# Úradný vestník C 252/18.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 252 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6118. júla 2018 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 252

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6118. júla 2018

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2016 – 2017Schôdza 1. a 2. februára 2017
  Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v  Ú. v. EÚ C 397, 23.11.2017 .PRIJATÉ TEXTYSchôdza 13. až 16. februára 2017
  Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v  Ú. v. EÚ C 407, 30.11.2017 .PRIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2016 – 2017Schôdza 1. a 2. februára 2017
  Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v  Ú. v. EÚ C 397, 23.11.2017 .PRIJATÉ TEXTYSchôdza 13. až 16. februára 2017
  Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v  Ú. v. EÚ C 407, 30.11.2017 .PRIJATÉ TEXTY

EURÓPSKY PARLAMENT

Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v

Ú. v. EÚ C 397, 23.11.2017

Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v

Ú. v. EÚ C 407, 30.11.2017

1

---

| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| --- | --- |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlament |
| | Štvrtok 2. februára 2017 |
| 2018/C 252/01 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o integrovanom prístupe k politike v oblasti športu: dobrá správa, dostupnosť a čestnosť (2016/2143(INI)) | 2 |
| 2018/C 252/02 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 s odporúčaniami pre Komisiu o cezhraničných aspektoch osvojení (2015/2086(INL)) | 14 |
| 2018/C 252/03 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o kríze právneho štátu v Konžskej demokratickej republike a v Gabone (2017/2510(RSP)) | 26 |
| 2018/C 252/04 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje Erasmus+: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (2015/2327(INI)) | 31 |
| | Utorok 14. februára 2017 |
| 2018/C 252/05 | Nelegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov a vykonávacieho protokolu k tejto dohode v mene Európskej únie (07592/2016 – C8-0431/2016 – 2016/0077(NLE) – 2016/2230(INI)) | 48 |
| 2018/C 252/06 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o kontrole registra a zložení expertných skupín Komisie (2015/2319(INI)) | 52 |
| 2018/C 252/07 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 k úlohe oznamovateľov nekalých praktík pri ochrane finančných záujmov EÚ (2016/2055(INI)) | 56 |
| 2018/C 252/08 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o revízii Európskeho konsenzu o rozvoji (2016/2094(INI)) | 62 |
| 2018/C 252/09 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 k výročnej správe o politike hospodárskej súťaže EÚ (2016/2100(INI)) | 78 |
| 2018/C 252/10 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o podpore rodovej rovnosti v oblasti duševného zdravia a klinického výskumu (2016/2096(INI)) | 99 |
| | Streda 15. februára 2017 |
| 2018/C 252/11 | Nelegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej (08919/2016 – C8-0218/2016 – 2015/0114(NLE) – 2016/2231(INI)) | 113 |
| 2018/C 252/12 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o správe Komisie o Albánsku za rok 2016 (2016/2312(INI)) | 122 |
| 2018/C 252/13 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o správe Komisie o Bosne a Hercegovine za rok 2016 (2016/2313(INI)) | 129 |
| 2018/C 252/14 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: Ročný prieskum rastu na rok 2017 (2016/2306(INI)) | 138 |
| 2018/C 252/15 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnom prieskume rastu na rok 2017 (2016/2307(INI)) | 148 |
| 2018/C 252/16 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o výročnej správe o správe jednotného trhu v rámci európskeho semestra 2017 (2016/2248(INI)) | 164 |
| 2018/C 252/17 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o bankovej únii – výročná správa za rok 2016 (2016/2247(INI)) | 171 |
| 2018/C 252/18 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o nízkorizikových pesticídoch biologického pôvodu (2016/2903(RSP)) | 184 |
| | Štvrtok 16. februára 2017 |
| 2018/C 252/19 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o situácii v oblasti ľudských práv a demokracie v Nikarague, prípad Franciscy Ramirezovej (2017/2563(RSP)) | 189 |
| 2018/C 252/20 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o popravách v Kuvajte a Bahrajne (2017/2564(RSP)) | 192 |
| 2018/C 252/21 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o Guatemale, najmä o situácii obhajcov ľudských práv (2017/2565(RSP)) | 196 |
| 2018/C 252/22 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o možnom vývoji a úpravách súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie (2014/2248(INI)) | 201 |
| 2018/C 252/23 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o zlepšení fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy (2014/2249(INI)) | 215 |
| 2018/C 252/24 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o rozpočtovej kapacite pre eurozónu (2015/2344(INI)) | 235 |
| 2018/C 252/25 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 s odporúčaniami pre Komisiu k normám občianskeho práva v oblasti robotiky (2015/2103(INL)) | 239 |
| 2018/C 252/26 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o európskej iniciatíve v oblasti cloud computingu (2016/2145(INI)) | 258 |
| 2018/C 252/27 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o investovaní do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov: hodnotenie správy na základe článku 16 ods. 3 NSU (2016/2148(INI)) | 273 |
| 2018/C 252/28 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o stratégii v oblasti letectva pre Európu (2016/2062(INI)) | 284 |
| 2018/C 252/29 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o oneskorenom vykonávaní operačných programov EŠIF – vplyv na politiku súdržnosti a ďalší postup (2016/3008(RSP)) | 294 |
| | ODPORÚČANIA |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 14. februára 2017 |
| 2018/C 252/30 | Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade zo 14. februára 2017 o prioritách EÚ pre 61. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien (2017/2001(INI)) | 298 |

