinek finanszírozása révén, akik továbbra is saját országukban élnek; rámutat arra, hogy képzéssel kapcsolatos mobilitás lényeges előnyt jelent a munkaerő-piacra való belépés során, valamint az európai projekt megértése és az abban való részvétel tekintetében is, annak megtapasztalása révén; hangsúlyozza egy európai keret végrehajtásának fontosságát a mobilitás előmozdítása érdekében a tanulószerződéses gyakorlati képzés és a szakképzés terén; felszólít továbbá arra, hogy a tagállamok teljes körűen használják ki az EURES-hálózatot a fiatal munkavállalók Unión belüli mobilitásának támogatására, a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket is ideértve; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kiemeli az olyan alapvető készségek, mint például az ikt, a matematika, a kritikus gondolkodás, az idegen nyelvek, a mobilitás stb. oktatásának és elsajátításának fontosságát, amelyek segítségével a fiatalok könnyen képesek alkalmazkodni a változó társadalmi és gazdasági környezethez; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy például az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében rendelkezésre álló pénzeszközök átcsoportosításával lendítsék fel az ikt-képzést, hogy valamennyi fiatalt felruházzák a munkaerőpiacon hasznos és fontos e-készségekkel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ismételten hangsúlyozza hogy az információs és kommunikációs technológiák fontos szerepet játszanak a fiatalok személyes és szakmai fejlődésében, és elismeri az azokban rejlő lehetőséget, hogy fokozzák a fiatalok szerepvállalását azáltal, hogy a társadalmi problémákra válaszul közel hozzák őket egymáshoz, és lehetővé teszik számukra, hogy földrajzi, társadalmi, vallási, nemekkel kapcsolatos és gazdasági korlátokon átívelően kapcsolatba lépjenek egymással; ezért kéri a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy minden fiatalt naprakész ikt-ismeretekkel és kompetenciákkal ruházzanak fel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre olyan ifjúsági és oktatási programokat, amelyek képessé teszik a fiatal nőket és lányokat arra, és segíti őket a téren, hogy belépjenek a hagyományosan férfiak által uralt ágazatokba, ahol ők alulreprezentáltak, mint például a vállalkozások, az ikt, valamint a természettudományok, a technológia, a mérnöki tudományok és a matematika (science, technology, engineering, mathematics – STEM); |
| --- | --- |

39.

| 40. | ismételten hangsúlyozza a STEM- és az ikt-ágazat, valamint a művészet és dizájn és a kreatív iparágak közötti szinergiákban rejlő hatalmas lehetőséget, ezáltal a STEM-et STEAM-mé alakítva (science, technology, engineering, art, mathematics – természettudományok, technológia, mérnöki tudományok, művészetek és matematika) és hangsúlyozza az ezen szinergiákban rejlő azon lehetőséget, hogy egyre több fiatalt, különösen nőket és lányokat vonzzanak a STEM-ágazatokba; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felszólítja a tagállamokat, hogy bátorítsák a nőket arra, hogy képezzék magukat és építsenek karriert olyan ágazatokban, ahol alulképviseltek, így például a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika terén, illetve az IT-ágazatban; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy a fiataloknak a modern társadalomban való munka, tanulás és aktív részvétel érdekében lehetőséget kell biztosítani legalább az alapszintű digitális készségek elsajátítására, valamint arra, hogy ismereteket szerezzenek a médiáról és megértsék azt; |
| --- | --- |

42.

| 43. | megállapítja, hogy sok tagállamban a fiatalok még akkor sem rendelkeznek feltétlenül a szegénységi küszöb fölötti életszínvonalhoz szükséges eszközökkel, ha sikeresen megküzdenek az elhelyezkedés valós kihívásával; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felszólít az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés folytatására; felszólít a szabályozás és a források utólagos kiigazítására vonatkozó javaslatok megtételére a meglévő végrehajtási akadályoknak a jelenlegi pénzügyi keret lezárásáig megvalósuló felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhív az oktatási és képzési tantervek és a változó munkaerőpiaci szükségletek között minden szinten megvalósuló jobb koordinációra; tájékoztató, figyelemfelkeltő és a mobilitási programokat felértékelő kampányok indítására szólít fel az Unióban működő iskolákban és szakképző intézményekben az uniós gazdasági, szociális és területi kohéziós politika céljainak teljesítése érdekében, valamint tekintetbe véve a városi, városkörnyéki és vidéki területek közötti makacs különbségeket; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy fontos a tudás értékének fenntartása, a törekvés az átfogó ismeretek oktatására és a biztos alapokra; ösztönzi a vállalkozások és az egyetemek közötti párbeszéd és együttműködés erősítését annak érdekében, hogy olyan oktatási programokat fejlesszenek ki, amelyek hozzásegítik a fiatalokat a megkívánt készségek, ismeretek és kompetenciák megszerzéséhez; ebben az összefüggésben felszólít az oktatási intézmények, a vállalkozások, különösen a kkv-k, valamint a foglalkoztatási szolgálatok közötti szorosabb együttműködésre; azt javasolja, hogy a tagállamok vegyék át egymástól az e tekintetben bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy holisztikus és befogadó oktatási megközelítésre van szükség ahhoz, hogy minden diák úgy érezze, szívesen látják és bevonják, és felelősséget érezzen a saját oktatásával kapcsolatos döntések meghozataláért; rámutat arra, hogy az iskolát képesítés nélkül elhagyó diákok jelentik társadalmaink számára a legnagyobb kihívást, a jelenség leküzdése pedig az egyik legfőbb célkitűzést, mivel az társadalmi kirekesztéshez vezet; rámutat arra, hogy a képzési rendszerek kiigazítása mellett konkrét intézkedéseket kell bevezetni a legnagyobb nehézségekkel küzdők számára; emlékeztet arra, hogy a szakmai gyakorlatoknak és a tanulószerződéses gyakorlati képzéseknek foglalkoztatáshoz kell vezetniük, valamint a munkafeltételeknek és a kijelölt feladatoknak képessé kell tenniük a gyakornokokat a munkaerőpiacra való belépéshez szükséges gyakorlati tapasztalatok megszerzésére és fontosabb készségek elsajátítására; úgy véli, hogy az ifjúsági munkanélküliség problémájának megoldásához alapvető fontosságú a regionális és helyi, állami és magánszektorbeli érdekelt felek részvétele a szakpolitikák helyes kombinációjának kialakításában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felszólítja a tagállamokat olyan intézkedések végrehajtására, melyek megkönnyítik a fiatalok számára az oktatás és a munka közötti átmenetet, például minőségi szakmai gyakorlatok és tanulószerződéses gyakorlati képzések nyújtása révén, a fiatalokat a munkaerőpiacra történő belépéskor érő hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében egyértelműen meghatározott jogok – például a szociális védelemhez, az írásban kötött kötelező erejű szerződéshez és a tisztességes bérezéshez való jog – számukra történő biztosításával, valamint a diákoknak a jövőbeli munkaerőpiaci lehetőségekről történő megfelelő tájékoztatása révén; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza, hogy a munkanélküliség aránya a végzettség szintjének növekedésével egyértelműen csökken, ezért az Unióban támogatni kell és beruházásokkal kell segíteni a fiatalok rendelkezésére álló felsőoktatási lehetőségeket; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mindazonáltal rámutat arra, hogy az oktatásnak nem csak a munkaerőpiaci igényekhez igazodó készségeket és kompetenciákat kellene biztosítania, hanem a fiatalok egyéni fejlődéséhez és kibontakozásához is hozzá kell járulnia, hogy proaktív és felelős polgárokká váljanak; ezért hangsúlyozza az állampolgári ismeretek oktatásának szükségességét az oktatási rendszer egészében, a formális és a nem formális oktatásban egyaránt; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a tehetséges sportoló fiataloknak a kettős karrier lehetőségét, hogy fejleszthessék sporttehetségüket és egyben oktatási készségeket is szerezhessenek; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy az oktatás és képzés valamennyi szintjébe és minden formájába be kell építeni a vállalkozói ismeretek oktatásának elemeit, mivel azáltal, hogy a fiatalokban már korán elvetik a vállalkozói szellem magját, hatékonyan felvehetik a küzdelmet az ifjúsági munkanélküliséggel; e tekintetben az egyetemi közösség és a vállalkozások közötti aktív párbeszédre és együttműködésre ösztönöz olyan oktatási programok kialakítása révén, amelyek hozzásegítik a fiatalokat a megkívánt készségek és kompetenciák megszerzéséhez; ezenkívül hangsúlyozza, hogy olyan szakpolitikákat kell elősegíteni és fenntartani, amelyek ösztönzik a fiatalok vállalkozását, különösen a kulturális és kreatív területen, valamint a sport terén biztos és minőségi munkahelyek létrehozása és a közösségek szociális fejlődésének és kohéziójának előmozdítása érdekében; ezenkívül hangsúlyozza az önkéntes munka által kínált lehetőségeket a készségek megszerzése és a személyes fejlődés terén, valamint hogy a fiatalok megtalálják a saját szakmájukat; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rámutat arra, hogy a vállalkozói készség megköveteli a transzverzális készségek, köztük például a kreativitás, a kritikai gondolkodásmód, a csapatmunka és a kezdeményezőkészség fejlesztését, amelyek hozzájárulnak a fiatalok személyes és szakmai fejlődéséhez, és megkönnyítik a munkaerőpiacra való átmenetüket; úgy véli ezért, hogy meg kell könnyíteni és ösztönözni kell a vállalkozók oktatási folyamatban való részvételét; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy több beruházás kerüljön a start-upokhoz és a vállalkozást indító fiatalokhoz, és segítsék elő a kezdőtőkéhez és olyan központokhoz való hozzáférésüket, ahol tapasztalt üzleti mentoroktól kaphatnak tanácsot; |
| --- | --- |

53.

| 54. | emlékeztet arra, hogy a foglalkoztatás és a vállalkozói tevékenység része az uniós ifjúsági stratégia (2010–2018) nyolc prioritásának; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munka és a nem formális képzés – különösen az olyan, fiatal vállalkozókat célzó szervezeteken és ifjúsági szervezeteken keresztül, amelyek lehetőséget biztosítanak a fiatalok számára, hogy innovatív projekteket fejlesszenek ki, vállalkozói tapasztalatokat szerezzenek, valamint megszerezzék a saját vállalkozásuk elindításához szükséges pénzeszközöket és önbizalmat – központi szerepet tölt be a fiatalok kreatív és innovatív potenciáljának fejlesztésében, ideértve a vállalkozói szellemet, valamint a vállalkozói és polgári készségeket is; hangsúlyozza, hogy Európában a fiatalok foglalkoztatásának érdekében a vállalkozói tevékenységet és az innovatív induló vállalkozásokat támogató környezetet kell teremteni; hangsúlyozza, hogy el kell távolítani minden akadályt, amely a fiatalok számára ötleteik, lehetőségeik és készségeik kibontakoztatásának útjában áll; |
| --- | --- |

54.

| 55. | a vállalkozói szellem fokozott középpontba állítását javasolja az uniós ifjúsági stratégiában a gazdasági növekedés fellendítésének kulcsaként; megállapítja, hogy 2014-ben öt fiatal európai közül csak egy akart saját vállalkozást indítani, és a vállalkozásindítást továbbra is nehéznek találták; elsődleges fontosságúnak tekinti a vállalkozói kultúra korai fejlesztését, a munkavégzés és a tanulás kombinálását lehetővé tevő munkaügyi szabályozás rugalmasságát, a duális képzést és a pénzügyi támogatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

55.

| 56. | emlékeztet arra, hogy a kreatív iparágak a leginkább vállalkozó szellemű és a leggyorsabban növekvő iparágak között vannak, és hogy a kreatív oktatás több területen is felhasználható készségeket fejleszt, így kreatív gondolkodásmódot, problémamegoldó készséget, csapatmunkát és találékonyságot; elismeri, hogy a művészetek és a média különösen vonzó a fiatalok számára; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza a szociális vállalkozásoknak az innováció motorjaként, valamint a társadalmi fejlődésben és a foglalkoztatásban betöltött fontos szerepét, és ezért felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy fokozzák azok támogatását, és erősítsék meg azok szerepét; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a vállalkozói szellem ösztönzésére vállalkozóbarát és az induló vállalkozásoknak kedvező környezet megteremtésével a vállalkozásindítás fokozása érdekében, ami magában foglalhatja a bankhitelek egyszerűsített folyósítását biztosító rendszereket és intézkedéseket, a szabályok egyszerűsítését, valamint adókedvezmény-rendszerek kialakítását és olyan intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy megvalósíthassák saját vállalkozási ötleteiket; támogatja azon oktatási módszereket, amelyek segítik a vállalkozói és a kreatív gondolkodásmódot és a friss diplomások fiatal vállalkozókként történő felvételét; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok munkanélküliségének megoldásához a tagállamoknak magasan képzett karriertanácsadókra van szükségük, akik mind a felsőoktatási, mind a szakmai képzési lehetőségekkel tisztában vannak, és jól ismerik az aktuális munkaerőpiacot, a tagállamokban várható fejleményeket és az azok gazdaságán belüli új ágazatokat; |
| --- | --- |

59.

| 60. | arra biztatja a tagállamokat, hogy lakástámogatás, kedvezmények és személyijövedelemadó-csökkentés révén biztosítsanak támogatást a fiatalok számára ahhoz, hogy elkezdhessék független életüket és saját családot alapíthassanak, valamint biztosítsanak számukra kedvezményes diákhitelt; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza az informális, nem formális és egész életen át tartó tanulás révén megszerzett készségek elismerését, mivel ezek elismerése döntő fontosságú az egyének eltérő, sokoldalú tanulásának láthatóvá tétele és érvényesítése szempontjából, különösen a korlátozottabb lehetőségekkel rendelkező fiatalok esetében; rámutat, hogy a készségek érvényesítése hozzájárul a formális oktatáshoz és új szakmai lehetőségekhez való hozzáféréshez, erősítve ugyanakkor az önbecsülést és a tanulási motivációt, hozzájárul továbbá a fiatalok értékei, adottságai és készségei kialakításához, továbbá a polgárságról és a demokratikus részvételről való ismeretek megszerzéséhez minden szinten; sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák az átfogó érvényesítési mechanizmusok 2018-ra történő kialakítása érdekében tett erőfeszítéseket, melyet a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló 2012. december 20-i tanácsi ajánlás indított el, valamennyi jelentős érdekelt féllel, például a fiatalok szervezeteivel szoros együttműködés mellett; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kiemeli, hogy a formális, informális és nem formális oktatás – például egyesületi tevékenység részeként –fontos szerepet játszik az értékek, a képességek és a készségek fejlesztésében a fiatalok körében, valamint a polgársággal és a demokratikus szerepvállalással kapcsolatos ismeretszerzésben; felhívja a figyelmet a tagállamokban rendelkezésre álló képzési lehetőségek és modellek széles skálájára, és különösen a duális szakképzésre, amely megkönnyítheti az átmenetet az oktatásból és képzésből a foglalkoztatásba; támogatja az egész életen át tartó tanulásra irányuló politikák végrehajtását; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a formális, informális és nem formális tanulás, valamint a szakmai gyakorlatok során szerzett készségek és kompetenciák európai szintű elismerését a szakképzett munkaerő európai munkaerőpiacon megfigyelhető hiánya és az ugyanitt tapasztalható strukturális munkaerőhiány áthidalása érdekében, és a vonatkozó uniós programok keretében támogassák az ilyen tevékenységeket; szorgalmazza továbbá, hogy a határokon átnyúló munkaerőpiacban érdekelt diákok helyzetének és foglalkoztathatóságának megerősítése érdekében a szakképzés területén fektessenek nagyobb hangsúlyt a nyelvekre, főként a szomszédos országok nyelveire; |
| --- | --- |

62.

| 63. | megjegyzi, hogy a digitalizálás jelenlegi hulláma és az új munkaerőpiaci trendek miatt egyre több fiatal találkozik a foglalkoztatás új formáival, amelyek a rugalmasság és a biztonság között egyensúlyoznak; hangsúlyozza, hogy fontos a fiatalok megfelelő oktatása, amely hangsúlyozza a szociális biztonsági mechanizmusok fontosságát a szakmai előmenetel vonatkozásában; |
| --- | --- |

63.

| 64. | úgy véli, hogy a korai beavatkozás és a proaktív munkaerőpiaci politikák a több generáción áthúzódó depriváció tüneti kezelésétől a kockázatok korai azonosítása és kezelése felé történő elmozdulást tükrözik, melyek célja a munkanélküliség megelőzése és az ismételt beilleszkedés megkönnyítése; külön felhívja a figyelmet a legmarginalizáltabb és a munkanélküliség kockázatának leginkább kitett csoportok helyzetére; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza a nyitott és alacsony küszöbbel rendelkező programok fontosságát a kevésbé ösztönző környezetből származó fiatalokkal való munka esetében; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok oktatási és foglalkoztatási lehetőségeinek javításához és az egész életen át tartó tanuláshoz fontos a képesítések és felsőfokú képesítések határokon átnyúló kölcsönös elismerésének és megfeleltetésének garantálása a minőségbiztosítási keretrendszer megerősítése érdekében; felszólít a képesítések és felsőfokú képesítések határokon átnyúló kölcsönös elismerésének és megfeleltetésének folyamatos bővítésére, értékelésére és a változó képzési követelményekhez való igazítására, és megjegyzi, hogy ezt biztosítani kell európai szinten és minden országban, amely csatlakozott az európai felsőoktatási térséghez és amelyet az európai képesítési keretrendszerben felsorolnak; |
| --- | --- |

66.

| 67. | hangsúlyozza e tekintetben a nem formális és az informális tanulás, valamint a sport- és önkéntes tevékenységekben való részvétel fontos szerepét az állampolgári, a szociális és az interkulturális kompetenciák és készségek ösztönzésében; hangsúlyozza, hogy egyes országok jelentős előrelépést tettek a megfelelő jogi keret kialakítása terén, míg mások nehézségekkel küzdenek az átfogó érvényesítési stratégiák létrehozása terén; hangsúlyozza ezért, hogy átfogó stratégiákat kell kialakítani az érvényesítés lehetővé tételéhez; |
| --- | --- |

67.

| 68. | hangsúlyozza, hogy kezelni kell a szakképzett munkaerő hiányát, valamint a készségkereslet és -kínálat közötti eltéréseket a tanulók és oktatók mobilitásának elősegítése és megkönnyítése révén, minden meglévő uniós eszköz és program jobb kihasználásával; rámutat arra, hogy a képzéssel kapcsolatos mobilitás lényeges előnyt jelent a munkaerőpiacra való belépés során; hangsúlyozza, hogy olyan intézkedéseket kell végrehajtani, amelyek biztosítják a koordinációt, a komplementaritást és koherenciát a mobilitási célú strukturális alapok, többek között az Európai Szociális Alap (ESZA) és egyéb programok, például az Erasmus+ között; e tekintetben hangsúlyozza az Erasmus+ és hasonló mobilitási programok szerepének fontosságát a horizontális készségek és kompetenciák fejlesztésének és a fiatalok közötti interkulturális cseréknek az elősegítése terén; üdvözli az uniós „készségkörképpel” foglalkozó honlap (EU Skills Panorama) átalakítását; |
| --- | --- |

68.

| 69. | hangsúlyozza, hogy erősíteni kell az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” program szerepét a hosszú távú minőségi foglalkoztatás elérése érdekében; véleménye szerint foglalkoztatási mobilitásra van szükség a fiatalokban rejlő potenciál felszabadításához; megállapítja, hogy jelenleg 217,7 millió foglalkoztatott van az EU-ban, akik közül 7,5 millió (3,1 %) egy másik tagállamban dolgozik; emellett megállapítja, hogy az uniós felmérések szerint a fiatalok hajlamosabbak a mobilitásra és arra, hogy új készségekkel és képzettségekkel térjenek haza; |
| --- | --- |

69.

| 70. | felszólítja a Bizottságot, hogy egy gyakornoki Erasmus program előmozdításával fokozza és támogassa a hallgatói mobilitást a szakoktatás és -képzés terén; |
| --- | --- |

70.

| 71. | felszólít arra, hogy a tagállamok teljes körűen használják ki az EURES-hálózat jelenlegi reformját a fiatal munkavállalók EU-n belüli mobilitásának támogatására, a tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok terén megvalósuló mobilitást is ideértve; kéri a tagállamokat, hogy rendszeresen frissítsék az álláshelyeket és az önéletrajzokat; kéri a Bizottságot, hogy javítsa az EURES-nek az állások és a megfelelő jelöltek összehangolására irányuló folyamatát annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok megfelelő, minőségi állásajánlatokat kapjanak, önéletrajzukkal összhangban; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a jelenlegi és a jövőbeni strukturális munkaerőhiány leküzdése érdekében a helyi és regionális gazdasági szereplőkkel való koordináció mellett hozzanak létre duális oktatási rendszert és szakképzési rendszereket a bevált gyakorlatok cseréje nyomán és az egyes oktatási rendszerek sajátos jellegével összhangban; |
| --- | --- |

72.

| 73. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a művészi és sporttehetség-gondozási céllal hozzanak létre innovatív és rugalmas támogatásokat a kultúra, az oktatás és a képzés területén; támogatja azon tagállamokat, amelyek ösztöndíjrendszereket kívánnak bevezetni a bizonyított szaktárgyi, művészi és sporttehetséggel rendelkező diákok számára; |
| --- | --- |

73.

| 74. | megjegyzi, hogy a korai iskolaelhagyás és az iskolát képesítés nélkül elhagyó diákok jelentik társadalmaink számára a legnagyobb kihívást, a jelenség leküzdése pedig az egyik legfőbb célkitűzést, mivel az bizonytalan egzisztenciához és társadalmi kirekesztéshez vezet; emlékeztet arra, hogy az oktatási rendszerek kiigazítása és a személyre szabott intézkedések végrehajtása megoldást kínálhat a leghátrányosabb helyzetben lévő személyek iskolából és képzésből való kimaradási arányának csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

74.

| 75. | hangsúlyozza, hogy olyan tanulószerződésekre van szükség, amelyek lehetővé teszik az egyetemek és a szakképzésben részt vevő diákok számára, hogy összeegyeztessék a tanulást és a munkát, lehetőség szerint a képzésüknek megfelelő vállalkozásokban, a megkezdett tanulmányok befejezésének garantálása mellett; |
| --- | --- |

75.

| 76. | hangsúlyozza, hogy folyamatos erőfeszítésekre van szükség a korai iskolaelhagyás csökkentése és a hátrányos helyzetű fiatalok képzésének támogatása érdekében; |
| --- | --- |

76.

| 77. | megjegyzi, hogy habár a 2013-as csúcsot követően a legtöbb tagállamban csökkent a fiatalok munkanélkülisége, az továbbra is komoly problémát jelent az Unióban, ahol mintegy 8 millió fiatal európai képtelen munkát találni, és továbbra is magas azoknak az aránya, akik tartós munkanélküliséggel szembesülnek, vagy kényszerből részmunkaidős állást vagy gyakornoki státuszt vállalnak; |
| --- | --- |

77.

Pénzügyi források

| 78. | hangsúlyozza a – többek között az európai strukturális és beruházási alapokból, különösen az Európai Szociális Alapból történő – stratégiai beruházások jelentőségét a regionális fejlesztés, a versenyképesség és a magas színvonalú szakmai gyakorlatok, gyakorlati képzések és fenntartható munkahelyek érdekében; megjegyzi, hogy külön figyelmet kell fordítani azokra az úgynevezett NEET-fiatalokra, akik sem foglalkoztatásban, sem oktatásban vagy képzésben nem vesznek részt; |
| --- | --- |

78.

| 79. | megjegyzi, hogy a 2014–2020 közötti programozási időszak elindítása beletelt néhány hónapba, és hogy ezen időszak uniós politikáinak első értékelése – különösképpen a fiataloknak szóló programok tekintetében – nem teljes mértékben reprezentatív tényleges hatásaikat illetően; |
| --- | --- |

79.

| 80. | rámutat arra, hogy az előző programozási időszakban az Európai Számvevőszék számításai alapján az egész életen át tartó tanulás programja és a „Fiatalok lendületben” program (FLP) alatt több mint 4 % volt a tranzakciók hibaaránya; elvárja, hogy a Bizottság kezelje ezeket a hibákat az Erasmus+ program végrehajtása során; |
| --- | --- |

80.

| 81. | megállapítja, hogy 2013-ban a költségvetés végrehajtási aránya a 2007–2013-as programok, különösen az egész életen át tartó tanulás programja, a „MEDIA” és a „Fiatalok lendületben” program tekintetében 100 %-os volt; úgy véli azonban, hogy sikerességük értékelése tekintetében a programok hatékonyságának nem egyedüli fontos mutatója a végrehajtási arány; |
| --- | --- |

81.

| 82. | aggódik amiatt, hogy 2013 végén a kötelezettségvállalás és a kifizetési előirányzatok közötti eltérés kifizetési hiányt eredményezett (például az Erasmus+ program esetében 202 millió euró összegben), ami negatív következményekkel jár az elkövetkezendő évre nézve; kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy ez a helyzet ne ismétlődjön meg az új programok esetében; |
| --- | --- |

82.

| 83. | emlékeztet, hogy a fiatalok idegenkedése attól, hogy vállalkozásba kezdjenek, hozzájárul az alacsony gazdasági növekedéshez Európában, ezért szükségesnek tartja a fiatalok támogatását saját vállalkozásuk elindítása során; |
| --- | --- |

83.

| 84. | üdvözli, hogy az új programozási időszakra az Európai Szociális Alapból (ESZA) és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből több mint 12,4 milliárd eurót különítettek el az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

84.

| 85. | elégedetten állapítja meg, hogy 2014-ben 110 300 munkanélküli fiatal vett részt az ifjúsági kezdeményezés által finanszírozott fellépésekben; üdvözli, hogy az EU állam-, illetve kormányfői úgy döntöttek, hogy 6,4 milliárd euró uniós forrást különítenek el (3,2 milliárd eurót az Európai Szociális Alapból, további 3,2 milliárd eurót pedig egy új költségvetési sorból) az ifjúsági garancia számára; hangsúlyozza azonban, hogy egyes tagállamokban továbbra is nehézséget jelent a ifjúsági garancia és az Európai Ifjúsági Kezdeményezés végrehajtása; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kéri a tagállamokat, hogy erősítsék meg az annak biztosítására irányuló intézkedéseket, hogy a gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok ne helyettesíthessék a valódi munkahelyeket, és ne használják ezeket bizonytalan munkahelyekként, valamint biztosítsanak minden, többek között a fizetéssel és pénzügyi jogosultságokkal kapcsolatos munkaügyi védelmet; |
| --- | --- |

86.

| 87. | felszólít olyan célirányos és egyszerűsített intézkedések bevezetésére, amelyek segítik a tagállamokat abban, hogy kihasználhassák az európai strukturális és beruházási alapokon, az Európai Szociális Alapon, az Európai Regionális Fejlesztési Alapon, az Európai Kohéziós Alapon, Európai Stratégiai Beruházási Alapon, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésen, a Mozgásban az ifjúság kezdeményezésen, „Az első EURES-állásod” programon, a Horizont 2020-on és a polgári szerepvállalás területén működő programokon és fellépéseken keresztül rendelkezésre álló forrásokat; |
| --- | --- |

87.

| 88. | felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse az ifjúsági szervezetek számára nyújtott pénzügyi forrásokkal kapcsolatos adminisztratív eljárásokat, mivel e szervezetek gyakran nem rendelkeznek elegendő kapacitással a bonyolult pályázati eljárások lebonyolításához, melyek a különböző uniós programokból való támogatás igényléséhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a különböző oktatási szinten lévő fiatalokat jobban célzó intézkedések révén teljes körűen használják ki az Erasmus+ programot a fiatalok foglalkoztatási kilátásainak javítása, a külföldi pályaválasztás és a tisztességes munkavállalói mobilitás további előmozdítása érdekében; támogatja az interkulturális tanulást, az uniós polgárságot és a fiatalok demokráciával és értékekkel kapcsolatos oktatásának erősítését, ezért felhívja a Bizottságot, hogy a félidős felülvizsgálat alkalmával keresse meg és szüntesse meg a támogatási eljárásban mutatkozó, az említett célok elérését megnehezítő akadályokat, hogy az Erasmus+ hatékonyabb eszköz lehessen e téren; |
| --- | --- |

89.

| 90. | üdvözli, hogy az Erasmus program átlépte a három milliós hallgatói határt; megjegyzi hogy az Unió e kiemelt programja elindítása óta folyamatos sikernek örvend, valamint rámutat a program további támogatásának fontosságára; |
| --- | --- |

90.

| 91. | sajnálatát fejezi ki, amiért a tagállamok között nagy eltérések mutatkoznak a küldött és a fogadott Erasmus-hallgatók számát illetően; határozottabb tájékoztatási kampányokat és a szabályok egyszerűsítését javasolja; |
| --- | --- |

91.

| 92. | emlékezteti a tagállamokat arra, hogy az ESZA és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előirányzatainak kiegészítéseként kötelezettséget kell vállalniuk a nemzeti finanszírozás kibővítésére, hogy biztosítsák a szükséges ösztönző erőt a fiatalok foglalkoztatása terén; továbbá szükségesnek tartja, hogy az alkalmazott eszközök és a támogatások lehetővé tegyék a méltó életet; felszólít ezért a támogatások mértékének értékelésére az egyes tagállamokban jellemző valós megélhetési költségek tükrében; |
| --- | --- |

92.

| 93. | sürgeti a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket az ifjúsági garancia végrehajtásához; felhív az ifjúsági garanciára mint magas színvonalú ajánlatok révén fenntartható munkaerőpiaci beilleszkedést biztosító, hosszú távú strukturális reformra irányuló folyamatos politikai kötelezettségvállalásra; |
| --- | --- |

93.

| 94. | sürgeti a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre az ifjúsági garanciát a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, oktatási rendszerek és foglalkoztatási szolgálatok közötti fokozott együttműködés alapján; rámutat, hogy az ifjúsági garanciaprogramot teljes mértékben be kell építeni a nemzeti foglalkoztatási tervekbe, az ifjúság- és oktatáspolitikai tervezésbe, és a fiatalokkal széles körben meg kell ismertetni; emlékeztet arra, hogy az ifjúsági garancia sikeréhez elengedhetetlen az ifjúsági szervezetek részvétele az ifjúsági garanciáról szóló kommunikációban, valamint annak értékelésében és végrehajtásában; |
| --- | --- |

94.

| 95. | emlékeztet arra, hogy az eltérő társadalmi-gazdasági helyzetben lévő fiatal nők és a férfiak más-más életkorban más-más munkaerőpiaci helyzettel szembesülnek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fiatalokra irányuló és a munkaerőpiaci politikáik, például az ifjúsági garancia kialakításakor és végrehajtásakor vegyék figyelembe az ilyen jellegű, nemekre és társadalmi-gazdasági helyzetre vonatkozó megfontolásokat; |
| --- | --- |

95.

| 96. | úgy véli, hogy a bizonytalan munkahelyek fiatalok körében tapasztalható, rendkívül magas száma, valamint az európai lakosság elöregedése komoly kihívást jelent a nyugdíjrendszerek fenntarthatósága, elegendő volta és alkalmassága szempontjából, és súlyos károkat okozhat a nemzedékek közötti szolidaritásnak; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést legalább az ifjúsági garancia keretében nyújtott támogatásokkal való visszaélések megelőzésére, valamint hogy legalább az ifjúsági garancia keretei között létrejött szerződések esetében azokat a szerződéseket részesítsék előnyben, amelyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy hozzájáruljanak a nemzeti társadalombiztosítási rendszerekhez; |
| --- | --- |

96.

| 97. | sürgeti a tagállamokat az ifjúsági garancia maradéktalan végrehajtására és hatékonyságának nyomon követésére az Unió által a fiatalok foglalkoztatását előmozdító intézkedések végrehajtására rendelkezésükre bocsátott források teljes felhasználása révén, azáltal, hogy a fiatalokat – köztük a fogyatékossággal élőket is – állás, tanulószerződéses gyakorlati képzés vagy szakmai gyakorlat révén az iskola befejezésétől vagy a munkahely elvesztésétől számított 4 hónapon belül integrálják a munkaerőpiacra, például egész életre szóló, személyre szabott karrier-tanácsadási rendszer, regisztrációs irodák, tájékoztatási pontok és adatgyűjtési módszerek létrehozásával, valamint a munkanélküliek regisztrációjának ösztönzésével, hogy képet kapjanak az ifjúsági munkanélküliség valós helyzetéről, valamint javítsák a munkaügyi központok fiatal álláskeresők számára nyújtott szolgáltatásait; |
| --- | --- |

97.

| 98. | sürgeti a tagállamokat, hogy késedelem nélkül foglalkozzanak az európai ifjúsági garancia sikerének kulcsfontosságú tényezőivel, így például az állásajánlatok minőségével és fenntarthatóságával, a továbbképzéssel, a társadalmi befogadással, a más (az oktatási rendszerekhez, a munkaerőpiachoz, a szociális szolgáltatásokhoz és az ifjúsághoz kapcsolódó) szakpolitikai területekkel fennálló szinergiákkal és a valamennyi érintett közötti együttműködéssel, a fiatalok munkaerőpiaci integrációja és a fiatalok munkanélküliségének csökkentése, valamint annak érdekében, hogy hosszú távú pozitív hatást érjenek el a fiatalok társadalmi és munkaerőpiaci kirekesztődésének megelőzése terén az iskola és a munka világa közötti átmenet idején; |
| --- | --- |

98.

| 99. | szorgalmazza, hogy az európai ifjúsági garancia a szakképesítés nélküli és az alacsony képesítéssel rendelkező fiatal munkanélküliek oktatására és szakképzésére való összpontosítás mellett kerüljön kiterjesztésre a fiatal diplomásokra és a szakképzést elvégzőkre is, valamint hogy az ifjúsági garancia korhatárát emeljék fel 25 évről 29 évre, hogy az tükrözze azt a valós helyzetet, hogy sok diplomás és munkaerőpiacra belépő a 20-as évei végén jár; |
| --- | --- |

99.

| 100. | felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy osszák meg a bevált gyakorlatokat és tanuljanak egymástól; rámutat arra, hogy fontos elvégezni az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 2014-es és 2015-ös, tagállamok általi végrehajtásának értékelését; hangsúlyozza, hogy fel kell mérni az ifjúsági garancia középtávú hatékonyságát, arra összpontosítva, hogy milyen eredményeket ért el a fiatalok készségszerzésében és foglalkoztatáshoz való juttatásában, valamint kiemeli, hogy tovább kell folytatni a kezdeményezést; rámutat ezenkívül arra, hogy az ifjúsági szervezetek részvétele az ifjúsági garancia értékelésében és végrehajtásában létfontosságú annak sikeréhez; |
| --- | --- |

100.

| 101. | várakozással tekint a Bizottság az ifjúsági garancia végrehajtásáról szóló átfogó jelentésének előterjesztése elé; |
| --- | --- |

101.

| 102. | megjegyzi, hogy az Európai Számvevőszék jelentése az uniós ifjúsági garancia tagállami végrehajtásáról, amelynek határideje 2017 eleje, egyértelműbb értékelést fog adni a program eredményeiről; úgy véli, hogy a jelentésben ki kell térni többek között a hatékonyság és a hosszú távú eredmények elemzésére is; |
| --- | --- |

102.

| 103. | emlékezteti a Bizottságot, hogy fontos biztosítani a fiatalok magas szintű tájékozottságát a rendelkezésre álló programokról és részvételi lehetőségekről, valamint hogy gondoskodni kell a programokról rendelkezésre álló tájékoztatás jó minőségéről, számszerűsíthető mutatók (például a célcsoport reagálása és részvétele) alkalmazásával; |
| --- | --- |

103.

| 104. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassanak expanzionista gazdaságpolitikát, amely nagyobb mozgásteret biztosít az oktatásba, képzésbe és a jó minőségű tanulószerződéses gyakorlati képzésbe való állami beruházások terén; |
| --- | --- |

104.

| 105. | sürgeti a tagállamokat, hogy nagyobb mértékben ruházzanak be és ne alkalmazzanak költségvetési megszorításokat az ifjúságpolitika, a művészetek, a kultúra, az oktatás, az egészségügy és a szociális szolgáltatások esetében; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy ruházzanak be a társadalmi kihívásokra választ adó inkluzív oktatásba annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítsák az egyenlő hozzáférést és az esélyegyenlőséget, ideértve a különböző társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező fiatalokat, valamint a kiszolgáltatott és hátrányos helyzetű csoportokat; |
| --- | --- |

105.

| 106. | javasolja, hogy foglalják bele a fiatalok vállalkozói tevékenységét a többéves pénzügyi keretbe, valamint hogy a tagállamok dolgozzanak ki olyan nemzeti stratégiákat, amelyek arra törekednek, hogy szinergiákat hozzanak létre az Erasmus+, az ESZA, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” program között, továbbá a hatásvizsgálatokra vonatkozó egyértelmű iránymutatásokat, amelyeket a Bizottság a tagállamok rendelkezésére bocsát; |
| --- | --- |

106.

| 107. | kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre egy átfogó ellenőrzési rendszert az ifjúsági programok számára, amely összefogja a tervezett eredménymutatókat, a tényleges eredményeket és a hosszú távú teljesítményeket; |
| --- | --- |

107.

| 108. | hangsúlyozza, hogy a teljesítményre és az eredményekre kell összpontosítani, továbbá elégedetten állapítja meg, hogy az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020-as programozási időszakra szóló új szabályozási kerete rendelkezéseket tartalmaz az elért eredményekről szóló tagállami jelentéstételre vonatkozóan; |
| --- | --- |

108.

| 109. | emlékeztet arra, hogy az ESZA költségvetésének 68 %-a olyan projekteket finanszíroz, amelyek keretében a fiatalok lehetnének az egyik célcsoport; |
| --- | --- |

109.

| 110. | hangsúlyozza a lakhatási támogatások előmozdításának szükségességét azokra az esetekre, amelyekben a diákoknak nincs lehetőségük lakóhelyük városában vagy 50 km-es körzetében szakképzésben vagy egyetemi oktatásban részt venni; |
| --- | --- |

110.

Részvétel a döntéshozatalban:

| 111. | felhív erősebb partnerségek létrehozására az ifjúsági szervezetek és az állami hatóságok között a fiatalok és szervezeteik politikai döntéshozatalban való részvételi lehetőségeinek növelése érdekében; különösen fontosnak tartja az ifjúsági és sportszervezetek fiatalok részvételi készségeinek fejlesztésében és a döntéshozatali folyamat minőségének javításában játszott szerepét, különös tekintettel arra, hogy a fiatalok közreműködnek a társadalomban, továbbá válaszokat találnak az európai társadalom jelenlegi kihívásaira; hangsúlyozza az ifjúsági szervezetek egyedülálló szerepét az állampolgári öntudat fejlesztésében a demokratikus értékek és folyamatok gyakorlata révén; |
| --- | --- |

111.

| 112. | hangsúlyozza az ifjúsági szervezetek kiemelkedő szerepét az állampolgári ismeretek oktatása és a demokratikus értékekre, készségekre és képességekre nevelés terén, és elismeri, hogy hozzájárulnak az ifjúság demokratikus folyamatokban való részvételének erősítéséhez; |
| --- | --- |

112.

| 113. | hangsúlyozza az informális és nem formális tanulás, a művészetek, a sport és a társas tevékenységek döntő jelentőségét a fiatalok részvétele és a társadalmi kohézió előmozdításában, mely tevékenységek a helyi közösségekre jelentős hatást gyakorló eszközök lehetnek, és segíthetnek a társadalmi kihívások leküzdésében; |
| --- | --- |

113.

| 114. | felszólítja a tagállamokat, hogy szigorúan tartsák be az inkluzivitás elveit az ifjúsági munkával kapcsolatban, különös hangsúlyt helyezve a fogyatékossággal élő fiatalokra; |
| --- | --- |

114.

| 115. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok számára ismerős eszközök (pl. közösségi hálózatok) széles körének felhasználása révén intenzíven fejleszteni kell a polgársággal kapcsolatos tudatosságot, a média- és a digitális műveltséget, a kritikai gondolkodást és a kultúrák közötti megértést; hangsúlyozza, hogy az ilyen programok és az oktatás fontos szerepet játszanak a fiatalok radikalizálódásának megakadályozásában; |
| --- | --- |

115.

| 116. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a fiatalok gazdaságban való részvételének új formáit, például a közösségi gazdaság eszközeinek növekvő használatát; |
| --- | --- |

116.

| 117. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell és jobban el kell ismerni a fiatalok helyi, regionális és tagállami szintű önkéntes politikai, társadalmi, kulturális és sporttevékenységekben betöltött szerepét, hiszen az az élethez szükséges kulcskompetenciák fejlesztéséhez és az olyan értékek, mint az együttműködés, szolidaritás, egyenlőség és igazságosság népszerűsítéséhez hozzájáruló nem formális képzés fontos formájaként értéket képvisel; hangsúlyozza azonban, hogy a fiatalok önkéntes tevékenységre való készségét nem szabad úgy tekinteni, mint olcsó pótlását olyan szolgáltatásoknak, amelyekről a tagállamoknak kellene gondoskodniuk; kéri, hogy az önkéntes tevékenységeket maradéktalanul ismerjék el és érvényesítsék; |
| --- | --- |

117.

| 118. | felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a fiatal diákok demokratikus részvételét, és az oktatásban részt vevő fiataloknak a hallgatói szervezeteken keresztül nyújtsanak segítséget ahhoz, hogy részt vehessenek és közreműködhessenek saját oktatásukban; |
| --- | --- |

118.

| 119. | hangsúlyozza, hogy az Unió értékeinek és működésének, valamint az európai sokszínűségnek a jobb megértése alapvető fontossággal bír a demokráciában való részvétel előmozdítása és az állampolgári szerepvállalás erősítése érdekében; |
| --- | --- |

119.

| 120. | kéri a Bizottságot, hogy teljes körűen aknázza ki az új digitális eszközöket, és maradéktalanul használja ki a közösségi média nyújtotta lehetőségeket az oktatásban és a képzésben annak érdekében, hogy színvonalas médiaképzést nyújtson, amely ösztönzi a médiaműveltség és a kritikus gondolkodás fejlesztését, valamint mozdítsa elő és ösztönözze a fiatalok részvételét a döntéshozatalban csakúgy, mint a társadalmi élet civil, kulturális és társasági rétegében a foglalkoztathatóság növelése, valamint a vállalkozói szellem, az innováció és a kultúra erősítése érdekében; elismeri, hogy hatékony eszközként használható a zaklatás, a gyűlöletbeszéd és a radikalizálódás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

120.

o

o o

| 121. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

121.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 50. o.

(2)  HL C 417., 2015.12.15., 1. o.

(3)  HL C 183., 2014.6.14., 5. o.

(4)  HL C 120., 2013.4.26., 1. o.

(5)  EUCO 37/13.

(6)  HL C 311., 2009.12.19., 1. o.

(7)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0107.

(9)  HL C 93., 2016.3.9., 61. o.

(10)  HL C 161. E, 2011.5.31., 21. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0106.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0292.

(13)  HL C 346., 2016.9.21., 2. o.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0005.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/228 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/228

---

P8_TA(2016)0427

Hogyan segítheti elő a KAP a munkahelyteremtést a vidéki területeken?