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Štvrtok 2. februára 2017

2018/C 252/01

Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o integrovanom prístupe k politike v oblasti športu: dobrá správa, dostupnosť a čestnosť (2016/2143(INI))

2

2018/C 252/02

Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 s odporúčaniami pre Komisiu o cezhraničných aspektoch osvojení (2015/2086(INL))

14

2018/C 252/03

Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o kríze právneho štátu v Konžskej demokratickej republike a v Gabone (2017/2510(RSP))

26

2018/C 252/04

Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje Erasmus+: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (2015/2327(INI))

31

Utorok 14. februára 2017

2018/C 252/05

Nelegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov a vykonávacieho protokolu k tejto dohode v mene Európskej únie (07592/2016 – C8-0431/2016 – 2016/0077(NLE) – 2016/2230(INI))

48

2018/C 252/06

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o kontrole registra a zložení expertných skupín Komisie (2015/2319(INI))

52

2018/C 252/07

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 k úlohe oznamovateľov nekalých praktík pri ochrane finančných záujmov EÚ (2016/2055(INI))

56

2018/C 252/08

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o revízii Európskeho konsenzu o rozvoji (2016/2094(INI))

62

2018/C 252/09

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 k výročnej správe o politike hospodárskej súťaže EÚ (2016/2100(INI))

78

2018/C 252/10

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o podpore rodovej rovnosti v oblasti duševného zdravia a klinického výskumu (2016/2096(INI))

99

Streda 15. februára 2017

2018/C 252/11

Nelegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej (08919/2016 – C8-0218/2016 – 2015/0114(NLE) – 2016/2231(INI))

113

2018/C 252/12

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o správe Komisie o Albánsku za rok 2016 (2016/2312(INI))

122

2018/C 252/13

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o správe Komisie o Bosne a Hercegovine za rok 2016 (2016/2313(INI))

129

2018/C 252/14

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: Ročný prieskum rastu na rok 2017 (2016/2306(INI))

138

2018/C 252/15

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnom prieskume rastu na rok 2017 (2016/2307(INI))

148

2018/C 252/16

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o výročnej správe o správe jednotného trhu v rámci európskeho semestra 2017 (2016/2248(INI))

164

2018/C 252/17

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o bankovej únii – výročná správa za rok 2016 (2016/2247(INI))

171

2018/C 252/18

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o nízkorizikových pesticídoch biologického pôvodu (2016/2903(RSP))

184

Štvrtok 16. februára 2017

2018/C 252/19

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o situácii v oblasti ľudských práv a demokracie v Nikarague, prípad Franciscy Ramirezovej (2017/2563(RSP))

189

2018/C 252/20

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o popravách v Kuvajte a Bahrajne (2017/2564(RSP))

192

2018/C 252/21

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o Guatemale, najmä o situácii obhajcov ľudských práv (2017/2565(RSP))

196

2018/C 252/22

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o možnom vývoji a úpravách súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie (2014/2248(INI))

201

2018/C 252/23

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o zlepšení fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy (2014/2249(INI))

215

2018/C 252/24

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o rozpočtovej kapacite pre eurozónu (2015/2344(INI))

235

2018/C 252/25

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 s odporúčaniami pre Komisiu k normám občianskeho práva v oblasti robotiky (2015/2103(INL))

239

2018/C 252/26

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o európskej iniciatíve v oblasti cloud computingu (2016/2145(INI))

258

2018/C 252/27

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o investovaní do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov: hodnotenie správy na základe článku 16 ods. 3 NSU (2016/2148(INI))

273

2018/C 252/28

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o stratégii v oblasti letectva pre Európu (2016/2062(INI))

284

2018/C 252/29

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o oneskorenom vykonávaní operačných programov EŠIF – vplyv na politiku súdržnosti a ďalší postup (2016/3008(RSP))

294

ODPORÚČANIA

Európsky parlament

Utorok 14. februára 2017

2018/C 252/30

Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade zo 14. februára 2017 o prioritách EÚ pre 61. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien (2017/2001(INI))

298

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKY PARLAMENT |
| | Štvrtok 2. februára 2017 |
| 2018/C 252/31 | P8_TA(2017)0014Bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v dohode o obchode medzi EÚ a Kolumbiou a Peru ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 19/2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v Dohode o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 20/2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej (COM(2015)0220 – C8-0131/2015 – 2015/0112(COD))P8_TC1-COD(2015)0112Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 2. februára 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 19/2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v Dohode o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 20/2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi stanovené v Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej | 303 |
| 2018/C 252/32 | P8_TA(2017)0015Udržateľné riadenie vonkajších rybárskych flotíl ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o udržateľnom riadení vonkajších rybárskych flotíl, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1006/2008 (COM(2015)0636 – C8-0393/2015 – 2015/0289(COD))P8_TC1-COD(2015)0289Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 2. februára 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/... o udržateľnom riadení vonkajších rybárskych flotíl, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1006/2008 | 306 |
| 2018/C 252/33 | P8_TA(2017)0016Tretie krajiny, ktorých štátni príslušníci podliehajú vízovej povinnosti alebo sú od nej oslobodení: Gruzínsko ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Gruzínsko) (COM(2016)0142 – C8-0113/2016 – 2016/0075(COD))P8_TC1-COD(2016)0075Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 2. februára 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Gruzínsko) | 338 |
| | Utorok 14. februára 2017 |
| 2018/C 252/34 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov a vykonávacieho protokolu k tejto dohode v mene Európskej únie (07592/2016 – C8-0431/2016 – 2016/0077(NLE)) | 339 |
| 2018/C 252/35 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie 2009/935/SVV, pokiaľ ide o zoznam tretích štátov a organizácií, s ktorými Europol uzavrie dohody (15778/2016 – C8-0007/2017 – 2016/0823(CNS)) | 340 |
| 2018/C 252/36 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Rady o podrobení metyl 2-[[1-(cyklohexylmetyl)-1H-indol-3-karbonyl]amino]-3,3-dimetylbutanoátu (MDMB-CHMICA) kontrolným opatreniam (12356/2016 – C8-0405/2016 – 2016/0262(NLE)) | 342 |
| 2018/C 252/37 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe žiadosti Holandska – EGF//2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail) (COM(2016)0742 – C8-0018/2017 – 2017/2014(BUD)) | 343 |
| | Streda 15. februára 2017 |
| 2018/C 252/38 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody (CETA) medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej (10975/2016 – C8-0438/2016 – 2016/0205(NLE)) | 348 |
| 2018/C 252/39 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o strategickom partnerstve medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kanadou na strane druhej v mene Únie (14765/2016 – C8-0508/2016 – 2016/0373(NLE)) | 349 |
| 2018/C 252/40 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej (08919/2016 – C8-0218/2016 – 2015/0114(NLE)) | 350 |
| 2018/C 252/41 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí, v mene Európskej únie, Protokolu (2015), ktorým sa mení príloha k Dohode o obchode s civilnými lietadlami (11018/2016 – C8-0391/2016 – 2016/0202(NLE)) | 351 |
| 2018/C 252/42 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 15. februára 2017 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne zníženie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD)) | 352 |
| | Štvrtok 16. februára 2017 |
| 2018/C 252/43 | P8_TA(2017)0046Boj proti terorizmu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV o boji proti terorizmu (COM(2015)0625 – C8-0386/2015 – 2015/0281(COD))P8_TC1-COD(2015)0281Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 16. februára 2017 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/... o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV a mení rozhodnutie Rady 2005/671/SVV | 428 |
| 2018/C 252/44 | P8_TA(2017)0047Posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach s použitím príslušných databáz ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 562/2006, pokiaľ ide o posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach s použitím príslušných databáz (COM(2015)0670 – C8-0407/2015 – 2015/0307(COD))P8_TC1-COD(2015)0307Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 16. februára 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/399, pokiaľ ide o posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach s použitím príslušných databáz | 431 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKY PARLAMENT

Štvrtok 2. februára 2017

2018/C 252/31

P8_TA(2017)0014Bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v dohode o obchode medzi EÚ a Kolumbiou a Peru ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 19/2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v Dohode o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 20/2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej (COM(2015)0220 – C8-0131/2015 – 2015/0112(COD))P8_TC1-COD(2015)0112Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 2. februára 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 19/2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v Dohode o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 20/2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi stanovené v Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej

303

2018/C 252/32

P8_TA(2017)0015Udržateľné riadenie vonkajších rybárskych flotíl ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o udržateľnom riadení vonkajších rybárskych flotíl, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1006/2008 (COM(2015)0636 – C8-0393/2015 – 2015/0289(COD))P8_TC1-COD(2015)0289Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 2. februára 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/... o udržateľnom riadení vonkajších rybárskych flotíl, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1006/2008

306

2018/C 252/33

P8_TA(2017)0016Tretie krajiny, ktorých štátni príslušníci podliehajú vízovej povinnosti alebo sú od nej oslobodení: Gruzínsko ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Gruzínsko) (COM(2016)0142 – C8-0113/2016 – 2016/0075(COD))P8_TC1-COD(2016)0075Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 2. februára 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Gruzínsko)

338

Utorok 14. februára 2017

2018/C 252/34

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov a vykonávacieho protokolu k tejto dohode v mene Európskej únie (07592/2016 – C8-0431/2016 – 2016/0077(NLE))

339

2018/C 252/35

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie 2009/935/SVV, pokiaľ ide o zoznam tretích štátov a organizácií, s ktorými Europol uzavrie dohody (15778/2016 – C8-0007/2017 – 2016/0823(CNS))

340

2018/C 252/36

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Rady o podrobení metyl 2-[[1-(cyklohexylmetyl)-1H-indol-3-karbonyl]amino]-3,3-dimetylbutanoátu (MDMB-CHMICA) kontrolným opatreniam (12356/2016 – C8-0405/2016 – 2016/0262(NLE))

342

2018/C 252/37

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe žiadosti Holandska – EGF//2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail) (COM(2016)0742 – C8-0018/2017 – 2017/2014(BUD))

343

Streda 15. februára 2017

2018/C 252/38

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody (CETA) medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej (10975/2016 – C8-0438/2016 – 2016/0205(NLE))

348

2018/C 252/39

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o strategickom partnerstve medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kanadou na strane druhej v mene Únie (14765/2016 – C8-0508/2016 – 2016/0373(NLE))

349

2018/C 252/40

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej (08919/2016 – C8-0218/2016 – 2015/0114(NLE))