Az Európai Parlament 2016. október 27-i állásfoglalása a vidéki területeken a KAP munkahelyteremtéshez való hozzájárulásának mikéntjéről (2015/2226(INI))

(2018/C 215/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „Foglalkoztatás a vidéki térségekben: a munkahelyhiány enyhítése” című bizottsági közleményre (COM(2006)0857), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Foglalkoztatás a vidéki térségekben: a munkahelyhiány enyhítése” című bizottsági közleményre (COM(2006)0857),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Nőjogi, valamint Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0285/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Nőjogi, valamint Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0285/2016),

| A. | mivel a vidéki területek az EU területének több mint 77 %-át teszik ki, és mivel e területeken számos – túlnyomórészt nem áthelyezhető – munkahely a mezőgazdaságtól és az agrár-élelmiszeripartól függ; |
| --- | --- |

A.

mivel a vidéki területek az EU területének több mint 77 %-át teszik ki, és mivel e területeken számos – túlnyomórészt nem áthelyezhető – munkahely a mezőgazdaságtól és az agrár-élelmiszeripartól függ;

| B. | mivel a mezőgazdaság és az agrár-élelmiszeripar együttvéve az EU GDP-jének 6 %-át teszi ki, ami 15 millió vállalkozást és 46 millió munkahelyet jelent; |
| --- | --- |

B.

mivel a mezőgazdaság és az agrár-élelmiszeripar együttvéve az EU GDP-jének 6 %-át teszi ki, ami 15 millió vállalkozást és 46 millió munkahelyet jelent;

| C. | mivel az elmúlt néhány évtizedben számos európai országban a vidéki térségekben a mezőgazdasági termelők száma drasztikusan csökkent, mert a mezőgazdasági termelők és más mezőgazdasági dolgozók jövedelme, valamint a munkavállalási lehetőségek e térségekben folyamatosan csökkentek; mivel 2005 és 2014 között csaknem negyedével (-23,6 %) csökkent a mezőgazdasági munkaerő-ráfordítás a 28 tagú EU-ban (1); |
| --- | --- |

C.

mivel az elmúlt néhány évtizedben számos európai országban a vidéki térségekben a mezőgazdasági termelők száma drasztikusan csökkent, mert a mezőgazdasági termelők és más mezőgazdasági dolgozók jövedelme, valamint a munkavállalási lehetőségek e térségekben folyamatosan csökkentek; mivel 2005 és 2014 között csaknem negyedével (-23,6 %) csökkent a mezőgazdasági munkaerő-ráfordítás a 28 tagú EU-ban (1);

| D. | mivel jóllehet Európában a földhasználat fő formája továbbra is a mezőgazdaság, a vidéken élő aktív népességnek mégis csak töredékét foglalkoztatja; mivel a vidéki térségekben a földhasználat diverzifikációja – amelynek köszönhetően a termelő gazdasági funkció mellett szerepet kap a lakáscélú és szabadidős tevékenységekre szolgáló földhasználat, valamint a természetvédelem és a természet megóvása is – az Unió különböző vidéki térségeiben jelentős kihívást jelent a fejlődés és a foglalkoztatás szempontjából; mivel annak ellenére, hogy egyes régiókban az utóbbi években a vidéken élni kívánó emberek beáramlása a legtöbb esetben periurbanizációs hatást váltott ki és így a lakosság csökkenésének folyamata megfordult, emellett azonban hanyatlás is megfigyelhető számos kevésbé virágzó régióban, ahol a távoli fekvés problémát okoz, és nehezebb a fejlesztés és a foglalkoztatás támogatása; |
| --- | --- |

D.

mivel jóllehet Európában a földhasználat fő formája továbbra is a mezőgazdaság, a vidéken élő aktív népességnek mégis csak töredékét foglalkoztatja; mivel a vidéki térségekben a földhasználat diverzifikációja – amelynek köszönhetően a termelő gazdasági funkció mellett szerepet kap a lakáscélú és szabadidős tevékenységekre szolgáló földhasználat, valamint a természetvédelem és a természet megóvása is – az Unió különböző vidéki térségeiben jelentős kihívást jelent a fejlődés és a foglalkoztatás szempontjából; mivel annak ellenére, hogy egyes régiókban az utóbbi években a vidéken élni kívánó emberek beáramlása a legtöbb esetben periurbanizációs hatást váltott ki és így a lakosság csökkenésének folyamata megfordult, emellett azonban hanyatlás is megfigyelhető számos kevésbé virágzó régióban, ahol a távoli fekvés problémát okoz, és nehezebb a fejlesztés és a foglalkoztatás támogatása;

| E. | mivel számos vidéki térségben sok a kihívás, például az alacsony jövedelmek, a negatív demográfiai mutatók, a munkahelyek hiánya és a magas munkanélküliség, a lassú növekedés a tercier szektorban, az élelmiszer-feldolgozás kapacitáshiánya, az elégtelen szakértelem és a korlátozott tőke; |
| --- | --- |

E.

mivel számos vidéki térségben sok a kihívás, például az alacsony jövedelmek, a negatív demográfiai mutatók, a munkahelyek hiánya és a magas munkanélküliség, a lassú növekedés a tercier szektorban, az élelmiszer-feldolgozás kapacitáshiánya, az elégtelen szakértelem és a korlátozott tőke;

| F. | mivel Európában az emberek több mint 90 %-a tekinti a mezőgazdaságot és a vidéki területeket fontosnak a jövője szempontjából; |
| --- | --- |

F.

mivel Európában az emberek több mint 90 %-a tekinti a mezőgazdaságot és a vidéki területeket fontosnak a jövője szempontjából;

| G. | mivel a mezőgazdasági tevékenységek tekintetében viszonylag alacsony az egy munkaegységre jutó jövedelem, és ez aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

G.

mivel a mezőgazdasági tevékenységek tekintetében viszonylag alacsony az egy munkaegységre jutó jövedelem, és ez aggodalomra ad okot;

| H. | mivel a gazdasági válság Európa minden részét sújtotta, de a leginkább a vidéki térségeket; |
| --- | --- |

H.

mivel a gazdasági válság Európa minden részét sújtotta, de a leginkább a vidéki térségeket;

| I. | mivel a jelenlegi gazdasági válságra tekintettel az Európai Unió a foglalkoztatást – többek között az ESBA felhasználásával – az egyik legfontosabb prioritásává tette, és mivel ebben az összefüggésrendszerben a közös agrárpolitikát hatékonyabbá kell tenni és legitimitását meg kell erősíteni, mert a KAP az európai uniós fellépés egyik legfontosabb eszköze, és e fellépés célja a munkahelyteremtés és a versenyképesség biztosítása a vidéki övezetekben, főként a mezőgazdasági ágazatban; mivel ezzel összefüggésben meg kell vizsgálni, hogy a KAP milyen mértékű hatást gyakorol a munkahelyek teremtésére és fenntartására a vidéki övezetekben; |
| --- | --- |

I.

mivel a jelenlegi gazdasági válságra tekintettel az Európai Unió a foglalkoztatást – többek között az ESBA felhasználásával – az egyik legfontosabb prioritásává tette, és mivel ebben az összefüggésrendszerben a közös agrárpolitikát hatékonyabbá kell tenni és legitimitását meg kell erősíteni, mert a KAP az európai uniós fellépés egyik legfontosabb eszköze, és e fellépés célja a munkahelyteremtés és a versenyképesség biztosítása a vidéki övezetekben, főként a mezőgazdasági ágazatban; mivel ezzel összefüggésben meg kell vizsgálni, hogy a KAP milyen mértékű hatást gyakorol a munkahelyek teremtésére és fenntartására a vidéki övezetekben;

| J. | mivel döntő fontosságú, hogy fenntartsák a KAP két pillérét, az I. pillér ugyanis megakadályozza a kisméretű és családi gazdaságok kivonulását az ágazatból, valamint hozzájárul a mezőgazdasági ágazaton belüli munkahelyek fenntartásához, a II. pillér forrásai pedig az egyéb területeken – többek között az idegenforgalmi, az élelmiszer-feldolgozó és az egyéb kapcsolódó ágazatokban – biztosítják a munkahelyteremtést; |
| --- | --- |

J.

mivel döntő fontosságú, hogy fenntartsák a KAP két pillérét, az I. pillér ugyanis megakadályozza a kisméretű és családi gazdaságok kivonulását az ágazatból, valamint hozzájárul a mezőgazdasági ágazaton belüli munkahelyek fenntartásához, a II. pillér forrásai pedig az egyéb területeken – többek között az idegenforgalmi, az élelmiszer-feldolgozó és az egyéb kapcsolódó ágazatokban – biztosítják a munkahelyteremtést;

| K. | mivel az európai mezőgazdaság számos – az élelmiszertermeléssel és az élelmiszerbiztonsággal, a környezetvédelemmel, a biológiai sokféleséggel, a fenntarthatósággal, az energiával és az éghajlati változásokkal kapcsolatos – kihívás előtt áll, ezért létfontosságú feladat a társadalom és a mezőgazdaság közötti kapcsolatok megerősítése és innovatív megoldások kidolgozása az ágazat ellenálló képességének és versenyképességének biztosítása érdekében, valamint újra át kell gondolni a mindenki érdekeit szolgáló valódi közpolitika célkitűzéseit, ez ugyanis az európai integráció legfontosabb vonatkozásainak egyike; |
| --- | --- |

K.

mivel az európai mezőgazdaság számos – az élelmiszertermeléssel és az élelmiszerbiztonsággal, a környezetvédelemmel, a biológiai sokféleséggel, a fenntarthatósággal, az energiával és az éghajlati változásokkal kapcsolatos – kihívás előtt áll, ezért létfontosságú feladat a társadalom és a mezőgazdaság közötti kapcsolatok megerősítése és innovatív megoldások kidolgozása az ágazat ellenálló képességének és versenyképességének biztosítása érdekében, valamint újra át kell gondolni a mindenki érdekeit szolgáló valódi közpolitika célkitűzéseit, ez ugyanis az európai integráció legfontosabb vonatkozásainak egyike;

| L. | mivel túl sokáig nem fordítottak megfelelő figyelmet arra, hogy a mezőgazdasággal kapcsolatban szemléletváltás szükséges, azaz vissza kell térni a területalapú megközelítésre – a termelést és a foglalkoztatást egy-egy konkrét területhez kötve – , és mivel a vidéki övezetek dinamizmusának és gazdag munkahely-kínálatának biztosítása érdekében kötelességünk fenntartani a mezőgazdasági termelést, ami az e térségekben élő nők és férfiak legfőbb tevékenysége; ez a szemléletváltás egyúttal egészséges egyensúlyt teremet a város- és a vidékfejlesztés között; |
| --- | --- |

L.

mivel túl sokáig nem fordítottak megfelelő figyelmet arra, hogy a mezőgazdasággal kapcsolatban szemléletváltás szükséges, azaz vissza kell térni a területalapú megközelítésre – a termelést és a foglalkoztatást egy-egy konkrét területhez kötve – , és mivel a vidéki övezetek dinamizmusának és gazdag munkahely-kínálatának biztosítása érdekében kötelességünk fenntartani a mezőgazdasági termelést, ami az e térségekben élő nők és férfiak legfőbb tevékenysége; ez a szemléletváltás egyúttal egészséges egyensúlyt teremet a város- és a vidékfejlesztés között;

| M. | mivel egyre nagyobb szerephez jut a városi és a városkörnyéki mezőgazdaság, és egyre nagyobb érdeklődés mutatkozik iránta, valamint változik a fogyasztási modell is, különböző tényezőket ötvözve egymással, amilyen például a lehető legkisebb környezeti lábnyom, a kiváló minőségű helyi termelés, valamint a kis- és regionális termelők által végzett munka értékének elismerése; |
| --- | --- |

M.

mivel egyre nagyobb szerephez jut a városi és a városkörnyéki mezőgazdaság, és egyre nagyobb érdeklődés mutatkozik iránta, valamint változik a fogyasztási modell is, különböző tényezőket ötvözve egymással, amilyen például a lehető legkisebb környezeti lábnyom, a kiváló minőségű helyi termelés, valamint a kis- és regionális termelők által végzett munka értékének elismerése;

| N. | mivel a KAP legutóbbi szerkezeti reformja lehetővé tette a támogatások igazságosabb átcsoportosítását és elosztását a tagállamok és a különböző mezőgazdasági ágazatok között, továbbá megerősítette a közös agrárpolitika gazdasági szerepét, valamint a mezőgazdasági üzemek és a vidéki területek szociális stabilizálásának egyik tényezőjévé tette; |
| --- | --- |

N.

mivel a KAP legutóbbi szerkezeti reformja lehetővé tette a támogatások igazságosabb átcsoportosítását és elosztását a tagállamok és a különböző mezőgazdasági ágazatok között, továbbá megerősítette a közös agrárpolitika gazdasági szerepét, valamint a mezőgazdasági üzemek és a vidéki területek szociális stabilizálásának egyik tényezőjévé tette;

| O. | mivel az I. pillér keretében biztosított közvetlen kifizetések ugyan nem járulnak hozzá közvetlenül a munkahelyteremtéshez, tanulmányok azonban kimutatták, hogy létfontosságú a szerepük munkahelyek fenntartásában a mezőgazdasági termelők pályaelhagyásának megelőzésében; mivel abban az esetben, ha ezt a szakpolitikai támogatást visszavonnák, az európai mezőgazdasági termelők 30 %-a kényszerülne feladni tevékenységét és elhagyni a mezőgazdasági ágazatot; mivel e kifizetések tartják életben a mezőgazdasági kistermelőket és a vidéki térségeket; |
| --- | --- |

O.

mivel az I. pillér keretében biztosított közvetlen kifizetések ugyan nem járulnak hozzá közvetlenül a munkahelyteremtéshez, tanulmányok azonban kimutatták, hogy létfontosságú a szerepük munkahelyek fenntartásában a mezőgazdasági termelők pályaelhagyásának megelőzésében; mivel abban az esetben, ha ezt a szakpolitikai támogatást visszavonnák, az európai mezőgazdasági termelők 30 %-a kényszerülne feladni tevékenységét és elhagyni a mezőgazdasági ágazatot; mivel e kifizetések tartják életben a mezőgazdasági kistermelőket és a vidéki térségeket;

| P. | mivel a peremterületeken élő mezőgazdasági termelőknek, illetve a hátrányos helyzetű vagy marginális területeken folytatott mezőgazdasági termeléshez közvetlen kifizetések formájában nyújtott támogatások nemcsak annak biztosításához létfontosságúak, hogy e mezőgazdasági termelők e földterületeken maradjanak és tisztességes megélhetéshez jussanak, hanem szerepük van a táj megóvásában és e térségek turisztikai vonzerejének növelésében is; |
| --- | --- |

P.

mivel a peremterületeken élő mezőgazdasági termelőknek, illetve a hátrányos helyzetű vagy marginális területeken folytatott mezőgazdasági termeléshez közvetlen kifizetések formájában nyújtott támogatások nemcsak annak biztosításához létfontosságúak, hogy e mezőgazdasági termelők e földterületeken maradjanak és tisztességes megélhetéshez jussanak, hanem szerepük van a táj megóvásában és e térségek turisztikai vonzerejének növelésében is;

| Q. | mivel a megreformált KAP I. pillérének fő célkitűzése az élelmezésbiztonság, ami hozzájárul a meglévő mezőgazdasági munkahelyek fenntartásához, és az előírások értelmében biztosítani kell az I. pillér kifizetéseinek tisztességes szétosztását annak érdekében, hogy maximalizálják e támogatás kedvező hatásait; |
| --- | --- |

Q.

mivel a megreformált KAP I. pillérének fő célkitűzése az élelmezésbiztonság, ami hozzájárul a meglévő mezőgazdasági munkahelyek fenntartásához, és az előírások értelmében biztosítani kell az I. pillér kifizetéseinek tisztességes szétosztását annak érdekében, hogy maximalizálják e támogatás kedvező hatásait;

| R. | mivel helyszíni tapasztalatok szerint a mezőgazdasági fejlesztés más modelljei is lehetségesek, amelyek az élelmiszerminőség, valamint a mezőgazdasági, környezetvédelmi és gazdasági-társadalmi hatékonyság tekintetében jobb eredményeket hoznak, ezért a mezőgazdasági rendszerek sokféleségét támogatni kell és elő kell mozdítani, és mivel az általában sokféle, innovatív és igen rugalmas mezőgazdasági kis- és középgazdaságok gyakran jól szervezett termelői csoportokat és szövetkezeteket alkotnak, a helyi közösségek hasznára válnak és ezáltal támogatják a vidéki gazdaságot, ami az európai mezőgazdaság fejlődésének kulcsa; |
| --- | --- |

R.

mivel helyszíni tapasztalatok szerint a mezőgazdasági fejlesztés más modelljei is lehetségesek, amelyek az élelmiszerminőség, valamint a mezőgazdasági, környezetvédelmi és gazdasági-társadalmi hatékonyság tekintetében jobb eredményeket hoznak, ezért a mezőgazdasági rendszerek sokféleségét támogatni kell és elő kell mozdítani, és mivel az általában sokféle, innovatív és igen rugalmas mezőgazdasági kis- és középgazdaságok gyakran jól szervezett termelői csoportokat és szövetkezeteket alkotnak, a helyi közösségek hasznára válnak és ezáltal támogatják a vidéki gazdaságot, ami az európai mezőgazdaság fejlődésének kulcsa;

| S. | mivel a jelenlegi válság megmutatta, hogy a piacorientált közös agrárpolitika keretében alapvető fontosságú fenntartani a mezőgazdasági piacok közös szervezését, és az árak stabilitásának biztosítása, illetve a munkahelyek és a mezőgazdasági jövedelmek fenntartása érdekében megfelelő új szabályozási eszközöket kell meghatározni; |
| --- | --- |

S.

mivel a jelenlegi válság megmutatta, hogy a piacorientált közös agrárpolitika keretében alapvető fontosságú fenntartani a mezőgazdasági piacok közös szervezését, és az árak stabilitásának biztosítása, illetve a munkahelyek és a mezőgazdasági jövedelmek fenntartása érdekében megfelelő új szabályozási eszközöket kell meghatározni;

| T. | mivel ez európai mezőgazdasági termelők egyre globálisabb piacon működnek, ezért más ágazatokhoz képest jobban ki vannak téve az árak ingadozásának; |
| --- | --- |

T.

mivel ez európai mezőgazdasági termelők egyre globálisabb piacon működnek, ezért más ágazatokhoz képest jobban ki vannak téve az árak ingadozásának;

| U. | mivel az élelmiszer-ellátási láncban jelenleg működő fizetési rendszer nem biztosítja a hozzáadott érték fenntartható elosztását, és gyakran ez a döntő oka annak, hogy az elsődleges termelők bevételei csak még költségeik fedezéséhez sem elegendőek; |
| --- | --- |

U.

mivel az élelmiszer-ellátási láncban jelenleg működő fizetési rendszer nem biztosítja a hozzáadott érték fenntartható elosztását, és gyakran ez a döntő oka annak, hogy az elsődleges termelők bevételei csak még költségeik fedezéséhez sem elegendőek;

| V. | mivel a városi területekkel összehasonlítva a vidéki térségek jellemzője, hogy magasabb a munkanélküliség aránya, jelentősen alacsonyabb a lakosok jövedelme, kevésbé vonzó az infrastruktúra és nehezebb a hozzáférés a szolgáltatásokhoz, amelyek nyújtása az alacsonyabb népsűrűség és hozzáférhetőség miatt jóval költségigényesebb; |
| --- | --- |

V.

mivel a városi területekkel összehasonlítva a vidéki térségek jellemzője, hogy magasabb a munkanélküliség aránya, jelentősen alacsonyabb a lakosok jövedelme, kevésbé vonzó az infrastruktúra és nehezebb a hozzáférés a szolgáltatásokhoz, amelyek nyújtása az alacsonyabb népsűrűség és hozzáférhetőség miatt jóval költségigényesebb;

| W. | mivel a munkahelyteremtésnek vidéki térségekben a konkrét területekhez szabott fenntartható politika keretébe kell szervesen illeszkednie, ez pedig a mezőgazdasági tevékenységek, valamint a mezőgazdasághoz és az erdőgazdálkodáshoz közvetett módon kapcsolódó tevékenységek fenntartását és továbbfejlesztését igényli, erős kapcsolatokat kovácsolva a különböző szereplők között mind szociális értelemben, mind pedig a szolidaritás és a fokozott környezetvédelem szempontjából; |
| --- | --- |

W.

mivel a munkahelyteremtésnek vidéki térségekben a konkrét területekhez szabott fenntartható politika keretébe kell szervesen illeszkednie, ez pedig a mezőgazdasági tevékenységek, valamint a mezőgazdasághoz és az erdőgazdálkodáshoz közvetett módon kapcsolódó tevékenységek fenntartását és továbbfejlesztését igényli, erős kapcsolatokat kovácsolva a különböző szereplők között mind szociális értelemben, mind pedig a szolidaritás és a fokozott környezetvédelem szempontjából;

| X. | mivel a vidéki területek jövője nem kizárólag a mezőgazdasági ágazat fejlődésétől függ, hanem kapcsolódik hozzá más gazdasági tevékenységek diverzifikálása és fenntartása is, például az erdőgazdálkodás, a kézművesség, a kis-és középvállalkozások fejlesztése, az integrált termelői kapacitások fokozása, a vidéki turizmus, a szabadidős, oktatási és sport szolgáltatások (például lovaglás), valamint a földek, erdők által biztosított források (közöttük a hulladék) fenntartható felhasználása megújuló energiák vagy ökológiai eljárásokon alapuló szerves anyagok és termékek előállítására; mivel a társadalmi-gazdasági vonatkozásokhoz, valamint a vidéki azonosságtudathoz és kultúrához kapcsolódó decentralizált és integrált helyi politikákra és igazi területi rendszerre van szükség, amely kollektív és ágazatközi megközelítések révén szinergiákat teremt és közös erőket mozgósít a helyi források kihasználására, többek között más uniós alapokat is felhasználva a vidéki fejlesztés és foglalkoztatás ösztönzésére, és egyúttal biztosítva a vidéki infrastruktúra meglétét is; |
| --- | --- |

X.

mivel a vidéki területek jövője nem kizárólag a mezőgazdasági ágazat fejlődésétől függ, hanem kapcsolódik hozzá más gazdasági tevékenységek diverzifikálása és fenntartása is, például az erdőgazdálkodás, a kézművesség, a kis-és középvállalkozások fejlesztése, az integrált termelői kapacitások fokozása, a vidéki turizmus, a szabadidős, oktatási és sport szolgáltatások (például lovaglás), valamint a földek, erdők által biztosított források (közöttük a hulladék) fenntartható felhasználása megújuló energiák vagy ökológiai eljárásokon alapuló szerves anyagok és termékek előállítására; mivel a társadalmi-gazdasági vonatkozásokhoz, valamint a vidéki azonosságtudathoz és kultúrához kapcsolódó decentralizált és integrált helyi politikákra és igazi területi rendszerre van szükség, amely kollektív és ágazatközi megközelítések révén szinergiákat teremt és közös erőket mozgósít a helyi források kihasználására, többek között más uniós alapokat is felhasználva a vidéki fejlesztés és foglalkoztatás ösztönzésére, és egyúttal biztosítva a vidéki infrastruktúra meglétét is;

| Y. | mivel e célból mindenféleképpen arra kell összpontosítani, hogy sok munkahely a helyi és egyedi tevékenységet folytató mezőgazdaság (benne az erdőgazdálkodás) függvénye, e munkahelyeket nem lehet áthelyezni, és egyaránt gerjesztenek élelmiszertermeléssel összefüggő és más jellegű szolgáltatásokat is, ezekre példa a tájvédelem és a vízkészletek megóvása és kezelése; |
| --- | --- |

Y.

mivel e célból mindenféleképpen arra kell összpontosítani, hogy sok munkahely a helyi és egyedi tevékenységet folytató mezőgazdaság (benne az erdőgazdálkodás) függvénye, e munkahelyeket nem lehet áthelyezni, és egyaránt gerjesztenek élelmiszertermeléssel összefüggő és más jellegű szolgáltatásokat is, ezekre példa a tájvédelem és a vízkészletek megóvása és kezelése;

| Z. | mivel különösen támogatni kell a kis családi gazdaságokat, köztük az olyan gazdákat is, akik egyedül vagy többedmagukkal felelősségteljes, független és hatékony módon irányítják gazdaságaikat, és a termeléssel kapcsolatos döntéseik és/vagy termelési módszereik kiigazítása, illetve tevékenységeik diverzifikálása révén képesek bármely nehézség áthidalására, lépést tartva a mezőgazdasági ágazatban rendszeressé vált strukturális változásokkal; |
| --- | --- |

Z.

mivel különösen támogatni kell a kis családi gazdaságokat, köztük az olyan gazdákat is, akik egyedül vagy többedmagukkal felelősségteljes, független és hatékony módon irányítják gazdaságaikat, és a termeléssel kapcsolatos döntéseik és/vagy termelési módszereik kiigazítása, illetve tevékenységeik diverzifikálása révén képesek bármely nehézség áthidalására, lépést tartva a mezőgazdasági ágazatban rendszeressé vált strukturális változásokkal;

| AA. | mivel a mezőgazdasági és a vidéki területeken dolgozó és/vagy vállalkozást vezető nők lehetőségeit elemezni, rögzíteni és valamennyi uniós szakpolitikában támogatni kell, anélkül, hogy az utóbbiak bármelyike hátrányosan érintené őket, mivel ez alapozhatja meg azt, hogy a nők a fejlődés és az innováció mozgatórugói legyenek, ami az egész ágazatot segíthet kiemelni a válságból; mivel a nőket be kell vonni a helyi és regionális szintű ágazati fejlesztési tervekbe, hogy ezekben szükségleteik, tapasztalataik és elképzeléseik érvényesülhessenek, és ezért biztosítani kell számukra azokat a készségeket, amelyek segítségével aktívan részt vehetnek a tervek kidolgozásában; |
| --- | --- |

AA.

mivel a mezőgazdasági és a vidéki területeken dolgozó és/vagy vállalkozást vezető nők lehetőségeit elemezni, rögzíteni és valamennyi uniós szakpolitikában támogatni kell, anélkül, hogy az utóbbiak bármelyike hátrányosan érintené őket, mivel ez alapozhatja meg azt, hogy a nők a fejlődés és az innováció mozgatórugói legyenek, ami az egész ágazatot segíthet kiemelni a válságból; mivel a nőket be kell vonni a helyi és regionális szintű ágazati fejlesztési tervekbe, hogy ezekben szükségleteik, tapasztalataik és elképzeléseik érvényesülhessenek, és ezért biztosítani kell számukra azokat a készségeket, amelyek segítségével aktívan részt vehetnek a tervek kidolgozásában;

| AB. | mivel 2010-ben csupán a mezőgazdasági termelők 7,5 %-a volt 35 év alatti, és jelenleg a mezőgazdasági egységet üzemeltető 65 év feletti személyek száma több mint 4,5 millió, és mivel az 1307/2013/EU rendelet 50. és 51. cikke a KAP keretében rendelkezik a mezőgazdaságon belüli új generációs megújulás támogatásáról; |
| --- | --- |

AB.

mivel 2010-ben csupán a mezőgazdasági termelők 7,5 %-a volt 35 év alatti, és jelenleg a mezőgazdasági egységet üzemeltető 65 év feletti személyek száma több mint 4,5 millió, és mivel az 1307/2013/EU rendelet 50. és 51. cikke a KAP keretében rendelkezik a mezőgazdaságon belüli új generációs megújulás támogatásáról;

| AC. | mivel számos tagállamban a vidéki régiókban élő nők hozzáférése a mezőgazdaságban rendelkezésre álló munkalehetőséghez és a munkaerőpiac egyéb szegmenseihez korlátozott, és a bérkülönbségek nagyobbak, mint más ágazatokban, jóllehet a nők rendkívül fontos szerepet játszanak a vidéki térségek fejlődésében és társadalmi életében, különösen a tevékenységeiket diverzifikáló (falusi turizmust, minőségi termékek, szabadidős, oktatási és sporttevékenységeket, valamint egyéb szolgáltatásokat kínáló) mezőgazdasági üzemekben; mivel a női vállalkozók társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi szempontból a vidéki térségek fenntartható fejlődésének fontos pillérét alkotják; mivel a földhöz jutás egyenlőtlensége a nők lehetőségeit korlátozó tényezők egyike, így vállalkozásindításuk esélyei a mezőgazdasági ágazatban rosszabbak; mivel Európában a mezőgazdasági üzemek átlagosan 29 %-át vezetik nők; |
| --- | --- |

AC.

mivel számos tagállamban a vidéki régiókban élő nők hozzáférése a mezőgazdaságban rendelkezésre álló munkalehetőséghez és a munkaerőpiac egyéb szegmenseihez korlátozott, és a bérkülönbségek nagyobbak, mint más ágazatokban, jóllehet a nők rendkívül fontos szerepet játszanak a vidéki térségek fejlődésében és társadalmi életében, különösen a tevékenységeiket diverzifikáló (falusi turizmust, minőségi termékek, szabadidős, oktatási és sporttevékenységeket, valamint egyéb szolgáltatásokat kínáló) mezőgazdasági üzemekben; mivel a női vállalkozók társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi szempontból a vidéki térségek fenntartható fejlődésének fontos pillérét alkotják; mivel a földhöz jutás egyenlőtlensége a nők lehetőségeit korlátozó tényezők egyike, így vállalkozásindításuk esélyei a mezőgazdasági ágazatban rosszabbak; mivel Európában a mezőgazdasági üzemek átlagosan 29 %-át vezetik nők;

| AD. | mivel az üzemi méretekben termesztett növényfajták száma kicsi; mivel a helyi fajtaváltozatok és fajták szerepet játszanak a vidéki régiókban a biológiai sokféleség fenntartásában és a lakosság megélhetésének fenntartásában, valamint a helyi termelésben; |
| --- | --- |

AD.

mivel az üzemi méretekben termesztett növényfajták száma kicsi; mivel a helyi fajtaváltozatok és fajták szerepet játszanak a vidéki régiókban a biológiai sokféleség fenntartásában és a lakosság megélhetésének fenntartásában, valamint a helyi termelésben;

| AE. | mivel a fiatal nemzedékek szemében növelni kell a vidéki környezet vonzerejét olyan képzés támogatása révén, amely a szakmai munka és a technológiák terén az innovációt és a modernizációt állítja a középpontba; |
| --- | --- |

AE.

mivel a fiatal nemzedékek szemében növelni kell a vidéki környezet vonzerejét olyan képzés támogatása révén, amely a szakmai munka és a technológiák terén az innovációt és a modernizációt állítja a középpontba;

| AF. | mivel a FAO kidolgozta az élelmezési és mezőgazdasági rendszerek fenntarthatósági vizsgálatának (SAFA) egyetemes keretrendszerét; |
| --- | --- |

AF.

mivel a FAO kidolgozta az élelmezési és mezőgazdasági rendszerek fenntarthatósági vizsgálatának (SAFA) egyetemes keretrendszerét;

| AG. | mivel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) a vidéki területeken folytatott különféle tevékenységi ágazatokban szakképzési és készségelsajátítási intézkedések céljára használható; |
| --- | --- |

AG.

mivel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) a vidéki területeken folytatott különféle tevékenységi ágazatokban szakképzési és készségelsajátítási intézkedések céljára használható;

A jelenlegi KAP keretében

| 1. | felhív minden tagállamot, hogy a vidék elnéptelenedésének megállítása érdekében biztosítsanak a fiatal gazdák számára hosszú távú, perspektivikus lehetőségeket, léptessenek életbe a nemzedékek megújulását elősegítő átfogó stratégiát, és e célból maradéktalanul vegyék igénybe az új KAP által kínált valamennyi lehetőséget a fiatal és kezdő mezőgazdasági termelők támogatására (még ha nem családi körökből érkeznek is), különösen az első és második pillérbe tartozó, a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatások és a 40 évesnél idősebb kezdő gazdák vállalkozásindításának megkönnyítése révén; megjegyzi, hogy az ilyen rendelkezéseket ki is kell egészíteni és összhangba kell hozni a nemzeti politikák alá tartozó (a földhasználatra, az adózásra és a szociális biztonságra vonatkozó) előírásokkal, többek között az 1307/2013/EU rendelet 50. és 51. cikke szerinti támogatással; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy a KAP közvetlen kifizetéseinek jelentős részét a leggazdagabb mezőgazdasági üzemek kapják: 2014-ben a kedvezményezettek 13 %-a kapta meg önmagában a KAP közvetlen kifizetéseinek 74 %-át; úgy véli, hogy ez nem segíti a mezőgazdasági termelésen belüli munkahelyteremtést, mivel a mezőgazdasági kisüzemek munkaerő-igényesebbek, és a mezőgazdasági üzemekben dolgozók 53 %-a kis méretűként besorolt mezőgazdasági üzemekben dolgozik; kéri, hogy a KAP kifizetéseit jobban osszák el a kis mezőgazdasági termelők között; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kéri a tagállamokat, hogy fokozzák a kis és közepes méretű gazdaságoknak nyújtott támogatásaikat, többek között folyamodjanak gyakrabban az átcsoportosítással nyújtható kifizetésekhez; felhívja továbbá a tagállamokat hatékonyan szervezett vállalkozások, valamint a csoportosulás jogi eszközeivel élő vállalkozások számára; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a KAP-nak nagyobb figyelmet kell fordítania a földrajzilag hátrányos területekre (a hegyvidéki térségekre, a tengerentúli területekre, a legkülső térségekre, a veszélyeztetett természeti területekre stb.), mert a mezőgazdaság fenntartása a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi fejlődés létfontosságú, a foglalkoztatás felé mutató vektora; hozzáfűzi azonban, hogy a KAP-nak tekintetbe kell vennie a városok terjeszkedésének új, dinamikus tendenciáit, és támogatást kell nyújtania az ilyen terjeszkedés közelében fekvő és sajátos kihívásokkal szembesülő területeknek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat, hogy a tagállamok nagy mértékben éltek azzal a lehetőséggel, hogy függő kifizetéseket folyósítanak – amelyek a termelést fejlesztése és adott helyszínen tartásának lehetővé tétele révén munkahelyeket biztosítanak hátrányos helyzetű térségekben –, és kéri a tagállamokat, hogy növeljék az aktív gazdáknak juttatott ilyen támogatás részarányát, tegyék azt rugalmasabbá és a korábbinál nagyobb részét fordítsák növényi fehérjék termelésének előállítására, az EU növényifehérje-ellátása jelenleg ugyanis harmadik országokból származó behozataltól függ; javasolja továbbá, hogy az önkéntes függő kifizetések mértékét szintén az adott gazdálkodás foglalkoztatási szintjéhez lehetne igazítani, ami jobban támogatná a több munkaerőt használó termékeket; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat arra, hogy a jelenlegi programozási időszakban és a vidékfejlesztési programmal összhangban rendelkezés írja elő a helyi fajtaváltozatok termesztésének és a helyi fajták tartásának célzott támogatását, ezáltal elősegítve a regionális foglalkoztatást és a biológiai sokféleség fenntartását; felhívja a tagállamokat olyan mechanizmusok bevezetésére, amelyek révén a helyi fajtaváltozatokat és fajtákat termesztő és tartó csoportok és szervezetek célzott támogatásban részesülhetnek; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat, hogy a közvetlen támogatások környezetvédelmi dimenzióját végre kell hajtani, hogy ennek a gazdaságok fenntarthatóságának és életképességének biztosítására irányuló törekvés szerves részét kell képeznie, és hogy segíteni kell új munkahelyek fenntartását és teremtését többek között a biológiai sokszínűség megóvásával a mezőgazdasággal összefüggő turizmus és a tájgazdálkodás – például földbirtokok és történelmi kúriák – révén; nyomatékosan felhívja az EU-t az egyszerűsítésre és annak biztosítására, hogy a környezetvédelmi rendelkezéseket egyszerű, érthető és akadálymentes módon végre lehessen hajtani; rámutat arra, hogy a környezetvédelmi dimenzió nem vezethet a hegyvidéki és peremterületeken különösen érzékeny mezőgazdasági termelés csökkenéséhez; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy tekintettel a méhek számos uniós tagállamban tapasztalható megnövekedett arányú elhullására és arra, hogy e beporzók fontos szerepet játszanak az élelmiszerbiztonság és számos növénytermesztési ágazat gazdasága szempontjából, az Uniónak nagyobb mértékben kellene támogatnia ezt az ágazatot, valódi uniós stratégiát alkalmazva a méhek állománypótlására; hozzáfűzi, hogy ez nem igényelne nagy beruházásokat, de sok munkahelyet teremtene vagy azáltal, hogy diverzifikálja a meglévő gazdaságok tevékenységeit, vagy pedig új, szakosodott mezőgazdasági üzemek létrehozása révén, amelyek szakértői becslés szerint egyenként 200 kaptárral életképesek lennének, és amelyek célja szelektált méhanyák és méhrajok kitenyésztése volna, majd ezt követően méz termelése, amelyben az Unió komoly hiányt szenved; rámutat, hogy egy ilyen megközelítés, amelynek alapját különböző – az innovációra, a társadalmi befogadásra és a munkahelyteremtésre vonatkozó – uniós stratégiák képezik, maradéktalanul összhangban áll azzal a törekvéssel, hogy a közös agrárpolitika és a mezőgazdaság fejlesztése a jövőben a nagyobb fenntarthatóság irányába haladjon; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy a mezőgazdasági üzemeken belüli munkahelyek fenntartása érdekében az ágazaton belül új kockázatkezelési eszközök felé kell fordulni és növelni kell az olyan eszközök használatát, mint az egységes közös piacszervezés és a második pillér keretén belüli termelői szervezetek, annak érdekében, hogy jobban reagálni tudjanak a globális piac ingadozásaira és igényeire; úgy véli, hogy a piaci intézkedéseket és az egységes közös piacszervezés és a második pillér keretében előirányzott rendkívüli válság- és kockázatkezelési intézkedéseket sokkal gyorsabban és proaktív módon, az EU költségvetéséből juttatott támogatással, szükség esetén a legkülső régiók, a hegyvidéki térségek és a versenyképességi kihívásokkal szembesülő egyéb régiók egyedi helyzetéhez igazodva kell végrehajtani, ekképpen korlátozva az árcsökkenéseknek a gazdaságok által termelt jövedelemre gyakorolt negatív hatásait; felhívja a figyelmet arra, hogy a válságellenes intézkedések nem érték el maradéktalanul a céljaikat, és jobban figyelembe kellene venni a tagállamok meglévő infrastruktúráját és kapacitásait; kéri a Bizottságot, hogy a közelmúlt válságaiból okulva alakítson ki gyorsabb és hatékonyabb intervenciós rendszereket, amelyek képesek megelőzni a legkárosabb hatásokat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben aknázza ki az 1308/2013/EU rendelet 219-222. cikkében meghatározott rendkívüli intézkedések kínálta lehetőségeket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy az intervenciós árakat a költségárak alakulásának függvényében rendszeresen ki kell igazítani ahhoz, hogy biztonsági hálóként működjenek, közvetlen hatást gyakorolva a termelők jövedelmére és tevékenységeik fenntartására, valamint a foglalkoztatásra; felhívja az EU-t, hogy a piacok nyomon követése érdekében hozzon létre a Tejpiaci Megfigyelőközponthoz hasonló megelőző eszközöket minden nagy termelő ágazatban, ez ugyanis a szükség esetén igénybe vehető, rugalmas és reaktív piacirányítási eszközök formájában lehetővé tenné a termelés kormányzását és a válságokkal szemben válaszlépések foganatosítását; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismeri, hogy a helyi termelőket összekötő rövid ellátási láncok ösztönözhetik a munkahelyteremtést vidéken, és hangsúlyozza, hogy a minőségi rendszerek, az eredetmegjelölések és az ökológiai termesztési/tenyésztési rendszerek lehetőséget adnak az agrár-élelmiszeripari ágazat fejlődésére és vidéki környezetben munkahelyteremtő potenciával bírnak, ezért nemcsak védeni, hanem tovább is kell fejleszteni őket új munkahelyek teremtése, valamint a regionális kultúra és azonosságtudat megőrzése érdekében; hangsúlyozza, hogy javítani kell az e termékek kijutását szélesebb piacokra, és hogy minőségi, promóciós és védelmi intézkedéseket kell bevezetni e termékek marketingjének javítása, valamint egy adott földrajzi térség általános idegenforgalmi termékei körébe történő bevonásuk segítése érdekében; emlékeztet arra, hogy a megvitatás szakaszában levő jogalkotási javaslatok fényében e pozitív gazdasági hatások alapját a fogyasztók bizalma képezi, és ezt nem szabad az esetleg a minőség romlását okozó módosításokkal veszélyeztetni; hangsúlyozza továbbá, hogy e minőségi szabványok elérésére irányuló folyamatok túlságosan súlyos terheket jelenthetnek, ezért azokat egyszerűsíteni kell; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ajánlja, hogy a tagállamok használják ki erősebben a második pillér 6. prioritásán belül a munkahelyek megóvására és teremtésére vonatkozó prioritási területeket, valamint az ismeretek átadásával, a szakmai képzéssel és a folyamatos képzéssel (többek között a gyakornoki képzéssel, a munkahelyi képzéssel és a mezőgazdasági dolgozók átképzésével) kapcsolatos intézkedéseket annak érdekében, hogy a munkavállalók más vidéki tevékenységek végzésére átirányíthatók legyenek, továbbá a mezőgazdasági üzemek gazdasági és környezetvédelmi teljesítményeinek javítását célzó tanácsadási és ügyvezetési intézkedéseket; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak támogatást a mezőgazdasági termelőknek, valamint a mezőgazdasági és vidéki munkavállalóknak abban, hogy sokoldalúvá váljanak és képesek legyenek tevékenységeik diverzifikálására, önálló kezdeményezésekre és az innováció megerősítésére; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy az előző (2007-2013-as) programozási időszak programjaihoz képest a jelenlegi vidékfejlesztési programok sokkal kevésbé összpontosítanak a munkahelyek megőrzését célzó szociális projektekre, egyrészt a tagállamok vidékfejlesztési programokra választott intézkedések miatt, másrészt mert kevesebb pénz áll rendelkezésre a közvetlenül a foglalkoztatásra ható intézkedésekre, ezért nagyobb rugalmasságra szólít fel a vidékfejlesztési politika végrehajtásában; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megítélése szerint egyszerűsíteni kell a vidékfejlesztési politika végrehajtását és koherensebb – például több forrás egyidejű igénybe vételét ötvöző – megközelítéseket kell alkalmazni, valamint le kell állítani a tagállamok és a Bizottság túlságosan aprólékos adminisztratív és pénzügyi ellenőrzéseit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri a tagállamokat annak jobb tudatosítására, hogy a KAP II. pillére milyen lehetőségeket kínál a vidéki térségekben végezhető tevékenységek diverzifikálásához (pl. az agroturizmushoz, a megújulóenergia-termeléshez); |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a figyelmet arra, hogy az innovációval járó kockázatvállalási tényezőt sem a nemzeti, sem a közösségi politikák nem veszik kellően figyelembe, és hogy e jelenség gátolja az innovációt és a munkahelyteremtést, különösen azon gazdasági szereplők esetében, akik innovatív projektjeik megvalósításához nem rendelkeznek elegendő pénzügyi forrással; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a vidékfejlesztés és a munkahelyteremtés kéz a kézben jár, ezért felhívja a tagállamokat és a régiókat, hogy a lehető legnagyobb mértékben használják ki a helyi és regionális hatóságok által kínált potenciális előnyöket – e hatóságok vannak ugyanis a leginkább tisztában a térségeikben jelentkező kihívásokat és az adódó lehetőségeket is –, továbbá hogy valósítsák meg a második pillér célkitűzéseit és tartsák tiszteletben a közös agrárpolitika prioritásait, többek között előmozdítva a társadalmi befogadást, a szegénység csökkentését és a gazdasági fejlődést; ismételten emlékezteti a tagállamokat arra a lehetőségre, hogy a vidékfejlesztés során és az operatív programokban a fő hangsúlyt a fő hangsúlyt a munkahelyek teremtése és megőrzése, valamint a vidéki szolgáltatások javítása kapja, és kéri a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat e célkitűzés megvalósításában; hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatottság fellendítése, a mezőgazdasági tevékenységek hatékonyabbá tétele és a költségek csökkentése érdekében a megosztott gazdaság modelljeit a vidéki térségek viszonyaihoz kell igazítani; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a vidéki területeken a társadalmi befogadás és a munkahelyteremtés előmozdítása érdekében támogassák a szociális gazdaságban (2) tevékenykedő vállalkozásokat és szövetkezeteket; felhívja a figyelmet a „szociális vállalkozás kezdeményezés” keretében tett fellépésekre, és felszólítja a Bizottságot, hogy például a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv révén támogassa a szociális gazdaságnak a vidékfejlesztéshez való hozzájárulását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy kiemeltebb szerepet kell biztosítani a vidéki területek demográfiai fejlődésének és családbarát jellegének támogatását célzó intézkedéseknek a családok támogatása, valamint a családi és a szakmai élet összeegyeztetésének megkönnyítése érdekében, a munkaerőpiacot és a gazdasági fejlődést érintő kérdésekkel összefüggésben is; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy aktív intézkedések és szakpolitikák előmozdításával ki kell emelni a migráció pozitív szerepét a gazdasági növekedés fellendítésében és a társadalmi kohézió előmozdításában a vidéki térségekben; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat olyan politikák folytatására, amelyek az idegenforgalom fejlesztése révén javítják a vidéki térségek helyzetét, ha ugyanis a turizmus megfelelő szerkezeti keretet és ösztönzők formájában támogatást kap, akkor a jelentős természeti, tájképi, kulturális és agrár-élelmiszeripari erőforrásokkal rendelkező területek kulturális, társadalmi és gazdasági növekedésének egyik hajtóereje lehet; hangsúlyozza, hogy a vidéki térségek idegenforgalmának fejlesztése és a mezőgazdasági tevékenységek diverzifikációja (bekapcsolva az oktatási, kulturális és szabadidős tevékenységeket) ugyancsak ösztönzést jelent a fiatal nemzedékek számára ahhoz, hogy a vidéki viszonyokat saját kezdeményezésből, vállalkozói szellemben átalakítsák, egyaránt készen az innovációra és a hagyományos termékek előmozdítására; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a különböző politikai területek között a FEADER és más európai források segítségével létrehozandó szinergiák szerepe alapvető lesz a vidéki térségekben jelentkező kihívások leküzdése, valamint annak biztosítása szempontjából, hogy a mezőgazdaságot ismét a területfejlesztés kulcsfontosságú tényezőjeként ismerjék el; megjegyzi, hogy a második pillér pénzeszközeit dinamikus pénzügyi eszközként is fel lehetne használni ahhoz, hogy nagyobb szinergiák keletkezzenek alternatív finanszírozási forrásokkal és programokkal, ezek igénybe vételének biztosításával támogatva a vidéki térségekben az összekapcsoltságot, a versenyképesség és a gazdasági sokféleség növekedését, valamint a vállalkozói szellemet, figyelembe véve a vidéki kultúra és azonosságtudat megőrzésének szükségességét; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági földterületek befektetők általi felvásárlása miatt a tulajdonosok által működtetett kisgazdaságok egyre inkább nyomás alá kerülnek; hangsúlyozza, hogy a termesztési terület fenntartása és a földhöz jutás a gazdaságok indításának és gyarapításának lényeges előfeltétele, és a munkahelyek megtartása szempontjából a szerepe a vidéki térségekben létfontosságú; rámutat, hogy a Bizottságnak „A fiatal mezőgazdasági termelők igényei” című, 2015. novemberi jelentése kimutatta, hogy a fiatal és a kezdő mezőgazdasági termelők legnagyobb problémáját a megvásárolható és bérbe vehető földek rendelkezésre állásának hiánya jelenti; felhívja ezért a tagállamokat, hogy osszák meg egymással a legjobb gyakorlatokat, és dolgozzanak ki a magas munkanélküliséggel sújtott vidéki térségekben a földhöz jutást biztosító eszközöket, például a nemzeti gyakorlatokkal összhangban álló részvételi földhasználat és földgazdálkodás révén, illetve hozzanak létre a nem használt földterületek és a mezőgazdasági célra hasznosítható földterületek kezelésére és az ilyen földterületekről való tájékoztatásra szolgáló rendszereket, amelyek szolgáltatásait a fiatal mezőgazdasági férfi és nő gazdák elsőbbségi jogon vehetnék igénybe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | fontosnak tartja, hogy a vidékfejlesztési programok jobban elősegítsék a vidéki és városi térségek közötti kapcsolatokat, ösztönözve az együttműködést, és lehetőségeket kínálva a vidéki területeken működő vállalkozások számára, ami e térségek fejlődése és a munkahelyteremtés szempontjából döntő fontosságú; álláspontja szerint a város és vidék közötti kapcsolatokban a falvak fontos szerepet játszanak azáltal, hogy a környező vidéki területeken élő lakosok számára hozzáférést biztosítanak az alapszolgáltatásokhoz, ezért úgy véli, hogy a tagállamoknak területi politikáik részeként elő kell mozdítaniuk a falvakban nyújtott szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhív az élelmiszer-ellátási láncban az élelmiszer-termelők, nagykereskedők és feldolgozók közötti tisztességes kifizetésekre vonatkozó kötelező szabályok bevezetésére annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők a hozzáadott értékből olyan részarányban részesüljenek, amely lehetővé teszi számukra a fenntartható gazdálkodást; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a jelenleg nem kellőképpen kihasznált erdészeti ágazat munkahelyek jelentős forrása, ezért a faipar különböző formáit jobban elő kell mozdítani; hozzáfűzi, hogy Európa jelenleg komoly faellátási hiánnyal küzd, ezért beruházásokat kell eszközölni az ágazat fejlesztéséhez szükséges infrastruktúrákba; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a földhöz való hozzáférés mezőgazdasági üzemek létrehozásának és bővítésének fontos előfeltétele; rámutat, hogy a mezőgazdasági vállalkozást indítani kívánó fiatal gazdák legnagyobb problémája a földhöz való hozzáférés; |
| --- | --- |

28.