350

2018/C 252/41

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí, v mene Európskej únie, Protokolu (2015), ktorým sa mení príloha k Dohode o obchode s civilnými lietadlami (11018/2016 – C8-0391/2016 – 2016/0202(NLE))

351

2018/C 252/42

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 15. februára 2017 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne zníženie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))

352

Štvrtok 16. februára 2017

2018/C 252/43

P8_TA(2017)0046Boj proti terorizmu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV o boji proti terorizmu (COM(2015)0625 – C8-0386/2015 – 2015/0281(COD))P8_TC1-COD(2015)0281Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 16. februára 2017 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/... o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV a mení rozhodnutie Rady 2005/671/SVV

428

2018/C 252/44

P8_TA(2017)0047Posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach s použitím príslušných databáz ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 562/2006, pokiaľ ide o posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach s použitím príslušných databáz (COM(2015)0670 – C8-0407/2015 – 2015/0307(COD))P8_TC1-COD(2015)0307Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 16. februára 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/399, pokiaľ ide o posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach s použitím príslušných databáz

431

---

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultácia |
| --- | --- |
| *** | Súhlas |
| ***I | Riadny legislatívny postup: prvé čítanie |
| ***II | Riadny legislatívny postup: druhé čítanie |
| ***III | Riadny legislatívny postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultácia

***

Súhlas

***I

Riadny legislatívny postup: prvé čítanie

***II

Riadny legislatívny postup: druhé čítanie

***III

Riadny legislatívny postup: tretie čítanie

(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)

Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu:

Nové časti textu sa označujú
  hrubou kurzívou
  . Vypustené časti textu sa označujú symbolom ▌ alebo sa prečiarknu. V prípade nahradenia sa nový text vyznačí
  hrubou kurzívou
  a nahradený text sa vymaže alebo sa prečiarkne.

hrubou kurzívou

hrubou kurzívou

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

18.7.2018

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/1

---

EURÓPSKY PARLAMENT

ZASADANIE 2016 – 2017

Schôdza 1. a 2. februára 2017

Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v 
  Ú. v. EÚ C 397, 23.11.2017
  .

PRIJATÉ TEXTY

Schôdza 13. až 16. februára 2017

Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v 
  Ú. v. EÚ C 407, 30.11.2017
  .

PRIJATÉ TEXTY

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Štvrtok 2. februára 2017

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/2

---

P8_TA(2017)0012

Integrovaný prístup k politike v oblasti športu: dobrá správa, dostupnosť a čestnosť

Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o integrovanom prístupe k politike v oblasti športu: dobrá správa, dostupnosť a čestnosť (2016/2143(INI))

(2018/C 252/01)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 165 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom sa vymedzujú účely politiky EÚ v oblasti športu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 165 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom sa vymedzujú účely politiky EÚ v oblasti športu,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. januára 2011 s názvom Rozvíjanie európskeho rozmeru v športe (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. januára 2011 s názvom Rozvíjanie európskeho rozmeru v športe (COM(2011)0012),

| — | so zreteľom na správu skupiny expertov EÚ pre dobrú správu na tému Zásady dobrej správy v športe v EÚ z októbra 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu skupiny expertov EÚ pre dobrú správu na tému Zásady dobrej správy v športe v EÚ z októbra 2013,

| — | so zreteľom na správu skupiny na vysokej úrovni pre masový šport na tému Masový šport formuje Európu z júna 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu skupiny na vysokej úrovni pre masový šport na tému Masový šport formuje Európu z júna 2016,

| — | so zreteľom na správu skupiny na vysokej úrovni o športovej diplomacii z júna 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu skupiny na vysokej úrovni o športovej diplomacii z júna 2016,

| — | so zreteľom na program Erasmus+, ktorého cieľom je bojovať proti cezhraničným hrozbám pre čestnosť športu, presadzovať a podporovať dobrú správu v športe, dvojité kariéry športovcov a dobrovoľnícke činnosti v športe, spolu so sociálnym začlenením a rovnakými príležitosťami, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na program Erasmus+, ktorého cieľom je bojovať proti cezhraničným hrozbám pre čestnosť športu, presadzovať a podporovať dobrú správu v športe, dvojité kariéry športovcov a dobrovoľnícke činnosti v športe, spolu so sociálnym začlenením a rovnakými príležitosťami,

| — | so zreteľom na Bielu knihu Komisie o športe (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Bielu knihu Komisie o športe (COM(2007)0391),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. júna 2015 o nedávnych odhaleniach prípadov korupcie na vysokej úrovni vo FIFA (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. júna 2015 o nedávnych odhaleniach prípadov korupcie na vysokej úrovni vo FIFA (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 23. októbra 2013 o organizovanej trestnej činnosti, korupcii a praní špinavých peňazí: odporúčania týkajúce sa opatrení a iniciatív, ktoré sa majú vykonať (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. októbra 2013 o organizovanej trestnej činnosti, korupcii a praní špinavých peňazí: odporúčania týkajúce sa opatrení a iniciatív, ktoré sa majú vykonať (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. septembra 2013 o online hazardných hrách na vnútornom trhu (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. septembra 2013 o online hazardných hrách na vnútornom trhu (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2013 o ovplyvňovaní výsledkov zápasov a korupcii v športe (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2013 o ovplyvňovaní výsledkov zápasov a korupcii v športe (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 2. februára 2012 o európskom rozmere v športe (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 2. februára 2012 o európskom rozmere v športe (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. mája 2008 o Bielej knihe o športe (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. mája 2008 o Bielej knihe o športe (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 29. marca 2007 o budúcnosti profesionálneho futbalu v Európe (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 29. marca 2007 o budúcnosti profesionálneho futbalu v Európe (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. júna 2010 o športových agentoch hráčov (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. júna 2010 o športových agentoch hráčov (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. novembra 2013 na tému Katar: situácia migrujúcich pracovníkov (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. novembra 2013 na tému Katar: situácia migrujúcich pracovníkov (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o úlohe medzikultúrneho dialógu, kultúrnej rozmanitosti a vzdelávania pri propagovaní základných hodnôt EÚ (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o úlohe medzikultúrneho dialógu, kultúrnej rozmanitosti a vzdelávania pri propagovaní základných hodnôt EÚ (10),