A KAP jövője 2020 után

| 29. | hangsúlyozza, hogy a KAP eljárásait egyszerűsíteni kell, és továbbra is biztosítani kell a megfelelő – legalább a megelőző szintet elérő – , e politika magas európai hozzáadott értékét tükröző finanszírozást annak érdekében, hogy a diverzifikált európai mezőgazdaságban és erdőgazdálkodásban hosszú távon hatékonyan hozzájáruljon a munkahelyek létrehozásához, és előmozdítsa a vidéki térségek fenntartható fejlődését és vonzerejét; hangsúlyozza, hogy fokozatosan meg kell erősíteni a vidékfejlesztési politikát, amely a vidéki lakosok szociális kirekesztettségének csökkentése érdekében közvetlenebb és hatékonyabb intézkedéseket tesz lehetővé, ugyanakkor nem szabad veszélyeztetni az első pillérbe tartozó támogatást, hanem azt át kell szervezni, többek között a piacok jobb működését és nagyobb stabilitást biztosítva – ez ugyanis döntő fontosságú a mezőgazdasági jövedelmek és az európai mezőgazdasági modell megóvása szempontjából –, továbbá az élet minőségére összpontosítva szavatolni kell, hogy a vidéki térségek a városi övezetekhez képest megtartsák vonzerejüket; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a KAP keretein belül nagy fontosságot kell tulajdonítani a modernizációt és a beruházást serkentő eszközökre, amelyek fenntartható módon és a környezetvédelmi szabályok tiszteletben tartása mellett garantálják a vidéki térségekben jelen lévő gazdasági ágazatok versenyképességét (beleértve a mezőgazdasági-élelmiszeripari, energetikai, feldolgozó-ipari, szolgáltatási és szociális ágazatokat is), ezáltal biztosítva a munkahelyek megtarthatóságát; rámutat, hogy ezek az eszközök egyúttal lehetővé teszik a tagállamok közötti és a régiók közötti szakadékok áthidalását között, amikor a mezőgazdaság és a vidék fejlesztése a tét; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy az idegenforgalmi ágazat (pl. vidéki üdültetés révén) fontos jövedelemforrás a mezőgazdasági termelők számára; nyomatékosan felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hozzanak létre beruházás- és vállalkozástámogatási programokat; úgy véli, hogy fontos az érintett gazdaságok idegenforgalmi kampányok révén való támogatása; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tudomásul veszi a KAP egyszerűsítése céljából mostanáig végrehajtott intézkedéseket, felhívja azonban a Bizottságot, hogy még több intézkedés kidolgozása és bevezetése révén arányosságot és rugalmasságot teremtsen a közös agrárpolitika adminisztratív terheinek csökkentésével és a mezőgazdasági üzemek termelékenységének növelésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a KAP keretében elérhető célok korlátozottak, mivel e politika elsődleges célja az élelmiszer-ellátás biztonsága, és hogy a vidéki térségekben a munkahelyek teremtését és fenntartását érintő számos kihívás hatékony kezelése szélesebb körű, szakpolitikákon átívelő megközelítést igényel majd regionális és tagállami szinten egyaránt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja a Bizottságot arra, hogy támogassa a családok által működtetett, diverzifikált és többfunkciós gazdálkodásra alapozott versenyképes és fenntartható európai mezőgazdasági modellt, amely prioritásnak tekinti a területhez kötődő és tisztességesen megfizetett munkahelyek fenntartását, és különös hangsúlyt helyez az EUMSZ 349. cikkében elismert egyedi nehézségekkel küzdő területekre, valamint – az élelmiszerek és nem élelmiszer-termékek termelésében egyaránt – biztosítja az élelmezésbiztonságot, az élelmiszerbiztonságot és gondoskodik az egészségvédelemről; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki földtulajdon-megfigyelő és -szabályozó eszközöket annak érdekében, hogy jobban megismerjék a földpiacokat, és véget vessenek a földtulajdon és a termelőeszközök koncentrációjának vagy felvásárlásának széles körű jelenségének; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a kiváló minőségű mezőgazdasági termékek kidolgozását, marketingjét és kereskedelmét; felhív új piacok megnyitását, valamint operatív termékprogramok és marketingkampányok bevezetését célzó kezdeményezésekre annak érdekében, hogy biztosítsák az európai élelmiszerlánc termékdiverzifikációját és versenyképességét; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy a KAP keretében ez európai mezőgazdaság minden formáját és minden vidéki térséget – a leghátrányosabb helyzetben lévőket és legsebezhetőbbeket (például a hegyvidéki területeket és legkülső régiókat stb.) – is figyelembe kell vennie, biztosítva valamennyi forrás lehető legjobb felhasználását; úgy véli, hogy ez egyúttal azt is jelenti, hogy az elhagyott gazdaságokat ismét működésbe kell hozni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rámutat arra, hogy a mezőgazdasági és regionális réspiacok diverzifikálása a vidéki térségekben növeli és biztosítja a foglalkoztatást; olyan kezdeményezéseket kér, amelyek támogatják a mezőgazdasági üzemek diverzifikációját (pl. a mezőgazdasági termékekre vonatkozó közvetlen üzletszerzést) és általában a vidéki gazdaság diverzifikációját (pl. a mezőgazdasági munkáról a foglalkoztatás más területeire történő áttérést); |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy a jövőben a KAP forrásainak bővebb támogatást kell biztosítaniuk a termelői szervezetekbe tömörülő kis és közepes méretű gazdaságok és vállalkozások megszűnésének lassítására, amelyek mivel általában sokfélébbek, gazdaságosabbak és önállóbbak, valamint könnyebben átadhatók, hatékonyabbak a hozzáadott érték és a helyi munkahelyteremtés tekintetében, illetve a térség jelentős gazdasági és társadalmi pillérét képezik, valamint hogy egyedi támogatást kell biztosítani az EUMSZ 349. cikke által elismert sajátos korlátokkal küzdő térségek számára; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy a KAP keretében nyújtott közvetlen kifizetéseket kizárólag olyan személyek részére kell biztosítani, akik fő tevékenységi területe a mezőgazdaság; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy gazdasági visszaesés esetén a legkülső régiókban a foglalkoztatási lehetőségek felkutatását akadályozza az összeköttetések hiánya, és a mezőgazdaság e régiókban fennálló jelentőségére tekintettel úgy véli, hogy a jövőbeni KAP forrásai tekintetében pozitív megkülönböztetést kell alkalmazni ezekkel az EUMSZ által elismert sajátos korlátokkal küzdő térségekkel szemben, mivel ez multiplikátorhatást váltana ki más kapcsolódó tevékenységek, például az agráripar, az idegenforgalom, a természetvédelem, az energiatermelés és a körforgásos gazdaság előmozdítása terén, kiegészítve a többféle alap alkalmazására épülő stratégiát; rámutat arra, hogy e stratégiának szem előtt kell tartania a legkülső régiókon belüli, pozitív megkülönböztetést szükségessé tévő tényezőket, amely régiók ily módon kísérleti terepei lehetnek az eredeti és innovatív mezőgazdasági megoldásoknak, amelyek más, kevésbé szélsőséges és átfogóbb helyzetekre is alkalmazhatók a mezőgazdasági üzemek szerkezetét, a talaj- és éghajlati viszonyokat és a jellegzetes biológiai sokféleséget illetően; |
| --- | --- |

41.

| 42. | véleménye szerint elő kell mozdítani és pénzügyileg támogatni kell a mezőgazdasági csoportosulásokat, mert lehetővé teszik a gazdaságok termelési költségei, különösen a gépesítési ráfordítások csökkentését, ugyanakkor elősegítik a mezőgazdasági termelők közötti szolidaritást, az innovációk, a know-how és a bevált gyakorlatok átadását, és ezáltal a fejlődést és a foglalkoztatást elősegítő dinamizmust idéznek elő; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a mezőgazdasági kisüzemek diverzifikációját és versenyképességét, többek között a szociális mezőgazdaság és a szolgáltatásközpontú mezőgazdaság tekintetében is; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy a KAP-nak bővebb támogatást kell biztosítania a mezőgazdaság által a foglalkoztatás és a környezetvédelem terén kínált pozitív hatások kifejtése érdekében, továbbá hatékonyabban kell támogatnia a biogazdálkodást, a biodinamikus gazdálkodást és a fenntartható termelés egyéb módjait, ideértve az agroökológiával összefüggésben az integrált gazdálkodást és az agrárerdészetet, ehhez azonban a jelenlegi szabályozás egyszerűsítésére és a jövőben egyszerű, közérthető és nehézségek nélkül végrehajtható előírások elfogadására van szükség; úgy véli, hogy ezeknek a foglalkoztatás és a környezetvédelem terén megjelenő pozitív hatások értéke a társadalom egészének érdekeit szolgálja, és annak meg kell jelennie a mezőgazdasági üzemek jövedelmében; |
| --- | --- |

44.

| 45. | emlékeztet arra a pozitív példára, amelyet az ökokörzetek – a mezőgazdaság és a helyi állattenyésztés biogazdálkodással nyert termékeinek fejlesztését összehangolt intézkedések révén biztosító területek – és a beszállítói háttérgazdaság ökokörzetekhez kötődő része (agrárélelmiszer-ipari, vendéglátóipari és idegenforgalmi vállalkozások) nyújtanak, mivel ez az eszköz már bebizonyította, hogy képes előnyösen befolyásolni a helyi jövedelmet és elősegíteni a talajvédelmet a táj és a hagyományos termelési formák megőrzése révén; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy a gazdálkodáshoz kapcsolódó tisztességes foglalkoztatás megőrzése és megteremtése, továbbá a vidéki gazdaságok fejlesztése szempontjából a fenntartható gazdálkodás és élelmiszerrendszerek, különösen a biogazdálkodás, továbbá a fenntartható talaj- és vízgazdálkodás, illetve a biológiai sokféleség és a vidéki infrastruktúra fenntartható kezelése komoly lehetőségeket tartogat; |
| --- | --- |

46.

| 47. | úgy véli, hogy a jövőbeli KAP keretében az élelmiszerbiztonság biztosítását az Európai Unióban továbbra is az elsődleges cselekvési elvnek kell tekinteni, nem tévesztve szem elől ugyanakkor az EU-n kívüli piacokat sem; úgy véli e tekintetben, hogy a kereskedelmi megállapodások tényleges kockázatokat, de potenciális lehetőségeket is gerjeszthetnek az európai mezőgazdaság számára, és meggyőződése, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásoknak nem szabad sem a kis- és közepes méretű gazdaságokkal szemben igazságtalan versenyhez vezetniük, sem a helyi gazdaságot és munkahelyeket veszélyeztetniük; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy a zöldség-gyümölcs ágazatban a nem elégséges termelői szerveződés előmozdítása érdekében vissza kellene állítani az újonnan alakult zöldség-gyümölcs termelői szervezetek projektjeire vonatkozó uniós támogatást; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy a jelenleg alacsony és ingadozó mezőgazdasági árak jövőbeli alakulásának rendkívül bizonytalan volta miatt az Uniónak el kell érnie a KAP Szerződésekben foglalt céljait azáltal, hogy nagyobb erőfeszítéseket tesz a piacok kudarc esetén bekövetkező előnytelen hatásainak korrigálására és a mezőgazdasági ágazat ellenálló képességének és versenyképességének biztosítására, a kereslet és a kínálat közötti egyensúly kialakítása érdekében hatékony biztonsági hálókat, megelőző és válságkezelési rendszereket, illetve új, innovatív rendszereken alapuló és a finanszírozásba magukat a gazdálkodókat is bevonó rendszereket hozva létre; úgy véli, hogy bővíteni kell a mezőgazdasági piacok stabilizálását célzó intézkedések finanszírozásának arányát, továbbá különösen, hogy a KAP-nak azokat a biztosítási rendszereket is meg kell erősítenie, amelyek képesek védelmet nyújtani a mezőgazdasági termelők számára a különböző éghajlati, egészségügyi és gazdasági kockázatokkal szemben; úgy véli, hogy a globális felmelegedéssel összefüggő kockázatokkal szemben az Uniónak minden tőle telhetőt meg kell tennie a mezőgazdaság pozitív szerepének megerősítése érdekében, az agronómián és a fokozottabb szénmegkötést elősegítő jobb talajgazdálkodáson alapuló eszközök segítségével, valamint fontos, hogy a mezőgazdasági termelők technikai és pénzügyi támogatásban részesüljenek gyakorlataik fokozatos megváltoztatása és az innovációk lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza továbbá, hogy a közvetlen kifizetéseknek 2020 után is a KAP eszközeként kell fennmaradniuk, a mezőgazdasági jövedelmek támogatása és stabilizálása és a magas szintű (a termelési módokat és különösen a környezetvédelmi előírásokat illető) uniós normákból eredő költségek kompenzálása, valamint a gazdálkodás szempontjából leghátrányosabb helyzetű régiók mezőgazdasági termelésének fenntartása érdekében; hangsúlyozza, hogy a közvetlen kifizetéseket ezért a gazdálkodás gazdasági stabilitásának biztosítására, valamint az élelmezés- és a környezeti biztonság garantálására kell fordítani; ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet arra, hogy feltétlenül szükség van a közvetlen kifizetések összegének kiegyenlítésére az egységes uniós piacon belüli egyenlő versenyfeltételek biztosítása, továbbá a mezőgazdasági erőforrások uniós szinten fenntartható kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

50.

| 51. | úgy véli, hogy mivel a mezőgazdasági termelők közötti együttműködési szint tagállamonként eltérő, és mivel az együttműködés hiánya hátrányosan befolyásolja a mezőgazdasági termelők válsághelyzetekkel és piaci nyomással szembeni ellenálló képességét, a KAP-nak átfogóan elő kell mozdítania a mezőgazdasági termelők közötti együttműködés fejlesztését, különösen a termelő- és feldolgozóágazatban; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja a tagállamokat, hogy a KAP második pillére keretében kezeljék kiemelten az európai innovációs partnerséget (EIP); felhívja a Bizottságot, hogy kezelje kiemelten a Horizont 2020-et, és biztosítson könnyebb hozzáférést a gazdálkodók számára az EBB finanszírozási lehetőségeihez, valamint támogassa az innovatív és fenntartható mezőgazdasági és erdőgazdálkodási modellek az élelmiszerek előállítása, valamint az élelmiszeripari és nem élelmiszeripari (a mezőgazdasági termelők számára a nyersanyagok rendelkezésre állását illetően a kőolaj utáni ipari korszakra új kilátásokat teremtő megújuló energiákkal, biogazdálkodással és a vidéki turizmussal összefüggő) szolgáltatások tekintetében, és fejlessze minden vidéki terület erőforrásait; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kifejezi abbéli szilárd meggyőződését, hogy még a jövőben is szükséges lesz a mezőgazdasági termelők és mezőgazdasági dolgozók szakmai továbbképzésének támogatása, valamint a tudományos ismeretek és innovációk terjesztése, ezáltal biztosítva a változó környezethez való alkalmazkodást és megkönnyítve a gazdasági tevékenység folytatását; |
| --- | --- |

53.

| 54. | úgy véli, hogy a LEADER/CLLD típusú helyi fejlesztés alulról felfelé irányuló kezdeményezései nem csak a létrehozott munkahelyek száma, hanem az egy létrehozott munkahelyre jutó alacsony közkiadások tekintetében is bizonyították hatékonyságukat, ezért a többféle finanszírozásra épülő megközelítés, illetve a helyi és regionális hatóságok szerepének megerősítése révén valamennyi tagállamban még inkább erősíteni, támogatni és alkalmazni kell ezeket; külön kiemeli, hogy a helyi akciócsoportok vezetői technikai és ügyintézési segítőként fontos szerepet játszanak a foglalkoztatást elősegítő projektek elindítására irányuló kezdeményezések támogatásában; kéri, hogy a helyi akciócsoportok a nagyobb hatékonyság érdekében a lehető legnagyobb önállóságot élvezhessék; hozzáfűzi, hogy mechanizmusokat kell kialakítani a szociális partnerek észszerű bevonásának biztosítása érdekében, és felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a transznacionális LEADER II projektekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok modelljeire vonatkozóan; |
| --- | --- |

54.

| 55. | megjegyzi, hogy az érintett nemzeti és uniós programokkal és finanszírozásokkal kapcsolatos információkhoz való nehézkes hozzáférés akadályozza a vidéki gazdaság fejlődését; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kéri, hogy a vidékfejlesztési politikában a vidéki foglalkoztatás támogatására előirányzott beruházások fontossági sorrendjét a foglalkoztatást, a munkanélküliség változását, a kedvezményezett vállalkozások hatékonyságát és az alkalmazottak felvételének ösztönzését kiemelten figyelembe véve állapítsák meg, továbbá javasolja, hogy a vidékfejlesztési programok foglalják magukban a mezőgazdasági és nem mezőgazdasági vállalkozások elindításának támogatásához különösen hasznos mikrofinanszírozás megerősítését; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy az adott régió sajátos igényeinek megfelelő nagyobb rugalmasság biztosításával fokozni lehet a második pillér munkahelyteremtésben betöltött jelentőségét; |
| --- | --- |

57.

| 58. | szükségesnek tartja a nyers vagy feldolgozott élelmiszeripari termékeket biztosító, területhez kötött minőségi élelmiszerek rendszereinek jövőbeli továbbfejlesztését, ösztönzést adva a polgári felelősségvállaláshoz és ahhoz, hogy a – vagy az összes termelőt, feldolgozót, forgalmazót és fogyasztót, vagy termelői-fogyasztói közösségeket egyesítő csoportokba tömörült, vagy pedig az agrárélelmiszeri és élelmiszer-idegenforgalmi ágazat valamennyi gazdasági szereplőjét tömörítő – érdekelt feleket bevonják az élelmiszer-ellátás és -biztonság, továbbá az igazságos jövedelem szavatolására irányuló minőségbiztosítási és szerződésekkel kapcsolatos tevékenységekbe annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők tisztességesen megélhessenek, és a gazdaságukban fenntarthassák a foglalkoztatást; megjegyzi, hogy ezek az élelmiszerrendszerek különösen, de nem kizárólag rövid forgalmazási láncok és/vagy helyi piacok formáját ölthetik; úgy véli, hogy a jövőben több uniós forrást szükséges szánni egyes különleges élelmiszer-minőségi rendszerek fejlesztésére és működtetésére, valamint a világhírű európai gasztronómia továbbfejlesztésére; úgy véli, hogy ehhez elengedhetetlenül szükség van a közbeszerzések jogszabályi keretének hatékonyabb kiigazítására annak érdekében, hogy a helyi hatóságok támogatni tudják a helyi termelést; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felhívja a figyelmet arra, hogy további támogatást kell biztosítani a mezőgazdaság és mezőgazdasági munkahelyteremtés számára a hátrányosabb helyzetű területeken és az Unió külső határterületein; |
| --- | --- |

59.

| 60. | úgy véli, hogy a vidéki térségek mezőgazdasági termelőit és egyéb szereplőit tömörítő többpartneres kollektív formákat támogatni kell, mert közvetlenül és közvetve számos munkahelyteremtő tevékenység fejlesztését, például a helyi élelmiszer- és nem élelmiszer-láncok strukturálását és különböző szolgáltatások létrehozását (falusi turizmus, magán- és közterület-fenntartás stb.) teszik lehetővé; |
| --- | --- |

60.

| 61. | úgy véli, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak a KAP és más szakpolitikák keretében arra kell ösztönözniük a mezőgazdasági termelőket, hogy diverzifikálják jövedelemforrásaikat, ily módon védve magukat a piaci hanyatlással szemben; úgy véli, hogy az ilyen jellegű diverzifikáció kiterjedhet az ökoturizmusra, a megújuló energiák – például a szél- és a napenergia – termelésére, a mezőgazdasági termelésben a feldolgozás révén termelt hozzáadott értékre, valamint a gazdaboltokra; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson több támogatást a helyi szövetkezetek számára annak érdekében, hogy visszaszerezzék az árak és a saját termékeik feletti ellenőrzést; |
| --- | --- |

62.

| 63. | megjegyzi, hogy az idegenforgalmi ágazat jelentős közvetlen, illetve a mezőgazdasághoz és a vidéki térségekhez kapcsolódó jövedelemszerzési és foglalkoztatási lehetőségeket kínál, ami lehetővé teszi az egyes régiók történelmi, kulturális, gasztronómiai, táji és környezeti örökségének kiaknázását; megjegyzi továbbá, hogy a turisztikai vonzerő nem csak az egyes régiók történelmi hírnevén alapul, hanem egyre nagyobb mértékben a régió élelmiszeripari termékeinek, tájainak és környezetének minőségén is; úgy véli, hogy a fenti okokból kifolyólag a vidékfejlesztési politikának nagyobb mértékben kell támogatnia az idegenforgalmi ágazatot; |
| --- | --- |

63.

| 64. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel összefüggő kihívások megválaszolásához – új szakmák kialakulása mellett – jelentős munkahelyteremtő köz- és magánberuházásokra van szükség a vidéki térségek erőforrásai fenntartásának és megőrzésének biztosítása, a romlásnak indult ökoszisztémák minőségének helyreállítása, az árvizek és erdőtüzek elleni hatékonyabb küzdelem, a víz-, talaj- és levegőminőség és a biodiverzitás jobb védelme érdekében; megjegyzi, hogy ugyan ehhez kétségkívül a mezőgazdaság és a vidéki térség többi szereplőjének együttműködésére van szükség, egyben újabb lehetőségeket is kínál a mezőgazdaság számára a jövedelmek diverzifikálására; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kéri az Európai Bizottságot, hogy mérje fel a jelenlegi mezőgazdasági válság szociális hatásait, különösen a megszűnt állások szempontjából, elsősorban a vidéki területeket vizsgálva; felhívja a tagállamokat annak fontolóra vételére, milyen módon javíthatják saját mezőgazdaságuk versenyképességét oly módon, hogy az ágazat munkahelyeket teremthessen, és a mezőgazdaságban és az agrár-élelmiszeripari ágazatban igazságosan eloszló hozzáadott értéket termelhessen, biztosítva a tisztességes versenyt és a minimálisra csökkentve a szociális dömping és az egyes csoportokat aránytalan mértékben érintő bizonytalan és nem szokványos alkalmazási feltételek által okozott károkat; megjegyzi, hogy számos gazdálkodó családtagjai nem rendelkeznek szociális vagy jogi státusszal, illetve kívül esnek a szociális védelmi rendszeren; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági vállalkozásoknak meg kell felelniük a nemzeti munkaügyi és szociális jogszabályoknak; úgy ítéli meg, hogy további feltételeknek a KAP első pillére szerinti kifizetésekbe történő beépítése jelentős mértékben növelné a mezőgazdasági termelőkre háruló adminisztratív terheket, és csökkentené munkahelyteremtési lehetőségeiket; kéri, hogy az irányítási hatóságok mellett a szociális partnerek szerepét is erősítsék meg, továbbá kéri a tagállamokat a mezőgazdasági termelők szociális jogainak elismerésére és szavatolására, biztosítva, hogy a szociális biztonsági rendszerek a mezőgazdaságban részmunkaidőben vagy teljes munkaidőben dolgozó valamennyi munkavállalóra kiterjedjenek; felszólítja a tagállamokat, hogy ültessék át nemzeti jogukba az idénymunkásokról szóló 2014/36/EU irányelvet; felhívja a nemzeti egészségügyi és munkabiztonsági hatóságokat, hogy különítsenek el forrásokat a mezőgazdasági üzemek biztonságára vonatkozó információk terjesztésére; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felszólítja a Bizottságot, hogy vezesse be a FAO által az élelmezési és mezőgazdasági rendszerek fenntarthatósági vizsgálata (SAFA) során javasolt, különösen a foglalkoztatottságra és a társadalmi jólétre vonatkozó mutatókat; |
| --- | --- |

66.

| 67. | emlékeztet arra, hogy egy európai mezőgazdasági termelő átlagosan csupán 12 hektár földdel rendelkezik, és a mezőgazdasági üzemek 70 %-a 5 hektárnál kisebb területű; megjegyzi, hogy a mezőgazdasági üzemek a méretük és a szerkezetük miatt nem mindig engedhetik meg maguknak, hogy teljes munkaidős és magasan képzett munkavállalókat foglalkoztassanak; következésképpen arra ösztönzi az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak a munkaadói csoportokat ösztönző intézkedéseket; |
| --- | --- |

67.

| 68. | elengedhetetlennek tartja a vidéki területek vonzerejét biztosító és e területeken a foglalkoztatás fejlesztését lehetővé tevő köz- és magánszolgáltatások jelenlétének biztosítását; úgy véli, hogy a vidéki térségekben élő embereknek joguk van ahhoz, hogy egyenlő hozzáférést kapjanak a közszolgáltatásokhoz, többek között az oktatáshoz és a szociális és egészségügyi ellátáshoz; elengedhetetlennek tartja, hogy valamennyi ágazat – a helyi önkormányzat, a regionális kormányzat és a helyi magánszektor egyaránt – együttműködjön a beruházások előmozdítása és annak biztosítása érdekében, hogy a vidéki és távoli területek hozzáférjenek az alapvető infrastruktúrákhoz – többek között az állami vagy magán közlekedési összeköttetésekhez, a biztonságos energiaellátáshoz, valamint a megbízható és gyors szélessávú technológiákhoz –, valamint a vidéki vállalkozóknak, mikro- kis- és középvállalkozásoknak szánt finanszírozási és hitelrendszerekhez, amelyek nélkül a vidéki vállalkozások és háztartások állandó hátrányban lennének, és tovább folytatódna a városi térségekbe való elvándorlás; |
| --- | --- |

68.

| 69. | úgy véli, hogy a közelmúltbeli állategészségügyi járványokra, valamint a közelmúlt élelmiszer-biztonsági botrányaira – többek között a 2011-es E. Coli-fertőzésre, a 2013-as lóhúsbotrányra, valamint a jelenleg tomboló európai mézhamisítási botrányra – tekintettel jelentősen meg kell emelni az élelmiszer- és takarmány-biztonságra fordított – a többéves pénzügyi keret harmadik fejezetében foglalt összeget, mivel a jelenlegi hét évre szánt 1,93 milliárd eurós forrás teljességgel elégtelen; |
| --- | --- |

69.

| 70. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági termelők számtalan, a KAP-hoz kapcsolódó adminisztratív költséggel szembesülnek, amelyek tagállamonként jelentős eltérést mutatnak; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a bürokrácia visszaszorítása és a KAP egyszerűsítése, valamint a költséghatékony átültetés biztosítása révén csökkentsék az adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

70.

| 71. | hangsúlyozza, hogy az olyan alapszolgáltatásokhoz való hozzáférés, mint az oktatás, az egészségügyi ellátás és a lakhatás, valamint e szolgáltatások folytonossága előfeltétele a munkahelyteremtést elősegítő környezetnek és a vidéki térségekben élő lakosság létfontosságú szükségletei kielégítésének; |
| --- | --- |

71.

| 72. | úgy ítéli meg, hogy alapvetően fontos felkérni a hatóságokat, hogy az európai mezőgazdaság korszerűsítése érdekében a vidéki területeken kínáljanak az agrárgazdálkodásra vonatkozó tanácsadási és segítségnyújtási szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

72.

| 73. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék és tegyék lehetővé a nők munkaerőpiaci egyenlőségét, valamint a munka és a magánélet vidéki területeken való összeegyeztetését, különösen a bérek és a szociális és nyugdíjjogosultságok, az új képesítések megszerzésének elősegítése, valamint a nők mezőgazdasági és nem mezőgazdasági foglalkoztatására vonatkozó kilátások és lehetőségek biztosítása révén, összhangban az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség Unió politikáiban és programjaiban is rögzített elvével; felhívja őket továbbá arra, hogy használják ki jobban a célzott online tájékoztatási platformokban, az újonnan piacra lépő és már működő női gazdálkodóknak szánt fellépésekben és támogatásokban rejlő lehetőségeket, különösen az EMVA és más, a projektfejlesztést ösztönző uniós alapok keretében, valamint hogy segítsék elő a hétköznapi vidéki élethez fontos, lényeges infrastruktúra és szolgáltatások megőrzését, ezáltal hozzájárulva a nők vidéki térségekből való elvándorlásának mérsékléséhez; hasonlóképpen felhívja a figyelmet arra is, hogy különösen a vidéki területeken olyan fenntartható stratégiákra van szükség, amelyek fenntartják, ösztönzik és támogatják a nők hálózatait és szervezeteit, valamint döntéshozatali szerepüket a mezőgazdaságban és a vidéki területeken; kéri továbbá az oktatás, a pénzügyek és a tájékoztatás területén a hozzáférés megkönnyítését a nők vállalkozási tevékenységének (például e-vállalkozások), a vidéki vállalkozások tulajdonlásának és fejlesztésének lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

73.

| 74. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a hatóságokkal együtt erősítsék meg a szociális partnerek és szociális jóléti szervezetek szerepét a munkaügyi jogszabályok betartásának, a be nem jelentett munkavégzés elleni küzdelemnek és azon szociális és biztonsági normák betartásának felügyeletét illetően, amelyek a migráns munkavállalók – köztük a női szezonális munkavállalók, a migránsok és a menekültek – társadalmi-gazdasági beilleszkedését segítik; kéri olyan mechanizmus létrehozását, amely biztosítja a nők részvételét a folyamat összes szakaszában; |
| --- | --- |

74.

| 75. | emlékeztet arra, hogy az Unióban évről évre csökken a mezőgazdasági területek mérete; hangsúlyozza, hogy a megművelhető területek megőrzése alapvető fontosságú a vidéki területek munkahelyeinek megtartásához; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak könnyebb hozzáférést a földterületekhez a magas vidéki munkanélküliséggel sújtott térségekben, és ezzel összefüggésben kéri, hogy könnyítsék meg a fiatal női mezőgazdasági termelők hitelhez jutását és földek kezelésében való részvételét; |
| --- | --- |

75.

| 76. | felhívja a figyelmet arra, hogy a nők adják a mezőgazdasági munkaerő 45 %-át; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a családi gazdaság fogalmának meghatározását annak érdekében, hogy megkönnyítse a nők képzésekhez és szakmai tanácsadáshoz, valamint tőkéhez és juttatásokhoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

76.

| 77. | felhívja a vonatkozó nemzeti, regionális és helyi hatóságokat a nők helyi akciócsoportokba történő bevonásának, illetve a LEADER program keretében helyi partnerségek kialakításának ösztönzésére, továbbá az irányító testületekben a nemi szempontból kiegyensúlyozott részvétel biztosítására; |
| --- | --- |

77.

o

o o

| 78. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

78.

---

(1)  Eurostat, 2016.

(2)  Lásd: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.nat-opinions.25458

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2016. október 4., kedd

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/241 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/241

---

P8_TA(2016)0364

Giorgos Grammatikakis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2016. október 4-i határozata a Giorgos Grammatikakis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2084(IMM))

(2018/C 215/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Giorgos Grammatikakis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, a plenáris ülésen 2016. április 27-én bejelentett kérelemre, amelyet a Görög Köztársaság legfőbb ügyészének helyettese 2016. április 1-jén továbbított a 2000–2002 közötti időszakban feladata ellátása során társtettesként Retimnóban (Kréta) elkövetett, bizalommal való visszaélés miatt a Retimno város ügyészsége által javasolt eljárással (hiv.: ABM:AB05/1956) összefüggésben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Giorgos Grammatikakis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, a plenáris ülésen 2016. április 27-én bejelentett kérelemre, amelyet a Görög Köztársaság legfőbb ügyészének helyettese 2016. április 1-jén továbbított a 2000–2002 közötti időszakban feladata ellátása során társtettesként Retimnóban (Kréta) elkövetett, bizalommal való visszaélés miatt a Retimno város ügyészsége által javasolt eljárással (hiv.: ABM:AB05/1956) összefüggésben,

| — | tekintettel arra, hogy Giorgos Grammatikakis lemondott az eljárási szabályzat 9. cikkének (5) bekezdése szerint őt megillető, meghallgatáshoz való jogról, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Giorgos Grammatikakis lemondott az eljárási szabályzat 9. cikkének (5) bekezdése szerint őt megillető, meghallgatáshoz való jogról,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a görög Alkotmány 62. cikkére, a görög polgári perrendtartásról szóló törvény 54. cikkére és a görög parlament eljárási szabályzatának 83. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a görög Alkotmány 62. cikkére, a görög polgári perrendtartásról szóló törvény 54. cikkére és a görög parlament eljárási szabályzatának 83. cikkére,

| — | tekintettel a Krétai Fellebbviteli Bíróság 2015. november 18-i 5181. számú ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Krétai Fellebbviteli Bíróság 2015. november 18-i 5181. számú ítéletére,

| — | tekintettel a Giorgos Grammatikakis európai parlamenti képviselő bíróság előtti megjelenéséről szóló 2015. április 7-i jelentésre, valamint a védekezésére és a védekezését alátámasztó dokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Giorgos Grammatikakis európai parlamenti képviselő bíróság előtti megjelenéséről szóló 2015. április 7-i jelentésre, valamint a védekezésére és a védekezését alátámasztó dokumentumokra,

| — | tekintettel a Krétai Fellebbviteli Bíróság 104/2015. számú ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Krétai Fellebbviteli Bíróság 104/2015. számú ítéletére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0279/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0279/2016),

| A. | mivel a Görög Köztársaság Legfelsőbb Bírósága melletti helyettes ügyész egy feltételezett bűncselekmény kapcsán kérte Giorgos Grammatikakis európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

A.

mivel a Görög Köztársaság Legfelsőbb Bírósága melletti helyettes ügyész egy feltételezett bűncselekmény kapcsán kérte Giorgos Grammatikakis európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik;

| C. | mivel a görög Alkotmány 62. cikke szerint egy képviselő ellen parlamenti megbízatása során a parlament egyetértése nélkül nem lehet büntetőeljárást, letartóztatást vagy őrizetbe vételt vagy más, szabadságát korlátozó intézkedést foganatosítani; |
| --- | --- |

C.

mivel a görög Alkotmány 62. cikke szerint egy képviselő ellen parlamenti megbízatása során a parlament egyetértése nélkül nem lehet büntetőeljárást, letartóztatást vagy őrizetbe vételt vagy más, szabadságát korlátozó intézkedést foganatosítani;

| D. | mivel a görög hatóságok Giorgos Grammatikakis ellen társtettesként büntetőeljárás megindítását javasolják, mivel nem tett eleget törvényes kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

D.

mivel a görög hatóságok Giorgos Grammatikakis ellen társtettesként büntetőeljárás megindítását javasolják, mivel nem tett eleget törvényes kötelezettségeinek;

| E. | mivel a javasolt bírósági eljárás egy 1996. március 8-án tartott megbeszéléssel kapcsolatos, amelyen a kötelező biztosításon kívüli, új kollektív magánbiztosításnak a Krétai Egyetem alkalmazottai számára történő megkötésének lehetőségéről volt szó, és állítólag egymást követő részletekben törvénytelen kifizetéseket eszközöltek a 2000–2002 közötti időszak során; |
| --- | --- |

E.

mivel a javasolt bírósági eljárás egy 1996. március 8-án tartott megbeszéléssel kapcsolatos, amelyen a kötelező biztosításon kívüli, új kollektív magánbiztosításnak a Krétai Egyetem alkalmazottai számára történő megkötésének lehetőségéről volt szó, és állítólag egymást követő részletekben törvénytelen kifizetéseket eszközöltek a 2000–2002 közötti időszak során;

| F. | mivel ugyanezzel az üggyel kapcsolatosan egy előző bírósági eljárás a 2000-től kezdődő időszakot tárgyalta, amely valamennyi vádlott felmentésével végződött; |
| --- | --- |

F.

mivel ugyanezzel az üggyel kapcsolatosan egy előző bírósági eljárás a 2000-től kezdődő időszakot tárgyalta, amely valamennyi vádlott felmentésével végződött;

| G. | mivel a javasolt bírósági eljárás nyilvánvalóan nem kapcsolódik Giorgos Grammatikakis európai parlamenti képviselői tisztségéhez, hanem a Krétai Egyetem szenátusának rektoraként betöltött korábbi tisztségéhez kapcsolódik; |
| --- | --- |

G.

mivel a javasolt bírósági eljárás nyilvánvalóan nem kapcsolódik Giorgos Grammatikakis európai parlamenti képviselői tisztségéhez, hanem a Krétai Egyetem szenátusának rektoraként betöltött korábbi tisztségéhez kapcsolódik;

| H. | mivel a javasolt bírósági eljárás az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében nem az európai parlamenti képviselő feladatának ellátása során kifejtett véleményével vagy leadott szavazatával kapcsolatos; |
| --- | --- |

H.

mivel a javasolt bírósági eljárás az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében nem az európai parlamenti képviselő feladatának ellátása során kifejtett véleményével vagy leadott szavazatával kapcsolatos;

| I. | mivel a javasolt eljárást kiterjesztették az 1996–2000 közötti időszakra, és az tartalmazza a Krétai Egyetem szenátusa és Giorgos Grammatikakis utolsó megbeszélését, amelynek során a témát megbeszélték, de határozatot nem hoztak; mivel nincs arra utaló jel, hogy a javasolt bírósági eljárást a szóban forgó képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából indították volna; |
| --- | --- |

I.

mivel a javasolt eljárást kiterjesztették az 1996–2000 közötti időszakra, és az tartalmazza a Krétai Egyetem szenátusa és Giorgos Grammatikakis utolsó megbeszélését, amelynek során a témát megbeszélték, de határozatot nem hoztak; mivel nincs arra utaló jel, hogy a javasolt bírósági eljárást a szóban forgó képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából indították volna;

| J. | mivel a javasolt bírósági eljárást véglegesen megszüntették számos olyan vádlottal szemben, akik a Krétai Egyetem szenátusának és az ELKE bizottságnak tagjai voltak, a feltételezett bűncselekmények 15 éves elévülési idejének letelte miatt, míg másokat a bíróság 2016 májusában véglegesen felmentett valamennyi vád alól; |
| --- | --- |

J.

mivel a javasolt bírósági eljárást véglegesen megszüntették számos olyan vádlottal szemben, akik a Krétai Egyetem szenátusának és az ELKE bizottságnak tagjai voltak, a feltételezett bűncselekmények 15 éves elévülési idejének letelte miatt, míg másokat a bíróság 2016 májusában véglegesen felmentett valamennyi vád alól;

| K. | mivel meglepődve tapasztaljuk, hogy a mentelmi jog felfüggesztését az események megtörténtét követően 20 évvel kérelmezik, és hogy a görög igazságszolgáltatási rendszer ezen időszak során nem emelt vádat Giorgos Grammatikakis ellen, és ezt most, európai parlamenti képviselőségének idején szándékozik megtenni; |
| --- | --- |

K.

mivel meglepődve tapasztaljuk, hogy a mentelmi jog felfüggesztését az események megtörténtét követően 20 évvel kérelmezik, és hogy a görög igazságszolgáltatási rendszer ezen időszak során nem emelt vádat Giorgos Grammatikakis ellen, és ezt most, európai parlamenti képviselőségének idején szándékozik megtenni;

| L. | mivel egy lassan eljáró igazságszolgáltatási rendszer sohasem lesz igazságos, ugyanis az érintett személyek 20 év elteltével már nem ugyanazok; mivel ha az igazságszolgáltatás méltó akar lenni nevéhez, időben kell igazságot szolgáltatnia; |
| --- | --- |

L.

mivel egy lassan eljáró igazságszolgáltatási rendszer sohasem lesz igazságos, ugyanis az érintett személyek 20 év elteltével már nem ugyanazok; mivel ha az igazságszolgáltatás méltó akar lenni nevéhez, időben kell igazságot szolgáltatnia;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Giorgos Grammatikakis mentelmi jogát – ahogyan azt maga Giorgos Grammatikakis kérte – e hosszadalmas bírósági eljárás lezárása érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a görög hatóságoknak és Giorgos Grammatikakisnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06., ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11. és T-347/11., ECLI:EU:T:2013:23.

---

2016. október 25., kedd

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/243 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/243

---

P8_TA(2016)0395

Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2016. október 25-i határozata a Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2108(IMM))

(2018/C 215/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a párizsi fellebbviteli bíróság főügyésze által 2016. március 14-én továbbított, a párizsi területi bíróság vizsgálóbírói előtt fajgyűlöletre uszítás miatt ugyanazon tényállás alapján folyamatban lévő két (2211/15/21. és 2226/15/9. számú) eljárással összefüggésben eljuttatott és a plenáris ülésen 2016. június 8-án bejelentett, a Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló két kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a párizsi fellebbviteli bíróság főügyésze által 2016. március 14-én továbbított, a párizsi területi bíróság vizsgálóbírói előtt fajgyűlöletre uszítás miatt ugyanazon tényállás alapján folyamatban lévő két (2211/15/21. és 2226/15/9. számú) eljárással összefüggésben eljuttatott és a plenáris ülésen 2016. június 8-án bejelentett, a Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló két kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Jean-Marie Le Pent, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Jean-Marie Le Pent,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0301/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0301/2016),

| A. | mivel a párizsi területi bíróság két vizsgálóbírója egy feltételezett bűncselekmény kapcsán Jean-Marie Le Pen parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését kérte; |
| --- | --- |

A.

mivel a párizsi területi bíróság két vizsgálóbírója egy feltételezett bűncselekmény kapcsán Jean-Marie Le Pen parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését kérte;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| C. | mivel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikke szerint „feladatai ellátása során kifejtett véleménye vagy leadott szavazata miatt egyetlen parlamenti képviselő ellen sem folytatható vizsgálat, nem tartóztatható le, nem vehető őrizetbe és nem ítélhető el”, valamint a parlament engedélye nélkül parlamenti képviselőt „nem lehet letartóztatni bűntett vagy más bűncselekmény miatt, illetve vele szemben más, szabadságelvonással járó kényszerintézkedés nem alkalmazható”; |
| --- | --- |

C.

mivel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikke szerint „feladatai ellátása során kifejtett véleménye vagy leadott szavazata miatt egyetlen parlamenti képviselő ellen sem folytatható vizsgálat, nem tartóztatható le, nem vehető őrizetbe és nem ítélhető el”, valamint a parlament engedélye nélkül parlamenti képviselőt „nem lehet letartóztatni bűntett vagy más bűncselekmény miatt, illetve vele szemben más, szabadságelvonással járó kényszerintézkedés nem alkalmazható”;

| D. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerint feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerint feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

| E. | mivel e rendelkezés célja annak biztosítása, hogy az európai parlamenti képviselőket megillesse a véleménynyilvánítás szabadságának joga, ami elvi kérdés, de ez a jog nem jogosít fel rágalmazásra, becsületsértésre, gyűlöletre uszításra vagy mások tisztességének megkérdőjelezésére, sem bármely olyan kijelentésre, amely sérti az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikkét; |
| --- | --- |

E.

mivel e rendelkezés célja annak biztosítása, hogy az európai parlamenti képviselőket megillesse a véleménynyilvánítás szabadságának joga, ami elvi kérdés, de ez a jog nem jogosít fel rágalmazásra, becsületsértésre, gyűlöletre uszításra vagy mások tisztességének megkérdőjelezésére, sem bármely olyan kijelentésre, amely sérti az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikkét;

| F. | mivel a parlamenti mentelmi jogra vonatkozó rendelkezéseket az uniós Szerződések értékei, céljai és elvei fényében kell értelmezni; |
| --- | --- |

F.

mivel a parlamenti mentelmi jogra vonatkozó rendelkezéseket az uniós Szerződések értékei, céljai és elvei fényében kell értelmezni;

| G. | mivel egy európai parlamenti képviselő esetében ez az abszolút mentelmi jog nemcsak a képviselőnek a Parlament hivatalos ülésein kifejtett véleményére vonatkozik, hanem a máshol, például a médiában kifejtett véleményére is, amennyiben kapcsolat áll fenn „a kifejtett vélemény és a parlamenti tevékenység között”; |
| --- | --- |

G.

mivel egy európai parlamenti képviselő esetében ez az abszolút mentelmi jog nemcsak a képviselőnek a Parlament hivatalos ülésein kifejtett véleményére vonatkozik, hanem a máshol, például a médiában kifejtett véleményére is, amennyiben kapcsolat áll fenn „a kifejtett vélemény és a parlamenti tevékenység között”;

| H. | mivel Jean-Marie Le Pent azzal vádolják, hogy egy 2014. június 6-án az interneten közzétett videofelvételen nyilvánosan fajgyűlöletre uszított; |
| --- | --- |

H.

mivel Jean-Marie Le Pent azzal vádolják, hogy egy 2014. június 6-án az interneten közzétett videofelvételen nyilvánosan fajgyűlöletre uszított;

| I. | mivel nincsen összefüggés a vitatott kijelentés és Jean-Marie Le Pen parlamenti tevékenysége között, és ezért Jean-Marie Le Pen nem az európai parlamenti képviselői feladatainak ellátása során járt el; |
| --- | --- |

I.

mivel nincsen összefüggés a vitatott kijelentés és Jean-Marie Le Pen parlamenti tevékenysége között, és ezért Jean-Marie Le Pen nem az európai parlamenti képviselői feladatainak ellátása során járt el;

| J. | mivel nem áll fenn az ún. fumus persecutionis esetének gyanúja, vagyis hogy megkísérelték volna Jean-Marie Le Pen parlamenti munkáját akadályozni; |
| --- | --- |

J.

mivel nem áll fenn az ún. fumus persecutionis esetének gyanúja, vagyis hogy megkísérelték volna Jean-Marie Le Pen parlamenti munkáját akadályozni;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Jean-Marie Le Pen mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Francia Köztársaság illetékes hatóságainak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63., ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07. és C-201/07., ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06., ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11. és T-347/11., ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/245 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/245

---

P8_TA(2016)0396

Jane Collins kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2016. október 25-i határozata a Jane Collins kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemről (2016/2087(IMM))

(2018/C 215/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Jane Collins 2016. május 3-i, kiváltságainak és mentelmi jogának a londoni Legfelsőbb Bíróság Queen’s Bench tanácsában ellene folyamatban lévő polgári peres eljárással (beadvány száma: HQ14DO4882) összefüggésben való fenntartására irányuló, a plenáris ülésen 2016. május 11-én bejelentett kérelmére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jane Collins 2016. május 3-i, kiváltságainak és mentelmi jogának a londoni Legfelsőbb Bíróság Queen’s Bench tanácsában ellene folyamatban lévő polgári peres eljárással (beadvány száma: HQ14DO4882) összefüggésben való fenntartására irányuló, a plenáris ülésen 2016. május 11-én bejelentett kérelmére,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta a Jane Collinst képviselő James Carvert, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta a Jane Collinst képviselő James Carvert,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 7., 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 7., 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 7. és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 7. és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0297/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0297/2016),

| A. | mivel Jane Collins kérte kiváltságainak és mentelmi jogának a londoni Legfelsőbb Bíróság Queen’s Bench tanácsában ellene folyamatban lévő polgári peres eljárással összefüggésben való fenntartását; |
| --- | --- |

A.

mivel Jane Collins kérte kiváltságainak és mentelmi jogának a londoni Legfelsőbb Bíróság Queen’s Bench tanácsában ellene folyamatban lévő polgári peres eljárással összefüggésben való fenntartását;

| B. | mivel a kérelem elsősorban az Európai Parlament képviselőit a jegyzőkönyv 7. cikke értelmében megillető azon jog fenntartását illeti, hogy az Európai Parlamentbe utazva, illetve onnan elutazva szabad mozgásukra vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható rájuk; |
| --- | --- |

B.

mivel a kérelem elsősorban az Európai Parlament képviselőit a jegyzőkönyv 7. cikke értelmében megillető azon jog fenntartását illeti, hogy az Európai Parlamentbe utazva, illetve onnan elutazva szabad mozgásukra vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható rájuk;

| C. | mivel a kérelem e része ahhoz kapcsolódik, hogy Jane Collinst az ellene indított bírósági eljárások ütemezésével állítólag megakadályozták abban, hogy elutazzon a parlamenti ülésekre, |
| --- | --- |

C.

mivel a kérelem e része ahhoz kapcsolódik, hogy Jane Collinst az ellene indított bírósági eljárások ütemezésével állítólag megakadályozták abban, hogy elutazzon a parlamenti ülésekre,

| D. | mivel ugyanakkor a jegyzőkönyv 7. cikke nem alkalmazandó a jogi eljárásokból eredő korlátozásokra, mivel azokat a jegyzőkönyv 8. és 9. cikkében foglalt különös szabályok tartalmazzák (2), és ezért a parlamenti kiváltság fenntartására irányuló kérelem a jegyzőkönyv 7. cikke alapján elfogadhatatlan; |
| --- | --- |

D.

mivel ugyanakkor a jegyzőkönyv 7. cikke nem alkalmazandó a jogi eljárásokból eredő korlátozásokra, mivel azokat a jegyzőkönyv 8. és 9. cikkében foglalt különös szabályok tartalmazzák (2), és ezért a parlamenti kiváltság fenntartására irányuló kérelem a jegyzőkönyv 7. cikke alapján elfogadhatatlan;

| E. | mivel a kérelem másodsorban az európai parlamenti képviselőket a jegyzőkönyv 8. cikke értelmében megillető szabadság fenntartását érinti, amely szerint a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt ellenük nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem másodsorban az európai parlamenti képviselőket a jegyzőkönyv 8. cikke értelmében megillető szabadság fenntartását érinti, amely szerint a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt ellenük nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

| F. | mivel a kérelem e része ahhoz kapcsolódik, hogy Jane Collins ellen az Egyesült Királyságban polgári jogi keresetet nyújtottak be állítólagos becsületsértés és rágalmazás miatt elszenvedett – többek között súlyos – károk megtérítése, valamint az iránt, hogy tiltsák meg számára a vitatott kijelentések megismétlését; |
| --- | --- |

F.

mivel a kérelem e része ahhoz kapcsolódik, hogy Jane Collins ellen az Egyesült Királyságban polgári jogi keresetet nyújtottak be állítólagos becsületsértés és rágalmazás miatt elszenvedett – többek között súlyos – károk megtérítése, valamint az iránt, hogy tiltsák meg számára a vitatott kijelentések megismétlését;

| G. | mivel a becsületsértéssel és rágalmazással kapcsolatos kereset a Jane Collins által egy pártkonferencián megfogalmazott vádakat érinti; |
| --- | --- |

G.

mivel a becsületsértéssel és rágalmazással kapcsolatos kereset a Jane Collins által egy pártkonferencián megfogalmazott vádakat érinti;

| H. | mivel a jegyzőkönyv 8. cikke által biztosított parlamenti mentelmi jog az európai parlamenti képviselőkre kizárólag a feladataik ellátása során kifejtett véleményükre alkalmazandó; |
| --- | --- |

H.

mivel a jegyzőkönyv 8. cikke által biztosított parlamenti mentelmi jog az európai parlamenti képviselőkre kizárólag a feladataik ellátása során kifejtett véleményükre alkalmazandó;

| I. | mivel az európai parlamenti képviselők által az Európai Parlamenten kívül tett nyilatkozatok csak akkor tekinthetők a feladataik ellátása során tett nyilatkozatoknak, ha olyan szubjektív értékelésnek minősülnek, amely közvetlen és nyilvánvaló kapcsolatot mutat e feladatok ellátásával (3); |
| --- | --- |

I.

mivel az európai parlamenti képviselők által az Európai Parlamenten kívül tett nyilatkozatok csak akkor tekinthetők a feladataik ellátása során tett nyilatkozatoknak, ha olyan szubjektív értékelésnek minősülnek, amely közvetlen és nyilvánvaló kapcsolatot mutat e feladatok ellátásával (3);

| J. | mivel azonban a vitatott nyilatkozatok és Jane Collins európai parlamenti képviselői feladatai között nincs közvetlen és nyilvánvaló kapcsolat, mivel nem az Európai Parlament képviselőjeként folytatott tevékenységéhez vagy az Európai Unió politikáihoz kapcsolódnak, és egy nemzeti szintű politikai vita kapcsán hangzottak el; |
| --- | --- |

J.

mivel azonban a vitatott nyilatkozatok és Jane Collins európai parlamenti képviselői feladatai között nincs közvetlen és nyilvánvaló kapcsolat, mivel nem az Európai Parlament képviselőjeként folytatott tevékenységéhez vagy az Európai Unió politikáihoz kapcsolódnak, és egy nemzeti szintű politikai vita kapcsán hangzottak el;

| K. | mivel ezért a vitatott nyilatkozatokra a jegyzőkönyv 8. cikkének hatálya nem terjed ki; |
| --- | --- |

K.

mivel ezért a vitatott nyilatkozatokra a jegyzőkönyv 8. cikkének hatálya nem terjed ki;

| 1. | úgy határoz, hogy nem tartja fenn Jane Collins kiváltságait és mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését haladéktalanul továbbítsa az Egyesült Királyság hatóságainak, többek között Justice Warby úrnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63., ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85., ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05., ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07. és C-201/07., ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06., ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello-ügy, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11. és T-347/11., ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  A Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Parlament, T-345/05., ECLI:EU:T:2008:440, 49. és 51. pont;

(3)  A Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello-ügy, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/247 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/247

---

P8_TA(2016)0397

Mario Borghezio kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2016. október 25-i határozata a Mario Borghezio kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemről (2016/2028(IMM))

(2018/C 215/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Mario Borghezio 2016. január 5-i, kiváltságainak és mentelmi jogának a milánói bíróságon folyamatban lévő (RGNR No 41838/13 és RG GIP No 12607/14 számú) büntetőeljárásokkal összefüggésben való fenntartására irányuló, a plenáris ülésen 2016. február 1-jén bejelentett kérelmére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Mario Borghezio 2016. január 5-i, kiváltságainak és mentelmi jogának a milánói bíróságon folyamatban lévő (RGNR No 41838/13 és RG GIP No 12607/14 számú) büntetőeljárásokkal összefüggésben való fenntartására irányuló, a plenáris ülésen 2016. február 1-jén bejelentett kérelmére,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Mario Borgheziót, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Mario Borgheziót,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a 205/1993 sz. olasz törvény 1. cikkének A) pontjára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 205/1993 sz. olasz törvény 1. cikkének A) pontjára;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 7. és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 7. és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0312/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0312/2016),

| A. | mivel Mario Borghezio európai parlamenti képviselő a 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikke alapján kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartását kérte a milánói bíróság előtt folyamatban lévő büntetőeljárásokkal összefüggésben; mivel az ügyészség által szolgáltatott feljegyzés szerint Borghezio úr feltételezhetően a felsőbbrendűségen és faji vagy etnikai gyűlöleten alapuló nézeteket osztott meg egy rádióműsorban, ami a 205/1993 sz. olasz törvény 1. cikkének a) pontja értelmében büntetendő; |
| --- | --- |

A.

mivel Mario Borghezio európai parlamenti képviselő a 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikke alapján kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartását kérte a milánói bíróság előtt folyamatban lévő büntetőeljárásokkal összefüggésben; mivel az ügyészség által szolgáltatott feljegyzés szerint Borghezio úr feltételezhetően a felsőbbrendűségen és faji vagy etnikai gyűlöleten alapuló nézeteket osztott meg egy rádióműsorban, ami a 205/1993 sz. olasz törvény 1. cikkének a) pontja értelmében büntetendő;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikke kölcsönösen kizárják egymást (2); mivel a szóban forgó ügy csak egy európai parlamenti képviselő feltételezhetően diszkriminatív véleményével kapcsolatos; mivel tehát csak a jegyzőkönyv 8. cikkének alkalmazhatósága magától értetődő; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikke kölcsönösen kizárják egymást (2); mivel a szóban forgó ügy csak egy európai parlamenti képviselő feltételezhetően diszkriminatív véleményével kapcsolatos; mivel tehát csak a jegyzőkönyv 8. cikkének alkalmazhatósága magától értetődő;

| C. | mivel a 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá; |
| --- | --- |

C.

mivel a 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

| D. | mivel a Bíróság megállapította, hogy ahhoz, hogy valamely véleményre vonatkozzék a mentelmi jog, az európai parlamenti képviselőnek a feladata ellátása során kell azt kifejtenie, ez pedig magában foglalja azt a követelményt, hogy kapcsolatnak kell fennállnia a kifejtett vélemény és a parlamenti feladatok között; mivel ennek a kapcsolatnak közvetlennek és nyilvánvalónak kell lennie (3); |
| --- | --- |

D.

mivel a Bíróság megállapította, hogy ahhoz, hogy valamely véleményre vonatkozzék a mentelmi jog, az európai parlamenti képviselőnek a feladata ellátása során kell azt kifejtenie, ez pedig magában foglalja azt a követelményt, hogy kapcsolatnak kell fennállnia a kifejtett vélemény és a parlamenti feladatok között; mivel ennek a kapcsolatnak közvetlennek és nyilvánvalónak kell lennie (3);

| E. | mivel Borghezio urat a szóban forgó rádióműsorban megkérték az olasz kormány egy új tagja, nevezetesen az új integrációügyi miniszter kinevezésének és hozzáértésének kommentálására; |
| --- | --- |

E.

mivel Borghezio urat a szóban forgó rádióműsorban megkérték az olasz kormány egy új tagja, nevezetesen az új integrációügyi miniszter kinevezésének és hozzáértésének kommentálására;

| F. | mivel az ügy tényállása, ahogyan az a Jogi Bizottságnak átadott dokumentumokból és a korábbi meghallgatásból kitűnik, arra utal, hogy a képviselő az interjú során tett kijelentései nem állnak közvetlen és nyilvánvaló kapcsolatban parlamenti tevékenységével; |
| --- | --- |

F.

mivel az ügy tényállása, ahogyan az a Jogi Bizottságnak átadott dokumentumokból és a korábbi meghallgatásból kitűnik, arra utal, hogy a képviselő az interjú során tett kijelentései nem állnak közvetlen és nyilvánvaló kapcsolatban parlamenti tevékenységével;

| G. | mivel, különösen, az állítólag elhangzott kijelenések túllépik a politikai vitákban általánosan elfogadott hangnemet, és ezen túlmenően természetük a parlamentáris szemlélettől mélyen eltérő; mivel e kijelentések ellentétesek az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikkével, és ezért nem tekinthető úgy, hogy azokat az Európai Parlament egy képviselője feladatainak ellátása során fejtette ki; |
| --- | --- |

G.

mivel, különösen, az állítólag elhangzott kijelenések túllépik a politikai vitákban általánosan elfogadott hangnemet, és ezen túlmenően természetük a parlamentáris szemlélettől mélyen eltérő; mivel e kijelentések ellentétesek az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikkével, és ezért nem tekinthető úgy, hogy azokat az Európai Parlament egy képviselője feladatainak ellátása során fejtette ki;

| H. | mivel ennélfogva nem lehet úgy tekinteni, hogy Mario Borghezio európai parlamenti képviselői feladatait látta el; |
| --- | --- |

H.

mivel ennélfogva nem lehet úgy tekinteni, hogy Mario Borghezio európai parlamenti képviselői feladatait látta el;

| I. | mivel a Bíróság megállapította, hogy amikor valamely nemzeti bíróság előtt európai parlamenti képviselővel szemben eljárás indul, és e bíróság arról értesül, hogy ugyanezen képviselő kiváltságai és mentességei fenntartására irányuló, a Parlament eljárási szabályzata szerinti eljárás van folyamatban, az említett bíróság köteles az eljárást felfüggeszteni, és kikérni a Parlament véleményét, amely azt a lehető legrövidebb időn belül megadja (4); mivel a milánói bíróság, amely előtt a Borghezio úr elleni eljárásokat kezdeményezték, Borghezio úrnak a Bíróság vonatkozó esetjogán alapuló kérelme ellenére elutasította az eljárás felfüggesztését és elrendelte annak folytatását; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bíróság megállapította, hogy amikor valamely nemzeti bíróság előtt európai parlamenti képviselővel szemben eljárás indul, és e bíróság arról értesül, hogy ugyanezen képviselő kiváltságai és mentességei fenntartására irányuló, a Parlament eljárási szabályzata szerinti eljárás van folyamatban, az említett bíróság köteles az eljárást felfüggeszteni, és kikérni a Parlament véleményét, amely azt a lehető legrövidebb időn belül megadja (4); mivel a milánói bíróság, amely előtt a Borghezio úr elleni eljárásokat kezdeményezték, Borghezio úrnak a Bíróság vonatkozó esetjogán alapuló kérelme ellenére elutasította az eljárás felfüggesztését és elrendelte annak folytatását;

| 1. | úgy határoz, hogy nem tartja fenn Mario Borghezio kiváltságait és mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sajnálja, hogy a Bíróság vonatkozó esetjoga ellenére a milánói bíróság elutasította a Borghezio úrral szembeni eljárások felfüggesztését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elvárja, hogy az olasz hatóságok minden esetben eleget tegyenek a Bíróság által kimondott azzal kapcsolatos elvnek, hogy az illetékes bíróság köteles felfüggeszteni a bírósági eljárást, amennyiben egy európai parlamenti képviselő mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelmet nyújtottak be; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Olasz Köztársaság illetékes hatóságának és Mario Borgheziónak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  A fent hivatkozott C-200/07. és C-201/07. sz. ún. Marra egyesített ügyek, 45. pont.

(3)  A fent hivatkozott C-163/10. sz. ún. Patriciello ügy, 33. és 35. pont.

(4)  A fent hivatkozott C-200/07. és C-201/07. sz. ún. Marra egyesített ügyek, 43. pont.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2016. október 4., kedd

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/249 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/249

---

P8_TA(2016)0363

Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötése ***

Az Európai Parlament 2016. október 4-i jogalkotási állásfoglalása az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12256/2016 – C8-0401/2016 – 2016/0184(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 215/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12256/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12256/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (1) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0401/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (1) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0401/2016),

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek 21. konferenciáján (COP 21), 2015 decemberében, Párizsban, Franciaországban elfogadott Párizsi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek 21. konferenciáján (COP 21), 2015 decemberében, Párizsban, Franciaországban elfogadott Párizsi Megállapodásra,

| — | tekintettel „A Párizsi Megállapodást követő időszak: a Párizsi Megállapodás hatásainak vizsgálata, amely az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot kíséri” című bizottsági közleményre (COM(2016)0110), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Párizsi Megállapodást követő időszak: a Párizsi Megállapodás hatásainak vizsgálata, amely az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot kíséri” című bizottsági közleményre (COM(2016)0110),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. október 23-i és 24-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. október 23-i és 24-i következtetéseire,

| — | tekintettel arra, hogy Lettország és az Európai Bizottság 2015. március 6-án benyújtotta az EU és tagállamai tervezett nemzeti hozzájárulásait az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Lettország és az Európai Bizottság 2015. március 6-án benyújtotta az EU és tagállamai tervezett nemzeti hozzájárulásait az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A8-0280/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A8-0280/2016),

| 1. | egyetért a Párizsi Megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetének. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/250 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/250

---

P8_TA(2016)0365

A Jón-szigeteket 2015 novemberében ért földrengést követően Görögországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

Az Európai Parlament 2016. október 4-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0462 – C8-0283/2016 – 2016/2165(BUD))

(2018/C 215/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0462 – C8-0283/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0462 – C8-0283/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0270/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0270/2016),

| 1. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Görögországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2016/1856 határozat.)

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/252 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/252

---

P8_TA(2016)0366

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele – Az EGF/2016/001 FI/Microsoft referenciaszámú kérelem

Az Európai Parlament 2016. október 4-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország kérelme – EGF/2016/001/FI/Microsoft) (COM(2016)0490 – C8-0348/2016 – 2016/2211(BUD))

(2018/C 215/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0490 – C8-0348/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0490 – C8-0348/2016),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0273/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0273/2016),

| A. | mivel jóllehet a globalizáció általánosságban gazdasági növekedést teremt, ezt a növekedést arra is fel kell használni, hogy enyhüljön azok helyzete, akik a globalizáció kedvezőtlen hatásaival néznek szembe; |
| --- | --- |

A.

mivel jóllehet a globalizáció általánosságban gazdasági növekedést teremt, ezt a növekedést arra is fel kell használni, hogy enyhüljön azok helyzete, akik a globalizáció kedvezőtlen hatásaival néznek szembe;

| B. | mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| C. | mivel a Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

C.

mivel a Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani;

| D. | mivel Finnország az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján a NACE Rev 2. rendszer szerinti 62. ágazatban (Számítógépes programozás, szaktanácsadás és kapcsolódó szolgáltatások) működő Microsoft Mobile Oy vállalatnál, valamint nyolc, azzal kapcsolatban álló beszállítónál és továbbfeldolgozó vállalatnál történt, 2 161 főt érintő elbocsátásokat követően „EGF/2016/001 FI/Microsoft” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt; |
| --- | --- |

D.

mivel Finnország az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján a NACE Rev 2. rendszer szerinti 62. ágazatban (Számítógépes programozás, szaktanácsadás és kapcsolódó szolgáltatások) működő Microsoft Mobile Oy vállalatnál, valamint nyolc, azzal kapcsolatban álló beszállítónál és továbbfeldolgozó vállalatnál történt, 2 161 főt érintő elbocsátásokat követően „EGF/2016/001 FI/Microsoft” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| F. | mivel az EGAA által támogatott fellépések pénzügyi ellenőrzése az EGAA-rendelet 21. cikkének (1) bekezdésében lefektetettek szerint az érintett tagállam felelőssége; |
| --- | --- |

F.

mivel az EGAA által támogatott fellépések pénzügyi ellenőrzése az EGAA-rendelet 21. cikkének (1) bekezdésében lefektetettek szerint az érintett tagállam felelőssége;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Finnország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 5 364 000 eurós pénzügyi hozzájárulásra, ami a 8 940 000 eurót kitevő összes kiadás 60 %-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy Finnország 2016. március 11-én nyújtotta be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság – miután Finnországtól kiegészítő információkat kapott – 2016. július 29-én zárta le, tiszteletben tartva a kitöltött kérelem benyújtásától számított 12 hetes határidőt, megállapítva, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesültek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy a Microsoft létszámleépítésének elsődleges oka a Microsoft Windows operációs rendszert futtató telefonok csökkenő piaci részesedése (a 2009-es 50 %-ról 2016 második negyedévében 0,6 %-ra); |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet rá, hogy az elmúlt években csökkent az Unió részesedése az IKT-ágazatbeli globális foglalkoztatásban, és hogy a finn gazdaságban kulcsfontosságú szerepet játszik az IKT, ahol 2014-ben a munkavállalók 6,7 %-a dolgozott, ami a legnagyobb arány a tagállamok között; úgy véli, hogy a Microsoftnál történt elbocsátások a finn elektronikai ágazat egészét érintő, a Nokia saját származási országában bekövetkezett hanyatlása óta megfigyelhető tendenciával függnek össze, amelyhez négy korábbi kérelem is kapcsolódik; arra a következtetésre jut, hogy ezek az események közvetlenül a globalizáció hatására a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett strukturális változásokhoz kapcsolódnak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet rá, hogy a szoftveripar nagymértékben nemzetközi jellegű, az ágazaton belüli verseny pedig globális, ami azt jelenti, hogy minden piaci szereplő versenyezhet ugyanazokért az ügyfelekért, az alkalmazottak munkavégzésének földrajzi helye és kulturális háttere pedig korlátozott jelentőségű; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri, hogy ez a kérelem egy újabb ügy azok közül, amelyek a Nokia finnországi hanyatlásával függnek össze, és további két kapcsolódó kérelem várható az IKT-ágazatban elbocsátott munkavállalókat illetően; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megállapítja, hogy az elbocsátások helyszíneinek zöme Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) és Länsi-Suomi (FI197) NUTS 2. szintű régiókban található, és az érintett munkavállalók – akik 89 %-a 30 és 54 év közötti – igen eltérő kompetenciákkal rendelkeznek; aggodalmát fejezi ki a jelentős szaktudással rendelkező és magasan képzett munkavállalók – akiknek a foglalkoztatási kilátásaik hagyományosan jók – már most is nehéz munkanélküliségi helyzete miatt, különös tekintettel a nőkre, akik nagyobb kihívásokkal állnak szemben az újbóli elhelyezkedés tekintetében, figyelembe véve, hogy a megcélzott kedvezményezettek majdnem 50 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megállapítja, hogy a „Számítógépes programozás, szaktanácsadás és kapcsolódó szolgáltatások” ágazatra vonatkozóan korábban két EGAA-kérelmet nyújtottak be, mindkettőt a globalizációs kritérium alapján (EGF/2013/001 FI/Nokia és EGF/2015/005 FI/Computer programming); |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza az IKT-ágazat fontosságát a Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi és Länsi-Suomi régiók foglalkoztatási szintje számára, illetve azt, hogy az elbocsátott munkavállalóknak lehetősége nyílhat arra, hogy ismét hozzájáruljanak az iparághoz, amennyiben elegendő támogatást kapnak további oktatás, képzés, illetve vállalkozás indítására vonatkozó tervek révén; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli, hogy a finn hatóságok már 2015. szeptember 11-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás iránti kérelmet megelőzően elkezdték nyújtani az érintett munkavállalók számára a személyre szabott szolgáltatásokat, mivel e fellépések társfinanszírozásra jogosultak az EGAA-ból; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli, hogy a teljes csomag jelentős részét (közel 80 %-át) személyre szabott szolgáltatásokra fordítják; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megjegyzi, hogy Finnország hatféle intézkedést tervez a kérelem által érintett elbocsátott munkavállalók érdekében: i. tanácsadási (coaching) és más előkészítő intézkedések; ii. foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások; iii. munkaerő-piaci szakképzés; iv. fizetési támogatások; v. vállalkozásindítási támogatás; és vi. utazási, szállás- és költözési költségtérítés; megállapítja, hogy kellő forrásokat rendeltek ellenőrzési és beszámolási tevékenységekhez; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy a 12. bekezdésben említett fizetési támogatás a munkavállaló bérköltségének 30–50 %-át fogja kitenni, és 6-24 hónapos időtartamra jár; felhívja a tagállamokat, hogy körültekintően járjanak el a fizetési támogatásokkal annak biztosítása érdekében, hogy a fizetési támogatással felvett munkavállalók ne egy előzőleg más munkavállaló által betöltött pozíciót helyettesítsenek részben vagy egészben a szóban forgó vállalatnál; üdvözli, hogy a finn hatóságok biztosítékkal szolgáltak arra nézve, hogy nem ez a helyzet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy a jövedelemtámogatási intézkedések a személyre szabott szolgáltatási csomag 16,64 %-át teszik ki, amely jóval az EGAA-rendeletben előírt 35 %-os korlát alatt marad, és hogy ezen intézkedések függenek attól, hogy a megcélzott kedvezményezettek aktívan keressenek munkát vagy vegyenek részt képzési tevékenységekben; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felkéri a Bizottságot, hogy többéves időszakot vizsgálva értékelje ki a jövedelemtámogatási intézkedések hatását és nyújtson arról tájékoztatást annak biztosítása érdekében, hogy a minőségi foglalkoztatást támogassák, és ne rövid időtartamra szóló, alacsony költségű szerződések támogatására használják fel őket; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megállapítja, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja az intézkedésekkel megcélzott kedvezményezettek képviselőivel és a szociális, nemzeti és regionális partnerekkel egyeztetve készült el; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet az összes munkavállaló foglalkoztatási esélyei javításának fontosságára; elvárja, hogy a kínált képzést igazítsák hozzá az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, készségeihez és kompetenciáihoz, valamint a tényleges üzleti környezethez; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megállapítja, hogy a Microsoft-ügy esetében együttműködésre kerül sor az európai munkaerő-piaci mobilitás (2014–2020) projekttel is, amely a nemzeti EURES szolgálat fejlesztési projektje; nyugtázza, hogy az EGAA és az EURES szolgálatok közreműködésével nemzetközi toborzási rendezvények regionális szervezésére is sor kerül; üdvözli ezen intézkedéseket, és hogy a finn hatóságok a szabad mozgáshoz való joguk teljes körű kihasználására buzdítják az elbocsátott munkavállalókat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nyugtázza, hogy az Európai Szociális Alap keretében elindult „A felvevő vállalat és a leépítő vállalat közötti kapcsolatminták” című tagállami intézkedéscsomag; megállapítja, hogy ezen intézkedéscsomag eredményei hasznosak lehetnek a jelen EGAA-kérelem alapján indított projektek megvalósításában is; üdvözli a finn hatóságok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy szinergiákat keressenek más, nemzeti vagy uniós finanszírozású fellépésekkel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerőpiaci kilátásokat és a szükséges készségeket, valamint hogy a csomagnak összhangban kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megjegyzi, hogy a korábbi EGAA-ügyek során rendkívül hasznosnak bizonyult az, ha személyes szolgáltatásokat biztosítottak az elbocsátott munkavállalók számára; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tudomásul veszi, hogy a finn hatóságok megerősítették, hogy a javasolt intézkedések más uniós alapból vagy pénzügyi eszközből nem részesülnek pénzügyi támogatásban, hogy a kettős finanszírozást megelőzik, továbbá, hogy a javatolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott fellépéseket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy mutassa be a fenti adatok éves összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli a megerősítést a finn hatóságok részéről, hogy az EGAA pénzügyi hozzájárulása nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződés alapján kötelező az érintett vállalkozás számára; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérése nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást; tudomásul veszi az új ütemezés miatti szoros határidőket és az ügyre vonatkozó utasítások hatékonyságára gyakorolt esetleges hatást; |
| --- | --- |

24.

| 25. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

25.

| 26. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

26.

| 27. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a mellékletével együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Finnország EGF/2016/001 FI/Microsoft referenciaszámú kérelme alapján)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2016/1857 határozat.)

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/256 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/256

---

P8_TA(2016)0367

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele – Az EGF/2016/002 SE/Ericsson referenciaszámú kérelem

Az Európai Parlament 2016. október 4-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Svédország kérelme – EGF/2016/002 SE/Ericsson) (COM(2016)0554 – C8-0355/2016 – 2016/2214(BUD))

(2018/C 215/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0554 – C8-0355/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0554 – C8-0355/2016),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0272/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0272/2016),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságnál, a Parlamentnél és a Tanácsnál, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságnál, a Parlamentnél és a Tanácsnál, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel Svédország „EGF/2016/002 SE/Ericsson” referenciaszámon az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be az elsősorban a Stockholm (SE11), Östra Mellansverige (SE12), Sydsverige (SE22) és Västsverige (SE23) nevű NUTS II. szintű régiókban a NACE Rev 2. rendszer alatti 26. ágazat (Számítógépek, valamint elektronikai és optikai termékek gyártása) szerinti gazdasági ágazatban bekövetkezett elbocsátások tekintetében; és mivel az intézkedésekben az EGAA-hozzájárulásra jogosult 1 556 elbocsátott munkavállaló közül várhatóan 918 fog részt venni; |
| --- | --- |

D.

mivel Svédország „EGF/2016/002 SE/Ericsson” referenciaszámon az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be az elsősorban a Stockholm (SE11), Östra Mellansverige (SE12), Sydsverige (SE22) és Västsverige (SE23) nevű NUTS II. szintű régiókban a NACE Rev 2. rendszer alatti 26. ágazat (Számítógépek, valamint elektronikai és optikai termékek gyártása) szerinti gazdasági ágazatban bekövetkezett elbocsátások tekintetében; és mivel az intézkedésekben az EGAA-hozzájárulásra jogosult 1 556 elbocsátott munkavállaló közül várhatóan 918 fog részt venni;

| E. | mivel a kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumok alapján nyújtották be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló egy négyhónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a beszállítók vagy a továbbfeldolgozó vállalatok körében elbocsátott munkavállalókat és/vagy a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumok alapján nyújtották be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló egy négyhónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a beszállítók vagy a továbbfeldolgozó vállalatok körében elbocsátott munkavállalókat és/vagy a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is;

| F. | mivel a növekedés stagnálásával és ezzel egy időben az ázsiai gyártók által támasztott erősebb versennyel szembesülve az Ericsson csökkentette a távközlési hardverek gyártását, és ez a folyamat két évtizede kezdődött; |
| --- | --- |

F.

mivel a növekedés stagnálásával és ezzel egy időben az ázsiai gyártók által támasztott erősebb versennyel szembesülve az Ericsson csökkentette a távközlési hardverek gyártását, és ez a folyamat két évtizede kezdődött;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Svédország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 3 957 918 eurós pénzügyi hozzájárulásra, ami a 6 596 531 eurót kitevő összes kiadás 60 %-a, és ami 918 megcélzott kedvezményezettnek fog segíteni a munkaerőpiacra való visszatérésben; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy Svédország 2016. március 31-én nyújtotta be az EGAA-ból való pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet, és hogy e kérelem értékelését a Bizottság 2016. szeptember 5-én fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy az informatikai és távközlési ágazatot az ázsiai gyártók uralják, és ezek kiszervezési célállomásokká váltak; rámutat, hogy az Ericsson fokozatosan csökkentette a személyzetét Svédországban (a 2005-ös 21 178 főről 17 858 főre 2014-ben), ugyanakkor világszerte hatalmas növekedést ért el (a 2005-ös 56 055 főről 118 055 főre 2014-ben); |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy az érintett régiók esetében a hasonló háttérrel rendelkező idősebb munkavállalók viszonylag nagy csoportját bocsátották el, és e munkavállalók túlnyomó része – főként a Kista városában élők, ahol az elbocsátások jelentős száma történt – nem rendelkezik a helyi munkaerőpiacon keresett készségekkel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli Svédország azon döntését, hogy az esetleges EGAA-támogatást a kistai, a katrineholmi és a kumlai telephelyre összpontosítja, amely telephelyek a legnagyobb kihívásokkal küzdenek, miközben személyre szabott segítséget nyújt az egyéb telephelyeken elbocsátott munkavállalók számára is; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy sokféle munkavállalót, így a fizikai és szellemi munkavállalókat egyaránt érintik az elbocsátások; és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány munkavállalónak azzal kell szembesülnie, hogy a hagyományos gyártó iparágakban eléggé alacsony a munkaerőpiaci kereslet; elismeri, léteznek lehetőségek e munkavállalók számára a köz- vagy magánszektorbeli szolgáltatóiparban, és hogy ehhez hatalmas újraképzési erőfeszítésekre van szükség; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tudomásul veszi az Arbetsförmedlingen (a svéd állami foglalkoztatási szolgálat) értékelését, miszerint a fizikai munkavállalóknak lehetőségük van a köz- vagy magánszektorbeli szolgáltatóiparban az elhelyezkedésre, feltéve, hogy nagyobb átképzést biztosítanak számukra; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elismeri, hogy az érintett szellemi munkavállalók többsége mérnök, akik közül néhányan olyan technológiákra szakosodtak, amelyeket csak az Ericsson használ, azonban üdvözli, hogy a svéd állami foglalkoztatási szolgálat bízik abban, hogy a képzési programok és a tanácsadás személyre szabott csomagja lehetővé fogja tenni ezen elbocsátott munkavállalók többsége számára, hogy magas színvonalú új állást találjanak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy az EGAA-ból társfinanszírozott, az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott személyre szabott szolgáltatások a következőket foglalják magukban: tanácsadás és karrier-tanácsadás; védett és támogatott foglalkoztatási és rehabilitációs intézkedések; oktatás és képzés; valamint álláskereséshez nyújtott anyagi juttatás; üdvözli, hogy az 50 éves vagy annál idősebb résztvevők kiemelt figyelmet kapnak a motivációs tréning és a karriertervezés során; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy a jövedelemtámogatási intézkedések a személyre szabott szolgáltatási csomag 33,92 %-át teszik ki, amely közel marad az EGAA-rendeletben meghatározott, legfeljebb 35 %-os korláthoz, és hogy ezen intézkedések függenek attól, hogy a megcélzott kedvezményezett aktívan keressen munkát vagy vegyen részt képzési tevékenységekben; úgy véli, hogy ez a viszonylag magas arány indokolt, tekintettel az érintett idősebb munkavállalók jelentős hányadára és a tanulási nehézségekkel küzdő résztvevők számára nyújtott egyéni támogatásra; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a megcélzott kedvezményezettekkel, azok képviselőivel, valamint a helyi állami szereplőkkel egyeztetve készült el, figyelembe véve, hogy a munkavállalók 22 %-a nő és 78 %-a férfi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban az EGAA által támogatott, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak meg kell felelnie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulásnak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy a svéd hatóságok megerősítették, hogy külön erőfeszítéseket fognak tenni a nemekhez kötődő hagyományos korlátok leküzdésére – ideértve a férfi kedvezményezettek egészségügyi szakmák vállalására való ösztönzését –, valamint üdvözli az intézkedések hozzájárulását a 16 svéd környezetminőségi célkitűzés eléréséhez; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kéri a Bizottságot, hogy a jövőben határozza meg azt is javaslatában, hogy a munkavállalókat előreláthatólag melyik ágazatban lehet újra foglalkoztatni, és hogy a kínált képzés igazodik-e az elbocsátásokban érintett régió jövőbeli gazdasági kilátásaihoz és munkaerő-piaci igényeihez; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tudomásul veszi, hogy a svéd hatóságok megerősítették, hogy a javasolt intézkedések más uniós alapból vagy pénzügyi eszközből nem részesülnek pénzügyi támogatásban, hogy a kettős finanszírozást meg fogják előzni, továbbá, hogy a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott fellépéseket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megállapítja, hogy a számítógépek, valamint elektronikai és optikai termékek gyártásához kapcsolódó ágazatra vonatkozóan eddig további 14 EGAA-kérelem került benyújtásra, amelyek közül 11 a kereskedelemhez kapcsolódó globalizációval, 3 pedig a pénzügyi és gazdasági világválsággal függött össze; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérése nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást; tudomásul veszi az új ütemezés miatti szoros határidőket és az ügyre vonatkozó utasítások hatékonyságára gyakorolt esetleges hatást; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az EGAA-ügyekkel kapcsolatos dokumentumokhoz; |
| --- | --- |

20.

| 21. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

21.

| 22. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Svédország kérelme: EGF/2016/002 SE/Ericsson)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2016/1858 határozat.)

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/260 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/260

---

P8_TA(2016)0368

A büntetőeljárások során a gyanúsítottak és a vádlottak, valamint az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban a keresett személyek költségmentessége ***I

Az Európai Parlament 2016. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a szabadságuktól megfosztott gyanúsítottak és vádlottak ideiglenes költségmentességéről, valamint az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban biztosított költségmentességről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0824 – C7-0429/2013 – 2013/0409(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 215/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0824), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0824),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 82. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0429/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 82. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0429/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. március 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. március 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0165/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0165/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 226., 2014.7.16., 63. o.

---

P8_TC1-COD(2013)0409

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. október 4-én került elfogadásra a büntetőeljárások során a gyanúsítottak és a vádlottak, valamint az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban a keresett személyek költségmentességéről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/1919 rendelet.)

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/261 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/261

---

P8_TA(2016)0369

Egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelme ***I

Az Európai Parlament 2016. október 4-i jogalkotási állásfoglalása az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 215/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0001), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0001),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0014/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0014/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0267/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0267/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ez az álláspont lép a 2015. október 27-én elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0368).

---

P8_TC1-COD(2014)0005

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. október 4-én került elfogadásra az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2016/2134 rendelettel.)

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/262 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/262

---

P8_TA(2016)0370

Europol–Kína stratégiai együttműködési megállapodás *

Az Európai Parlament 2016. október 4-i jogalkotási állásfoglalása a Kínai Népköztársaság Közbiztonsági Minisztériuma és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) közötti stratégiai együttműködésről szóló megállapodás Europol általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (08364/2016 – C8-0217/2016 – 2016/0808(CNS))

(Konzultáció)

(2018/C 215/45)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (08364/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (08364/2016),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0217/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0217/2016),

| — | tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Europolnak a partnerekkel való kapcsolataira, többek között a személyes adatok és minősített adatok cseréjére vonatkozó végrehajtási szabályok elfogadásáról szóló, 2009. november 30-i 2009/934/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 5. és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europolnak a partnerekkel való kapcsolataira, többek között a személyes adatok és minősített adatok cseréjére vonatkozó végrehajtási szabályok elfogadásáról szóló, 2009. november 30-i 2009/934/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 5. és 6. cikkére,

| — | tekintettel az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 2009/935/IB tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 2009/935/IB tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0265/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0265/2016),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy az új Europol-rendelet (4) alkalmazásának kezdőnapját követően értékelje az együttműködési megállapodás rendelkezéseit; felkéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot ezen értékelés eredményéről, és adott esetben nyújtson be ajánlást a megállapodás nemzetközi újratárgyalásának megindítására vonatkozó engedélyről; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Europolnak. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

(2)  HL L 325., 2009.12.11., 6. o.

(3)  HL L 325., 2009.12.11., 12. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

---

2016. október 5., szerda

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/263 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/263

---

P8_TA(2016)0372

Peru csatlakozása a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez *

Az Európai Parlament 2016. október 5-i jogalkotási állásfoglalása az Osztrák Köztársaságnak és Romániának a Perunak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0367 – C8-0234/2016 – 2016/0168(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 215/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2016)0367), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2016)0367),

| — | tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0234/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0234/2016),

| — | tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0267/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0267/2016),

| 1. | jóváhagyja az Osztrák Köztársaságnak és Romániának a Perunak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok és Peru parlamentjeinek és kormányainak, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/264 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/264

---

P8_TA(2016)0373

Kazahsztán csatlakozása a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez *

Az Európai Parlament 2016. október 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyes tagállamoknak a Kazahsztánnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0368 – C8-0232/2016 – 2016/0169(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 215/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2016)0368), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2016)0368),

| — | tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0232/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0232/2016),

| — | tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0268/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0268/2016),

| 1. | jóváhagyja egyes tagállamoknak a Kazahsztánnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok és Kazahsztán parlamentjeinek és kormányainak, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/265 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/265

---

P8_TA(2016)0374

Korea csatlakozása a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez *

Az Európai Parlament 2016. október 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyes tagállamoknak a Koreai Köztársaságnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0372 – C8-0233/2016 – 2016/0173(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 215/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2016)0372), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2016)0372),

| — | tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0233/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0233/2016),

| — | tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0266/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0266/2016),

| 1. | jóváhagyja egyes tagállamoknak a Koreai Köztársaságnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok és a Koreai Köztársaság parlamentjeinek és kormányainak, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

2016. október 25., kedd

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/266 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/266

---

P8_TA(2016)0391

A DNS-adatokra vonatkozó automatizált adatcsere Dániával *

Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Dániával való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11219/2016 – C8-0340/2016 – 2016/0813(CNS))

(Konzultáció)

(2018/C 215/49)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (11219/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (11219/2016),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0340/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0340/2016),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel a határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell végrehajtása című, 2013. október 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell végrehajtása című, 2013. október 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0289/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0289/2016),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

(2)  HL C 181., 2016.5.19., 67. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0269.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/267 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/267

---

P8_TA(2016)0392

A daktiloszkópiai adatokra vonatkozó automatizált adatcsere Dániával *

Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Dániával való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11220/2016 – C8-0341/2016 – 2016/0814(CNS))

(Konzultáció)

(2018/C 215/50)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (11220/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (11220/2016),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0341/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0341/2016),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel a „határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell (EIXM) végrehajtása” című, 2013. október 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell (EIXM) végrehajtása” című, 2013. október 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0288/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0288/2016),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

(2)  HL C 181., 2016.5.19., 67. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0269.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/268 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/268

---

P8_TA(2016)0393

EU–Kína-megállapodás a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről ***

Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (15470/2015 – C8-0110/2016 – 2015/0293(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 215/51)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15470/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15470/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (15469/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (15469/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0110/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0110/2016),

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0281/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0281/2016),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok, valamint a Kínai Népköztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/269 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/269

---

P8_TA(2016)0394

A pénzügyi stabilitás vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok ***I

Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitás vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0418 – C8-0238/2016 – 2016/0193(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 215/52)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0418), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0418),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0238/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0238/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 21-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. szeptember 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. szeptember 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0292/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0292/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2016)0193

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. október 25-én került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitás vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2016/2135 rendelettel.)

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/270 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/270

---

P8_TA(2016)0398

A vasúti közlekedés statisztikája az árukra, utasokra és balesetekre vonatkozó adatgyűjtés tekintetében ***II

Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló 91/2003/EK rendelet árukra, utasokra és balesetekre vonatkozó adatgyűjtés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és a tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról (10000/1/2016 – C8-0365/2016 – 2013/0297(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2018/C 215/53)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10000/1/2016 – C8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10000/1/2016 – C8-0365/2016),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (COM(2013)0611) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (COM(2013)0611) (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0300/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0300/2016),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust, miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2014. március 11., P7_TA(2014)0197.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/271 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/271

---

P8_TA(2016)0399

A belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikák (felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök) ***II

Az Európai Parlament 2016. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló 1365/2006/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról (09878/1/2016 – C8-0358/2016 – 2013/0226(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2018/C 215/54)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09878/1/2016 – C8-0358/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09878/1/2016 – C8-0358/2016),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0484) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0484) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0298/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0298/2016),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2014. március 11., P7_TA(2014)0180.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/272 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/272

---

P8_TA(2016)0400

A vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keret ***I

Az Európai Parlament 2016. október 25-én elfogadott módosításai a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 215/55)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 bevezető hivatkozás

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére, | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 33.
  és 114.
  cikkére, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 33.
  és 114.
  cikkére,

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Ezen irányelvnek összhangban kell lennie a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (2)

  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Ezen irányelvnek összhangban kell lennie a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (2)

  .