| — | so zreteľom na závery Rady z 31. mája 2016 o posilnení čestnosti, transparentnosti a dobrej správy v súvislosti s významnými športovými podujatiami, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 31. mája 2016 o posilnení čestnosti, transparentnosti a dobrej správy v súvislosti s významnými športovými podujatiami,

| — | so zreteľom na závery Rady z 26. mája 2015 o maximalizácii úlohy masového športu pri rozvíjaní prierezových zručností najmä medzi mladými ľuďmi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 26. mája 2015 o maximalizácii úlohy masového športu pri rozvíjaní prierezových zručností najmä medzi mladými ľuďmi,

| — | so zreteľom na uznesenie Rady z 21. mája 2014 o pracovnom pláne Európskej únie pre šport na roky 2014 – 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Rady z 21. mája 2014 o pracovnom pláne Európskej únie pre šport na roky 2014 – 2017,

| — | so zreteľom na závery Rady z 26. novembra 2013 o príspevku športu k hospodárstvu EÚ, najmä pokiaľ ide o riešenie nezamestnanosti mladých ľudí a sociálne začleňovanie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 26. novembra 2013 o príspevku športu k hospodárstvu EÚ, najmä pokiaľ ide o riešenie nezamestnanosti mladých ľudí a sociálne začleňovanie,

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady z 25. novembra 2013 o podpore zdraviu prospešných pohybových aktivít vo všetkých sektoroch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady z 25. novembra 2013 o podpore zdraviu prospešných pohybových aktivít vo všetkých sektoroch,

| — | so zreteľom na závery Rady z 18. novembra 2010 o úlohe športu ako zdroji a hybnej sily aktívneho sociálneho začleňovania (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 18. novembra 2010 o úlohe športu ako zdroji a hybnej sily aktívneho sociálneho začleňovania (11),

| — | so zreteľom na Dohovor Rady Európy z 3. júla 2016 o prístupe k integrovanej ochrane, bezpečnosti a službe na futbalových zápasoch a iných športových podujatiach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Rady Európy z 3. júla 2016 o prístupe k integrovanej ochrane, bezpečnosti a službe na futbalových zápasoch a iných športových podujatiach,

| — | so zreteľom na Dohovor Rady Európy z 18. septembra 2014 o manipulácii športových súťaží, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Rady Európy z 18. septembra 2014 o manipulácii športových súťaží,

| — | so zreteľom na judikatúru Súdneho dvora a Všeobecného súdu Európskej únie, ako aj rozhodnutia Komisie v oblasti športu, uzatvárania stávok a hazardných hier, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na judikatúru Súdneho dvora a Všeobecného súdu Európskej únie, ako aj rozhodnutia Komisie v oblasti športu, uzatvárania stávok a hazardných hier,

| — | so zreteľom na globálny program 2030 zameraný na ciele trvalo udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálny program 2030 zameraný na ciele trvalo udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na článok 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0381/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0381/2016),

| A. | keďže nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy v roku 2009 Európska únia získala v oblasti športu osobitnú právomoc vytvárať a uplatňovať koordinovanú politiku EÚ v oblasti športu podporovanú z osobitného rozpočtového riadka a rozvíjať spoluprácu s medzinárodnými orgánmi v oblasti športu, s ohľadom na osobitný charakter športu a rešpektovanie autonómie riadiacich štruktúr v športe; |
| --- | --- |

A.

keďže nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy v roku 2009 Európska únia získala v oblasti športu osobitnú právomoc vytvárať a uplatňovať koordinovanú politiku EÚ v oblasti športu podporovanú z osobitného rozpočtového riadka a rozvíjať spoluprácu s medzinárodnými orgánmi v oblasti športu, s ohľadom na osobitný charakter športu a rešpektovanie autonómie riadiacich štruktúr v športe;

| B. | keďže šport zohráva významnú úlohu v živote miliónov občanov EÚ; keďže amatérsky a profesionálny šport sa neobmedzuje len na oblasť atletických schopností, športových výkonov a súťaží, ale predstavuje aj významný sociálny, vzdelávací, hospodársky, kultúrny a zjednocovací prínos pre hospodárstvo a spoločnosť EÚ, ako aj pre strategické ciele a sociálne hodnoty EÚ; |
| --- | --- |

B.

keďže šport zohráva významnú úlohu v živote miliónov občanov EÚ; keďže amatérsky a profesionálny šport sa neobmedzuje len na oblasť atletických schopností, športových výkonov a súťaží, ale predstavuje aj významný sociálny, vzdelávací, hospodársky, kultúrny a zjednocovací prínos pre hospodárstvo a spoločnosť EÚ, ako aj pre strategické ciele a sociálne hodnoty EÚ;

| C. | keďže šport predstavuje veľké a rýchlo sa rozvíjajúce odvetvie hospodárstva EÚ a významne prispieva k rastu, zamestnanosti a spoločnosti, a to aj na miestnej úrovni, pričom jeho pridaná hodnota a vplyv na zamestnanosť prekračujú priemernú mieru rastu; keďže zamestnanosť súvisiaca so športom sa odhaduje na 3,51 % celkovej zamestnanosti v EÚ a podiel hrubej pridanej hodnoty súvisiacej so športom na 294 miliárd EUR (2,98 % celkovej hrubej pridanej hodnoty EÚ); |
| --- | --- |

C.

keďže šport predstavuje veľké a rýchlo sa rozvíjajúce odvetvie hospodárstva EÚ a významne prispieva k rastu, zamestnanosti a spoločnosti, a to aj na miestnej úrovni, pričom jeho pridaná hodnota a vplyv na zamestnanosť prekračujú priemernú mieru rastu; keďže zamestnanosť súvisiaca so športom sa odhaduje na 3,51 % celkovej zamestnanosti v EÚ a podiel hrubej pridanej hodnoty súvisiacej so športom na 294 miliárd EUR (2,98 % celkovej hrubej pridanej hodnoty EÚ);

| D. | keďže šport nie je len rastúcou hospodárskou realitou, ale aj spoločenským javom, ktorý významne prispieva k strategickým cieľom a sociálnym hodnotám Európskej únie, ako sú tolerancia, solidarita, prosperita, mier, dodržiavanie ľudských práv a porozumenie medzi národmi a kultúrami; |
| --- | --- |

D.

keďže šport nie je len rastúcou hospodárskou realitou, ale aj spoločenským javom, ktorý významne prispieva k strategickým cieľom a sociálnym hodnotám Európskej únie, ako sú tolerancia, solidarita, prosperita, mier, dodržiavanie ľudských práv a porozumenie medzi národmi a kultúrami;

| E. | keďže športovanie prispieva k lepšej kvalite života, predchádza chorobám a zohráva zásadnú úlohu pri posilňovaní osobného rozvoja a zdravotného stavu; |
| --- | --- |

E.

keďže športovanie prispieva k lepšej kvalite života, predchádza chorobám a zohráva zásadnú úlohu pri posilňovaní osobného rozvoja a zdravotného stavu;

| F. | keďže pre profesionálnych športovcov je dodržiavanie základných pracovných práv nevyhnutné; |
| --- | --- |

F.

keďže pre profesionálnych športovcov je dodržiavanie základných pracovných práv nevyhnutné;

| G. | keďže šport zároveň prispieva k integrácii ľudí a presahuje hranice rasy, náboženstva a etnickej príslušnosti; |
| --- | --- |

G.

keďže šport zároveň prispieva k integrácii ľudí a presahuje hranice rasy, náboženstva a etnickej príslušnosti;

| H. | keďže čestnosť v športe má rozhodujúci význam pre to, aby sa podporovala jeho dôveryhodnosť a atraktívnosť; |
| --- | --- |

H.

keďže čestnosť v športe má rozhodujúci význam pre to, aby sa podporovala jeho dôveryhodnosť a atraktívnosť;

| I. | keďže šport sa vyznačuje osobitným charakterom, ktorý vychádza z dobrovoľníckych štruktúr a ktorý je predpokladom jeho vzdelávacích a spoločenských funkcií; |
| --- | --- |

I.

keďže šport sa vyznačuje osobitným charakterom, ktorý vychádza z dobrovoľníckych štruktúr a ktorý je predpokladom jeho vzdelávacích a spoločenských funkcií;

| J. | keďže nedávne korupčné škandály v športe a v športových organizáciách na európskej a medzinárodnej úrovni poškodili dobré meno športu, čo podnietilo hlasy a otázky o naliehavej potrebe skutočnej a štrukturálnej reformy športových riadiacich orgánov a organizácií, pričom treba vziať do úvahy veľkú rozmanitosť športových štruktúr v rôznych európskych krajinách a skutočnosť, že športové organizácie sa zo svojej podstaty regulujú samy; |
| --- | --- |

J.

keďže nedávne korupčné škandály v športe a v športových organizáciách na európskej a medzinárodnej úrovni poškodili dobré meno športu, čo podnietilo hlasy a otázky o naliehavej potrebe skutočnej a štrukturálnej reformy športových riadiacich orgánov a organizácií, pričom treba vziať do úvahy veľkú rozmanitosť športových štruktúr v rôznych európskych krajinách a skutočnosť, že športové organizácie sa zo svojej podstaty regulujú samy;

| K. | keďže profesionálny aj masový šport zohrávajú kľúčovú úlohu v celosvetovej podpore mieru, dodržiavania ľudských práv a solidarity, prinášajú zdravotné a hospodárske výhody pre spoločnosť a majú zásadný význam pre posilňovanie základných hodnôt v oblasti vzdelávania a kultúry, ako aj pre podporu sociálneho začleňovania; |
| --- | --- |

K.