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Következésképpen a
  vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra 28 különböző jogszabályrendszer irányadó. Ennek eredményeképpen az uniós vámjogszabályok megsértését az Unión belül nem mindenhol azonos módon kezelik, és az egyes ügyekben kiszabható szankciók jellege és súlya az adott szankciót kiszabó tagállamtól függ. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Következésképpen a
  vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra 28 különböző jogszabályrendszer irányadó. Ennek eredményeképpen az uniós vámjogszabályok megsértését az Unión belül nem mindenhol azonos módon kezelik, és az egyes ügyekben kiszabható szankciók jellege és súlya az adott szankciót kiszabó tagállamtól függ.

| (2) | A
  vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra 28 különböző jogszabályrendszer irányadó. Ennek eredményeképpen az uniós vámjogszabályok megsértését az Unión belül nem mindenhol azonos módon kezelik, és az egyes ügyekben kiszabható szankciók jellege és súlya az adott szankciót kiszabó tagállamtól függ,
  lehetséges tagállami bevételkiesést és a kereskedelem torzulását okozva. |
| --- | --- |

(2)

A
  vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra 28 különböző jogszabályrendszer irányadó. Ennek eredményeképpen az uniós vámjogszabályok megsértését az Unión belül nem mindenhol azonos módon kezelik, és az egyes ügyekben kiszabható szankciók jellege és súlya az adott szankciót kiszabó tagállamtól függ,
  lehetséges tagállami bevételkiesést és a kereskedelem torzulását okozva.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A tagállamok jogrendszerei közötti különbségek nemcsak a vámunió optimális igazgatását érintik, hanem akadályozzák
  a
  gazdasági szereplőkre érvényes egyenlő versenyfeltételek kialakulását is a vámunió területén, ugyanis hatással vannak a vámjogi egyszerűsítésekhez és könnyítésekhez való hozzáférésükre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A tagállamok jogrendszerei közötti különbségek nemcsak a vámunió optimális igazgatását érintik, hanem akadályozzák
  a
  gazdasági szereplőkre érvényes egyenlő versenyfeltételek kialakulását is a vámunió területén, ugyanis hatással vannak a vámjogi egyszerűsítésekhez és könnyítésekhez való hozzáférésükre.

| (3) | A tagállamok jogrendszerei közötti különbségek nemcsak a vámunió optimális igazgatását,
  valamint a jogsértések különböző vámhatóságok általi kezelésének módja tekintetében a belső piac megfelelő működésének biztosításához szükséges átláthatóságot
  érintik, hanem akadályozzák
  az Unió-szerte már most is különböző szabályozásoknak megfelelni köteles
  gazdasági szereplőkre érvényes egyenlő versenyfeltételek kialakulását is a vámunió területén, ugyanis hatással vannak a vámjogi egyszerűsítésekhez és könnyítésekhez való hozzáférésükre. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok jogrendszerei közötti különbségek nemcsak a vámunió optimális igazgatását,
  valamint a jogsértések különböző vámhatóságok általi kezelésének módja tekintetében a belső piac megfelelő működésének biztosításához szükséges átláthatóságot
  érintik, hanem akadályozzák
  az Unió-szerte már most is különböző szabályozásoknak megfelelni köteles
  gazdasági szereplőkre érvényes egyenlő versenyfeltételek kialakulását is a vámunió területén, ugyanis hatással vannak a vámjogi egyszerűsítésekhez és könnyítésekhez való hozzáférésükre.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Meg
  kell állapítani az uniós vámjogszabályok megsértésének tekintendő és szankcionálandó magatartások listáját. Ebben a teljes mértékben a vámjogszabályokból eredő kötelezettségeken alapuló vámjogszabálysértéseket kell felsorolni, és közvetlen hivatkozást kell feltüntetni a Vámkódexre.
  Azt, hogy a tagállamok
  a vámjogszabályok említett megsértése tekintetében
  közigazgatási vagy
  büntetőjogi szankciót
  alkalmazzanak-e, ez az irányelv nem határozza meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Meg
  kell állapítani az uniós vámjogszabályok megsértésének tekintendő és szankcionálandó magatartások listáját. Ebben a teljes mértékben a vámjogszabályokból eredő kötelezettségeken alapuló vámjogszabálysértéseket kell felsorolni, és közvetlen hivatkozást kell feltüntetni a Vámkódexre.
  Azt, hogy a tagállamok
  a vámjogszabályok említett megsértése tekintetében
  közigazgatási vagy
  büntetőjogi szankciót
  alkalmazzanak-e, ez az irányelv nem határozza meg.

| (6) | Ebben az irányelvben meg
  kell állapítani az uniós vámjogszabályok megsértésének tekintendő és szankcionálandó magatartások listáját. Ebben a teljes mértékben a vámjogszabályokból eredő kötelezettségeken alapuló vámjogszabálysértéseket kell felsorolni, és közvetlen hivatkozást kell feltüntetni a Vámkódexre.
  Ez az irányelv kimondja,
  hogy a 
  tagállamoknak
  a vámjogszabályok említett megsértése tekintetében
  nem
  büntetőjogi szankciót
  kell alkalmazniuk. Lehetőséget kell biztosítani arra is, hogy a tagállamok az uniós és a nemzeti joggal összhangban nem büntetőjogi szankciók helyett büntetőjogi szankciókat alkalmazhassanak, amennyiben a szóban forgó jogsértés természete és súlya ezt megköveteli, annak érdekében, hogy a kiszabott szankciók visszatartó erejűek, hatékonyak és arányosak legyenek. |
| --- | --- |

(6)

Ebben az irányelvben meg
  kell állapítani az uniós vámjogszabályok megsértésének tekintendő és szankcionálandó magatartások listáját. Ebben a teljes mértékben a vámjogszabályokból eredő kötelezettségeken alapuló vámjogszabálysértéseket kell felsorolni, és közvetlen hivatkozást kell feltüntetni a Vámkódexre.
  Ez az irányelv kimondja,
  hogy a 
  tagállamoknak
  a vámjogszabályok említett megsértése tekintetében
  nem
  büntetőjogi szankciót
  kell alkalmazniuk. Lehetőséget kell biztosítani arra is, hogy a tagállamok az uniós és a nemzeti joggal összhangban nem büntetőjogi szankciók helyett büntetőjogi szankciókat alkalmazhassanak, amennyiben a szóban forgó jogsértés természete és súlya ezt megköveteli, annak érdekében, hogy a kiszabott szankciók visszatartó erejűek, hatékonyak és arányosak legyenek.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A magatartások első kategóriájában azokat az objektív felelősség hatálya alá tartozó vámjogszabálysértéseket kell felsorolni, amelyeknek nem feltétele a vétkesség egyetlen eleme sem, tekintve az érintett kötelezettségek objektív jellegét és azt, hogy a teljesítésükért felelős személyek nem hagyhatják figyelmen kívül létezésüket és kötelező jellegüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A magatartások első kategóriájában azokat az objektív felelősség hatálya alá tartozó vámjogszabálysértéseket kell felsorolni, amelyeknek nem feltétele a vétkesség egyetlen eleme sem, tekintve az érintett kötelezettségek objektív jellegét és azt, hogy a teljesítésükért felelős személyek nem hagyhatják figyelmen kívül létezésüket és kötelező jellegüket.

törölve

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A magatartások második és harmadik kategóriájában a vámjogszabályok megsértésének gondatlanságból, illetve szándékosan elkövetett eseteit kell felsorolni, amelyeknél ezt a szubjektív elemet a felelősség keletkezéséhez meg kell állapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A magatartások második és harmadik kategóriájában a vámjogszabályok megsértésének gondatlanságból, illetve szándékosan elkövetett eseteit kell felsorolni, amelyeknél ezt a szubjektív elemet a felelősség keletkezéséhez meg kell állapítani.

törölve

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A jogbiztonság biztosítása érdekében elő kell írni, hogy ne minősülhessen a vámjogszabályok megsértésének a vámhatóságok hibájából eredő cselekmény, illetve mulasztás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A jogbiztonság biztosítása érdekében elő kell írni, hogy ne minősülhessen a vámjogszabályok megsértésének a vámhatóságok hibájából eredő cselekmény, illetve mulasztás.

| (10) | A jogbiztonság biztosítása érdekében elő kell írni, hogy ne minősülhessen a vámjogszabályok megsértésének a vámhatóságok
  Vámkódexben meghatározott
  hibájából eredő cselekmény, illetve mulasztás. |
| --- | --- |

(10)

A jogbiztonság biztosítása érdekében elő kell írni, hogy ne minősülhessen a vámjogszabályok megsértésének a vámhatóságok
  Vámkódexben meghatározott
  hibájából eredő cselekmény, illetve mulasztás.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A tagállamok nemzeti szankciórendszereinek közelítése érdekében létre kell hozni a szankciók skáláját, amely a vámjogszabálysértések
  különböző kategóriáit és súlyát
  tükrözi. A hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kiszabása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy illetékes hatóságaik az alkalmazandó szankciók típusának és szintjének meghatározásakor meghatározott súlyosbító és enyhítő körülményeket vegyenek figyelembe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A tagállamok nemzeti szankciórendszereinek közelítése érdekében létre kell hozni a szankciók skáláját, amely a vámjogszabálysértések
  különböző kategóriáit és súlyát
  tükrözi. A hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kiszabása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy illetékes hatóságaik az alkalmazandó szankciók típusának és szintjének meghatározásakor meghatározott súlyosbító és enyhítő körülményeket vegyenek figyelembe.

| (12) | A tagállamok nemzeti szankciórendszereinek közelítése érdekében létre kell hozni a szankciók skáláját, amely a vámjogszabálysértések
  súlyosságát
  tükrözi. A hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kiszabása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy illetékes hatóságaik az alkalmazandó szankciók típusának és szintjének meghatározásakor meghatározott súlyosbító és enyhítő körülményeket vegyenek figyelembe. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamok nemzeti szankciórendszereinek közelítése érdekében létre kell hozni a szankciók skáláját, amely a vámjogszabálysértések
  súlyosságát
  tükrözi. A hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kiszabása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy illetékes hatóságaik az alkalmazandó szankciók típusának és szintjének meghatározásakor meghatározott súlyosbító és enyhítő körülményeket vegyenek figyelembe.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | A vámhatóságok csak abban az esetben szabhatják ki a szankciókat az áruk értéke alapján, ha a súlyos jogsértések nem a meg nem fizetett vámhoz, hanem az adott áru értékéhez kapcsolódnak, például a szellemi tulajdonjogok megsértése vagy a tiltott vagy korlátozás alá eső árukkal kapcsolatos jogsértések esetén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

A vámhatóságok csak abban az esetben szabhatják ki a szankciókat az áruk értéke alapján, ha a súlyos jogsértések nem a meg nem fizetett vámhoz, hanem az adott áru értékéhez kapcsolódnak, például a szellemi tulajdonjogok megsértése vagy a tiltott vagy korlátozás alá eső árukkal kapcsolatos jogsértések esetén.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A vámjogszabályok megsértésére vonatkozó eljárások elévülési idejét négy évben kell megállapítani a vámjogszabály megsértése elkövetésének, vagy folytatólagos vagy ismételt jogsértés esetében a jogsértést képező magatartás megszűnésének napjától kezdve. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vámjogszabályok megsértését illető nyomozásokhoz vagy jogi eljárásokhoz kapcsolódó cselekmények az elévülési időt megszakítsák.
  A
  tagállamok
  meghatározhatják, mely esetekben van szükség
  az említett elévülési idő
  nyugvására
  . Nyolc év elteltével
  ki kell zárni az eljárás megindításának vagy továbbfolytatásának lehetőségét,
  a szankciók végrehajtásának elévülési idejét pedig három évben kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A vámjogszabályok megsértésére vonatkozó eljárások elévülési idejét négy évben kell megállapítani a vámjogszabály megsértése elkövetésének, vagy folytatólagos vagy ismételt jogsértés esetében a jogsértést képező magatartás megszűnésének napjától kezdve. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vámjogszabályok megsértését illető nyomozásokhoz vagy jogi eljárásokhoz kapcsolódó cselekmények az elévülési időt megszakítsák.
  A
  tagállamok
  meghatározhatják, mely esetekben van szükség
  az említett elévülési idő
  nyugvására
  . Nyolc év elteltével
  ki kell zárni az eljárás megindításának vagy továbbfolytatásának lehetőségét,
  a szankciók végrehajtásának elévülési idejét pedig három évben kell megállapítani.

| (13) | A vámjogszabályok megsértésére vonatkozó eljárások elévülési idejét négy évben kell megállapítani a vámjogszabály megsértése elkövetésének, vagy folytatólagos vagy ismételt jogsértés esetében a jogsértést képező magatartás megszűnésének napjától kezdve. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vámjogszabályok
  ugyanazon megsértésével kapcsolatos
  nyomozásokhoz vagy jogi eljárásokhoz kapcsolódó cselekmények
  vagy a jogsértésért felelős személy cselekménye
  az elévülési időt megszakítsák.
  Lehetővé kell tenni a
  tagállamok
  számára, hogy meghatározhassák azokat az eseteket, amikor
  az említett elévülési idő
  nyugszik.
  Nyolc év elteltével
  – az elévülési idő megszakadásától függetlenül – az eljárás elévül,
  a szankciók végrehajtásának elévülési idejét pedig három évben kell megállapítani. |
| --- | --- |

(13)

A vámjogszabályok megsértésére vonatkozó eljárások elévülési idejét négy évben kell megállapítani a vámjogszabály megsértése elkövetésének, vagy folytatólagos vagy ismételt jogsértés esetében a jogsértést képező magatartás megszűnésének napjától kezdve. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vámjogszabályok
  ugyanazon megsértésével kapcsolatos
  nyomozásokhoz vagy jogi eljárásokhoz kapcsolódó cselekmények
  vagy a jogsértésért felelős személy cselekménye
  az elévülési időt megszakítsák.
  Lehetővé kell tenni a
  tagállamok
  számára, hogy meghatározhassák azokat az eseteket, amikor
  az említett elévülési idő
  nyugszik.
  Nyolc év elteltével
  – az elévülési idő megszakadásától függetlenül – az eljárás elévül,
  a szankciók végrehajtásának elévülési idejét pedig három évben kell megállapítani.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Amennyiben ugyanazon személy ellen ugyanazon tényállás tekintetében büntetőeljárás indult, rendelkezni kell a vámjogszabályok megsértése miatt indított közigazgatási eljárás felfüggesztéséről. A közigazgatási eljárás folytatását a büntetőeljárás lezárása után kizárólag a non bis in idem elv szigorú betartásával szabad lehetővé tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Amennyiben ugyanazon személy ellen ugyanazon tényállás tekintetében büntetőeljárás indult, rendelkezni kell a vámjogszabályok megsértése miatt indított közigazgatási eljárás felfüggesztéséről. A közigazgatási eljárás folytatását a büntetőeljárás lezárása után kizárólag a non bis in idem elv szigorú betartásával szabad lehetővé tenni.

| (14) | Amennyiben ugyanazon személy ellen ugyanazon tényállás tekintetében büntetőeljárás indult, rendelkezni kell a vámjogszabályok megsértése miatt indított közigazgatási eljárás felfüggesztéséről. A közigazgatási eljárás folytatását a büntetőeljárás lezárása után kizárólag a ne bis in idem elv szigorú betartásával szabad lehetővé tenni
  , ami azt jelenti, hogy ugyanaz a cselekmény nem büntethető kétszer. |
| --- | --- |

(14)

Amennyiben ugyanazon személy ellen ugyanazon tényállás tekintetében büntetőeljárás indult, rendelkezni kell a vámjogszabályok megsértése miatt indított közigazgatási eljárás felfüggesztéséről. A közigazgatási eljárás folytatását a büntetőeljárás lezárása után kizárólag a ne bis in idem elv szigorú betartásával szabad lehetővé tenni
  , ami azt jelenti, hogy ugyanaz a cselekmény nem büntethető kétszer.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | Ezen irányelv általános célja az uniós vámjogszabályok hatékony végrehajtásának biztosítása. Az ezen irányelv által biztosított jogi keret azonban nem teszi lehetővé a végrehajtás, ezen belül a felügyelet, az ellenőrzés és a nyomozás integrált megközelítését. A Bizottságnak ezért elő kell írni, hogy annak felmérése érdekében, hogy van-e szükség további jogalkotásra, nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezekről a szempontokról, többek között a közös kockázatkezelési keret végrehajtásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

18 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18a) | Ezen irányelv célja a vámügyi együttműködés megerősítése a vámjogi szankciókat tartalmazó nemzeti jogszabályok közelítése révén. Mivel a tagállamok jogi hagyományai jelenleg igen különbözőek, teljes körű harmonizáció e területen nem lehetséges. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18a)

Ezen irányelv célja a vámügyi együttműködés megerősítése a vámjogi szankciókat tartalmazó nemzeti jogszabályok közelítése révén. Mivel a tagállamok jogi hagyományai jelenleg igen különbözőek, teljes körű harmonizáció e területen nem lehetséges.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Ez az
  irányelv
  létrehozza
  az uniós vámjogszabályok megsértésére vonatkozó
  keretet
  , és szankciókat ír elő az említett jogsértésekre vonatkozóan. | (1)   
  Ezen
  irányelv
  célja a belső piac megfelelő működésének elősegítése, valamint
  az uniós vámjogszabályok megsértésére vonatkozó keret
  meghatározása, továbbá nem büntetőjogi szankciók kiszabása
  az említett jogsértésekre vonatkozóan
  a tagállamok törvényi, szabályozási és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  Ez az
  irányelv
  létrehozza
  az uniós vámjogszabályok megsértésére vonatkozó
  keretet
  , és szankciókat ír elő az említett jogsértésekre vonatkozóan.

(1)   
  Ezen
  irányelv
  célja a belső piac megfelelő működésének elősegítése, valamint
  az uniós vámjogszabályok megsértésére vonatkozó keret
  meghatározása, továbbá nem büntetőjogi szankciók kiszabása
  az említett jogsértésekre vonatkozóan
  a tagállamok törvényi, szabályozási és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése révén.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Ezen irányelv a tagállamok azon kötelezettségeit fedi le, amelyek az Európai Unió kereskedelmi partnereivel, a Kereskedelmi Világszervezettel és a Vámigazgatások Világszervezetével szemben állnak fenn, a kereskedelem elősegítése és a biztonság garantálása mellett a homogén és hatékony belső piac megteremtése céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Ezen irányelv a tagállamok azon kötelezettségeit fedi le, amelyek az Európai Unió kereskedelmi partnereivel, a Kereskedelmi Világszervezettel és a Vámigazgatások Világszervezetével szemben állnak fenn, a kereskedelem elősegítése és a biztonság garantálása mellett a homogén és hatékony belső piac megteremtése céljából.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. cikk | 2. cikk |
| Vámjogszabálysértések és szankciók | Általános elvek |
| A tagállamok meghatározzák a 
  3–6.
  cikkben felsorolt vámjogszabálysértésekre alkalmazandó szankciók szabályait. | (1)
     A tagállamok meghatározzák a 
  3. és 6.
  cikkben felsorolt vámjogszabálysértésekre alkalmazandó szankciók szabályait,
  melyeknek szigorúan meg kell felelniük a ne bis in idem elvnek. |
| | A tagállamok biztosítják, hogy a 3. és 6. cikkben meghatározott cselekmények vagy mulasztások a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek, amennyiben azokat gondatlanságból vagy szándékosan követik el. |
| | A tagállamok az uniós és a nemzeti joggal összhangban nem büntetőjogi szankciók helyett büntetőjogi szankciókat alkalmazhatnak, amennyiben a szóban forgó jogsértés természete és súlya ezt megköveteli ahhoz, hogy a kiszabott szankciók visszatartó erejűek, hatékonyak és arányosak legyenek. |
| | (2)
     
  Ezen irányelv alkalmazásában: |
| | a) | a vámhatóságoknak meg kell állapítaniuk, hogy a jogsértést gondatlanságból követték-e el, ami azt jelenti, hogy a felelős személy a jogsértést eredményező körülmények kialakulásának elkerülése érdekében nem tanúsított ésszerű gondosságot a saját tevékenysége feletti ellenőrzés tekintetében, vagy a megtett lépések láthatólag nem elégségesek, amennyiben a körülmények kialakulásának kockázata ésszerűen előre látható; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2. cikk

2. cikk

Vámjogszabálysértések és szankciók

Általános elvek

A tagállamok meghatározzák a 
  3–6.
  cikkben felsorolt vámjogszabálysértésekre alkalmazandó szankciók szabályait.

(1)
     A tagállamok meghatározzák a 
  3. és 6.
  cikkben felsorolt vámjogszabálysértésekre alkalmazandó szankciók szabályait,
  melyeknek szigorúan meg kell felelniük a ne bis in idem elvnek.

A tagállamok biztosítják, hogy a 3. és 6. cikkben meghatározott cselekmények vagy mulasztások a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek, amennyiben azokat gondatlanságból vagy szándékosan követik el.

A tagállamok az uniós és a nemzeti joggal összhangban nem büntetőjogi szankciók helyett büntetőjogi szankciókat alkalmazhatnak, amennyiben a szóban forgó jogsértés természete és súlya ezt megköveteli ahhoz, hogy a kiszabott szankciók visszatartó erejűek, hatékonyak és arányosak legyenek.

(2)
     
  Ezen irányelv alkalmazásában:

a)

a vámhatóságoknak meg kell állapítaniuk, hogy a jogsértést gondatlanságból követték-e el, ami azt jelenti, hogy a felelős személy a jogsértést eredményező körülmények kialakulásának elkerülése érdekében nem tanúsított ésszerű gondosságot a saját tevékenysége feletti ellenőrzés tekintetében, vagy a megtett lépések láthatólag nem elégségesek, amennyiben a körülmények kialakulásának kockázata ésszerűen előre látható;

| b) | a vámhatóságoknak meg kell állapítaniuk, hogy a jogsértést szándékosan követték-e el, ami azt jelenti, hogy a felelős személy annak tudatában járt el, hogy jogsértésnek minősülő cselekményt vagy mulasztást követ el, vagy szándékolt és tudatos céljában állt a vámjogszabályok megsértése; |
| --- | --- |

b)

a vámhatóságoknak meg kell állapítaniuk, hogy a jogsértést szándékosan követték-e el, ami azt jelenti, hogy a felelős személy annak tudatában járt el, hogy jogsértésnek minősülő cselekményt vagy mulasztást követ el, vagy szándékolt és tudatos céljában állt a vámjogszabályok megsértése;

| c) | elírások vagy ilyen jellegű hibák nem minősülnek a vámjogszabályok megsértésének, kivéve, ha a körülmények összességéből nyilvánvaló, hogy azokat gondatlanság következtében vagy szándékosan követték el. |
| --- | --- |

c)

elírások vagy ilyen jellegű hibák nem minősülnek a vámjogszabályok megsértésének, kivéve, ha a körülmények összességéből nyilvánvaló, hogy azokat gondatlanság következtében vagy szándékosan követték el.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

2 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. cikk (új) |
| | A kereskedelmi eljárások egyszerűsítése |
| | A kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-egyezmény keretében vállalt uniós kötelezettségek betartása érdekében a tagállamok közös munkával minden tagállamra kiterjedő együttműködési rendszert hoznak létre. E rendszer célja a vámjogi szankciók fő teljesítménymutatóinak koordinálása (jogorvoslati kérelmek számának, visszaesők arányának elemzése stb.); a bevált gyakorlatok terjesztése a vámhatóságok között (ellenőrzések és szankciók hatékonysága, igazgatási költségek csökkentése stb.); a gazdasági szereplők tapasztalatainak továbbítása és kapcsolatteremtés közöttük; annak nyomon követése, hogy a vámhatóságok hogyan végzik tevékenységüket; valamint statisztika készítése a harmadik országbeli vállalkozások által elkövetett jogsértésekről. Az együttműködési rendszeren belül az összes tagállam késedelem nélkül tájékoztatást kap a vámjogszabálysértések ügyében folytatott vizsgálatokról és a megállapított jogsértésekről a kereskedelem elősegítése, az illegális áruk belső piacra kerülésének megakadályozása és az ellenőrzés hatékonyságának javítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a. cikk (új)

A kereskedelmi eljárások egyszerűsítése

A kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-egyezmény keretében vállalt uniós kötelezettségek betartása érdekében a tagállamok közös munkával minden tagállamra kiterjedő együttműködési rendszert hoznak létre. E rendszer célja a vámjogi szankciók fő teljesítménymutatóinak koordinálása (jogorvoslati kérelmek számának, visszaesők arányának elemzése stb.); a bevált gyakorlatok terjesztése a vámhatóságok között (ellenőrzések és szankciók hatékonysága, igazgatási költségek csökkentése stb.); a gazdasági szereplők tapasztalatainak továbbítása és kapcsolatteremtés közöttük; annak nyomon követése, hogy a vámhatóságok hogyan végzik tevékenységüket; valamint statisztika készítése a harmadik országbeli vállalkozások által elkövetett jogsértésekről. Az együttműködési rendszeren belül az összes tagállam késedelem nélkül tájékoztatást kap a vámjogszabálysértések ügyében folytatott vizsgálatokról és a megállapított jogsértésekről a kereskedelem elősegítése, az illegális áruk belső piacra kerülésének megakadályozása és az ellenőrzés hatékonyságának javítása érdekében.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. cikk | 3. cikk |
| Az objektív felelősség körébe tartozó vámjogszabálysértések | Vámjogszabálysértések |
| A tagállamok biztosítják, hogy a következő cselekmények vagy mulasztások
  vétkességtől függetlenül
  a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek: | A tagállamok biztosítják, hogy a következő cselekmények vagy mulasztások a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek: |
| a) | ha a vámáru-nyilatkozatot, az átmeneti megőrzési árunyilatkozatot, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot, a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot, az újrakiviteli árunyilatkozatot vagy az újrakiviteli értesítést benyújtó személy nem biztosítja a Vámkódex 15. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint az árunyilatkozatban, értesítésben vagy kérelemben megadott információ pontosságát és teljességét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3. cikk

3. cikk

Az objektív felelősség körébe tartozó vámjogszabálysértések

Vámjogszabálysértések

A tagállamok biztosítják, hogy a következő cselekmények vagy mulasztások
  vétkességtől függetlenül
  a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek:

A tagállamok biztosítják, hogy a következő cselekmények vagy mulasztások a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek:

a)

ha a vámáru-nyilatkozatot, az átmeneti megőrzési árunyilatkozatot, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot, a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot, az újrakiviteli árunyilatkozatot vagy az újrakiviteli értesítést benyújtó személy nem biztosítja a Vámkódex 15. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint az árunyilatkozatban, értesítésben vagy kérelemben megadott információ pontosságát és teljességét;

| a) | ha a vámáru-nyilatkozatot, az átmeneti megőrzési árunyilatkozatot, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot, a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot, az újrakiviteli árunyilatkozatot vagy az újrakiviteli értesítést benyújtó személy nem biztosítja a Vámkódex 15. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint az árunyilatkozatban, értesítésben vagy kérelemben megadott információ pontosságát és teljességét; |
| --- | --- |

a)

ha a vámáru-nyilatkozatot, az átmeneti megőrzési árunyilatkozatot, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot, a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot, az újrakiviteli árunyilatkozatot vagy az újrakiviteli értesítést benyújtó személy nem biztosítja a Vámkódex 15. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint az árunyilatkozatban, értesítésben vagy kérelemben megadott információ pontosságát és teljességét;

| b) | ha a vámáru-nyilatkozatot, az átmeneti megőrzési árunyilatkozatot, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot, a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot, az újrakiviteli árunyilatkozatot vagy az újrakiviteli értesítést benyújtó személy nem biztosítja a Vámkódex 15. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint az alátámasztó okmányok hitelességét, pontosságát és érvényességét; |
| --- | --- |

b)

ha a vámáru-nyilatkozatot, az átmeneti megőrzési árunyilatkozatot, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot, a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot, az újrakiviteli árunyilatkozatot vagy az újrakiviteli értesítést benyújtó személy nem biztosítja a Vámkódex 15. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint az alátámasztó okmányok hitelességét, pontosságát és érvényességét;

| b) | ha a vámáru-nyilatkozatot, az átmeneti megőrzési árunyilatkozatot, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot, a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot, az újrakiviteli árunyilatkozatot vagy az újrakiviteli értesítést benyújtó személy nem biztosítja a Vámkódex 15. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint az alátámasztó okmányok hitelességét, pontosságát és érvényességét; |
| --- | --- |

b)

ha a vámáru-nyilatkozatot, az átmeneti megőrzési árunyilatkozatot, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot, a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot, az újrakiviteli árunyilatkozatot vagy az újrakiviteli értesítést benyújtó személy nem biztosítja a Vámkódex 15. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint az alátámasztó okmányok hitelességét, pontosságát és érvényességét;

| c) | ha a személy nem nyújt be belépési gyűjtő árunyilatkozatot a Vámkódex 127. cikke szerint, tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezéséről szóló értesítést a Vámkódex 133. cikke szerint, átmeneti megőrzési árunyilatkozatot a Vámkódex 145. cikke szerint, vámáru-nyilatkozatot a Vámkódex 158. cikke szerint, vámszabad területen végzett tevékenységekről szóló értesítést a Vámkódex 244. cikkének (2) bekezdése szerint, indulás előtti árunyilatkozatot a Vámkódex 263. cikke szerint, újrakiviteli árunyilatkozatot a Vámkódex 270. cikke szerint, kilépési gyűjtő árunyilatkozatot a Vámkódex 271. cikke szerint vagy újrakiviteli értesítést a Vámkódex 274. cikke szerint; |
| --- | --- |

c)

ha a személy nem nyújt be belépési gyűjtő árunyilatkozatot a Vámkódex 127. cikke szerint, tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezéséről szóló értesítést a Vámkódex 133. cikke szerint, átmeneti megőrzési árunyilatkozatot a Vámkódex 145. cikke szerint, vámáru-nyilatkozatot a Vámkódex 158. cikke szerint, vámszabad területen végzett tevékenységekről szóló értesítést a Vámkódex 244. cikkének (2) bekezdése szerint, indulás előtti árunyilatkozatot a Vámkódex 263. cikke szerint, újrakiviteli árunyilatkozatot a Vámkódex 270. cikke szerint, kilépési gyűjtő árunyilatkozatot a Vámkódex 271. cikke szerint vagy újrakiviteli értesítést a Vámkódex 274. cikke szerint;

| c) | ha a személy nem nyújt be belépési gyűjtő árunyilatkozatot a Vámkódex 127. cikke szerint, tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezéséről szóló értesítést a Vámkódex 133. cikke szerint, átmeneti megőrzési árunyilatkozatot a Vámkódex 145. cikke szerint, vámáru-nyilatkozatot a Vámkódex 158. cikke szerint, vámszabad területen végzett tevékenységekről szóló értesítést a Vámkódex 244. cikkének (2) bekezdése szerint, indulás előtti árunyilatkozatot a Vámkódex 263. cikke szerint, újrakiviteli árunyilatkozatot a Vámkódex 270. cikke szerint, kilépési gyűjtő árunyilatkozatot a Vámkódex 271. cikke szerint vagy újrakiviteli értesítést a Vámkódex 274. cikke szerint; |
| --- | --- |

c)

ha a személy nem nyújt be belépési gyűjtő árunyilatkozatot a Vámkódex 127. cikke szerint, tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezéséről szóló értesítést a Vámkódex 133. cikke szerint, átmeneti megőrzési árunyilatkozatot a Vámkódex 145. cikke szerint, vámáru-nyilatkozatot a Vámkódex 158. cikke szerint, vámszabad területen végzett tevékenységekről szóló értesítést a Vámkódex 244. cikkének (2) bekezdése szerint, indulás előtti árunyilatkozatot a Vámkódex 263. cikke szerint, újrakiviteli árunyilatkozatot a Vámkódex 270. cikke szerint, kilépési gyűjtő árunyilatkozatot a Vámkódex 271. cikke szerint vagy újrakiviteli értesítést a Vámkódex 274. cikke szerint;

| d) | ha a gazdasági szereplő nem őrzi meg a Vámkódex 51. cikke szerint a vámalakiságok elvégzéséhez kapcsolódó okmányokat és információkat a vámjogszabályok által előírt ideig, hozzáférhető bármely módon; |
| --- | --- |

d)

ha a gazdasági szereplő nem őrzi meg a Vámkódex 51. cikke szerint a vámalakiságok elvégzéséhez kapcsolódó okmányokat és információkat a vámjogszabályok által előírt ideig, hozzáférhető bármely módon;

| d) | ha a gazdasági szereplő nem őrzi meg a Vámkódex 51. cikke szerint a vámalakiságok elvégzéséhez kapcsolódó okmányokat és információkat a vámjogszabályok által előírt ideig, hozzáférhető bármely módon; |
| --- | --- |

d)

ha a gazdasági szereplő nem őrzi meg a Vámkódex 51. cikke szerint a vámalakiságok elvégzéséhez kapcsolódó okmányokat és információkat a vámjogszabályok által előírt ideig, hozzáférhető bármely módon;

| e) | ha az Unió vámterületére beszállított árut a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdése első és második albekezdésének megsértésével a vámhatóságok engedélye nélkül a vámfelügyelet alól kivonják; |
| --- | --- |

e)

ha az Unió vámterületére beszállított árut a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdése első és második albekezdésének megsértésével a vámhatóságok engedélye nélkül a vámfelügyelet alól kivonják;

| e) | ha az Unió vámterületére beszállított árut a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdése első és második albekezdésének megsértésével a vámhatóságok engedélye nélkül a vámfelügyelet alól kivonják; |
| --- | --- |

e)

ha az Unió vámterületére beszállított árut a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdése első és második albekezdésének megsértésével a vámhatóságok engedélye nélkül a vámfelügyelet alól kivonják;

| f) | ha az árut a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdése negyedik albekezdésének, valamint 158. cikke (3) bekezdésének és 242. cikkének megsértésével a vámfelügyelet alól kivonják; |
| --- | --- |

f)

ha az árut a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdése negyedik albekezdésének, valamint 158. cikke (3) bekezdésének és 242. cikkének megsértésével a vámfelügyelet alól kivonják;

| f) | ha az árut a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdése negyedik albekezdésének, valamint 158. cikke (3) bekezdésének és 242. cikkének megsértésével a vámfelügyelet alól kivonják; |
| --- | --- |

f)

ha az árut a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdése negyedik albekezdésének, valamint 158. cikke (3) bekezdésének és 242. cikkének megsértésével a vámfelügyelet alól kivonják;

| g) | ha az a személy, aki az Unió vámterületére árut szállít be, a Vámkódex 135. cikkének (1) bekezdése szerint nem tesz eleget az áru megfelelő helyre történő szállítására vonatkozó kötelezettségének, vagy a Vámkódex 137. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint nem tájékoztatja a vámhatóságot, ha a kötelezettségek nem teljesíthetők; |
| --- | --- |

g)

ha az a személy, aki az Unió vámterületére árut szállít be, a Vámkódex 135. cikkének (1) bekezdése szerint nem tesz eleget az áru megfelelő helyre történő szállítására vonatkozó kötelezettségének, vagy a Vámkódex 137. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint nem tájékoztatja a vámhatóságot, ha a kötelezettségek nem teljesíthetők;

| g) | ha az a személy, aki az Unió vámterületére árut szállít be, a Vámkódex 135. cikkének (1) bekezdése szerint nem tesz eleget az áru megfelelő helyre történő szállítására vonatkozó kötelezettségének, vagy a Vámkódex 137. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint nem tájékoztatja
  haladéktalanul
  a vámhatóságot, ha a kötelezettségek nem teljesíthetők,
  valamint nem tájékoztatja arról a helyről, ahol az áru van; |
| --- | --- |

g)

ha az a személy, aki az Unió vámterületére árut szállít be, a Vámkódex 135. cikkének (1) bekezdése szerint nem tesz eleget az áru megfelelő helyre történő szállítására vonatkozó kötelezettségének, vagy a Vámkódex 137. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint nem tájékoztatja
  haladéktalanul
  a vámhatóságot, ha a kötelezettségek nem teljesíthetők,
  valamint nem tájékoztatja arról a helyről, ahol az áru van;

| h) | ha az a személy, aki vámszabad területre szállít be árut – amennyiben a vámszabad terület érintkezik valamely tagállam és egy harmadik ország közötti szárazföldi határral –, a Vámkódex 135. cikkének (2) bekezdése szerint nem közvetlenül, az Unió vámterületének más részén történő keresztülhaladás nélkül szállítja be erre a vámszabad területre az árut; |
| --- | --- |

h)

ha az a személy, aki vámszabad területre szállít be árut – amennyiben a vámszabad terület érintkezik valamely tagállam és egy harmadik ország közötti szárazföldi határral –, a Vámkódex 135. cikkének (2) bekezdése szerint nem közvetlenül, az Unió vámterületének más részén történő keresztülhaladás nélkül szállítja be erre a vámszabad területre az árut;

| h) | ha az a személy, aki vámszabad területre szállít be árut – amennyiben a vámszabad terület érintkezik valamely tagállam és egy harmadik ország közötti szárazföldi határral –, a Vámkódex 135. cikkének (2) bekezdése szerint nem közvetlenül, az Unió vámterületének más részén történő keresztülhaladás nélkül szállítja be erre a vámszabad területre az árut; |
| --- | --- |

h)

ha az a személy, aki vámszabad területre szállít be árut – amennyiben a vámszabad terület érintkezik valamely tagállam és egy harmadik ország közötti szárazföldi határral –, a Vámkódex 135. cikkének (2) bekezdése szerint nem közvetlenül, az Unió vámterületének más részén történő keresztülhaladás nélkül szállítja be erre a vámszabad területre az árut;

| i) | ha a nyilatkozattevő átmeneti megőrzés vagy vámeljárás esetében nem nyújtja be a Vámkódex 145. cikkének (2) bekezdése és 163. cikkének (2) bekezdése szerint a vámhatóságokhoz az okmányokat, amikor az uniós jog azt előírja, vagy amikor a vámellenőrzéshez az szükséges; |
| --- | --- |

i)

ha a nyilatkozattevő átmeneti megőrzés vagy vámeljárás esetében nem nyújtja be a Vámkódex 145. cikkének (2) bekezdése és 163. cikkének (2) bekezdése szerint a vámhatóságokhoz az okmányokat, amikor az uniós jog azt előírja, vagy amikor a vámellenőrzéshez az szükséges;

| i. | ha a nyilatkozattevő átmeneti megőrzés vagy vámeljárás esetében nem nyújtja be a Vámkódex 145. cikkének (2) bekezdése és 163. cikkének (2) bekezdése szerint a vámhatóságokhoz az okmányokat, amikor az uniós jog azt előírja, vagy amikor a vámellenőrzéshez az szükséges; |
| --- | --- |

i.

ha a nyilatkozattevő átmeneti megőrzés vagy vámeljárás esetében nem nyújtja be a Vámkódex 145. cikkének (2) bekezdése és 163. cikkének (2) bekezdése szerint a vámhatóságokhoz az okmányokat, amikor az uniós jog azt előírja, vagy amikor a vámellenőrzéshez az szükséges;

| j) | ha az átmeneti megőrzésben lévő nem uniós
  áruért
  felelős
  gazdasági szereplő
  az árut a Vámkódex 149. cikke szerint a határidőn belül nem vonja vámeljárás alá, vagy nem viszi újra ki; |
| --- | --- |

j)

ha az átmeneti megőrzésben lévő nem uniós
  áruért
  felelős
  gazdasági szereplő
  az árut a Vámkódex 149. cikke szerint a határidőn belül nem vonja vámeljárás alá, vagy nem viszi újra ki;

| j) | ha az átmeneti megőrzésben lévő nem uniós
  áru átmeneti megőrzéséért
  felelős
  nyilatkozattevő vagy az árukat a vámhatóságok által kijelölt vagy engedélyezett helytől eltérő helyen őrző személy
  az árut a Vámkódex 149. cikke szerint a határidőn belül nem vonja vámeljárás alá, vagy nem viszi újra ki; |
| --- | --- |

j)

ha az átmeneti megőrzésben lévő nem uniós
  áru átmeneti megőrzéséért
  felelős
  nyilatkozattevő vagy az árukat a vámhatóságok által kijelölt vagy engedélyezett helytől eltérő helyen őrző személy
  az árut a Vámkódex 149. cikke szerint a határidőn belül nem vonja vámeljárás alá, vagy nem viszi újra ki;

| k) | ha vámeljárás esetében a szóban forgó vámeljárásra irányadó rendelkezések alkalmazásához szükséges alátámasztó okmányok a Vámkódex 163. cikkének (1) bekezdése és 167. cikkének (1) bekezdése szerint a vámáru-nyilatkozat vagy a kiegészítő árunyilatkozat benyújtásának időpontjában nem állnak a nyilatkozattevő birtokában és nem állnak a vámhatóságok rendelkezésére; |
| --- | --- |

k)

ha vámeljárás esetében a szóban forgó vámeljárásra irányadó rendelkezések alkalmazásához szükséges alátámasztó okmányok a Vámkódex 163. cikkének (1) bekezdése és 167. cikkének (1) bekezdése szerint a vámáru-nyilatkozat vagy a kiegészítő árunyilatkozat benyújtásának időpontjában nem állnak a nyilatkozattevő birtokában és nem állnak a vámhatóságok rendelkezésére;

| k) | ha vámeljárás esetében a szóban forgó vámeljárásra irányadó rendelkezések alkalmazásához szükséges alátámasztó okmányok a Vámkódex 163. cikkének (1) bekezdése és 167. cikkének (1) bekezdése szerint a vámáru-nyilatkozat vagy a kiegészítő árunyilatkozat benyújtásának időpontjában nem állnak a nyilatkozattevő birtokában és nem állnak a vámhatóságok rendelkezésére; |
| --- | --- |

k)

ha vámeljárás esetében a szóban forgó vámeljárásra irányadó rendelkezések alkalmazásához szükséges alátámasztó okmányok a Vámkódex 163. cikkének (1) bekezdése és 167. cikkének (1) bekezdése szerint a vámáru-nyilatkozat vagy a kiegészítő árunyilatkozat benyújtásának időpontjában nem állnak a nyilatkozattevő birtokában és nem állnak a vámhatóságok rendelkezésére;

| l) | ha a vámeljárás nyilatkozattevője a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat vagy a Vámkódex 182. cikke szerinti, a nyilatkozattevő nyilvántartásába való bejegyzés esetében nem nyújt be a Vámkódex 167. cikkének (1) bekezdése szerint a megadott határidőn belül kiegészítő árunyilatkozatot az illetékes vámhivatalhoz; |
| --- | --- |

l)

ha a vámeljárás nyilatkozattevője a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat vagy a Vámkódex 182. cikke szerinti, a nyilatkozattevő nyilvántartásába való bejegyzés esetében nem nyújt be a Vámkódex 167. cikkének (1) bekezdése szerint a megadott határidőn belül kiegészítő árunyilatkozatot az illetékes vámhivatalhoz;

| l) | ha a vámeljárás nyilatkozattevője a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat vagy a Vámkódex 182. cikke szerinti, a nyilatkozattevő nyilvántartásába való bejegyzés esetében nem nyújt be a Vámkódex 167. cikkének (1) bekezdése szerint a megadott határidőn belül kiegészítő árunyilatkozatot az illetékes vámhivatalhoz; |
| --- | --- |

l)

ha a vámeljárás nyilatkozattevője a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat vagy a Vámkódex 182. cikke szerinti, a nyilatkozattevő nyilvántartásába való bejegyzés esetében nem nyújt be a Vámkódex 167. cikkének (1) bekezdése szerint a megadott határidőn belül kiegészítő árunyilatkozatot az illetékes vámhivatalhoz;

| m) | ha a vámhatóság által az árura, a csomagolásra vagy a szállítóeszközökre felhelyezett azonosítási eszközöket a Vámkódex 192. cikkének (2) bekezdése szerint a vámhatóság előzetes engedélye nélkül eltávolítják vagy megsemmisítik; |
| --- | --- |

m)

ha a vámhatóság által az árura, a csomagolásra vagy a szállítóeszközökre felhelyezett azonosítási eszközöket a Vámkódex 192. cikkének (2) bekezdése szerint a vámhatóság előzetes engedélye nélkül eltávolítják vagy megsemmisítik;

| m) | ha a vámhatóság által az árura, a csomagolásra vagy a szállítóeszközökre felhelyezett azonosítási eszközöket a Vámkódex 192. cikkének (2) bekezdése szerint a vámhatóság előzetes engedélye nélkül eltávolítják vagy megsemmisítik; |
| --- | --- |

m)

ha a vámhatóság által az árura, a csomagolásra vagy a szállítóeszközökre felhelyezett azonosítási eszközöket a Vámkódex 192. cikkének (2) bekezdése szerint a vámhatóság előzetes engedélye nélkül eltávolítják vagy megsemmisítik;

| n) | ha az aktív feldolgozási eljárás jogosultja a Vámkódex 257. cikke szerint nem zárja le a vámeljárást a meghatározott határidőn belül; |
| --- | --- |

n)

ha az aktív feldolgozási eljárás jogosultja a Vámkódex 257. cikke szerint nem zárja le a vámeljárást a meghatározott határidőn belül;

| n) | ha az aktív feldolgozási eljárás jogosultja a Vámkódex 257. cikke szerint nem zárja le a vámeljárást a meghatározott határidőn belül; |
| --- | --- |

n)

ha az aktív feldolgozási eljárás jogosultja a Vámkódex 257. cikke szerint nem zárja le a vámeljárást a meghatározott határidőn belül;

| o) | ha a passzív feldolgozási eljárás jogosultja a Vámkódex 262. cikke szerint nem viszi ki a hibás árut a határidőn belül; |
| --- | --- |

o)

ha a passzív feldolgozási eljárás jogosultja a Vámkódex 262. cikke szerint nem viszi ki a hibás árut a határidőn belül;

| o) | ha a passzív feldolgozási eljárás jogosultja a Vámkódex 262. cikke szerint nem viszi ki a hibás árut a határidőn belül; |
| --- | --- |

o)

ha a passzív feldolgozási eljárás jogosultja a Vámkódex 262. cikke szerint nem viszi ki a hibás árut a határidőn belül;

| p) | ha vámszabad területen a Vámkódex 244. cikkének (1) bekezdése szerint a vámhatóságok jóváhagyása nélkül épületet építenek; |
| --- | --- |

p)

ha vámszabad területen a Vámkódex 244. cikkének (1) bekezdése szerint a vámhatóságok jóváhagyása nélkül épületet építenek;

| p) | ha vámszabad területen a Vámkódex 244. cikkének (1) bekezdése szerint a vámhatóságok
  előzetes
  jóváhagyása nélkül épületet építenek; |
| --- | --- |

p)

ha vámszabad területen a Vámkódex 244. cikkének (1) bekezdése szerint a vámhatóságok
  előzetes
  jóváhagyása nélkül épületet építenek;

| q) | ha a fizetésre kötelezett személy a Vámkódex 108. cikke szerint nem fizeti meg az előírt időtartamon belül a behozatali vagy kiviteli vámot. |
| --- | --- |

q)

ha a fizetésre kötelezett személy a Vámkódex 108. cikke szerint nem fizeti meg az előírt időtartamon belül a behozatali vagy kiviteli vámot.

| q) | ha a fizetésre kötelezett személy a Vámkódex 108. cikke szerint nem fizeti meg az előírt időtartamon belül a behozatali vagy kiviteli vámot; |
| --- | --- |

q)

ha a fizetésre kötelezett személy a Vámkódex 108. cikke szerint nem fizeti meg az előírt időtartamon belül a behozatali vagy kiviteli vámot;

| qa
  ) | ha a gazdasági szereplő a vámhatóságok kérésére nem bocsátja megfelelő formában és ésszerű időn belül rendelkezésre a szükséges dokumentumokat és információkat, és nem ad meg minden szükséges segítséget a vámalakiságok vagy vámellenőrzések végrehajtásához a Vámkódex 15. cikkének (1) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

qa
  )

ha a gazdasági szereplő a vámhatóságok kérésére nem bocsátja megfelelő formában és ésszerű időn belül rendelkezésre a szükséges dokumentumokat és információkat, és nem ad meg minden szükséges segítséget a vámalakiságok vagy vámellenőrzések végrehajtásához a Vámkódex 15. cikkének (1) bekezdése szerint;

| qb) | ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja nem teljesíti e határozatból eredő kötelezettségeit a Vámkódex 23. cikkének (1) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

qb)

ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja nem teljesíti e határozatból eredő kötelezettségeit a Vámkódex 23. cikkének (1) bekezdése szerint;

| qc) | ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja nem értesíti haladéktalanul a vámhatóságot az említett vámhatóság által hozott határozat meghozatalát követően felmerült bármely olyan tényezőről, amely befolyásolja a határozat fenntartását vagy tartalmát, a Vámkódex 23. cikkének (2) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

qc)

ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja nem értesíti haladéktalanul a vámhatóságot az említett vámhatóság által hozott határozat meghozatalát követően felmerült bármely olyan tényezőről, amely befolyásolja a határozat fenntartását vagy tartalmát, a Vámkódex 23. cikkének (2) bekezdése szerint;

| qd) | ha az uniós árutovábbítási eljárás jogosultja nem állítja vám elé a sértetlen árut a rendeltetési vámhivatalnál az előírt határidőn belül a Vámkódex 233. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint; |
| --- | --- |

qd)

ha az uniós árutovábbítási eljárás jogosultja nem állítja vám elé a sértetlen árut a rendeltetési vámhivatalnál az előírt határidőn belül a Vámkódex 233. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint;

| qe) | ha az árut a vámhatóságnak a Vámkódex 140. cikke szerinti engedélye nélkül, vagy nem a vámhatóság által kijelölt vagy jóváhagyott helyeken kirakják vagy átrakják az azt fuvarozó szállítóeszközről; |
| --- | --- |

qe)

ha az árut a vámhatóságnak a Vámkódex 140. cikke szerinti engedélye nélkül, vagy nem a vámhatóság által kijelölt vagy jóváhagyott helyeken kirakják vagy átrakják az azt fuvarozó szállítóeszközről;

| qf) | ha az árut a vámhatóságnak a Vámkódex 147. és a 148. cikk szerinti engedélye nélkül átmeneti megőrzési létesítményben vagy vámraktárban tárolják; |
| --- | --- |

qf)

ha az árut a vámhatóságnak a Vámkódex 147. és a 148. cikk szerinti engedélye nélkül átmeneti megőrzési létesítményben vagy vámraktárban tárolják;

| qg) | ha az engedélyes vagy a vámeljárás jogosultja nem tesz eleget a vámraktározási eljárás alatt álló árunak a Vámkódex 242. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti tárolásából eredő kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

qg)

ha az engedélyes vagy a vámeljárás jogosultja nem tesz eleget a vámraktározási eljárás alatt álló árunak a Vámkódex 242. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti tárolásából eredő kötelezettségeknek;

| qh) | ha a vámhatóságok által a Vámkódex 15. vagy 163. cikke szerint megkövetelt esetekben hamis információkat vagy okmányokat bocsátanak a vámhatóságok rendelkezésére; |
| --- | --- |

qh)

ha a vámhatóságok által a Vámkódex 15. vagy 163. cikke szerint megkövetelt esetekben hamis információkat vagy okmányokat bocsátanak a vámhatóságok rendelkezésére;

| qi) | ha a gazdasági szereplő a vámhatóságoktól a következőkre vonatkozó engedélyt helytelen vagy hiányos információk vagy valótlan, helytelen vagy érvénytelen dokumentumok révén kívánja megszerezni:









  i. | a Vámkódex 38. cikke szerinti engedélyezett gazdálkodói jogállás, |
| --- | --- | --- |

qi)

i.