keďže profesionálny aj masový šport zohrávajú kľúčovú úlohu v celosvetovej podpore mieru, dodržiavania ľudských práv a solidarity, prinášajú zdravotné a hospodárske výhody pre spoločnosť a majú zásadný význam pre posilňovanie základných hodnôt v oblasti vzdelávania a kultúry, ako aj pre podporu sociálneho začleňovania;

| L. | keďže dobrá správa v športe by mala rešpektovať primeranú reguláciu športu prostredníctvom zásad účinného, transparentného, etického a demokratického riadenia, participatívnej správy, procesov a štruktúr za účasti zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

L.

keďže dobrá správa v športe by mala rešpektovať primeranú reguláciu športu prostredníctvom zásad účinného, transparentného, etického a demokratického riadenia, participatívnej správy, procesov a štruktúr za účasti zainteresovaných strán;

| M. | keďže športové organizácie sú zodpovedné za zabezpečenie vysokých noriem v oblasti riadenia a bezúhonnosti a mali by ich ďalej zvyšovať a dodržiavať za každých okolností s cieľom obnoviť dôveru občanov a zvýšiť vieru verejnosti v pozitívnu hodnotu športu; |
| --- | --- |

M.

keďže športové organizácie sú zodpovedné za zabezpečenie vysokých noriem v oblasti riadenia a bezúhonnosti a mali by ich ďalej zvyšovať a dodržiavať za každých okolností s cieľom obnoviť dôveru občanov a zvýšiť vieru verejnosti v pozitívnu hodnotu športu;

| N. | keďže vyvážené politiky, ktorých cieľom je zvýšenie finančnej transparentnosti, stability a čestnosti v športe sú kľúčové na zlepšenie finančných noriem a noriem v oblasti správy; |
| --- | --- |

N.

keďže vyvážené politiky, ktorých cieľom je zvýšenie finančnej transparentnosti, stability a čestnosti v športe sú kľúčové na zlepšenie finančných noriem a noriem v oblasti správy;

| O. | keďže európsky model organizovaného športu vychádza zo zásady teritoriality a štátnej príslušnosti s jednou federáciou pre každú disciplínu a mechanizmov solidarity medzi vrcholovým a masovým športom, ako aj zo systému postupu-zostupu, otvorených súťaží a prerozdeľovania finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

O.

keďže európsky model organizovaného športu vychádza zo zásady teritoriality a štátnej príslušnosti s jednou federáciou pre každú disciplínu a mechanizmov solidarity medzi vrcholovým a masovým športom, ako aj zo systému postupu-zostupu, otvorených súťaží a prerozdeľovania finančných prostriedkov;

| P. | keďže uznanie zásady jednej federácie pre každú športovú disciplínu je mimoriadne dôležité a vychádza zo spoločenského významu športu ako najlepšieho prostriedku na ochranu záujmov športu a prínosov, ktoré má pre spoločnosť; |
| --- | --- |

P.

keďže uznanie zásady jednej federácie pre každú športovú disciplínu je mimoriadne dôležité a vychádza zo spoločenského významu športu ako najlepšieho prostriedku na ochranu záujmov športu a prínosov, ktoré má pre spoločnosť;

| Q. | keďže je legitímne a pre všetky zainteresované strany potrebné požadovať, aby sa športové súťaže odohrávali a aby sa v nich rozhodovalo v súlade s medzinárodne uznanými pravidlami hry; |
| --- | --- |

Q.

keďže je legitímne a pre všetky zainteresované strany potrebné požadovať, aby sa športové súťaže odohrávali a aby sa v nich rozhodovalo v súlade s medzinárodne uznanými pravidlami hry;

| R. | keďže športové tribunály zohrávajú kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní univerzálnosti pravidiel hry, práva na spravodlivé rozhodovanie pri sporoch v športovej oblasti a dobrej správy, lebo sú tým najvhodnejším prostriedkom na urovnávanie sporov v športe, keďže dodržiavajú základné procesné a zákonné práva EÚ; |
| --- | --- |

R.

keďže športové tribunály zohrávajú kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní univerzálnosti pravidiel hry, práva na spravodlivé rozhodovanie pri sporoch v športovej oblasti a dobrej správy, lebo sú tým najvhodnejším prostriedkom na urovnávanie sporov v športe, keďže dodržiavajú základné procesné a zákonné práva EÚ;

| S. | keďže v odvetví športu a v zainteresovaných organizáciach sa točí čoraz viac peňazí, čo vedie k požiadavkám na lepšiu správu a transparentnosť; keďže šport ako hospodárska činnosť čelí sérii škandálov ovplyvňovania výsledkov zápasov súvisiacich s rôznou inou trestnou činnosťou a nezákonnými aktivitami, ako sú pranie špinavých peňazí, korupcia a úplatkárstvo; |
| --- | --- |

S.

keďže v odvetví športu a v zainteresovaných organizáciach sa točí čoraz viac peňazí, čo vedie k požiadavkám na lepšiu správu a transparentnosť; keďže šport ako hospodárska činnosť čelí sérii škandálov ovplyvňovania výsledkov zápasov súvisiacich s rôznou inou trestnou činnosťou a nezákonnými aktivitami, ako sú pranie špinavých peňazí, korupcia a úplatkárstvo;

| T. | keďže stále rozšírenejší doping zostáva hrozbou pre integritu a povesť športu, pretože porušuje jeho etické hodnoty a zásady, ako je fair play, a keďže doping vážne ohrozuje zdravie dotknutých športovcov, ktoré často závažne a nenávratne poškodzuje, a keďže boj s dopingom je otázkou verejného záujmu a verejného zdravia; |
| --- | --- |