a Vámkódex 38. cikke szerinti engedélyezett gazdálkodói jogállás,

| ii. | a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat igénybevétele, |
| --- | --- |

ii.

a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat igénybevétele,

| iii. | a Vámkódex 177., 179., 182. vagy 185. cikke szerinti egyéb vámügyi egyszerűsítések igénybevétele, vagy |
| --- | --- |

iii.

a Vámkódex 177., 179., 182. vagy 185. cikke szerinti egyéb vámügyi egyszerűsítések igénybevétele, vagy

| iv. | a Vámkódex 211. cikke szerint az áru különös eljárások alá vonása; |
| --- | --- |

iv.

a Vámkódex 211. cikke szerint az áru különös eljárások alá vonása;

| qj) | ha az árut anélkül léptetik be az Unió vámterületére vagy léptetik ki onnan, hogy a Vámkódex 139., 245. cikke vagy 267. cikkének (2) bekezdése szerint vám elé állítanák; |
| --- | --- |

qj)

| qk) | ha az árut a vámraktárban a vámhatóságnak a Vámkódex 241. cikke szerinti engedélye nélkül feldolgozzák; |
| --- | --- |

qk)

| ql) | ha a vámjogszabályok megsértésének az e cikk qd) és qj) pontjában meghatározott esetei egyikével érintett árut megszereznek vagy birtokolnak. |
| --- | --- |

ql)

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. cikk | törölve |
| Gondatlanságból elkövetett vámjogszabálysértések | |
| A tagállamok biztosítják, hogy a következő gondatlanságból elkövetett cselekmények vagy mulasztások a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek: | |
| a) | ha az átmeneti megőrzésben lévő nem uniós áruért felelős gazdasági szereplő az árut a Vámkódex 149. cikke szerint a határidőn belül nem vonja vámeljárás alá, vagy nem viszi újra ki; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4. cikk

törölve

Gondatlanságból elkövetett vámjogszabálysértések

A tagállamok biztosítják, hogy a következő gondatlanságból elkövetett cselekmények vagy mulasztások a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek:

a)

ha az átmeneti megőrzésben lévő nem uniós áruért felelős gazdasági szereplő az árut a Vámkódex 149. cikke szerint a határidőn belül nem vonja vámeljárás alá, vagy nem viszi újra ki;

| b) | ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 15. cikkének (1) bekezdése szerint nem adja meg a vámhatóságoknak a vámalakiságok vagy vámellenőrzések végrehajtásához szükséges segítséget; |
| --- | --- |

b)

ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 15. cikkének (1) bekezdése szerint nem adja meg a vámhatóságoknak a vámalakiságok vagy vámellenőrzések végrehajtásához szükséges segítséget;

| c) | ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (1) bekezdése szerint nem teljesíti a határozatból eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

c)

ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (1) bekezdése szerint nem teljesíti a határozatból eredő kötelezettségeit;

| d) | ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (2) bekezdése szerint nem értesíti haladéktalanul a vámhatóságot az említett vámhatóság által hozott határozat meghozatalát követően felmerült bármely olyan tényezőről, amely befolyásolhatja a határozat fenntartását vagy tartalmát; |
| --- | --- |

d)

ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (2) bekezdése szerint nem értesíti haladéktalanul a vámhatóságot az említett vámhatóság által hozott határozat meghozatalát követően felmerült bármely olyan tényezőről, amely befolyásolhatja a határozat fenntartását vagy tartalmát;

| e) | ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 139. cikke szerint nem állítja vám elé az Unió vámterületére beszállított árut; |
| --- | --- |

e)

ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 139. cikke szerint nem állítja vám elé az Unió vámterületére beszállított árut;

| f) | ha az uniós árutovábbítási eljárás jogosultja a Vámkódex 233. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint nem állítja vám elé a sértetlen árut a rendeltetési vámhivatalnál az előírt határidőn belül; |
| --- | --- |

f)

ha az uniós árutovábbítási eljárás jogosultja a Vámkódex 233. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint nem állítja vám elé a sértetlen árut a rendeltetési vámhivatalnál az előírt határidőn belül;

| g) | ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 245. cikke szerint nem állítja vám elé a vámszabad területre szállított árut; |
| --- | --- |

g)

ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 245. cikke szerint nem állítja vám elé a vámszabad területre szállított árut;

| h) | ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 267. cikkének (2) bekezdése szerint nem állítja vám elé az Unió vámterületéről való kiszállításra szánt árut; |
| --- | --- |

h)

ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 267. cikkének (2) bekezdése szerint nem állítja vám elé az Unió vámterületéről való kiszállításra szánt árut;

| i) | ha az árut a Vámkódex 140. cikke szerint a vámhatóság engedélye nélkül, vagy nem a vámhatóság által kijelölt vagy jóváhagyott helyeken kirakják vagy átrakják az azt fuvarozó szállítóeszközről; |
| --- | --- |

i)

ha az árut a Vámkódex 140. cikke szerint a vámhatóság engedélye nélkül, vagy nem a vámhatóság által kijelölt vagy jóváhagyott helyeken kirakják vagy átrakják az azt fuvarozó szállítóeszközről;

| j) | ha az árut a 147. és a 148. cikk szerint a vámhatóság előzetes engedélye nélkül átmeneti megőrzési létesítményben vagy vámraktárban tárolják; |
| --- | --- |

j)

ha az árut a 147. és a 148. cikk szerint a vámhatóság előzetes engedélye nélkül átmeneti megőrzési létesítményben vagy vámraktárban tárolják;

| k) | ha az engedélyes vagy a vámeljárás jogosultja a Vámkódex 242. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerint nem tesz eleget a vámraktározási eljárás alatt álló áru tárolásából eredő kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

k)

ha az engedélyes vagy a vámeljárás jogosultja a Vámkódex 242. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerint nem tesz eleget a vámraktározási eljárás alatt álló áru tárolásából eredő kötelezettségeknek.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. cikk | törölve |
| Szándékosan elkövetett vámjogszabálysértések | |
| A tagállamok biztosítják, hogy a következő szándékosan elkövetett cselekmények vagy mulasztások a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek: | |
| a) | ha a vámhatóságok által a Vámkódex 15. vagy 163. cikke szerint megkövetelt esetekben hamis információkat vagy okmányokat bocsátanak a vámhatóságok rendelkezésére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5. cikk

törölve

Szándékosan elkövetett vámjogszabálysértések

A tagállamok biztosítják, hogy a következő szándékosan elkövetett cselekmények vagy mulasztások a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek:

a)

ha a vámhatóságok által a Vámkódex 15. vagy 163. cikke szerint megkövetelt esetekben hamis információkat vagy okmányokat bocsátanak a vámhatóságok rendelkezésére;

| b) | ha a gazdasági szereplő a vámhatóságoktól a következőkre vonatkozó engedélyt valótlan nyilatkozatok révén vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg:










  i. | a Vámkódex 38. cikke szerinti engedélyezett gazdálkodói jogállás, |
| --- | --- | --- |

b)

ha a gazdasági szereplő a vámhatóságoktól a következőkre vonatkozó engedélyt valótlan nyilatkozatok révén vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg:

i.

a Vámkódex 38. cikke szerinti engedélyezett gazdálkodói jogállás,

| ii. | a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat igénybevétele, |
| --- | --- |

ii.

a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat igénybevétele,

| iii. | a Vámkódex 117., 179., 182. és 185. cikke szerinti egyéb vámügyi egyszerűsítések igénybevétele, |
| --- | --- |

iii.

a Vámkódex 117., 179., 182. és 185. cikke szerinti egyéb vámügyi egyszerűsítések igénybevétele,

| iv. | a Vámkódex 211. cikke szerint az áru különös eljárások alá vonása; |
| --- | --- |

iv.

a Vámkódex 211. cikke szerint az áru különös eljárások alá vonása;

| c) | ha az árut anélkül léptetik be az Unió vámterületére vagy léptetik ki onnan, hogy a Vámkódex 139., 245. cikke vagy 267. cikkének (2) bekezdése szerint vám elé állítanák; |
| --- | --- |

c)

ha az árut anélkül léptetik be az Unió vámterületére vagy léptetik ki onnan, hogy a Vámkódex 139., 245. cikke vagy 267. cikkének (2) bekezdése szerint vám elé állítanák;

| d) | ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (1) bekezdése szerint nem teljesíti a határozatból eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

d)

ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (1) bekezdése szerint nem teljesíti a határozatból eredő kötelezettségeit;

| e) | ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (2) bekezdése szerint nem értesíti haladéktalanul a vámhatóságot az említett vámhatóság által hozott határozat meghozatalát követően felmerült bármely olyan tényezőről, amely befolyásolhatja a határozat fenntartását vagy tartalmát; |
| --- | --- |

e)

ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (2) bekezdése szerint nem értesíti haladéktalanul a vámhatóságot az említett vámhatóság által hozott határozat meghozatalát követően felmerült bármely olyan tényezőről, amely befolyásolhatja a határozat fenntartását vagy tartalmát;

| f) | ha az árut a Vámkódex 241. cikke szerint a vámraktárban a vámhatóság engedélye nélkül feldolgozzák; |
| --- | --- |

f)

ha az árut a Vámkódex 241. cikke szerint a vámraktárban a vámhatóság engedélye nélkül feldolgozzák;

| g) | ha a vámjogszabályok megsértésének a 4. cikk f) pontjában és e cikk c) pontjában meghatározott esetei egyikével érintett árut megszereznek vagy birtokolnak. |
| --- | --- |

g)

ha a vámjogszabályok megsértésének a 4. cikk f) pontjában és e cikk c) pontjában meghatározott esetei egyikével érintett árut megszereznek vagy birtokolnak.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. cikk | 6. cikk |
| Felbujtás, bűnsegély és kísérlet | Felbujtás, bűnsegély és kísérlet |
| (1)   A tagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy
  az 5. cikkben
  említett cselekményre vagy mulasztásra való felbujtás vagy ezek bűnsegédlete a vámjogszabályok megsértésének minősüljön. | (1)   A tagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy
  a 8b. cikk (2) bekezdésében
  említett cselekményre vagy mulasztásra való felbujtás vagy ezek bűnsegédlete a vámjogszabályok megsértésének minősüljön. |
| (2)   A tagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy
  az 5. cikk b) vagy c) pontjában
  említett cselekmény vagy mulasztás elkövetésének kísérlete a vámjogszabályok megsértésének minősüljön. | (2)   A tagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy
  a 3. cikk qi) vagy qj) pontjában
  említett cselekmény vagy mulasztás elkövetésének kísérlete a vámjogszabályok megsértésének minősüljön. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6. cikk

6. cikk

Felbujtás, bűnsegély és kísérlet

Felbujtás, bűnsegély és kísérlet

(1)   A tagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy
  az 5. cikkben
  említett cselekményre vagy mulasztásra való felbujtás vagy ezek bűnsegédlete a vámjogszabályok megsértésének minősüljön.

(1)   A tagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy
  a 8b. cikk (2) bekezdésében
  említett cselekményre vagy mulasztásra való felbujtás vagy ezek bűnsegédlete a vámjogszabályok megsértésének minősüljön.

(2)   A tagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy
  az 5. cikk b) vagy c) pontjában
  említett cselekmény vagy mulasztás elkövetésének kísérlete a vámjogszabályok megsértésének minősüljön.

(2)   A tagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy
  a 3. cikk qi) vagy qj) pontjában
  említett cselekmény vagy mulasztás elkövetésének kísérlete a vámjogszabályok megsértésének minősüljön.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. cikk | 7. cikk |
| A vámhatóság hibája | A vámhatóság hibája |
| A
  3–6.
  cikkben említett cselekmények vagy mulasztások nem minősülnek a vámjogszabályok megsértésének, ha a vámhatóságok hibájából következnek be. | A
  3. és 6.
  cikkben említett cselekmények vagy mulasztások
  a Vámkódex 119. cikkével összhangban
  nem minősülnek a vámjogszabályok megsértésének, ha a vámhatóságok hibájából következnek be
  , és a vámhatóság felelős azért, ha a hibák kárt okoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7. cikk

7. cikk

A vámhatóság hibája

A vámhatóság hibája

A
  3–6.
  cikkben említett cselekmények vagy mulasztások nem minősülnek a vámjogszabályok megsértésének, ha a vámhatóságok hibájából következnek be.

A
  3. és 6.
  cikkben említett cselekmények vagy mulasztások
  a Vámkódex 119. cikkével összhangban
  nem minősülnek a vámjogszabályok megsértésének, ha a vámhatóságok hibájából következnek be
  , és a vámhatóság felelős azért, ha a hibák kárt okoznak.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok biztosítják a jogi személyek felelősségre vonását a vámjogszabályok megsértéséért, amennyiben azt a javukra bármely, a jogi személyen belül vezető beosztást betöltő személy követte el akár egyénileg, akár a jogi személy szervének részeként eljárva, a következők alapján: | (1)   A tagállamok biztosítják a jogi személyek felelősségre vonását a 
  3. és 6. cikkben említett
  vámjogszabálysértésekért, amennyiben azt a hasznukra bármely, a jogi személyen belül vezető beosztást betöltő személy követte el akár egyénileg, akár a jogi személy szervének részeként eljárva, a következők alapján: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok biztosítják a jogi személyek felelősségre vonását a vámjogszabályok megsértéséért, amennyiben azt a javukra bármely, a jogi személyen belül vezető beosztást betöltő személy követte el akár egyénileg, akár a jogi személy szervének részeként eljárva, a következők alapján:

(1)   A tagállamok biztosítják a jogi személyek felelősségre vonását a 
  3. és 6. cikkben említett
  vámjogszabálysértésekért, amennyiben azt a hasznukra bármely, a jogi személyen belül vezető beosztást betöltő személy követte el akár egyénileg, akár a jogi személy szervének részeként eljárva, a következők alapján:

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok biztosítják továbbá a jogi személyek felelősségre vonását, amennyiben az (1) bekezdésben említett személy felügyelete alatt álló valamely személy által az említett jogi személy javára elkövetett vámjogszabálysértést az (1) bekezdésben említett személy általi felügyelet vagy ellenőrzés hiánya tette lehetővé. | (A magyar változatot nem érinti.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tagállamok biztosítják továbbá a jogi személyek felelősségre vonását, amennyiben az (1) bekezdésben említett személy felügyelete alatt álló valamely személy által az említett jogi személy javára elkövetett vámjogszabálysértést az (1) bekezdésben említett személy általi felügyelet vagy ellenőrzés hiánya tette lehetővé.

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Ezen irányelv alkalmazásában „jogi személy”: az alkalmazandó jog alapján jogi személyiséggel rendelkező bármely jogalany, kivéve az államokat vagy egyéb, közhatalmi jogosítványokat gyakorló közjogi testületeket, valamint a közjogi nemzetközi szervezeteket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  Ezen irányelv alkalmazásában „jogi személy”: az alkalmazandó jog alapján jogi személyiséggel rendelkező bármely jogalany, kivéve az államokat vagy egyéb, közhatalmi jogosítványokat gyakorló közjogi testületeket, valamint a közjogi nemzetközi szervezeteket.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

8 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8a. cikk (új) |
| | Tényezők, amelyeket figyelembe kell venni annak értékelése során, hogy a jogsértés csekély súlyúnak minősül-e |
| | (1)
     
  Annak megállapításakor, hogy a 3. cikkben említett jogsértés csekély súlyúnak minősül-e a tagállamok az eljárás kezdetétől – azaz annak megállapítása során, hogy történt-e vámjogszabálysértés – biztosítják, hogy illetékes hatóságaik minden lényeges körülményt figyelembe vegyenek, beleértve a következőket: |
| | a) | a jogsértést gondatlan magatartás következtében követték el; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

8a. cikk (új)

Tényezők, amelyeket figyelembe kell venni annak értékelése során, hogy a jogsértés csekély súlyúnak minősül-e

(1)
     
  Annak megállapításakor, hogy a 3. cikkben említett jogsértés csekély súlyúnak minősül-e a tagállamok az eljárás kezdetétől – azaz annak megállapítása során, hogy történt-e vámjogszabálysértés – biztosítják, hogy illetékes hatóságaik minden lényeges körülményt figyelembe vegyenek, beleértve a következőket:

a)

a jogsértést gondatlan magatartás következtében követték el;

| b) | az érintett áru nem tartozik a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdésének második mondatában és a 267. cikke (3) bekezdésének e) pontjában említett tilalmak vagy korlátozások hatálya alá; |
| --- | --- |

b)

az érintett áru nem tartozik a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdésének második mondatában és a 267. cikke (3) bekezdésének e) pontjában említett tilalmak vagy korlátozások hatálya alá;

| c) | a jogsértés hatása csekély, vagy a jogsértésnek nincs hatása a fizetendő vámok összegére; |
| --- | --- |

c)

a jogsértés hatása csekély, vagy a jogsértésnek nincs hatása a fizetendő vámok összegére;

| d) | a jogsértésért felelős személy az eljárás során hatékonyan együttműködik az illetékes hatósággal; |
| --- | --- |

d)

a jogsértésért felelős személy az eljárás során hatékonyan együttműködik az illetékes hatósággal;

| e) | a jogsértésért felelős személy önkéntesen bejelenti a jogsértést, amennyiben arról e személy tudomása szerint még nem folytattak vizsgálatot; |
| --- | --- |

e)

a jogsértésért felelős személy önkéntesen bejelenti a jogsértést, amennyiben arról e személy tudomása szerint még nem folytattak vizsgálatot;

| f) | a jogsértésért felelős személy bizonyítani tudja, hogy jelentős erőfeszítést tesz az uniós vámjogszabályoknak való megfelelésért azáltal, hogy – például egy megfelelési rendszer segítségével – magas szintű ellenőrzést gyakorol a tevékenysége felett; |
| --- | --- |

f)

a jogsértésért felelős személy bizonyítani tudja, hogy jelentős erőfeszítést tesz az uniós vámjogszabályoknak való megfelelésért azáltal, hogy – például egy megfelelési rendszer segítségével – magas szintű ellenőrzést gyakorol a tevékenysége felett;

| g) | a jogsértésért felelős személy olyan kis- vagy középvállalkozás, amely még nem rendelkezik előzetes tapasztalatokkal a vámügyek terén. |
| --- | --- |

g)

a jogsértésért felelős személy olyan kis- vagy középvállalkozás, amely még nem rendelkezik előzetes tapasztalatokkal a vámügyek terén.

(2)
     
  Az illetékes hatóságok csak abban az esetben minősítenek csekély súlyúnak egy jogsértést, ha annak kapcsán nem állnak fenn a 8b. cikkben említett súlyosbító tényezők.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

8 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8b. cikk |
| | Tényezők, amelyeket figyelembe kell venni annak értékelése során, hogy a jogsértés súlyosnak minősül-e |
| | (1)
     
  Annak megállapításakor, hogy a 3. vagy 6. cikkben említett jogsértés súlyosnak minősül-e a tagállamok az eljárás kezdetétől – azaz annak megállapítása során, hogy történt-e vámjogszabálysértés – biztosítják, hogy az illetékes hatóságok az alábbi körülményeket figyelembe vegyék: |
| | a) | a jogsértést szándékosan követték el; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

8b. cikk

Tényezők, amelyeket figyelembe kell venni annak értékelése során, hogy a jogsértés súlyosnak minősül-e

(1)
     
  Annak megállapításakor, hogy a 3. vagy 6. cikkben említett jogsértés súlyosnak minősül-e a tagállamok az eljárás kezdetétől – azaz annak megállapítása során, hogy történt-e vámjogszabálysértés – biztosítják, hogy az illetékes hatóságok az alábbi körülményeket figyelembe vegyék:

a)

a jogsértést szándékosan követték el;

| b) | a jogsértés huzamosabb ideig fennállt, jelezve a jogsértés folytatásának szándékát; |
| --- | --- |

b)

a jogsértés huzamosabb ideig fennállt, jelezve a jogsértés folytatásának szándékát;

| c) | egy hasonló vagy kapcsolódó jogsértés folyamatos vagy ismétlődő, azaz azt egynél többször követték el; |
| --- | --- |

c)

egy hasonló vagy kapcsolódó jogsértés folyamatos vagy ismétlődő, azaz azt egynél többször követték el;

| d) | a jogsértés jelentősen kihat az elkerült behozatali vagy kiviteli vám összegére; |
| --- | --- |

d)

a jogsértés jelentősen kihat az elkerült behozatali vagy kiviteli vám összegére;

| e) | az érintett áru a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdésének második mondatában és a 267. cikke (3) bekezdésének e) pontjában említett tilalmak vagy korlátozások hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

e)

az érintett áru a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdésének második mondatában és a 267. cikke (3) bekezdésének e) pontjában említett tilalmak vagy korlátozások hatálya alá tartozik;

| f) | a jogsértésért felelős személy elutasítja az illetékes hatósággal való együttműködést vagy a teljes együttműködést; |
| --- | --- |

f)

a jogsértésért felelős személy elutasítja az illetékes hatósággal való együttműködést vagy a teljes együttműködést;

| g) | a jogsértésért felelős személy korábban követett már el jogsértést. |
| --- | --- |

g)

a jogsértésért felelős személy korábban követett már el jogsértést.

(2)
     
  A 3. cikk f), g), p), qi) és qj) pontjában említett jogsértések jellegüknél fogva súlyos jogsértésnek minősülnek.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. cikk | 9. cikk |
| A vámjogszabályok megsértésének
  3. cikkben említett
  eseteiben alkalmazandó szankciók | A vámjogszabályok
  csekély súlyú
  megsértésének eseteiben alkalmazandó
  nem büntetőjogi
  szankciók |
| A tagállamok hatékony, arányos
  és
  visszatartó erejű szankciók kiszabását biztosítják
  a
  vámjogszabályok 3. cikkben említett megsértése esetén, a következő korlátok között: | (1)
     A tagállamok – az elkerült adók behajtásán túl – hatékony, arányos, visszatartó erejű
  és nem büntetőjogi
  szankciók kiszabását biztosítják
  a
  vámjogszabályok 3. cikkben említett
  azon
  megsértése esetén,
  amelyek a 8a. cikkel összhangban csekély súlyúnak minősülnek,
  a következő korlátok között: |
| a) | a vámjogszabályok
  meghatározott árura vonatkozó
  megsértése esetén a
  z áru értékének 1–5 %-áig
  terjedő pénzbírság; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

9. cikk

9. cikk

A vámjogszabályok megsértésének
  3. cikkben említett
  eseteiben alkalmazandó szankciók

A vámjogszabályok
  csekély súlyú
  megsértésének eseteiben alkalmazandó
  nem büntetőjogi
  szankciók

A tagállamok hatékony, arányos
  és
  visszatartó erejű szankciók kiszabását biztosítják
  a
  vámjogszabályok 3. cikkben említett megsértése esetén, a következő korlátok között:

(1)
     A tagállamok – az elkerült adók behajtásán túl – hatékony, arányos, visszatartó erejű
  és nem büntetőjogi
  szankciók kiszabását biztosítják
  a
  vámjogszabályok 3. cikkben említett
  azon
  megsértése esetén,
  amelyek a 8a. cikkel összhangban csekély súlyúnak minősülnek,
  a következő korlátok között:

a)

a vámjogszabályok
  meghatározott árura vonatkozó
  megsértése esetén a
  z áru értékének 1–5 %-áig
  terjedő pénzbírság;

| a) | a vámjogszabályok
  adóelkerüléssel összefüggő
  megsértése esetén
  az elkerült adó 70 %-áig
  terjedő pénzbírság; |
| --- | --- |

a)

a vámjogszabályok
  adóelkerüléssel összefüggő
  megsértése esetén
  az elkerült adó 70 %-áig
  terjedő pénzbírság;

| b) | a vámjogszabályok nem
  meghatározott árura vonatkozó
  megsértése esetén
  150 EUR-tól
  7 500 EUR-ig terjedő pénzbírság. |
| --- | --- |

b)

a vámjogszabályok nem
  meghatározott árura vonatkozó
  megsértése esetén
  150 EUR-tól
  7 500 EUR-ig terjedő pénzbírság.

| b) | a vámjogszabályok nem
  adóelkerüléssel összefüggő
  megsértése esetén 7 500 EUR-ig terjedő pénzbírság. |
| --- | --- |

b)

a vámjogszabályok nem
  adóelkerüléssel összefüggő
  megsértése esetén 7 500 EUR-ig terjedő pénzbírság.

(2)
     
  A szankciók mértékének az e cikk (1) bekezdésében meghatározott korlátok közötti meghatározása során a tagállamok biztosítják a 8a. cikkben felsorolt valamennyi lényeges körülmény figyelembevételét.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. cikk | törölve |
| A vámjogszabályok megsértésének 4. cikkben említett eseteiben alkalmazandó szankciók | |
| A tagállamok hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kiszabását biztosítják a vámjogszabályok 4. cikkben említett megsértése esetén, a következő korlátok között: | |
| a) | a vámjogszabályok meghatározott árura vonatkozó megsértése esetén az áru értékének 15 %-áig terjedő pénzbírság; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10. cikk

törölve

A vámjogszabályok megsértésének 4. cikkben említett eseteiben alkalmazandó szankciók

A tagállamok hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kiszabását biztosítják a vámjogszabályok 4. cikkben említett megsértése esetén, a következő korlátok között:

a)

a vámjogszabályok meghatározott árura vonatkozó megsértése esetén az áru értékének 15 %-áig terjedő pénzbírság;

| b) | a vámjogszabályok nem meghatározott árura vonatkozó megsértése esetén 22 500  EUR-ig terjedő pénzbírság. |
| --- | --- |

b)

a vámjogszabályok nem meghatározott árura vonatkozó megsértése esetén 22 500  EUR-ig terjedő pénzbírság.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. cikk | 11. cikk |
| A vámjogszabályok megsértésének 5. és 6. cikkben említett eseteiben alkalmazandó szankciók | A vámjogszabályok
  súlyos
  megsértésének eseteiben alkalmazandó
  nem büntetőjogi
  szankciók |
| A tagállamok hatékony, arányos
  és
  visszatartó erejű szankciók kiszabását biztosítják
  a
  vámjogszabályok
  5. és 6.
  cikkben említett megsértése esetén, a következő korlátok között: | (1)
     A tagállamok – az elkerült adók behajtásán túl – hatékony, arányos, visszatartó erejű
  és nem büntetőjogi
  szankciók kiszabását biztosítják
  a
  vámjogszabályok
  3. és 6.
  cikkben említett a
  zon
  megsértése esetén,
  amelyek a 8b. cikkel összhangban súlyosnak minősülnek,
  a következő korlátok között: |
| a) | a vámjogszabályok
  meghatározott árura vonatkozó
  megsértése esetén
  az áru értékének 30 %-áig
  terjedő pénzbírság; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11. cikk

11. cikk

A vámjogszabályok megsértésének 5. és 6. cikkben említett eseteiben alkalmazandó szankciók

A vámjogszabályok
  súlyos
  megsértésének eseteiben alkalmazandó
  nem büntetőjogi
  szankciók

A tagállamok hatékony, arányos
  és
  visszatartó erejű szankciók kiszabását biztosítják
  a
  vámjogszabályok
  5. és 6.
  cikkben említett megsértése esetén, a következő korlátok között:

(1)
     A tagállamok – az elkerült adók behajtásán túl – hatékony, arányos, visszatartó erejű
  és nem büntetőjogi
  szankciók kiszabását biztosítják
  a
  vámjogszabályok
  3. és 6.
  cikkben említett a
  zon
  megsértése esetén,
  amelyek a 8b. cikkel összhangban súlyosnak minősülnek,
  a következő korlátok között:

a)

a vámjogszabályok
  meghatározott árura vonatkozó
  megsértése esetén
  az áru értékének 30 %-áig
  terjedő pénzbírság;

| a) | a vámjogszabályok
  adóelkerüléssel összefüggő
  megsértése esetén
  az elkerült adó 70 %-ától 140 %-áig
  terjedő pénzbírság; |
| --- | --- |

a)

a vámjogszabályok
  adóelkerüléssel összefüggő
  megsértése esetén
  az elkerült adó 70 %-ától 140 %-áig
  terjedő pénzbírság;

| aa) | a vámjogszabályok nem a meg nem fizetett vámhoz, hanem az adott áru értékéhez kapcsolódó megsértése esetén az áruk értékének 15 %-ától 30 %-áig terjedő pénzbírság; |
| --- | --- |

aa)

a vámjogszabályok nem a meg nem fizetett vámhoz, hanem az adott áru értékéhez kapcsolódó megsértése esetén az áruk értékének 15 %-ától 30 %-áig terjedő pénzbírság;

| b) | a vámjogszabályok
  nem meghatározott árura vonatkozó
  megsértése esetén 45 000  EUR-ig terjedő pénzbírság. |
| --- | --- |

b)

a vámjogszabályok
  nem meghatározott árura vonatkozó
  megsértése esetén 45 000  EUR-ig terjedő pénzbírság.

| b) | a vámjogszabályok
  a meg nem fizetett vámhoz és az adott áru értékéhez egyaránt nem kapcsolódó
  megsértése esetén
  7 500 EUR-tól 45 000  EUR-ig terjedő pénzbírság. |
| --- | --- |

b)

a vámjogszabályok
  a meg nem fizetett vámhoz és az adott áru értékéhez egyaránt nem kapcsolódó
  megsértése esetén
  7 500 EUR-tól 45 000  EUR-ig terjedő pénzbírság.

(2)
     
  A szankciók mértékének az e cikk (1) bekezdésében meghatározott korlátok közötti meghatározása során a tagállamok biztosítják a 8a. cikkben és a 8b. cikk (1) bekezdésében felsorolt valamennyi lényeges körülmény figyelembevételét.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

11 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk |
| | Súlyos jogsértések esetében alkalmazandó egyéb nem büntetőjogi szankciók |
| | (1)
     
  A 11. cikkben felsorolt szankciókon felül és a Vámkódexszel összhangban a tagállamok az alábbi, nem pénzügyi szankciókat szabhatják ki, amennyiben súlyos jogsértés történt: |
| | a) | az áruk végleges vagy ideiglenes elkobzása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11a. cikk

Súlyos jogsértések esetében alkalmazandó egyéb nem büntetőjogi szankciók

(1)
     
  A 11. cikkben felsorolt szankciókon felül és a Vámkódexszel összhangban a tagállamok az alábbi, nem pénzügyi szankciókat szabhatják ki, amennyiben súlyos jogsértés történt:

a)

az áruk végleges vagy ideiglenes elkobzása;

| b) | egy már megadott engedély felfüggesztése. |
| --- | --- |

b)

egy már megadott engedély felfüggesztése.

(2)
     
  A tagállamok a Vámkódexszel összhangban gondoskodnak arról, hogy a vámjogszabályok súlyos vagy ismétlődő megsértése esetén visszavonják az engedélyezett gazdálkodói jogállást.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

11 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11b. cikk |
| | Felülvizsgálat |
| | (1)
     
  ... [ezen irányelv hatálybalépésének dátuma] -tól/től számított öt év elteltével a Bizottság a tagállamok illetékes hatóságaival közösen felülvizsgálja a 9. és 11. cikk alapján alkalmazandó pénzbírságok összegeit. A felülvizsgálati eljárás célja a vámunión belül kiszabott pénzbírságok összegeinek közelítése, a vámunió működésének összehangolása érdekében. |
| | (2)
     
  A Bizottság évente közzéteszi a 3. és 6. cikkben említett vámjogszabálysértésekért a tagállamok által kiszabott szankciók részleteit. |
| | (3)
     
  A tagállamok biztosítják a 952/2013/EU rendelet 5. cikkének 2. pontja, valamint a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (3)

  értelmében vett vámjogszabályoknak való megfelelést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11b. cikk

Felülvizsgálat

(1)
     
  ... [ezen irányelv hatálybalépésének dátuma] -tól/től számított öt év elteltével a Bizottság a tagállamok illetékes hatóságaival közösen felülvizsgálja a 9. és 11. cikk alapján alkalmazandó pénzbírságok összegeit. A felülvizsgálati eljárás célja a vámunión belül kiszabott pénzbírságok összegeinek közelítése, a vámunió működésének összehangolása érdekében.

(2)
     
  A Bizottság évente közzéteszi a 3. és 6. cikkben említett vámjogszabálysértésekért a tagállamok által kiszabott szankciók részleteit.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják a 952/2013/EU rendelet 5. cikkének 2. pontja, valamint a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (3)

  értelmében vett vámjogszabályoknak való megfelelést.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

11 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11c. cikk |
| | Vitarendezés |
| | A tagállamok olyan vitarendezési eljárást biztosítanak, amely lehetővé teszi, hogy az illetékes hatóságok a vámjogi szankciós eljárás megindítása vagy lefolytatása alternatívájaként megegyezés útján rendezzék a jogsértésért felelős személlyel a vámjogszabály megsértésének kérdését, amennyiben az elkövető elfogadja az azonnal jogerőre emelkedő szankciót. |
| | Mindazonáltal amennyiben peres eljárás indítására kerül sor, az illetékes hatóságok csak az igazságügyi hatóság beleegyezésével köthetnek megállapodást. |
| | A Bizottság iránymutatásokat ad a vitarendezési eljárásokra vonatkozóan annak érdekében, hogy a jogsértésért felelős személy számára biztosított legyen az egyenlő elbánás elve szerinti és átlátható vitarendezés lehetősége, valamint hogy a megkötött egyezségek magukban foglalják az eljárás közzétételét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11c. cikk

Vitarendezés

A tagállamok olyan vitarendezési eljárást biztosítanak, amely lehetővé teszi, hogy az illetékes hatóságok a vámjogi szankciós eljárás megindítása vagy lefolytatása alternatívájaként megegyezés útján rendezzék a jogsértésért felelős személlyel a vámjogszabály megsértésének kérdését, amennyiben az elkövető elfogadja az azonnal jogerőre emelkedő szankciót.

Mindazonáltal amennyiben peres eljárás indítására kerül sor, az illetékes hatóságok csak az igazságügyi hatóság beleegyezésével köthetnek megállapodást.

A Bizottság iránymutatásokat ad a vitarendezési eljárásokra vonatkozóan annak érdekében, hogy a jogsértésért felelős személy számára biztosított legyen az egyenlő elbánás elve szerinti és átlátható vitarendezés lehetősége, valamint hogy a megkötött egyezségek magukban foglalják az eljárás közzétételét.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 12. cikk | törölve |
| A szankciók hatékony alkalmazása és a szankcionálási hatáskör illetékes hatóságok általi gyakorlása | |
| A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok a 3–6. cikkben említett vámjogszabálysértésekre alkalmazandó szankciók típusának és szintjének meghatározásakor minden releváns körülményt figyelembe vegyenek, beleértve adott esetben a következőket: | |
| a) | a jogsértés súlya és időtartama; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

12. cikk

törölve

A szankciók hatékony alkalmazása és a szankcionálási hatáskör illetékes hatóságok általi gyakorlása

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok a 3–6. cikkben említett vámjogszabálysértésekre alkalmazandó szankciók típusának és szintjének meghatározásakor minden releváns körülményt figyelembe vegyenek, beleértve adott esetben a következőket:

a)

a jogsértés súlya és időtartama;

| b) | az, ha a jogsértésért felelős személy engedélyezett gazdálkodó; |
| --- | --- |

b)

az, ha a jogsértésért felelős személy engedélyezett gazdálkodó;

| c) | a megkerült behozatali vagy kiviteli vám összege; |
| --- | --- |

c)

a megkerült behozatali vagy kiviteli vám összege;

| d) | az, ha az érintett áru a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdésének második mondatában említett tilalmak vagy korlátozások hatálya alá tartozik, vagy közbiztonsági kockázatot jelent; |
| --- | --- |

d)

az, ha az érintett áru a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdésének második mondatában említett tilalmak vagy korlátozások hatálya alá tartozik, vagy közbiztonsági kockázatot jelent;

| e) | a jogsértésért felelős személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintje; |
| --- | --- |

e)

a jogsértésért felelős személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintje;

| f) | a jogsértésért felelős személy korábbi jogsértései. |
| --- | --- |

f)

a jogsértésért felelős személy korábbi jogsértései.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

12 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. cikk |
| | Megfelelés |
| | A tagállamoknak gondoskodnak arról, hogy az uniós vámjogszabályoknak való megfelelésről és a további megfelelés módjáról szóló iránymutatások és kiadványok könnyen hozzáférhető, érthető és naprakész formában elérhetőek legyenek az érdekeltek számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

12a. cikk

Megfelelés

A tagállamoknak gondoskodnak arról, hogy az uniós vámjogszabályoknak való megfelelésről és a további megfelelés módjáról szóló iránymutatások és kiadványok könnyen hozzáférhető, érthető és naprakész formában elérhetőek legyenek az érdekeltek számára.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. cikk | 13. cikk |
| Elévülés | Elévülés |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 
  3–6.
  cikkben említett vámjogszabálysértések miatt
  indított
  eljárások elévülési ideje a vámjogszabályok megsértésének napjától kezdődően négy év legyen. | (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 
  3. és a 6.
  cikkben említett vámjogszabálysértések miatt
  kezdeményezett
  eljárások
  megindításának
  elévülési ideje a vámjogszabályok megsértésének napjától kezdődően négy év legyen. |
| (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a vámjogszabályok folytatólagos vagy ismétlődő megsértése esetében az elévülési idő a vámjogszabályok megsértését képező cselekmény vagy mulasztás megszűnésének napján kezdődjön. | (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a vámjogszabályok folytatólagos vagy ismétlődő megsértése esetében az elévülési idő a vámjogszabályok megsértését képező cselekmény vagy mulasztás megszűnésének napján kezdődjön. |
| (3)   A tagállamok biztosítják, hogy az elévülési időt az illetékes hatóság minden olyan cselekménye megszakítsa, amelyről a szóban forgó személyt értesítették, és amely a vámjogszabályok ugyanazon megsértését illető nyomozáshoz vagy jogi eljáráshoz kapcsolódik. Az elévülési idő a megszakító cselekmény napján
  kezdődik
  . | (3)   A tagállamok biztosítják, hogy az elévülési időt
  a jogsértésért felelős személy cselekménye, vagy
  az illetékes hatóság minden olyan cselekménye megszakítsa, amelyről a szóban forgó személyt értesítették, és amely a vámjogszabályok ugyanazon megsértését illető nyomozáshoz vagy jogi eljáráshoz kapcsolódik. Az elévülési idő a megszakító cselekmény
  véget érésének
  napján
  folytatódik
  . |
| (4)   
  A
  tagállamok biztosítják, hogy az (1) vagy a (2) bekezdésben említett naptól számított nyolc év elteltével
  ne legyen lehetőség
  a 
  3–6.
  cikkben említett vámjogszabálysértések miatt
  indított eljárások megindítására vagy továbbfolytatására
  . | (4)   
  A 14. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a
  tagállamok biztosítják, hogy az
  e cikk
  (1) vagy a (2)
  bekezdésében
  említett naptól számított nyolc év elteltével
  – az elévülési idő e cikk (3) bekezdésében említett megszakadásától függetlenül –
  a.
  3 és 6.
  cikkben említett vámjogszabálysértések
  miatti eljárások elévülnek
  . |
| (5)   A tagállamok a szankciót kiszabásáról szóló határozatok végrehajtására vonatkozóan három éves elévülési időt biztosítanak. Az említett időszak a határozat jogerőre emelkedésének napján kezdődik. | (5)   A tagállamok a szankciót kiszabásáról szóló határozatok végrehajtására vonatkozóan három éves elévülési időt biztosítanak. Az említett időszak a határozat jogerőre emelkedésének napján kezdődik. |
| (6)   A tagállamok megállapítják az (1), (4) és (5) bekezdésben említett elévülési időszak nyugvásának eseteit. | (6)   A tagállamok megállapítják az (1), (4) és (5) bekezdésben említett elévülési időszak nyugvásának eseteit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

13. cikk

13. cikk

Elévülés

Elévülés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 
  3–6.
  cikkben említett vámjogszabálysértések miatt
  indított
  eljárások elévülési ideje a vámjogszabályok megsértésének napjától kezdődően négy év legyen.

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 
  3. és a 6.
  cikkben említett vámjogszabálysértések miatt
  kezdeményezett
  eljárások
  megindításának
  elévülési ideje a vámjogszabályok megsértésének napjától kezdődően négy év legyen.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a vámjogszabályok folytatólagos vagy ismétlődő megsértése esetében az elévülési idő a vámjogszabályok megsértését képező cselekmény vagy mulasztás megszűnésének napján kezdődjön.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a vámjogszabályok folytatólagos vagy ismétlődő megsértése esetében az elévülési idő a vámjogszabályok megsértését képező cselekmény vagy mulasztás megszűnésének napján kezdődjön.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az elévülési időt az illetékes hatóság minden olyan cselekménye megszakítsa, amelyről a szóban forgó személyt értesítették, és amely a vámjogszabályok ugyanazon megsértését illető nyomozáshoz vagy jogi eljáráshoz kapcsolódik. Az elévülési idő a megszakító cselekmény napján
  kezdődik
  .

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az elévülési időt
  a jogsértésért felelős személy cselekménye, vagy
  az illetékes hatóság minden olyan cselekménye megszakítsa, amelyről a szóban forgó személyt értesítették, és amely a vámjogszabályok ugyanazon megsértését illető nyomozáshoz vagy jogi eljáráshoz kapcsolódik. Az elévülési idő a megszakító cselekmény
  véget érésének
  napján
  folytatódik
  .

(4)   
  A
  tagállamok biztosítják, hogy az (1) vagy a (2) bekezdésben említett naptól számított nyolc év elteltével
  ne legyen lehetőség
  a 
  3–6.
  cikkben említett vámjogszabálysértések miatt
  indított eljárások megindítására vagy továbbfolytatására
  .

(4)   
  A 14. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a
  tagállamok biztosítják, hogy az
  e cikk
  (1) vagy a (2)
  bekezdésében
  említett naptól számított nyolc év elteltével
  – az elévülési idő e cikk (3) bekezdésében említett megszakadásától függetlenül –
  a.
  3 és 6.
  cikkben említett vámjogszabálysértések
  miatti eljárások elévülnek
  .

(5)   A tagállamok a szankciót kiszabásáról szóló határozatok végrehajtására vonatkozóan három éves elévülési időt biztosítanak. Az említett időszak a határozat jogerőre emelkedésének napján kezdődik.

(5)   A tagállamok a szankciót kiszabásáról szóló határozatok végrehajtására vonatkozóan három éves elévülési időt biztosítanak. Az említett időszak a határozat jogerőre emelkedésének napján kezdődik.

(6)   A tagállamok megállapítják az (1), (4) és (5) bekezdésben említett elévülési időszak nyugvásának eseteit.

(6)   A tagállamok megállapítják az (1), (4) és (5) bekezdésben említett elévülési időszak nyugvásának eseteit.

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok együttműködnek és átadják egymásnak a 
  3–6.
  cikkben említett vámjogszabálysértést képező cselekmény vagy mulasztás miatti eljáráshoz szükséges információkat, különösen amennyiben egynél több tagállam indított eljárást ugyanazon személy ellen, ugyanazon tényállás tekintetében. | A tagállamok együttműködnek és átadják egymásnak a 
  3. és a 6.
  cikkben említett vámjogszabálysértést képező cselekmény vagy mulasztás miatti eljáráshoz szükséges információkat, különösen azokban az esetekben, amelyekben egynél több tagállam indított eljárást ugyanazon személy ellen, ugyanazon tényállás tekintetében. 
  A tagállamok közötti együttműködés célja az árukon végzett vámellenőrzések hatékonyságának javítása és az eljárások összehangolása az Unión belül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok együttműködnek és átadják egymásnak a 
  3–6.
  cikkben említett vámjogszabálysértést képező cselekmény vagy mulasztás miatti eljáráshoz szükséges információkat, különösen amennyiben egynél több tagállam indított eljárást ugyanazon személy ellen, ugyanazon tényállás tekintetében.

A tagállamok együttműködnek és átadják egymásnak a 
  3. és a 6.
  cikkben említett vámjogszabálysértést képező cselekmény vagy mulasztás miatti eljáráshoz szükséges információkat, különösen azokban az esetekben, amelyekben egynél több tagállam indított eljárást ugyanazon személy ellen, ugyanazon tényállás tekintetében. 
  A tagállamok közötti együttműködés célja az árukon végzett vámellenőrzések hatékonyságának javítása és az eljárások összehangolása az Unión belül.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság felügyeli a tagállamok közötti együttműködést a vámellenőrzésekre és a vámjogi szankciókra alkalmazandó fő eredménymutatók létrehozása, a legjobb gyakorlatok terjesztése, valamint a vámtisztviselők képzésének összehangolása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság felügyeli a tagállamok közötti együttműködést a vámellenőrzésekre és a vámjogi szankciókra alkalmazandó fő eredménymutatók létrehozása, a legjobb gyakorlatok terjesztése, valamint a vámtisztviselők képzésének összehangolása érdekében.

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 17. cikk | 17. cikk |
| Lefoglalás | Lefoglalás |
| A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok ideiglenesen lefoglalhassanak a 
  3–6.
  cikkben említett vámjogszabálysértésekhez használt bármely árut, fuvareszközt és bármely más eszközt. | A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok ideiglenesen lefoglalhassanak a 
  3. és 6.
  cikkben említett vámjogszabálysértésekhez használt bármely árut, fuvareszközt vagy más eszközt.
  Amennyiben egy szankció kiszabását követően a tagállam véglegesen lefoglalja az említett árukat, választhat adott esetben az áruk megsemmisítése, újrafelhasználása vagy újrahasznosítása között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

17. cikk

17. cikk

Lefoglalás

Lefoglalás

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok ideiglenesen lefoglalhassanak a 
  3–6.
  cikkben említett vámjogszabálysértésekhez használt bármely árut, fuvareszközt és bármely más eszközt.

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok ideiglenesen lefoglalhassanak a 
  3. és 6.
  cikkben említett vámjogszabálysértésekhez használt bármely árut, fuvareszközt vagy más eszközt.
  Amennyiben egy szankció kiszabását követően a tagállam véglegesen lefoglalja az említett árukat, választhat adott esetben az áruk megsemmisítése, újrafelhasználása vagy újrahasznosítása között.

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

18 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság 2017. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós vámjogszabályok végrehajtásának további elemeiről, például a felügyeletről, az ellenőrzésről és a nyomozásról, amelyet adott esetben ezen irányelv kiegészítésére irányuló jogalkotási javaslat kísér. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság 2017. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós vámjogszabályok végrehajtásának további elemeiről, például a felügyeletről, az ellenőrzésről és a nyomozásról, amelyet adott esetben ezen irányelv kiegészítésére irányuló jogalkotási javaslat kísér.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

18 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 18a. cikk |
| | Tagállami jelentéstétel |
| | A tagállamok elküldik a Bizottságnak a jogsértésekre vonatkozó statisztikákat kimutatva azt, hogy e jogsértések nyomán milyen szankciókat vetettek ki, annak érdekében, hogy a Bizottság értékelni tudja ezen irányelv alkalmazását. Az ilyen módon szolgáltatott információkat ezen irányelv hatálybalépését követően évente kell megküldeni. A Bizottság ezeket az adatokat felhasználhatja ezen irányelv felülvizsgálata során a nemzeti szankciórendszerek fokozottabb közelítése céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

18a. cikk

Tagállami jelentéstétel

A tagállamok elküldik a Bizottságnak a jogsértésekre vonatkozó statisztikákat kimutatva azt, hogy e jogsértések nyomán milyen szankciókat vetettek ki, annak érdekében, hogy a Bizottság értékelni tudja ezen irányelv alkalmazását. Az ilyen módon szolgáltatott információkat ezen irányelv hatálybalépését követően évente kell megküldeni. A Bizottság ezeket az adatokat felhasználhatja ezen irányelv felülvizsgálata során a nemzeti szankciórendszerek fokozottabb közelítése céljából.

---

(1)  Az ügyet a 61. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra (A8-0239/2016).

(2)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(3)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 978/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/297 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/297

---

P8_TA(2016)0401

A 3/2016. sz. költségvetés-módosítási tervezet: Az intézmények biztonsága

Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó, 3/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: Az Intézmények biztonsága (12600/2016 – C8-0409/2016 – 2016/2121(BUD))

(2018/C 215/56)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2015. november 25-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2015. november 25-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel a Bizottság által 2016. június 30-án elfogadott, 3/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2016)0310), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2016. június 30-án elfogadott, 3/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2016)0310),

| — | tekintettel a Tanács által 2016. október 11-én elfogadott és a Parlamentnek ugyanazon a napon továbbított, a 3/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (12600/2016 – C8-0409/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2016. október 11-én elfogadott és a Parlamentnek ugyanazon a napon továbbított, a 3/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (12600/2016 – C8-0409/2016),

| — | tekintettel a Parlament elnökének a Bizottság elnökéhez intézett, 2016. június 7-i levelére, különösen annak 3. bekezdésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament elnökének a Bizottság elnökéhez intézett, 2016. június 7-i levelére, különösen annak 3. bekezdésére;

| — | tekintettel az intézményközi megállapodás 27. pontjának alkalmazásáról szóló nyilatkozatára, amely a 2016. évi költségvetésre vonatkozó egyeztetési eljárás keretében 2015. november 14-én elfogadott együttes következtetések részét képezi; |
| --- | --- |

—

tekintettel az intézményközi megállapodás 27. pontjának alkalmazásáról szóló nyilatkozatára, amely a 2016. évi költségvetésre vonatkozó egyeztetési eljárás keretében 2015. november 14-én elfogadott együttes következtetések részét képezi;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0295/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0295/2016),

| A. | mivel a legújabb terrortámadások arra késztették az uniós intézményeket, hogy 2016-ban felülvizsgálják a biztonsági igényeiket és azonosítsák a további erőforrások iránti igényeiket; |
| --- | --- |

A.

mivel a legújabb terrortámadások arra késztették az uniós intézményeket, hogy 2016-ban felülvizsgálják a biztonsági igényeiket és azonosítsák a további erőforrások iránti igényeiket;

| B. | mivel a 3/2016. sz. költségvetés-módosítási tervezet következésképpen a biztonságra vonatkozó költségvetés összesen 15,8 millió EUR összeggel való növelését javasolja az Európai Iskolák, az Európai Parlament, az Európai Bizottság, a Bíróság, az Európai Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és az Európai Külügyi Szolgálat tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel a 3/2016. sz. költségvetés-módosítási tervezet következésképpen a biztonságra vonatkozó költségvetés összesen 15,8 millió EUR összeggel való növelését javasolja az Európai Iskolák, az Európai Parlament, az Európai Bizottság, a Bíróság, az Európai Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és az Európai Külügyi Szolgálat tekintetében;

| C. | mivel a 3/2016. sz. költségvetés-módosítási tervezetnek különösen 35 további állandó álláshely létrehozása a célja, hogy az Európai Parlamentbe további biztonsági személyzetet lehessen felvenni; mivel ezeket az álláshelyeket a 2017. évi költségvetésben fenn kell tartani, és tekintetükben nem szabad érvényesíteni az 5 %-os létszámcsökkentési célkitűzést, mivel ezek új tevékenységet jelentenek; mivel a Parlament teljes mértékben tiszteletben tartja az 5 %-os létszámcsökkentésről szóló, a 2016. évi költségvetésre vonatkozó együttes következtetésekhez csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

C.

mivel a 3/2016. sz. költségvetés-módosítási tervezetnek különösen 35 további állandó álláshely létrehozása a célja, hogy az Európai Parlamentbe további biztonsági személyzetet lehessen felvenni; mivel ezeket az álláshelyeket a 2017. évi költségvetésben fenn kell tartani, és tekintetükben nem szabad érvényesíteni az 5 %-os létszámcsökkentési célkitűzést, mivel ezek új tevékenységet jelentenek; mivel a Parlament teljes mértékben tiszteletben tartja az 5 %-os létszámcsökkentésről szóló, a 2016. évi költségvetésre vonatkozó együttes következtetésekhez csatolt nyilatkozatát;

| 1. | tudomásul veszi a 3/2016. sz. költségvetés-módosítási tervezetet, annak a Bizottság által benyújtott formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a 3/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 3/2016. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 48., 2016.2.24.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

2016. október 26., szerda

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/299 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/299

---

P8_TA(2016)0410

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: egyes tőzsdén kívüli származtatott ügyletek kockázatcsökkentési technikáit meghatározó szabályozástechnikai standardok

Az Európai Parlament határozata a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek kockázatcsökkentési technikáit meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2016. október 4-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2016)06329 – 2016/2930(DEA))

(2018/C 215/57)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2016)06329), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2016)06329),

| — | tekintettel a Bizottság 2016. október 4-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2016. október 4-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2016. október 13-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2016. október 13-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (1) szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (európai piaci infrastruktúra-rendelet – EMIR), különösen annak 11. cikke (15) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (1) szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (európai piaci infrastruktúra-rendelet – EMIR), különösen annak 11. cikke (15) bekezdésére,

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2), az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikkére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2), az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikkére (4),

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóságok (az Európai Bankhatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Hatóság) által 2016. március 8-án, a 648/2012/EU rendelet 11. cikke (15) bekezdésének megfelelően benyújtott szabályozástechnikai standardtervezetekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóságok (az Európai Bankhatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Hatóság) által 2016. március 8-án, a 648/2012/EU rendelet 11. cikke (15) bekezdésének megfelelően benyújtott szabályozástechnikai standardtervezetekre,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra irányuló ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra irányuló ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2016. október 25-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2016. október 25-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel az európai piaci infrastruktúra-rendelet elszámolási és kétoldalú kockázatkezelési követelményeket határoz meg a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozásában, jelentéstételi kötelezettséget ír elő a származtatott ügyletekre, valamint egységes követelményeket rögzít a központi szerződő felek és a kereskedési adattárak tevékenységének folytatására vonatkozóan; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai piaci infrastruktúra-rendelet elszámolási és kétoldalú kockázatkezelési követelményeket határoz meg a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozásában, jelentéstételi kötelezettséget ír elő a származtatott ügyletekre, valamint egységes követelményeket rögzít a központi szerződő felek és a kereskedési adattárak tevékenységének folytatására vonatkozóan;

| B. | mivel az európai piaci infrastruktúra-rendelet 11. cikkének (15) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az európai felügyeleti hatóságoknak közös szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgozniuk, amelyek meghatározzák az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének való megfeleléshez szükséges kockázatkezelési eljárásokat, ideértve a biztosítékeszközre és az elkülönítésre vonatkozó megállapodások szintjeit és típusát, az említett rendelet 11. cikke (6)–(10) bekezdése szerinti mentesség alkalmazása során a szerződő felek és az érintett illetékes hatóságok által követendő eljárásokat, valamint az említett rendelet 11. cikke (5)–(10) bekezdésében említett alkalmazandó kritériumokat, ideértve különösen azt, hogy mi tekinthető a saját eszköz azonnali áthelyezését vagy a kötelezettségek szerződő felek közötti visszafizetését gátló gyakorlati vagy jogi akadálynak; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai piaci infrastruktúra-rendelet 11. cikkének (15) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az európai felügyeleti hatóságoknak közös szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgozniuk, amelyek meghatározzák az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének való megfeleléshez szükséges kockázatkezelési eljárásokat, ideértve a biztosítékeszközre és az elkülönítésre vonatkozó megállapodások szintjeit és típusát, az említett rendelet 11. cikke (6)–(10) bekezdése szerinti mentesség alkalmazása során a szerződő felek és az érintett illetékes hatóságok által követendő eljárásokat, valamint az említett rendelet 11. cikke (5)–(10) bekezdésében említett alkalmazandó kritériumokat, ideértve különösen azt, hogy mi tekinthető a saját eszköz azonnali áthelyezését vagy a kötelezettségek szerződő felek közötti visszafizetését gátló gyakorlati vagy jogi akadálynak;

| C. | mivel az európai piaci infrastruktúra-rendelet 11. cikkének (15) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot a szerződő fél jogi természetétől függően a szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet (a továbbiakban: EBH-rendelet), az 1094/2010/EU rendelet (a továbbiakban: EIOPA-rendelet), illetve az 1095/2010/EU rendelet (a továbbiakban: ESMA-rendelet) 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására; |
| --- | --- |

C.

mivel az európai piaci infrastruktúra-rendelet 11. cikkének (15) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot a szerződő fél jogi természetétől függően a szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet (a továbbiakban: EBH-rendelet), az 1094/2010/EU rendelet (a továbbiakban: EIOPA-rendelet), illetve az 1095/2010/EU rendelet (a továbbiakban: ESMA-rendelet) 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására;

| D. | mivel a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (a továbbiakban: BCBS) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete a továbbiakban: IOSCO) 2013 szeptemberében kiadta a nem központilag elszámolt származtatott ügyletekre vonatkozó biztosítéki követelményeket meghatározó közös átfogó keretet, amelyet 2015 márciusában felülvizsgáltak; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (a továbbiakban: BCBS) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete a továbbiakban: IOSCO) 2013 szeptemberében kiadta a nem központilag elszámolt származtatott ügyletekre vonatkozó biztosítéki követelményeket meghatározó közös átfogó keretet, amelyet 2015 márciusában felülvizsgáltak;

| E. | mivel az európai felügyeleti hatóságok 2016. március 8-án benyújtották a Bizottsághoz a szabályozástechnikai standardtervezeteket; |
| --- | --- |

E.

mivel az európai felügyeleti hatóságok 2016. március 8-án benyújtották a Bizottsághoz a szabályozástechnikai standardtervezeteket;

| F. | mivel a Bizottság 2016. július 28-án tájékoztatta az európai felügyeleti hatóságokat azon szándékáról, hogy támogatni kívánja a szabályozástechnikai standardtervezeteket, feltéve, hogy azokat bizonyos pontokon módosítják az EBH-, az EIOPA- és az ESMA-rendeletek 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság 2016. július 28-án tájékoztatta az európai felügyeleti hatóságokat azon szándékáról, hogy támogatni kívánja a szabályozástechnikai standardtervezeteket, feltéve, hogy azokat bizonyos pontokon módosítják az EBH-, az EIOPA- és az ESMA-rendeletek 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban;

| G. | mivel az európai felügyeleti hatóságok 2016. szeptember 8-án az EBH-, az EIOPA- és az ESMA- rendeletek 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban hivatalos véleményt, valamint felülvizsgált szabályozástechnikai standardtervezeteket nyújtottak be a Bizottsághoz; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai felügyeleti hatóságok 2016. szeptember 8-án az EBH-, az EIOPA- és az ESMA- rendeletek 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban hivatalos véleményt, valamint felülvizsgált szabályozástechnikai standardtervezeteket nyújtottak be a Bizottsághoz;

| H. | mivel a Bizottság 2016. október 4-én elfogadta a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság 2016. október 4-én elfogadta a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet;

| I. | mivel e felhatalmazáson alapuló rendelet a Parlament és a Tanács rendelkezésére álló ellenőrzési időszak lejártával csak akkor léphet hatályba, ha az ellen sem a Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, illetve ha ezen időszak lejárta előtt a Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást; |
| --- | --- |

I.

mivel e felhatalmazáson alapuló rendelet a Parlament és a Tanács rendelkezésére álló ellenőrzési időszak lejártával csak akkor léphet hatályba, ha az ellen sem a Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, illetve ha ezen időszak lejárta előtt a Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást;

| J. | mivel az EBH-, az EIOPA- és az ESMA-rendeletek 13. cikkének (1) bekezdése értelmében meghatározott ellenőrzési időszak a szabályozástechnikai standardokról szóló értesítés időpontjától számított három hónap; mivel az említett ellenőrzési időszak a fentiek értelmében 2017. január 4-én jár le; |
| --- | --- |

J.

mivel az EBH-, az EIOPA- és az ESMA-rendeletek 13. cikkének (1) bekezdése értelmében meghatározott ellenőrzési időszak a szabályozástechnikai standardokról szóló értesítés időpontjától számított három hónap; mivel az említett ellenőrzési időszak a fentiek értelmében 2017. január 4-én jár le;

| K. | mivel a nem központilag elszámolt származtatott ügyletekre vonatkozó biztosítéki követelmények végrehajtásának ütemtervét nemzetközi szinten elfogadták (a BCBS és az IOSCO); mivel az Unió elmulasztotta ugyan a végrehajtás első szakaszát illetően meghatározott, 2016. szeptember 1-jei határidőt, szabályai azonban még hatályba léphetnek időben a 2017. március 1-jei második határidő vonatkozásában, amikor nagyszámú pénzügyi szerződő fél és nem pénzügyi csoport kezdi meg a biztosítékok nyújtását; |
| --- | --- |

K.

mivel a nem központilag elszámolt származtatott ügyletekre vonatkozó biztosítéki követelmények végrehajtásának ütemtervét nemzetközi szinten elfogadták (a BCBS és az IOSCO); mivel az Unió elmulasztotta ugyan a végrehajtás első szakaszát illetően meghatározott, 2016. szeptember 1-jei határidőt, szabályai azonban még hatályba léphetnek időben a 2017. március 1-jei második határidő vonatkozásában, amikor nagyszámú pénzügyi szerződő fél és nem pénzügyi csoport kezdi meg a biztosítékok nyújtását;

| L. | mivel ennek megfelelően minél hamarabb ki kell nyilvánítani a jogi aktus elleni kifogás mellőzését annak érdekében, hogy az Unió teljesíthesse nemzetközi kötelezettségét, és hogy a szerződő felek kellő időben történő, előzetes értesítés alapján felkészülhessenek az új követelményekre; mivel ez a megközelítés hozzájárul ahhoz, hogy a lehető leghamarabb biztosítva legyen a jogbiztonság a piaci szereplők számára mind az Unióban, mind a harmadik országokban; |
| --- | --- |

L.

mivel ennek megfelelően minél hamarabb ki kell nyilvánítani a jogi aktus elleni kifogás mellőzését annak érdekében, hogy az Unió teljesíthesse nemzetközi kötelezettségét, és hogy a szerződő felek kellő időben történő, előzetes értesítés alapján felkészülhessenek az új követelményekre; mivel ez a megközelítés hozzájárul ahhoz, hogy a lehető leghamarabb biztosítva legyen a jogbiztonság a piaci szereplők számára mind az Unióban, mind a harmadik országokban;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

(3)  HL L 331., 2010.12.15., 48. o.

(4)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/301 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/301

---

P8_TA(2016)0411

Az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetése – összes szakasz

Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11900/2016 – C8-0373/2016 – 2016/2047(BUD))

(2018/C 215/58)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős értékeléséről/felülvizsgálatáról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős értékeléséről/felülvizsgálatáról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2016)0603),

| — | tekintettel a 2017. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2016. március 9-i állásfoglalására, III. szakasz – Bizottság (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2016. március 9-i állásfoglalására, III. szakasz – Bizottság (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2017-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2016. április 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2017-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2016. április 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően” című, 2016. július 6-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően” című, 2016. július 6-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetési tervezetére, amelyet a Bizottság 2016. július 18-án fogadott el (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetési tervezetére, amelyet a Bizottság 2016. július 18-án fogadott el (COM(2016)0300),

| — | tekintettel a Tanács által 2016. szeptember 12-én elfogadott és a Parlamentnek 2016. szeptember 14-én megküldött, az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló álláspontra (11900/2016 – C8-0373/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2016. szeptember 12-én elfogadott és a Parlamentnek 2016. szeptember 14-én megküldött, az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló álláspontra (11900/2016 – C8-0373/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0287/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0287/2016),

| A. | mivel a források szűkössége idején nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a költségvetési fegyelem betartásának, valamint a pénzeszközök hatékony és eredményes felhasználásának; |
| --- | --- |

A.

mivel a források szűkössége idején nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a költségvetési fegyelem betartásának, valamint a pénzeszközök hatékony és eredményes felhasználásának;

| B. | mivel az EUMSZ 318. cikkében foglalt, az Európai Parlament és a Bizottság közötti párbeszédnek ösztönöznie kell a teljesítményorientált kultúrát a Bizottságon belül, beleértve a fokozott átláthatóságot és elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 318. cikkében foglalt, az Európai Parlament és a Bizottság közötti párbeszédnek ösztönöznie kell a teljesítményorientált kultúrát a Bizottságon belül, beleértve a fokozott átláthatóságot és elszámoltathatóságot;

III. szakasz

Általános áttekintés

| 1. | hangsúlyozza, hogy a 2017-es költségvetést a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának szélesebb körű összefüggésében kell figyelembe venni; hangsúlyozza a hosszú távú prioritások és az új kihívások közötti egyensúly biztosításának szükségességét, és ezért kiemeli, hogy a 2017-es költségvetésnek összhangban kell állnia az Európa 2020 stratégiával, amely a költségvetés fő irányvonalait és annak átfogó prioritásait tartalmazza; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megismétli azon meggyőződését, hogy a jelenlegi sajátos helyzetben az olyan kezdeményezések, mint az esb-alapok Bizottság általi, az 1303/2013/EU rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet, CPR) (8) 23. cikke (15) bekezdésének értelmében történő felfüggesztése nemcsak tisztességtelen és aránytalan, hanem politikailag fenntarthatatlan is; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a 2017-es költségvetés parlamenti olvasata teljes mértékben tükrözi a fent említett, az általános iránymutatásokról szóló 2016. március 9-i és a fent említett, „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően” című, 2016. július 6-i állásfoglalásában elsöprő többséggel elfogadott politikai prioritásokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a béke és a biztonság alapvető értékek, melyeket uniós szinten kell fenntartani; úgy véli, hogy meg kell védeni a nagypénteki megállapodást, amely létfontosságúnak bizonyult a békéhez és a megbékéléshez Észak-Írországban; hangsúlyozza, hogy egyedi intézkedésekre van szükség azon régiók támogatásának biztosításához, amelyeket különösen érinteni fog az Egyesült Királyságnak – állampolgárainak kifejezett akaratával összhangban – az EUSZ 50. cikkéhez való folyamodást követően az Unióból történő tárgyalásos kilépése; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiemeli, hogy az Uniónak jelenleg számos súlyos vészhelyzettel kell szembenéznie, amelyeket nem lehetett előrelátni a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret kidolgozása idején; meggyőződése, hogy a lehető legsürgősebben és kiemelt prioritásként megnövelt pénzügyi forrásokat kell mozgósítani az uniós költségvetésből annak érdekében, hogy meg tudjunk felelni a politikai kihívásoknak, és hogy az Unió válaszolni és hatékonyan reagálni tudjon ezekre a válsághelyzetekre; úgy véli, hogy szilárd politikai elkötelezettségre van szükség annak érdekében, hogy új előirányzatokat biztosítsunk e célra 2017-ben és a programozási időszak végéig; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a 2017-es költségvetésnek ki kell tudnia elégíteni a migrációs kihívással és a gazdasági válság okozta lassú gazdasági növekedéssel összefüggő igényeket; megjegyzi, hogy fokozni kell a kutatási és infrastrukturális projektek, valamint az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem finanszírozását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy bár a Parlament azonnal jóváhagyta a jelenlegi menekültügyi és migrációs kihívások kezeléséhez szükséges kiegészítő finanszírozást, miközben továbbra is támogatta a fenntartható fejlesztési célokat, mindig kitartott amellett, hogy ez a kihívás nem élvez elsőbbséget az egyéb fontos uniós szakpolitikákkal, különösen az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló tisztességes és minőségi munkahelyek létrehozásával, illetve a vállalkozások és a vállalkozói szellem fejlesztésével szemben; megjegyzi, hogy a 3. fejezet felső határa közel sem elegendő ahhoz, hogy megfelelő finanszírozást lehessen biztosítani a jelenlegi menekültügyi és migrációs kihívások belső dimenziójára, és kitart amellett, hogy átfogó és az emberi jogokon alapuló megközelítést, valamint prioritást élvező – például kulturális – programokat kell elfogadni, amelyek összekapcsolják a migrációt a fejlődéssel és garantálják a bevándorló munkavállalók, valamint a menedékkérők és a menekültek integrációját; hangsúlyozza, hogy az e téren szükséges további finanszírozás biztosítása érdekében a Bizottság példa nélküli forrást javasolt a többéves pénzügyi keret speciális eszközeire – többek között a rugalmassági eszköz teljes körű igénybevételét, valamint a rendkívüli tartalék jelentős felhasználását – a 2017. évi költségvetési tervezetben, amelyet a Tanács el is fogadott; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megismétli azon álláspontját, hogy a jelenlegi menekültügyi és migrációs kihívás kezeléséhez szükséges kiegészítő forrásokat nem lehet a meglévő uniós külső fellépések – többek között a fejlesztési politika – kárára mozgósítani; megismétli, hogy a törökországi menekülteket támogató eszköz (FRT), a válságkezelő alapok, vagy bármely más eseti eszközök nem finanszírozhatók más meglévő eszközök csökkentése révén; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az uniós költségvetésen kívül létrehozott eseti eszközök veszélyeztethetik a költségvetés egységességét, és megkerülhetik a parlamenti részvételnek és ellenőrzésnek alárendelt költségvetési eljárást; határozottan kétségbe vonja, hogy a 4. fejezet (Globális Európa) felső határa elegendő ahhoz, hogy fenntartható és hatékony választ adjon a jelenlegi külső kihívásokra, beleértve a jelenlegi menekültügyi és migrációs kihívásokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megismétli azon meggyőződését, hogy az uniós költségvetésnek módokat kell találnia új kezdeményezések finanszírozására úgy, hogy emiatt a meglévő uniós programok és szakpolitikák ne kerüljenek hátrányba, és felszólít fenntartható eszközök felkutatására az új kezdeményezések finanszírozásához; aggódik amiatt, hogy a védelmi kutatással kapcsolatos előkészítő fellépésre fordított összeg, amely 80 millió EUR lesz a következő három évben, jelentősen lecsökken a jelenlegi többéves pénzügyi keretben; meggyőződése, hogy a már alulfinanszírozott uniós költségvetés miatt a közös biztonság- és védelempolitikával kapcsolatos műveletekre, adminisztratív költségekre, előkészítő intézkedésekre és kísérleti projektekre fordított további erőfeszítésekhez kiegészítő pénzügyi eszközökre van szükség a tagállamok részéről; úgy véli, hogy e tekintetben a tagállamoknak fel kellene használniuk a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidős értékelését/felülvizsgálatát; hangsúlyozza, hogy a közös védelmi kutatás hosszú távú finanszírozásának tisztázására van szükség; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet, hogy az Unió ratifikálta a Párizsi Megállapodást és pénzügyi forrásainak egy részét nemzetközi kötelezettségvállalásainak betartására kell szentelnie; megjegyzi, hogy a 2017-es pénzügyi évre tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatásnak megfelelően a költségvetés várhatóan a kiadások 19,2 %-át fogja erre a célra fordítani; határozottan ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa ezt az utat a 20 %-os cél megvalósítása érdekében, összhangban a Bizottság azon kötelezettségvállalásával, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keretben általánosan érvényesíti az éghajlat-politikai szempontokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy a 2017-es költségvetésben javasoljon egy megfelelő előirányzatokkal ellátott kezdeményezést, melynek célja tömegközlekedési utalványok nyújtása versenyeztetés alapján kiválasztott európai fiataloknak; egy ilyen kezdeményezés kulcsfontosságú célkitűzése az lenne, hogy értékelje egy általánosabb, különösen a fiatalok mobilitását, az EU-nak a fiatalokhoz való közelítését és az esélyegyenlőséget támogató rendszer megvalósíthatóságát és lehetséges hatásait; |
| --- | --- |

11.

| 12. | visszaállítja a Tanács által a költségvetési tervezetben javasolt valamennyi csökkentést; nem érti a javasolt csökkentések mögött húzódó okokat, és vitatja a Tanács azon kifejezett szándékát, hogy néhány fejezetben, mint például az 1a. alfejezetben (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért) és a 4. fejezetben (Globális Európa) újra mesterséges tartalékokat képezzen, különös tekintettel arra, hogy a tartalékok amúgy sem lennének elég nagyok a váratlan körülményekre vagy a válságokra való reagáláshoz; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy a Tanács olvasata nem vette számításba az uniós költségvetés tényleges végrehajtását az elmúlt öt évben, és azt, hogy valamennyi költségvetés-módosítást figyelembe véve, jelentősen több forrásra volt szükség minden egyes végleges költségvetésben; felhívja ezért a Tanácsot, hogy igazítsa ki álláspontját az egyeztetőbizottságban annak érdekében, hogy a 2017-es költségvetésre a kezdetektől fogva megfelelő finanszírozás álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bejelenti, hogy – e sürgető igények kielégítő mértékű finanszírozása céljából és figyelembe véve a többéves pénzügyi keret nagyon szoros tartalékait 2017-ben – finanszírozni fogja a költségvetési tervezeten felüli megerősítéseket a rendelkezésre álló valamennyi tartalékkeret kimerítése és a rendkívüli tartalék megnövelt igénybevétele révén; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teljes mértékben ellensúlyozza az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközben és a Horizont 2020-ban az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) vonatkozásában javasolt valamennyi csökkentést, 2017-re összesen 1 240 millió EUR kötelezettségvállalást, amely összeget új előirányzatok révén kell elkülöníteni a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során; kitart amellett, hogy hatékony megoldásra van szükség az ifjúsági munkanélküliséget illetően az egész Unióban; ezért további 1 500 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzattal növeli az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést (IFK) folytatásának lehetővé tétele érdekében; úgy véli, hogy e fontos uniós programok megfelelő kiegészítő finanszírozásáról a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata keretében kell dönteni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | arra számít, hogy a Tanács is egyetért majd ezzel a megközelítéssel, és hogy az egyeztetés során könnyen megállapodásra tud majd jutni vele, lehetővé téve az Unió számára, hogy felnőjön a feladathoz, és hatékony választ adjon az előtte álló kihívásokra; |
| --- | --- |

16.

| 17. | a 2017. évi előirányzatok átfogó szintjét 160,7 milliárd EUR kötelezettségvállalási előirányzatban és 136,8 milliárd EUR kifizetési előirányzatban határozza meg; |
| --- | --- |

17.

1a. alfejezet – Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

| 18. | megjegyzi, hogy az 1a. alfejezetet ismét erőteljesen érintette a Tanács olvasata, a Tanács által javasolt összes csökkentés 52 %-át az e fejezet alá tartozó kötelezettségvállalások teszik ki; ezért kétségbe vonja, hogy a Tanács munkahelyteremtésre és növekedésre vonatkozó politikai prioritása miként tükröződik ebben az olvasatban; |
| --- | --- |

18.

| 19. | határozottan ellenzi e csökkentéseket egy olyan fejezetben, amely az európai hozzáadott értéket szimbolizálja és a polgárok számára nagyobb növekedést és több munkahelyet hoz létre; következésképpen úgy határoz, hogy visszaállítja a Tanács által végrehajtott összes csökkentést; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teljesítve a 2015. júniusban vállalt azon kötelezettséget, hogy minimálisra csökkenti az ESBA létrehozásának a Horizont 2020-ra és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre gyakorolt költségvetési hatását az éves költségvetési eljárás során, úgy határoz, hogy teljesen visszaállítja a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz eredeti, ESBA előtti kereteit, amelyeket az ESBA garanciaalapjának feltöltése érdekében csökkentettek; hangsúlyozza a Horizont 2020, az Unió legnagyobb kutatási és innovációs programjának fontosságát, amely termékekké és szolgáltatásokká alakítja a nagyszerű ötleteket, ösztönözve ezáltal a növekedést és a munkahelyteremtést; kéri a költségvetési tervezetben szereplő szint felett 1,24 milliárd EUR-nak megfelelő kiegészítő kötelezettségvállalási előirányzat rendelkezésre bocsátását; átfogó megállapodás elérésére számít e sürgős ügyben a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának keretében; rámutat arra, hogy a teljes mértékben hatékony és eredményes működés érdekében javítani kell az ESBA-t, biztosítva az addicionalitás elvének tiszteletben tartását, javítva a földrajzi és ágazati egyensúlyt és növelve az átláthatóságot a döntéshozatali folyamatban; |
| --- | --- |

20.

| 21. | a foglalkoztatással és a növekedéssel kapcsolatos, továbbra is prioritásnak tekintett céljaival összhangban és az eddigi felvevőképesség alapos értékelését követően úgy határoz, hogy javasolja a COSME, a PROGRESS, a Marie Curie program, az Európai Kutatási Tanács, az EURES és az Erasmus+ programok előirányzatainak a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé való emelését; megjegyzi, hogy e növelések finanszírozhatók az ezen alfejezetben rendelkezésre álló tartalékkeretből; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ennek eredményeként az 1a. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzatait 45 millió EUR-val a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli (kivéve ESBA, kísérleti projektek és előkészítő intézkedések); |
| --- | --- |

22.

1b. alfejezet – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

| 23. | hangsúlyozza, hogy az éves uniós költségvetés körülbelül egyharmada gazdasági, társadalmi és területi kohéziós célokra irányul; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika az Unió fő beruházási politikája és az uniós régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentésének eszköze, és hogy az fontos szerepet tölt be az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nem hagyja jóvá a kötelezettségvállalási előirányzatok 3 millió EUR összegű, és – ami még ennél is fontosabb – a kifizetési előirányzatok 199 millió EUR összegű, Tanács által javasolt csökkentését az 1b. alfejezet alatt, többek között a támogatásra vonatkozó sorokban; felhívja a Tanácsot annak kifejtésére, hogy ezek a csökkentések hogyan egyeztethetők össze azon célkitűzésével, miszerint biztosítani kell a szükséges előirányzatokat „annak érdekében, hogy az új programokat a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret negyedik évében zökkenőmentesen végre lehessen hajtani”; emlékeztet, hogy a Bizottság által ezen alfejezetben javasolt kifizetések szintje már 23,5 %-kal alacsonyabb, mint a 2016-os költségvetésben; hangsúlyozza e tekintetben, hogy nem indokolt és elfogadhatatlan a kifizetések bármilyen mértékű további csökkentése; |
| --- | --- |

24.

| 25. | az uniós szakpolitikák hatásvizsgálati jelentéseken alapuló hatásértékelésére szólít fel annak meghatározása érdekében, hogy milyen mértékben járultak hozzá – többek között – a gazdasági egyenlőtlenségek csökkentéséhez, a versenyképes és diverzifikált regionális gazdaságok fejlesztéséhez, valamint a fenntartható növekedés és munkahelyteremtés előmozdításához; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aggodalommal töltik el az esb-alapok végrehajtása terén tapasztalható jelentős késedelmek, amelyek valószínűleg súlyosan káros hatást gyakorolnak a helyi célok időben történő megvalósítására, de fennáll annak a kockázata is, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret második felében újabb kifizetetlen számlaállomány halmozódik fel; sürgeti az érintett tagállamokat, hogy haladéktalanul jelöljék ki a még hiányzó irányító, kifizető és igazoló hatóságokat és kezeljék a programok végrehajtásában tapasztalható késedelem valamennyi egyéb okát; tudomásul veszi, hogy a Bizottság további egyszerűsítéseket javasolt e területen, és úgy véli, hogy a tagállamoknak mielőbb meg kell tenniük minden erőfeszítést annak biztosítása érdekében, hogy a programok teljes lendülettel folyjanak; következésképpen felszólít a szinergiák és az egymást kiegészítő jelleg növelésére a tagállami költségvetésekben követett állami beruházási politikák és az uniós költségvetés között, valamint a növekedés és a fenntartható munkahelyek létrehozásának előmozdítására irányuló politikák tekintetében, ami az Unió sarokkövét képezi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nyugtázza a strukturálisreform-támogató program 142 800 000 EUR összegű kerettel való létrehozására irányuló bizottsági javaslatot, és hangsúlyozza, hogy ezt a forrást a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítésére kell felhasználni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sajnálja, hogy a 2014–2015-ös előreütemezés miatt a Bizottság 2017-re nem javasolt kötelezettségvállalási előirányzatokat az IFK számára; megismétli, hogy határozottan támogatja az IFK folytatását; úgy határoz, hogy első lépésként és az Európai Szociális Alapról (9) szóló rendelettel összhangban, amely rendelkezik a tevékenységek folytatásának lehetőségéről, további 1500 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 500 millió EUR kifizetési előirányzatot bocsát az IFK rendelkezésére, az ifjúsági munkanélküliség problémájának hatékony megoldása érdekében, levonva a tanulságokat a kezdeményezés végrehajtásáról szóló bizottsági értékelés eredményeiből; megjegyzi, hogy a Parlament kéréseivel összhangban, a többéves pénzügyi keret közelgő félidős felülvizsgálata keretében átfogó megállapodást kell elérni az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés megfelelő további finanszírozásáról a jelen programozási időszak hátralévő részére; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt abból a célból, hogy az európai fiatalok érdekében felgyorsítsák a kezdeményezés helyi megvalósítását; |
| --- | --- |

28.

| 29. | úgy határoz, hogy visszaállítja a költségvetési tervezet összegeit mind a kötelezettségvállalások, mind a kifizetések tekintetében a Tanács által csökkentett sorok esetében: az 1b. alfejezet esetében 1 500 millió EUR-val a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé növeli az IFK számára elkülönített kötelezettségvállalási előirányzatokat és 500 millió EUR-val a kifizetési előirányzatokat, valamint 4 millió EUR-val a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapnak szánt kötelezettségvállalásokat és 2 millió EUR-val a kifizetéseket, így 1,57 milliárd EUR-val meghaladva a kötelezettségvállalási előirányzatok jelenlegi felső határát; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy az 1b. alfejezet alá tartozik a jelenlegi fennálló költségvetési kötelezettségvállalások legnagyobb része – 151 119 millió EUR 2016. szeptember elején –, ami veszélyeztetheti az új programok végrehajtását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza a kohéziós politika jelentős hozzájárulását a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés sikeres végrehajtásához; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a nemek közötti egyenlőség megvalósítását szolgáló megfelelő eszközök létrehozására irányuló intézkedéseket, így például a strukturális alapokat felhasználó ösztönöző rendszereket, melyek célja a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés nemzeti szinten való alkalmazásának előmozdítása; |
| --- | --- |

31.

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

| 32. | megjegyzi, hogy a Tanács a 2. fejezetben 179,5 millió EUR-val csökkentette a kötelezettségvállalási előirányzatokat és 198 millió EUR-val a kifizetési előirányzatokat az igazgatási támogatás, az operatív technikai segítségnyújtás (mint például az Európai Tengerügyi és Halászati Alap és a LIFE program) és a mezőgazdasági tevékenységek megművelt területeken való fenntartásához elengedhetetlen Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) működési sorain, valamint a decentralizált ügynökségek sorain; megjegyzi, hogy a legnagyobb csökkentések a vidékfejlesztési kifizetéseket érintik; úgy véli, hogy továbbra is a módosító indítványnak kellene az EMGA-előirányzatok bármilyen megbízható újraértékelésének alapjául szolgálnia; ennek megfelelően visszaállítja a költségvetési tervezetben szereplő szintet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy az uniós költségvetésnek olyan kezdeményezéseket kell előtérbe helyeznie, amelyek elősegítik a gazdaság ténylegesen környezetbarátabbá válását; |
| --- | --- |

33.

| 34. | számít a szükséghelyzeti támogatási csomagra, és különösen a tejágazatra vonatkozó módosító indítvány benyújtására, és úgy dönt, hogy határozott támogatását fejezi ki az uniós mezőgazdasági ágazat iránt; ezért 600 millió EUR-val a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé növeli az előirányzatokat a tejágazatot sújtó válság hatásainak és az orosz embargó tejágazatra gyakorolt hatásainak kezelése érdekében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | üdvözli a mezőgazdasággal kapcsolatos kutatásra és innovációra irányuló előirányzatokat a Horizont 2020 keretében, amelyek célja, hogy biztosítsák a biztonságos és kiváló minőségű élelmiszerek és más bioalapú termékek megfelelő kínálatát; hangsúlyozza, hogy előnyben kell részesíteni azokat a projekteket, amelyek elsődleges termelőket vonnak be; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megismétli, hogy a KAP előirányzataiból nem szabad halálos bikaviadalokon használt bikák tenyésztését és nevelését támogatni; sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjessze elő az ezen – már az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésével kapcsolatban is jelzett – kérés teljesítéséhez szükséges jogalkotási változtatásokat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy az új közös halászati politika végrehajtása paradigmaváltást von maga után a halászati gazdálkodásban mind a tagállamok, mind a halászok számára, és e tekintetben emlékeztet az előző pénzügyi években tapasztalt nehézségekre, amikor csökkentették az előirányzatokat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | a fentiek fényében sajnálja azonban, hogy a LIFE program – 493,7 millió EUR összegű teljes finanszírozással – ebben az évben is csupán a teljes költségvetési tervezet 0,3 %-át teszi ki, ugyanakkor üdvözli, hogy a költségvetési tervezetben a LIFE program kötelezettségvállalási előirányzatai 30,9 millió EUR-val nőttek; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza a LIFE program kifizetési előirányzatainak hiányából származó korábbi problémákat, amelyek akadályozták és késleltették a program megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

39.

| 40. | az Európa 2020 stratégia céljaival és az éghajlatváltozás kezelésére tett nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban úgy határoz, hogy javasolja a LIFE+ program finanszírozásának a költségvetési tervezet szintje fölé történő növelését; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ezért a kötelezettségvállalási előirányzatokat 619,8 millió EUR-val, a kifizetési előirányzatokat pedig 611,3 millió EUR-val növeli (a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kivételével), 19,4 millió EUR összegű tartalékkeretet hagyva a 2. fejezetben a kötelezettségvállalások felső határa alatt; |
| --- | --- |

41.

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

| 42. | hangsúlyozza, hogy a Parlament továbbra is kiemelt témái közé sorolja a jelenlegi migrációs kihívást; üdvözli, hogy a Bizottság további 1,8 milliárd EUR-t javasol a 2017-re eredetileg előirányzott összeghez képest a migrációs kihívás kezelésére az Unióban; megjegyzi, hogy az eredetileg előirányzottól való jelentős eltérés a 3. fejezet felső határainak felfelé történő kiigazítását támasztja alá; hangsúlyozza, hogy a Bizottság e megerősítések finanszírozását javarészt a rugalmassági eszköz (530 millió EUR összegben, ami teljes mértékben kimeríti az erre az évre rendelkezésre álló finanszírozást) és a rendkívüli tartalék (1 160 millió EUR összegű) igénybevétele révén javasolja; tekintettel a migrációval kapcsolatos kiadások példátlan mértékű finanszírozására (2017-ben összesen 5,2 milliárd EUR összegben a 3. és 4. fejezetben, illetve az Európai Fejlesztési Alap igénybevétele révén) és a rugalmasság alkalmazására vonatkozó, már előterjesztett javaslatokra, nem kéri a migrációval kapcsolatos szakpolitikák további megerősítését; ugyanakkor ellenezni fog minden arra irányuló kísérletet, hogy csökkentsék az uniós fellépések finanszírozását ezen a területen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | megismétli, hogy a költségvetési rugalmasságnak megvannak a korlátai, és csak rövid távú megoldás lehet; szilárd meggyőződése, hogy az egész kontinenst érintő és a mérséklődés jeleit nem mutató, hosszú távú menekültügyi és migrációs kihívásokra adott előretekintő és bátor válasz a 3. fejezet felső határának felfelé történő kiigazítására mutat rá; úgy véli, hogy az e területre vonatkozó új előirányzatok biztosítására a közelmúltban hozott valamennyi költségvetési döntés valójában e felső határ felülvizsgálatának szükségességét mutatta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | a jelenlegi biztonsági és migrációs kihívások közepette üdvözli a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap finanszírozásának 1,6 milliárd EUR összegű, és a Belső Biztonsági Alap finanszírozásának 0,7 milliárd EUR összegű növelését; úgy véli, hogy a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap növelése még inkább szükségessé teszi az éves finanszírozás méltányos és átlátható elosztását az alap különböző programjai és célkitűzései között, és a pénzügyi források felhasználása jobb érthetőségének biztosítását; |
| --- | --- |

44.

| 45. | megjegyzi, hogy 2016. március 15-én elfogadásra került az Unión belüli szükséghelyzeti támogatás új eszköze – 700 millió EUR indikatív keretösszeggel az elkövetkező három évre (2016–2018) –, és máris azonnali gyakorlati eredményekhez vezetett rendkívüli szükséghelyzeti támogatási intézkedések formájában a tagállamokba nagy számban érkező menekültek és migránsok humanitárius szükségleteire adott válaszként; megismétli azonban azt az álláspontját, hogy a jövőben fenntarthatóbb jogi és költségvetési keretet kell kialakítani annak érdekében, hogy mozgósítani lehessen a humanitárius segítségnyújtást az Unión belül; ragaszkodik a Bizottsággal ezen eszköz jelenlegi és jövőbeli működéséről és finanszírozásáról folytatott, az információk teljes átláthatóságán és a hatásvizsgálati jelentéseken alapuló rendszeres párbeszédhez; |
| --- | --- |

45.

| 46. | a több tagállamban megnövekedett mértékű fenyegetettségre, valamint a migrációkezelés és a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem ezzel párhuzamos kihívásaira való tekintettel további személyzet finanszírozását kéri az Europol számára azzal a céllal, hogy egy napi 24 órában működő terrorelhárító egységet hozzon létre, amely a hírszerzési szolgálatok válaszaival látja el a tagállamok illetékes hatóságait; úgy véli, hogy ez a növelés arra is szolgál, hogy hatékonyabbá tegye az emberkereskedelem elleni (különös figyelemmel a kísérő nélküli kiskorúakra) és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelmet (a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ (EC3) új személyzete), valamint megerősítse az emberi erőforrásokat az olasz és görög fogadóállomásokon; emlékeztet arra, hogy jelenleg csak 3 fő áll az Europol személyzetében rendelkezésre arra, hogy a 8 állandó és a további nem állandó olaszországi fogadóállomásokra kiküldjék őket; úgy véli, hogy ez a szám túl alacsony ahhoz, hogy az Europol elláthassa feladatait az emberkereskedelem, a terrorizmus és az egyéb súlyos, határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

46.

| 47. | üdvözli új költségvetési sor létrehozását a terrorizmus áldozatainak nyújtandó finanszírozás számára; támogatja, hogy források álljanak rendelkezésre az áldozatok szükségletei széles körének kezelésére, többek között fizikai kezelésekre, pszichoszociális szolgáltatásokra és pénzügyi támogatásra; úgy véli, hogy túl gyakran megfeledkeznek a terrorizmus áldozatainak szükségleteiről, vagy másodlagosnak tekintik azokat, amikor a terrorfenyegetettség kezelésére javasolnak intézkedéseket; |
| --- | --- |

47.

| 48. | elítéli a Tanács által a kultúra, a média, a polgárság, az alapvető jogok és a közegészségügy területén számos program vonatkozásában a kötelezettségvállalási előirányzatokra javasolt, összesen 24,3 millió EUR összegű csökkentéseket; úgy véli, hogy a Tanács negatív jelzést küld azzal, hogy a jelenlegi menekültügyi és migrációs kihívások kezelésének finanszírozására a kulturális programok megnyirbálásával szabadít fel forrásokat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos ilyen csökkentés önkényesnek tűnik és figyelmen kívül hagyja a kiváló végrehajtási arányokat; véleménye szerint még a kismértékű csökkentések is veszélyeztethetik a program eredményeinek elérését és az uniós intézkedések zökkenőmentes végrehajtását; ezért visszaállítja az előirányzatok költségvetési tervezetben szereplő szintjét; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kitart amellett, hogy meg kell erősíteni a már hosszú ideje alulfinanszírozott „Kreatív Európa” és „Európa a polgárokért” programokhoz tartozó számos fellépés finanszírozását; határozottan úgy véli, hogy ezek a programok még aktuálisabbak, mint valaha, mind a kulturális és kreatív ágazatok munkahelyteremtéshez és növekedéshez való hozzájárulásának fokozása, mind a polgárok uniós döntéshozatalban és végrehajtásban való aktív részvételének ösztönzése tekintetében; nem érti, hogy a Tanács mivel tudja indokolni a kkv-k számára nyújtott finanszírozás csökkentését a kulturális és kreatív ágazatokban, amikor a kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze – amelynek finanszírozását már korábban átütemezték – még csak 2016 júniusában indult, és kitűnően illusztrálja egy jelentős piaci hiányosság innovatív megoldását azáltal, hogy kapacitást épít és védelmet nyújt a hitelezési kockázattal szemben a pénzügyi közvetítők építési kölcsöneihez a kulturális és kreatív ágazatokban; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kiemeli, hogy a kultúra, az oktatás, az ifjúságpolitika és az uniós polgárság terén zajló uniós programok egyértelmű európai hozzáadott értéket jelentenek, kiegészítik a migránsok és menekültek integrációjára irányuló politikákat és szinergiákat alkotnak azokkal; ezért felkéri az uniós intézményeket, hogy a közvetlenül irányított programok, mint például a Kreatív Európa program, valamint a strukturális és beruházási alapok finanszírozásának megfelelő növelésével, és külön erre szánt költségvetési sorokkal válaszoljanak; |
| --- | --- |

50.

| 51. | megjegyzi, hogy a költségvetésben garantálni kell a kulturális örökség 2018-as európai évének előkészítő tevékenységeire szolgáló finanszírozást; |
| --- | --- |

51.

| 52. | emlékeztet arra, hogy az uniós polgári védelmi mechanizmus az uniós szolidaritás egyik sarokköve; hangsúlyozza, hogy a katasztrófamegelőzés, valamint az arra való felkészülés és reagálás terén az Unió „támogató szerepet játszik” a tagállamok intézkedéseinek elősegítése, összehangolása, illetve kiegészítése érdekében; nyugtázza, hogy kis mértékben növelték e program kötelezettségvállalási előirányzatait; |
| --- | --- |

52.

| 53. | üdvözli költségvetési sor létrehozását egy uniós felkutatási és mentési alap számára, amely a tagállamok által végzett és uniós szinten koordinált felkutatási és mentési tevékenységeket hivatott fedezni, különösen a földközi-tengeri térségben; azon a véleményen van, hogy egy külön alap létrehozása megfelelőbb megoldást jelent, mint a Frontex vagy az újonnan létrehozott Európai Határ- és Parti Őrség költségvetésének folyamatos növelése; |
| --- | --- |

53.

| 54. | üdvözli az európai polgári kezdeményezés támogatására létrehozott költségvetési sort, amely egy azzal a céllal újonnan létrehozott eszköz, hogy a polgárokat bevonja az uniós döntéshozatali folyamatba és elmélyítse az európai demokráciát; véleménye szerint túl alacsony a költségvetési tervezetben javasolt kötelezettségvállalási előirányzatok szintje; úgy határoz, hogy megnöveli e költségvetési sor finanszírozását; |
| --- | --- |

54.

| 55. | üdvözli a bizottsági képviseletek tájékoztatási tevékenysége, a civil párbeszédek és a „partnerségi” tevékenységek finanszírozásának növelését – a 2017-re vonatkozó előirányzatok a kötelezettségvállalási előirányzatok esetében 17,036 millió EUR-t, illetve a kifizetési előirányzatok esetében 14,6 millió EUR-t tesznek ki –, mivel ezek az európai polgárok megszólítását, bizalmuk megnyerését és az uniós politika és szakpolitikák megértésének elősegítését célzó kezdeményezésekre vonatkoznak; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy az átláthatósági nyilvántartásról szóló intézményközi megállapodást követően elégséges és megfelelő adminisztratív és pénzügyi eszközöket kell biztosítani az átláthatósági nyilvántartás közös titkársága számára annak érdekében, hogy el tudja látni feladatait; |
| --- | --- |

56.

| 57. | megjegyzi, hogy a parlamenti olvasat (a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kivételével) a 3. fejezet felső határát 71,28 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzattal haladja meg, míg a kifizetési előirányzatokat 1 857,7 millió EUR-val növeli; figyelembe véve, hogy már a költségvetési tervezetben sem szerepel tartalékkeret, javasolja e megerősítések felső határon belüli finanszírozását, ugyanakkor a rendkívüli tartalék igénybevételét számos, migrációval kapcsolatos alapvető kiadási tétel számára; |
| --- | --- |

57.

4. fejezet – Globális Európa

| 58. | megjegyzi, hogy a folyamatban lévő menekültügyi és migrációs kihívások fényében az Unió külső fellépése egyre több finanszírozást igényel, ami jelentősen meghaladja a 4. fejezet jelenlegi keretét; ezért határozottan kétségbe vonja, hogy a 4. fejezet felső határa elegendő-e ahhoz, hogy megfelelő finanszírozást lehessen biztosítani a menekültügyi és migrációs kihívások külső dimenziójára; sajnálja, hogy az új kezdeményezések, mint például az FRT támogatása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy költségvetési tervezetében csökkenti egyéb programok, mint például a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI) és a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz (IcSP) finanszírozását; hangsúlyozza, hogy ez nem válhat más területeken folytatott politikák kárára; ezért úgy határoz, hogy nagymértékben mérsékli a fontos pénzügyi források e két, többek között a migrációs hullámok kiváltó okait kezelő eszköztől való elvonását; emlékeztet arra, hogy az uniós fejlesztéspolitika elsődleges céljának a szegénység csökkentésének kell maradnia; továbbá sajnálja, hogy az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) humanitárius segélyekre és a földközi-tengeri térség támogatására szolgáló ágára szánt előirányzatok jóval alulmúlják a 2016-os költségvetésben jóváhagyott összegeket annak ellenére, hogy nyilvánvalóan kapcsolódnak a nagyszámú külső kihívás kezeléséhez; sajnálja a Tanács által végrehajtott indokolatlan csökkentéseket; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ezért úgy határoz, hogy a Tanács által végrehajtott minden csökkentést visszaállít a 4. fejezetben; úgy határoz, hogy visszaállítja a 2016-os szintre az ENI földközi-tengeri térségre és humanitárius segélyekre szánt sorait; továbbá úgy határoz, hogy enyhíti a Bizottság által a DCI-nél és az IcSP-nél végrehajtott csökkentéseket; alapvetően fontosnak tartja, hogy az Unió továbbra is kulcsfontosságú szerepet vállaljon a közel-keleti békefolyamat, a Palesztin Hatóság és az UNRWA támogatásában, és fenntartsa az ahhoz nyújtott pénzügyi segítség szintjét, valamint támogassa az ENI keleti partnerséggel kapcsolatos sorait; hangsúlyozza a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének jelentőségét; |
| --- | --- |

59.

| 60. | úgy határoz, hogy növeli a 2016-hoz képest jelentősen csökkentett makroszintű pénzügyi támogatást; úgy véli, hogy a javasoltnál több forrásra lesz szükség ahhoz, hogy biztosítani lehessen valamennyi jövőbeli hiteligény kielégítését; |
| --- | --- |

60.

| 61. | teljes körű támogatásáról biztosítja az FRT-t, és azt javasolja, hogy jó végrehajtási arányai és a 2016-os költségvetésben rendelkezésre álló jelentős tartalékok miatt a 2017-re tervezett uniós költségvetési hozzájárulás egy részét ütemezzék előre 2016-ra; ezért egy 2016. évi költségvetés-módosítás révén az IPA II 400 millió EUR-val való megerősítését, valamint a rendkívüli tartalék ennek megfelelő igénybevételét kéri; ugyanekkora összeget tartalékba helyez a 2017-es költségvetésben, amíg nem születik átfogó megállapodás az FRT alternatív finanszírozásáról, amely enyhítené a külső finanszírozási eszközökre nehezedő, korábban soha nem látott nyomást; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aggodalommal jegyzi meg, hogy időszerű jellegük és jelentős méretük ellenére az uniós válságkezelő alapok és az FRT gyakorlatilag láthatatlan az uniós költségvetésben; kéri oly módon való bevonásukat, amely átláthatóbb és jobban tiszteletben tartja az uniós költségvetés egységességének elvét és a költségvetési hatóság előjogait, és új költségvetési sorokat hoz létre ebből a célból; továbbá kéri a Bizottságot, hogy mutasson be bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy a pénzügyi eszközök válságkezelő alapok keretében történő felhasználása nem eredményezi az előirányzatok eltérését az eredeti jogalapjukban szereplő célkitűzésektől; megjegyzi, hogy a nemzeti hozzájárulások uniós költségvetésen felüli bevonásának célja eddig közismerten elhanyagolásra került; ebben a tekintetben kiemeli, hogy a válságkezelő alapokhoz való uniós költségvetési hozzájárulásra irányuló jövőbeli felhívások esetében a Parlament csak akkor fogja jóváhagyni azokat, ha a tagállamok is hozzájárulnak hasonló összeggel; ezért felkéri a tagállamokat, hogy minél hamarabb teljesítsék kötelezettségvállalásaikat; |
| --- | --- |

62.

| 63. | megjegyzi, hogy a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapnak, amely az EU-n kívüli országoknak, vagy az ezekben az országokban megvalósuló projektekhez nyújtott hitelekkel és hitelgaranciákkal összefüggő nemteljesítésekre nyújt fedezetet, a Bizottságnak az általános költségvetés által fedezett garanciákról szóló jelentése (COM(2016)0576) szerint további pénzeszközökre van szüksége a célösszeg eléréséhez, ami ennek következtében 228,04 millió EUR összegű feltöltés előirányzásához vezetett a költségvetési tervezetben; aggódik amiatt, hogy ezek a követelmények további nyomást helyeznek a 4. fejezet már egyébként is nagyon szűk felső határaira; |
| --- | --- |

63.

| 64. | üdvözli a Bizottságnak az új migrációs partnerségi kerettel és a külső beruházási tervvel kapcsolatos költségvetési javaslatait; aggályait fejezi ki azonban esetleges új „szatellit” eszközök uniós költségvetésen kívüli létrehozása miatt; megismétli, hogy fenn kell tartani az uniós költségvetés feletti teljes körű parlamenti ellenőrzést; határozottan ragaszkodik a költségvetés egységessége elvének tiszteletben tartásához; meggyőződése, hogy az új prioritást nem szabad meglévő uniós projektek kárára finanszírozni; úgy véli, hogy további rugalmasságot kell alkalmazni az Afrikában és az EU szomszédságában megvalósítandó beruházások nagyratörő keretének megfelelő új előirányzatokkal való ellátása érdekében; |
| --- | --- |

64.

| 65. | megismétli azon kérését, hogy az Unió diplomáciai tevékenységeinek további megszilárdítása érdekében az EU különleges képviselőire vonatkozó költségvetési sort költségvetési szempontból semleges módon csoportosítsák át a KKBP költségvetéséből az EKSZ igazgatási költségvetésébe; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ennek eredményeképpen növeli a 4. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatait a költségvetési tervezethez képest 499,67 millió EUR-val, míg a kifizetési előirányzatokat 493,2 millió EUR-val (a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kivételével, valamint az EU különleges képviselői előirányzatának az EKSZ költségvetésébe való átcsoportosításával együtt); |
| --- | --- |

66.

| 67. | szükségesnek tartja a ciprusi török közösség számára előirányzott költségvetési tétel 3 millió euróval történő növelését azzal a céllal, hogy az Unió döntő mértékben hozzá tudjon járulni a ciprusi eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság megbízatásának folytatásához és intenzívebbé tételéhez, valamint a kulturális örökség mindkét közösséget képviselő szakmai bizottságának támogatásához, ezzel is előmozdítva a két közösség közötti bizalmat és megbékélést; |
| --- | --- |

67.

5. fejezet – Igazgatás; Egyéb fejezetek – igazgatási és kutatástámogatási költségek

| 68. | úgy ítéli meg, hogy a Tanács csökkentései indokolatlanok és károsak, és helyreállítja a költségvetési tervezetet a Bizottság minden igazgatási kiadása tekintetében, beleértve az 1–4. fejezetben található igazgatási és kutatási támogatási kiadásokat; |
| --- | --- |

68.

| 69. | a közelmúltban napvilágra került információk fényében és az uniós polgárok bizalmának és az uniós intézmények hitelességének visszanyerése érdekében úgy határoz, hogy a volt képviselők ideiglenes juttatásaira szolgáló előirányzatok 20 %-át tartalékba helyezi, amíg a Bizottság nem hajt végre szigorúbb magatartási kódexet a biztosok összeférhetetlenségének és a forgóajtó-jelenségnek a megakadályozására; |
| --- | --- |

69.

| 70. | úgy ítéli meg, hogy az intézményközi igazgatási együttműködés hatékonysági forrás, mivel az egyik intézmény számára kialakított szaktudás, képességek és források a többiek rendelkezésére is bocsáthatók; ezért kéri egy olyan rendszer kialakítását, amely a szükséges minimumra korlátozza az igazgatási terheket, biztosítja a szolgáltatások megfelelő minőségét, a fő felelős intézményt ellátja a szükséges költségvetési eszközökkel és ösztönzi a többi intézmény együttműködését azáltal, hogy korlátozza részesedésüket az együttműködés által okozott határköltségekből, és így összhangba hozza a hatékony és eredményes pénzgazdálkodással kapcsolatban az intézmények szintjén hozott döntéseket a költségvetés átfogó hatékony és eredményes irányításával; |
| --- | --- |

70.

Ügynökségek

| 71. | általános szabályként támogatja a Bizottságnak az ügynökségek költségvetési igényeire vonatkozó becslését; megjegyzi, hogy a Bizottság már jelentősen csökkentette eredeti kéréseit a legtöbb ügynökség tekintetében; ezért úgy véli, hogy a Tanács által javasolt bármely további csökkentés veszélyeztetné az ügynökségek megfelelő működését, és nem tenné lehetővé számukra a rájuk ruházott feladatok ellátását; |
| --- | --- |

71.

| 72. | üdvözli a különösen a migrációs és biztonsági kérdésekkel foglalkozó, eredményes bel- és igazságügyi ügynökségek költségvetésének növelését; hangsúlyozza, hogy ezeket az ügynökségeket elegendő forrással (többek között új technológiákba történő beruházásokkal) és személyzettel kell ellátni megbízatásuk bővülése esetén; |
| --- | --- |

72.

| 73. | a jelenlegi biztonsági kihívásokkal összefüggésben és az összehangolt európai válasz szükségességének figyelembevételével úgy ítéli meg, hogy e növelések némelyike nem elegendő, és úgy határoz, hogy az átfogó biztonsági csomagon belül megerősíti az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol), az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége, A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség (eu-LISA) és az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) számára elkülönített előirányzatokat; |
| --- | --- |

73.

| 74. | részletesebben kifejtve, hangsúlyozza, hogy megfelelő emberi és tárgyi erőforrásokra van szükség az Europol által újonnan létrehozott, a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja, a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ (EC3) és a szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egység (IRU) számára, többek között tekintettel a közös műveleti tervezésre és fenyegetésértékelésre a tagállamok közötti összehangolt megközelítés erősítése érdekében a szervezett bűnözés, a számítástechnikai bűnözés és az internethez kapcsolódó bűnözés, a terrorizmus és egyéb súlyos bűncselekmények elleni küzdelem céljából; további finanszírozást kér a közös nyomozócsoportok számára; |
| --- | --- |

74.

| 75. | emlékeztet a különböző bel- és igazságügyi információs rendszerek Bizottság által annak „A határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek” jövőbeli keretéről szóló, 2016. április 6-i közleményében bejelentett tervezett javítására és interoperabilitására; sürgeti a gyorsan és hatékonyan megvalósítandó említett technikai megoldások megfelelő forrásigényének előre való tervezését; |
| --- | --- |

75.

| 76. | üdvözli, hogy a 2017-es költségvetés megfelelő forrásokat tartalmaz a Frontex hosszú távon Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggé való átalakításának és az EASO teljes hatáskörrel bíró menekültügyi ügynökséggé való átalakításának támogatására; hangsúlyozza, hogy bár az európai határ- és partiőrség-rendszer forrásai jelenleg megfelelőnek tűnnek, az ügynökség operatív forrásokkal és személyzettel kapcsolatos jövőbeni igényeit szorosan nyomon kell követni annak érdekében, hogy az ügynökség ne maradjon le a valóságtól; |
| --- | --- |

76.

| 77. | az Európa déli szomszédságában tapasztalható romló humanitárius helyzetre, a menedékkérők megnövekedett számára és főleg arra a szándékra való tekintettel, hogy a Bizottság javaslatában szereplőnél jobban megerősítse megbízatását, úgy határoz továbbá, hogy növeli az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal költségvetési előirányzatait; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ismételten helyteleníti a Bizottság és a Tanács ügynökségek személyzetével kapcsolatos megközelítését, ezért számos létszámtervet módosít; ismételten hangsúlyozza, hogy minden ügynökség álláshelyeinek számát az intézményközi megállapodásnak megfelelően 5 év alatt 5 %-kal csökkenteni kell, de az új politikai fejlemények és a 2013 óta hatályban lévő új jogszabályok miatti kiegészítő feladatok ellátásához szükséges álláshelyekhez kiegészítő forrásoknak kell kapcsolódniuk, és azokat az intézményközi megállapodásban foglalt létszámcsökkentési célon kívül kell figyelembe venni; ezért ismét hangsúlyozza, hogy nem ért egyet az ügynökségek közötti átcsoportosítási keret koncepciójával, de megerősíti, hogy készen áll arra, hogy álláshelyeket szabadítson fel a hatékonyság javításával az ügynökségek közötti fokozottabb igazgatási együttműködés, vagy akár összeolvadások, valamint egyes feladatköröknek a Bizottsággal vagy egy másik ügynökséggel való összevonása révén; |
| --- | --- |

78.

| 79. | hangsúlyozza, hogy jelentős működési és személyzeti megtakarításokat lehetne elérni, ha a több helyszínen működő ügynökségek (ENISA, eu-LISA, ERA) csak egy székhellyel működnének; véleménye szerint az említett ügynökségek működési szükségletei lehetővé tesznek egy ilyen változtatást; hangsúlyozza, hogy az Európai Bankhatóság (EBH) Londonból való elköltöztetése és a másik két felügyeleti hatóság közül legalább az egyikkel való összeolvasztása a két ügynökség költségeinél jelentős megtakarításokhoz vezethetne; felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot e témában; |
| --- | --- |

79.

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

| 80. | a benyújtott kísérleti projektek és előkészítő intézkedések körültekintő elemzése után, amely a jelenlegi projektek sikerarányának vizsgálatán és a meglévő jogalapok által már fedezett kezdeményezések kizárásán alapult, valamint a projektek végrehajtásáról a Bizottság által készített értékelések teljes körű figyelembevételével úgy határoz, hogy megegyezésen alapuló csomagot fogad el, amely korlátozott számú kísérleti projektet és előkészítő intézkedést tartalmaz, tekintettel a rendelkezésre álló korlátozott tartalékkeretekre és a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések felső határára is; |
| --- | --- |

80.

Speciális eszközök

| 81. | emlékeztet a sürgősségisegély-tartalék a tekintetben betöltött fontos szerepére, hogy haladéktalanul reagálni lehessen a harmadik országok részéről jelentkező, előre nem látható eseményekhez kapcsolódó konkrét segélyszükségletekre, továbbá azon korábbi kérésére, hogy a tartalék pénzügyi keretét a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatának részeként jelentősen növeljék; megjegyzi, hogy 2016-os nagyon gyors felhasználása – ami valószínűleg az összes átviteli lehetőség felhasználását is jelenti – annak jelzése, hogy e speciális eszköz nem fog elegendőnek bizonyulni minden további 2017-es igény kezelésére; ezért évi 1 milliárd EUR-ra növeli előirányzatait, attól függően, hogy milyen döntés születik a sürgősségisegély-tartalék éves előirányzatairól a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata keretében; |
| --- | --- |

81.

| 82. | visszaállítja a költségvetési tervezetet az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap és az Európai Unió Szolidaritási Alapja tartalékai tekintetében, hogy könnyítse e speciális eszközök igénybevételét; |
| --- | --- |

82.

Kifizetések

| 83. | aggodalmának ad hangot a költségvetési tervezetben szereplő kifizetési előirányzatoknak a 2016-os költségvetéshez képest tapasztalható jelentős csökkenése miatt; megjegyzi, hogy ez olyan végrehajtási késedelmeket okoz, amelyek nemcsak aggasztóak az uniós politikák végrehajtása szempontjából, hanem a kifizetetlen számlák jelenlegi programozási időszak végén való felhalmozódásának kockázatát is magukban hordozzák; reméli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata keretében megoldják e kérdést; továbbá sajnálja, hogy a Tanács csökkentette a kifizetéseket annak ellenére, hogy jelentős mozgástér áll rendelkezésre a felső határok alatt; |
| --- | --- |

83.

| 84. | hangsúlyozza, hogy a Parlament kérésére megegyezés született egy kifizetési tervről, amely szerint 2016 végéig 2 milliárd EUR értékű „normál” szintre csökkentik a kohéziós politikával kapcsolatos, a 2007–2013-as időszakban felhalmozódott kifizetési követelések hátralékát; rámutat, hogy legalább 8,2 milliárd EUR kifizetetlen számlát találtak 2015 végén a 2007–2013-as időszakból a kohéziós politika területén, és ez a szám 2016 végére várhatóan 2 milliárd EUR alá csökken; úgy véli, hogy a három intézménynek közösen ki kell dolgoznia és el kell fogadnia egy kötelező, közös kifizetési tervet a 2016–2020-as időszakra nézve; kitart amellett, hogy egy ilyen új kifizetési tervnek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáson kell alapulnia és világos stratégiával kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig az összes fejezeten belül eleget lehessen tenni minden kifizetési igénynek, valamint el lehessen kerülni bizonyos többéves programok és más enyhítő intézkedések mesterségesen lelassított végrehajtása, például az előfinanszírozási arányok csökkentése által okozott „rejtett elmaradásokat”; |
| --- | --- |

84.

| 85. | úgy határoz, hogy a Tanács által csökkentett minden soron visszaállítja a költségvetési tervezetet a kifizetési előirányzatok tekintetében, és megerősíti a kifizetési előirányzatokat minden olyan soron, amelyeken módosultak a kötelezettségvállalási előirányzatok; |
| --- | --- |

85.

Teljesítményalapú költségvetés-tervezés

| 86. | emlékeztet arra, hogy az integrált belső ellenőrzési keretrendszerről szóló 2013. július 3-i állásfoglalásában (10) a Parlament osztotta a Számvevőszék azon álláspontját, hogy teljesítménymutatókon alapuló költségvetés-tervezés nélkül nem érdemes megkísérelni a teljesítmény mérését (11), és felszólít egy teljesítményalapú költségvetés-tervezési modell létrehozására, amelyben minden egyes költségvetési tételhez teljesítménymutatókkal mérendő célkitűzéseket és eredményeket rendelnek hozzá; |
| --- | --- |

86.

| 87. | üdvözli az operatív kiadásokra vonatkozó, a költségvetési tervezethez csatolt programnyilatkozatokat, mivel azok részben megfelelnek a Parlament célokkal, eredményekkel és mutatókkal kapcsolatos kérésének; megjegyzi, hogy ezek a nyilatkozatok a szokásos teljesítményalapú költségvetés-tervezési módszert egészítik ki egyes teljesítményre vonatkozó adatokkal; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kitart amellett, hogy a Bizottság belső irányítási eszközeinek egyszerűsítése céljából a főigazgatóknak ragaszkodniuk kell az operatív kiadásokra vonatkozó programnyilatkozatokban szereplő politikai célokhoz és mutatókhoz igazgatási tervük és éves tevékenységi jelentésük elfogadásakor, és hogy a Bizottságnak az EUMSZ 318. cikke szerinti értékelő jelentését ennek alapján kellene elkészítenie; |
| --- | --- |

88.

További szakaszok

I. szakasz – Európai Parlament

| 89. | változatlan szinten, azaz 1 900 873 000 EUR összegen tartja a 2017-es költségvetés 2016. április 14-i plenáris ülésen elfogadott teljes összegét; bevezeti azokat a költségvetési szempontból semleges technikai kiigazításokat a költségvetésbe, amelyek legutóbbi határozatait tükrözik, és felszabadítja a tartalékot a képviselők, egyéb személyek és ingóságok szállításának költségvetési során; |
| --- | --- |

89.

| 90. | jóváhagyja a létszámterv változását és az ahhoz kapcsolódó költségvetési előirányzatokat a képviselőcsoportok többletigényeinek kielégítése érdekében; ezeket a növeléseket teljes mértékben ellensúlyozza a rendkívüli tartalékalap és az épületek berendezésére szolgáló költségvetési sor előirányzatainak csökkentésével; |
| --- | --- |

90.

| 91. | emlékeztet azon politikai döntésére, hogy a képviselőcsoportokat mentesíti az 5 %-os létszámcsökkentési cél teljesítésének kötelezettsége alól, ahogy azt a 2014. (12), a 2015. (13) és a 2016. (14) évi költségvetésről szóló állásfoglalásaiban hangsúlyozta; |
| --- | --- |

91.

| 92. | az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetéséről a Tanáccsal 2015. november 14-én elért megállapodásnak megfelelően főtitkársága (15) létszámtervét 2017-ben 60 álláshellyel csökkenti (1 %-os létszámcsökkentési cél); emlékeztet arra, hogy ezen intézkedés költségvetési hatása a költségvetési javaslatban már figyelembevételre került; |
| --- | --- |

92.

| 93. | további 20 álláshellyel csökkenti létszámtervét az álláshelyek Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával kötött együttműködési megállapodásban tervezett átcsoportosítása befejeződésének tükrözésére; hangsúlyozza, hogy mivel ezek az álláshelyek nem szerepeltek a költségvetésben, a Parlament oldalán nem kell csökkenteni az előirányzatokat; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ösztönzi az Európai Parlament, a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság főtitkárát, hogy működjenek együtt a háttérirodai funkciók és szolgáltatások három intézmény közötti megosztására vonatkozó esetleges további intézkedések tekintetében; kéri a főtitkárokat, hogy készítsenek tanulmányt arról is, hogy a Parlament, a Bizottság és a Tanács között is létrehozhatók-e szinergiák a háttérirodai funkciók és szolgáltatások terén; |
| --- | --- |

94.

| 95. | 2017-es létszámtervében fenntartja a 3/2016. számú költségvetés-módosítási tervezetben az intézmények biztonságának megerősítésére kért 35 új álláshelyet; ezen álláshelyek tekintetében nem kell érvényesíteni az 5 %-os létszámcsökkentési célt, mivel a Parlament új tevékenységének felelnek meg; |
| --- | --- |

95.

| 96. | megismétli, hogy az 5 %-os létszámcsökkentési cél megvalósítása nem veszélyeztetheti az intézmény megfelelő működését és azt, hogy a Parlament gyakorolhassa alapvető hatásköreit, valamint nem ronthatja a jogalkotási kiválóságát és a képviselők, illetve a személyzet munkakörülményeinek minőségét; |
| --- | --- |

96.

| 97. | az idei belső költségvetési eljárás során tapasztalt többszörös problémák fényében arra a következtetésre jut, hogy elkerülhetetlen eljárási szabályzata 9. fejezetének és a többi fejezet megfelelő részeinek módosítása az Európai Parlament által a Parlament 2017-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2016. április 14-i állásfoglalásban tett kérés, azaz annak teljesítése érdekében, hogy „minden releváns információt az eljárás minden szakaszában megfelelő és érthető módon, megfelelő részletességgel és lebontásban be kellene nyújtani az Elnökség és a Költségvetési Bizottság tagjai számára annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Elnökség, a Költségvetési Bizottság és a képviselőcsoportok megalapozott döntéseket hozhassanak, és döntéseiket a Parlament költségvetési helyzetének és igényeinek összesített képére alapozhassák”; |
| --- | --- |

97.

| 98. | a Parlament 2017-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, fent említett 2016. április 14-i állásfoglalása 15. bekezdésének megfelelően kéri, hogy első alkalommal a 2018-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetési eljárás során alkalmazzák azt a módszert, amely szerint a Parlament költségvetése a tényleges igények, nem pedig a koefficiens-rendszer alapján kerül összeállításra; |
| --- | --- |

98.

| 99. | emlékeztet arra, hogy az igazgatás vállalta egy közép- és hosszú távú költségvetési terv elkészítését, ideértve a beruházások egyértelmű megkülönböztetését az intézmény működése kapcsán felmerülő igazgatási költségektől, beleértve a jogszabályi kötelezettségeket is; ezért elvárja, hogy a 2018-as előzetes költségvetési javaslattervezet ugyanebben a formátumban kerüljön előterjesztésre; |
| --- | --- |

99.

| 100. | emlékeztet a 2013-as Fox–Häfner-jelentésre (16), amely a Parlament több földrajzi helyszínen való elhelyezkedésének költségeit 156 és 204 millió EUR közötti összegre becsülte, amely a Parlament költségvetésének 10 %-ával egyenértékű; tudomásul veszi azt a megállapítást, hogy a Parlament személyzeti szabályzatának hatálya alá tartozó állomány által teljesített valamennyi kiküldetés 78 %-a a Parlament több földrajzi helyszínen való elhelyezkedésének közvetlen következménye; kiemeli, hogy a jelentés a több földrajzi helyszínen való elhelyezkedés környezeti hatását 11 000 és 19 000 tonna CO2-kibocsátásra becsüli; megismétli, hogy a nyilvánosság negatív véleménnyel van erről a több földrajzi helyszínen való elhelyezkedésről, ezért kéri a közös székhelyre irányuló ütemterv kidolgozását és a megfelelő költségvetési sorok csökkentését; |
| --- | --- |

100.

| 101. | sajnálja, hogy a Költségvetési Bizottság számos felhívása ellenére a Parlament közép- és hosszú távú ingatlanstratégiája nem áll rendelkezésre annak érdekében, hogy a bizottság megfelelő információk alapján tudjon tárgyalásokat folytatni; |
| --- | --- |

101.

IV. szakasz – Bíróság

| 102. | sajnálja, hogy a Tanács az átalányalapú csökkentési arányt 2,5 %-ról 3,8 %-ra emeli, ami 3,4 millió eurós csökkentést jelent, és ellentmondásban áll az álláshelyek Bíróságnál tapasztalható rendkívül magas betöltési arányával (2015 végén 98 %); ezért az átalányalapú csökkentési arányt visszaigazítja a költségvetési tervezet szintjéhez, hogy lehetővé tegye a Bíróság számára küldetése teljesítését a bírósági ügyek számának folyamatos növekedésére való tekintettel; |
| --- | --- |

102.

| 103. | úgy határoz továbbá, hogy visszaállítja a költségvetési tervezetet a Tanács által a Bíróság költségvetésének I. és II. címében csökkentett hat költségvetési tétel tekintetében, mert ezek a csökkentések különösen jelentős hatással járnának a Bíróság elsődleges céljaira nézve a nyelvi és biztonsági területeken; |
| --- | --- |

103.

| 104. | elégedetlenségét fejezi ki a Tanács 2017-es költségvetési tervezetről szóló tanácsi álláspontban szereplő egyoldalú nyilatkozatával és az ahhoz csatolt, az 5 %-os létszámcsökkentésről szóló melléklettel kapcsolatban, amely szerint a Bíróságnak még mindig 19 álláshellyel csökkentenie kell létszámtervét; hangsúlyozza, hogy ez a 19 álláshely megfelel a Parlament és a Tanács által a 2015-ös és 2016-os költségvetési eljárás során a többletigények kezelésére biztosított 12, illetve 7 álláshelynek, és ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a 19 álláshelyet ne adják vissza, mivel a Bíróság már megfelelően teljesítette az 5 %-os létszámcsökkentési követelményt azzal, hogy a 2013 és 2017 közötti időszakban 98 álláshelyet törölt; |
| --- | --- |

104.

V. szakasz – Számvevőszék

| 105. | visszaállítja az átalányalapú csökkentési arányt a kezdeti 2,6 %-os szintre annak érdekében, hogy a Számvevőszék kielégíthesse a létszámtervvel kapcsolatos igényeit; |
| --- | --- |

105.

| 106. | visszaállít a Tanács által csökkentett további öt költségvetési tételt, hogy a Számvevőszék végre tudja hajtani munkaprogramját és ki tudja adni a tervezett ellenőrzési jelentéseket; |
| --- | --- |

106.

| 107. | részben visszaállítja a költségvetési tervezetet három költségvetési tétel vonatkozásában a maga a Számvevőszék által azonosított megtakarítási javaslatokkal összhangban; |
| --- | --- |

107.

VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| 108. | visszaállítja az átalányalapú csökkentési arányt a kezdeti 4,5 %-os szintre annak érdekében, hogy az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság kielégíthesse igényeit, és meg tudjon birkózni a Parlament és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága között 2014. februárban kötött együttműködési megállapodással összefüggésben folytatódó létszámcsökkentéssel; |
| --- | --- |

108.

| 109. | visszaállítja a Bizottság által a költségvetési tervezetben a fent említett együttműködési megállapítással összhangban törölt 12 álláshelyet és a hozzájuk kapcsolódó előirányzatokat, így tükrözve az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságtól a Parlamenthez átcsoportosított álláshelyek tényleges számát; |
| --- | --- |

109.

| 110. | továbbá úgy határoz, hogy kiigazítja a fordítási szolgáltatásokhoz fűződő kiegészítő szolgáltatásokkal kapcsolatos tételt a maga az intézmény által becsült szintre, így részben ellensúlyozva 36 álláshely átcsoportosítását az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságtól a Parlamenthez a fent említett együttműködési megállapodással összhangban; |
| --- | --- |

110.

VII. szakasz – Régiók Bizottsága

| 111. | visszaállítja a Bizottság által a költségvetési tervezetben a fent említett együttműködési megállapítással összhangban törölt nyolc álláshelyet és a hozzájuk kapcsolódó előirányzatokat, így tükrözve a Régiók Bizottságától a Parlamenthez átcsoportosított álláshelyek tényleges számát; |
| --- | --- |

111.

| 112. | továbbá visszaállítja a Régiók Bizottsága tagjainak irodai és informatikai költségeivel kapcsolatos, az Európai Bizottság által a költségvetési tervezetében csökkentett előirányzatokat a Régiók Bizottsága által becsült szintre, hogy megfelelő finanszírozást biztosítson a Régiók Bizottsága tagjainak irodai és informatikai költségeihez; |
| --- | --- |

112.

| 113. | sajnálja, hogy az Európai Bizottság költségvetési tervezetében csökkentette az „Épületek berendezése” költségvetési tételt, és úgy határoz, hogy visszaállítja a tételt a maga a Régiók Bizottsága által becsült szintre, hogy megfeleljen a megnövekedett biztonsági szükségleteknek, az épületeket jó állapotban és a jogi kötelezettségeknek megfelelően lehessen tartani és javítani lehessen az energiahatékonyságot; |
| --- | --- |

113.

| 114. | végül visszaállítja a képviselőcsoportok kommunikációs tevékenységeivel összefüggő előirányzatokat, amelyeket az Európai Bizottság csökkentett a költségvetési tervezetben, hogy megfelelő finanszírozást biztosítson a bizottság képviselőcsoportjainak kommunikációs tevékenységeihez; |
| --- | --- |

114.

VIII. szakasz – Európai ombudsman

| 115. | megjegyzi, hogy a Tanács 195 000 EUR-val csökkentette az ombudsman költségvetési tervezetét; hangsúlyozza, hogy ez a csökkentés aránytalan terhet róna az ombudsman nagyon korlátozott költségvetésére és jelentős hatással járna az intézmény azon képességére, hogy hatékonyan kiszolgálja az uniós polgárokat; ezért visszaállít a Tanács által csökkentett minden költségvetési sort, hogy az ombudsman teljesíthesse megbízatását és kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

115.

IX. szakasz – Európai adatvédelmi biztos

| 116. | sajnálattal jegyzi meg, hogy a Tanács 395 000 EUR-val csökkentette az európai adatvédelmi biztos költségvetési tervezetét; rámutat, hogy ez éles ellentétben áll az intézményre a Parlament és a Tanács által ruházott további feladatokkal, és veszélyeztetné az intézmény azon képességét, hogy hatékonyan szolgálja az uniós intézményeket; ezért visszaállít a Tanács által csökkentett minden költségvetési sort, hogy az európai adatvédelmi biztos teljesíthesse kötelességeit és kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

116.

X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat

| 117. | visszaállít a Tanács által csökkentett minden sort; |
| --- | --- |

117.

| 118. | továbbá úgy határoz, hogy a stratégiai kommunikációs kapacitással kapcsolatos költségvetési tételt hoz létre az Európai Tanács 2015. márciusi következtetéseivel összhangban, és ellátja az EKSZ-t a harmadik országoktól és nem állami szereplőktől érkező félretájékoztatással kapcsolatos kihívás kezeléséhez szükséges megfelelő személyzettel és eszközökkel; |
| --- | --- |

118.

| 119. | üdvözli az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által az EKSZ személyzete tekintetében egyes álláshelyeknél a tagállami diplomaták és az uniós személyzet aránya vonatkozásában tapasztalható egyensúlyhiány kezelésére, valamint az EKSZ emberi erőforrásokra vonatkozó politikájának 2017 folyamán történő felülvizsgálatára tett írásos kötelezettségvállalást; felhívja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tájékoztassa a Parlamentet a megtett lépésekről legkésőbb 2017 tavaszán, a következő költségvetési eljárás megkezdése előtt; |
| --- | --- |

119.

o

o o

| 120. | meggyőződése, hogy az uniós költségvetés hozzájárulhat nemcsak a jelenleg az Uniót érintő válságok következményeinek, hanem kiváltó okainak tényleges kezeléséhez is; úgy véli azonban, hogy az egész Uniót érintő váratlan eseményeket az erőforrások összevonásával és kiegészítő eszközök rendelkezésre bocsátásával kell inkább kezelni, semmint múltbeli kötelezettségvállalások megkérdőjelezésével, vagy a tisztán nemzeti megoldások illúziójához való visszatéréssel; ezért hangsúlyozza, hogy a rugalmassági intézkedések a közös és gyors válaszadás lehetővé tételére szolgálnak, és teljes mértékben ki kell használni azokat a többéves pénzügyi keret felső határai által képviselt szűk korlátok ellentételezésére; |
| --- | --- |

120.

| 121. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást –az általános költségvetés tervezetéhez fűzött módosításokkal együtt – a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi intézménynek és az érintett szerveknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

121.

---

(1)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(2)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0080.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0132.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0309.

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1304/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 470. o.).

(10)  HL C 75., 2016.2.26., 100. o.

(11)  Kersti Kaljulaid észrevétele az integrált belső ellenőrzési keretrendszerrel kapcsolatban a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által szervezett 2013. április 22-i meghallgatáson.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0437.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0036.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0376.

(15)  Mivel politikai döntés született arról, hogy a képviselőcsoportokat nem veszik figyelembe ennél a számításnál, a csökkentés a Főtitkárság létszámtervére vonatkozik.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0498.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/316 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/316

---

P8_TA(2016)0413

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az „EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals” referenciaszámú kérelem

Az Európai Parlament 2016. október 26-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Észtország „EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals” referenciaszámú kérelme) (COM(2016)0622 – C8-0389/2016 – 2016/2235(BUD))

(2018/C 215/59)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0622 – C8-0389/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0622 – C8-0389/2016),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0314/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0314/2016),

| A. | mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságnál, a Parlamentnél és a Tanácsnál, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságnál, a Parlamentnél és a Tanácsnál, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel Észtország „EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 19. ágazatban (Kokszgyártás, kőolaj-feldolgozás), valamint 20. ágazatban (Vegyi anyag, termék gyártása) történt elbocsátásokat követően; mivel Észtország nincs NUTS II szintű régiókra osztva, és mivel az intézkedésekben az EGAA-hozzájárulásra jogosult 1 550 elbocsátott munkavállaló közül várhatóan 800 vesz részt; |
| --- | --- |

D.

mivel Észtország „EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 19. ágazatban (Kokszgyártás, kőolaj-feldolgozás), valamint 20. ágazatban (Vegyi anyag, termék gyártása) történt elbocsátásokat követően; mivel Észtország nincs NUTS II szintű régiókra osztva, és mivel az intézkedésekben az EGAA-hozzájárulásra jogosult 1 550 elbocsátott munkavállaló közül várhatóan 800 vesz részt;

| E. | mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett beavatkozási kritérium alapján került benyújtásra, eltérve a rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjától, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy kilenc hónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS II szintű régiójában vagy két egymással határos NUTS II szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoktól legalább 500 munkavállalót bocsássanak el; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett beavatkozási kritérium alapján került benyújtásra, eltérve a rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjától, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy kilenc hónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS II szintű régiójában vagy két egymással határos NUTS II szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoktól legalább 500 munkavállalót bocsássanak el;

| F. | mivel az olaj világpiacának legutóbbi zavarai, Európa (kínai termelőkkel szembeni) egyre gyengülő pozíciója a nemzetközi műtrágya-kereskedelemben, valamint az Európán kívüli alacsony költségű gázrégiók következtében az Eesti Energia AS, a Nitrofert AS és a Viru Keemia Grupp AS üzemeket zárt be vagy csökkentette a termelést, és ennek eredményeképpen csoportos létszámcsökkentésekre került sor; |
| --- | --- |

F.

mivel az olaj világpiacának legutóbbi zavarai, Európa (kínai termelőkkel szembeni) egyre gyengülő pozíciója a nemzetközi műtrágya-kereskedelemben, valamint az Európán kívüli alacsony költségű gázrégiók következtében az Eesti Energia AS, a Nitrofert AS és a Viru Keemia Grupp AS üzemeket zárt be vagy csökkentette a termelést, és ennek eredményeképpen csoportos létszámcsökkentésekre került sor;

| G. | mivel Észtország úgy döntött, hogy az elbocsátásokat közös regionális kérelemben egyesíti arra tekintettel, hogy azok azonos helyen, azonos időszakban történtek, és igen hasonló hátterű munkavállalókat érintettek; |
| --- | --- |

G.

mivel Észtország úgy döntött, hogy az elbocsátásokat közös regionális kérelemben egyesíti arra tekintettel, hogy azok azonos helyen, azonos időszakban történtek, és igen hasonló hátterű munkavállalókat érintettek;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Észtország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 1 131 358 EUR pénzügyi hozzájárulásra, ami az 1 885 597 EUR-t kitevő összes kiadás 60 %-a, és amely az alábbi személyre szabott szolgáltatásokra szolgál: iskolarendszerű tanulmányok támogatása keretében a képzési költségek finanszírozása, szakképzési költségek megtérítése a munkáltatók részére, munkaerőpiaci szakképzés, szakmai gyakorlat, adósságrendezési tanácsadás, pszichológiai tanácsadás, tanulmányi ösztöndíj az iskolarendszerű tanulmányok folytatásához, ösztöndíj, közlekedési és lakhatási támogatás észt nyelvi képzéshez; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli az Észtország által benyújtott első EGAA-kérelmet; úgy véli, hogy az EGAA különösen értékes eszközként szolgálhat a kisebb és a sérülékenyebb gazdaságokkal rendelkező uniós országok munkavállalóinak támogatására; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy a Bizottság tiszteletben tartotta a kitöltött kérelem észt hatóságok általi 2016. július 6-i benyújtásától számított 12 hetes határidőt, mielőtt 2016. szeptember 28-án lezárta annak értékelését, hogy a kérelemben foglaltak megfelelnek-e a pénzügyi hozzájárulás megítélésére vonatkozó feltételeknek, majd erről ugyanezen a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megállapítja, hogy az Unió a világ vegyianyag-értékesítésében fokozatosan elvesztette vezető pozícióját Kínával szemben, amely ugyanezen időszak alatt 9 %-ról közel 35 %-ra növelte részesedését; emlékeztet rá, hogy az ásványi trágya előállítása igen energiaigényes (a gázárak a teljes előállítási költségek mintegy 80 %-át teszik ki); megállapítja, hogy a csökkenő olajárak miatt az ásványi tüzelőanyagok észtországi exportja 2016 első két hónapjában 25 %-kal csökkent az előző év azonos időszakához képest; megjegyzi, hogy Észtországban sok olyan iparág koncentrálódik, amely függ az olaj- és gázáraktól; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat, hogy az elbocsátások várhatóan jelentős hatást gyakorolnak a helyi és regionális gazdaságra és foglalkoztatásra; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli, hogy Észtország két gazdasági ágazat egy regionális kérelemben való összevonása mellett döntött – minthogy az elbocsátásokra ugyanabban a régióban került sor –, mivel ez csökkenti az adminisztratív terhet, és lehetővé teszi közös intézkedések szervezését a két ágazatban elbocsátott munkavállalók számára; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli a regionális fejlesztési stratégia elkészítését, amelyet vázlatosan Ida-Virumaa 2015–2020-as időszakra szóló cselekvési terve (4) tartalmaz, és amely növekedési potenciált rejtő ágazatként a logisztikát és a turizmust jelölte meg; nyugtázza, hogy infrastrukturális projektek indultak a növekedés elősegítésére, valamint a gazdaságszerkezet diverzifikálásának megalapozására; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tudomásul veszi, hogy az intézkedésekben várhatóan részt vevő megcélzott kedvezményezettek viszonylag kis száma (1 550-ből 800) azzal magyarázható, hogy a munkaerőpiaci szempontból különösen sérülékenynek tekinthető elbocsátottakat kívánják megcélozni, és egyes munkavállalók úgy nyilatkoztak, hogy az intézkedésekben nem tudnak részt venni; tudomásul veszi, hogy a megcélzott kedvezményezettek között viszonylag nagy a nem uniós polgárok aránya (63,3 %); |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott, az EGAA-ból társfinanszírozott, személyre szabott intézkedések között szerepel többek között az iskolarendszerű tanulmányok támogatása keretében a képzési költségek finanszírozása, szakképzési költségek megtérítése a munkáltatók részére, munkaerőpiaci képzés, észt nyelvi képzés, szakmai gyakorlat és tanácsadás; nyugtázza, hogy Észtország megadta a szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalatra nézve kötelező intézkedésekről, és megerősítette, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti ezeket az intézkedéseket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nyugtázza, hogy Észtország kijelenti továbbá, hogy az összehangolt intézkedéscsomag összeegyeztethető az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaságra való átállással, és nagy potenciállal rendelkezik annak elősegítésére, összhangban az EGAA-rendelet 7. cikkével; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának összeállítása érdekében az érintettekkel, így többek között a szakszervezetekkel, a munkáltatói szervezetekkel, a vállalatokkal és a foglalkoztatási szolgálatokkal nemzeti és regionális szinten folytatott konzultációkat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megjegyzi, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések – nevezetesen az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint az ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységek – az összes költség egészen nagy hányadát (7,7 %-át) teszik ki; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy a jövedelemtámogatási intézkedések a személyre szabott szolgáltatási csomag egészének 27,25 %-át teszik ki, ami nem éri el a rendeletben meghatározott 35 %-os felső korlátot; megjegyzi továbbá, hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi, hogy a technikai segítségnyújtási költségek a teljes költségek viszonylag nagy százalékát teszik ki; úgy véli, hogy ez indokolt, mivel ez Észtország első EGAA-kérelme; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tudomásul veszi, hogy Észtország megerősítette, hogy a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósít támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának és annak biztosítása érdekében, hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között, az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nyugtázza, hogy ezen intézkedések az észtországi regionális fejlesztési stratégiában meghatározott igényeknek megfelelően kerültek kidolgozásra, és illeszkednek az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozduláshoz; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az EGAA-ügyekkel kapcsolatos dokumentumokhoz; |
| --- | --- |

18.

| 19. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

20.

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Észtország „EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals” referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2016/2099 határozattal.)

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/320 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/320

---

P8_TA(2016)0414

A közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítése ***II

Az Európai Parlament 2016. október 26-i jogalkotási állásfoglalása a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09389/1/2016 – C8-0360/2016 – 2012/0340(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2018/C 215/60)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09389/1/2016 – C8-0360/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09389/1/2016 – C8-0360/2016),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 22-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2012)0721) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2012)0721) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0269/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0269/2016),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 271., 2013.9.19., 116. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2014.2.26., P7_TA(2014)0158.

---

| 19.6.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/321 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/321

---

P8_TA(2016)0415

A károsítókkal szembeni védelmi intézkedések ***II

Az Európai Parlament 2016. október 26-i jogalkotási állásfoglalása a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (08795/2/2016 – C8-0364/2016 – 2013/0141(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2018/C 215/61)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (08795/2/2016 – C8-0364/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (08795/2/2016 – C8-0364/2016),

| — | tekintettel az osztrák Szövetségi Tanács által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel az osztrák Szövetségi Tanács által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 10-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0267) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0267) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0293/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0293/2016),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, illetve a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 170., 2014.6.5., 104. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2014. április 15., P7_TA(2014)0382.

---