T.

keďže stále rozšírenejší doping zostáva hrozbou pre integritu a povesť športu, pretože porušuje jeho etické hodnoty a zásady, ako je fair play, a keďže doping vážne ohrozuje zdravie dotknutých športovcov, ktoré často závažne a nenávratne poškodzuje, a keďže boj s dopingom je otázkou verejného záujmu a verejného zdravia;

| U. | keďže prejavy násilia, výtržníctva a diskriminácie namierené proti skupine osôb alebo členovi takejto skupiny v amatérskom alebo profesionálnom športe poškodzujú jeho dobré meno a odrádzajú divákov od návštevy športového podujatia; |
| --- | --- |

U.

keďže prejavy násilia, výtržníctva a diskriminácie namierené proti skupine osôb alebo členovi takejto skupiny v amatérskom alebo profesionálnom športe poškodzujú jeho dobré meno a odrádzajú divákov od návštevy športového podujatia;

| V. | keďže podpora športu pre ľudí s mentálnym alebo telesným postihnutím by mala byť kľúčovou prioritou na európskej, vnútroštátnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

V.

keďže podpora športu pre ľudí s mentálnym alebo telesným postihnutím by mala byť kľúčovou prioritou na európskej, vnútroštátnej a miestnej úrovni;

| W. | keďže účasť a zviditeľnenie žien v športe a na športových súťažiach treba zlepšiť; |
| --- | --- |

W.

keďže účasť a zviditeľnenie žien v športe a na športových súťažiach treba zlepšiť;

| X. | keďže športovci, najmä mladiství, čelia rastúcim ekonomickým tlakom a zaobchádza sa s nimi ako s komoditami, a preto musia byť chránení pred všetkými formami násilia a diskriminácie, ku ktorým môže dochádzať počas ich účasti na športových aktivitách; |
| --- | --- |

X.

keďže športovci, najmä mladiství, čelia rastúcim ekonomickým tlakom a zaobchádza sa s nimi ako s komoditami, a preto musia byť chránení pred všetkými formami násilia a diskriminácie, ku ktorým môže dochádzať počas ich účasti na športových aktivitách;

| Y. | keďže v kolektívnych športoch v Európe existuje rastúci, znepokojivý trend vlastníctva treťou stranou, keď hráčov, ktorí sú často veľmi mladí, čiastočne alebo úplne vlastnia súkromní investori, a tak sa viac nemôžu rozhodovať o budúcom smerovaní svojej kariéry; |
| --- | --- |

Y.

keďže v kolektívnych športoch v Európe existuje rastúci, znepokojivý trend vlastníctva treťou stranou, keď hráčov, ktorí sú často veľmi mladí, čiastočne alebo úplne vlastnia súkromní investori, a tak sa viac nemôžu rozhodovať o budúcom smerovaní svojej kariéry;

| Z. | keďže zlé postupy súvisiace s agentmi a prestupmi hráčov viedli k prípadom prania špinavých peňazí, podvodom a zneužívaniu mladistvých; |
| --- | --- |

Z.

keďže zlé postupy súvisiace s agentmi a prestupmi hráčov viedli k prípadom prania špinavých peňazí, podvodom a zneužívaniu mladistvých;

| AA. | keďže masový šport ponúka príležitosti na boj proti diskriminácii, posilnenie sociálneho začlenenia, súdržnosti a integrácie a významne prispieva k rozvoju prierezových zručností; |
| --- | --- |

AA.

keďže masový šport ponúka príležitosti na boj proti diskriminácii, posilnenie sociálneho začlenenia, súdržnosti a integrácie a významne prispieva k rozvoju prierezových zručností;

| AB. | keďže čoraz viac klubov sa pri zostavovaní svojich tímov spolieha najmä na trh s prestupmi, pričom by mali venovať viac pozornosti trénovaniu na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

AB.

keďže čoraz viac klubov sa pri zostavovaní svojich tímov spolieha najmä na trh s prestupmi, pričom by mali venovať viac pozornosti trénovaniu na miestnej úrovni;

| AC. | keďže šport sa považuje za základné právo pre všetkých a každý by mal mať rovnaké právo zapájať sa do pohybovej aktivity a športu; |
| --- | --- |

AC.

keďže šport sa považuje za základné právo pre všetkých a každý by mal mať rovnaké právo zapájať sa do pohybovej aktivity a športu;

| AD. | keďže celkovo pohybová aktivita stagnuje napriek jednoznačným dôkazom toho, že zlepšuje zdravie ľudí, a to vrátane duševného zdravia, a pohodu, v dôsledku čoho majú členské štáty výrazné úspory, pokiaľ ide o verejné výdavky na zdravotníctvo, a napriek rastúcemu trendu v oblasti rekreačných športov, ako je napríklad behanie, ktoré sa uskutočňuje mimo organizovanej štruktúry; |
| --- | --- |

AD.

keďže celkovo pohybová aktivita stagnuje napriek jednoznačným dôkazom toho, že zlepšuje zdravie ľudí, a to vrátane duševného zdravia, a pohodu, v dôsledku čoho majú členské štáty výrazné úspory, pokiaľ ide o verejné výdavky na zdravotníctvo, a napriek rastúcemu trendu v oblasti rekreačných športov, ako je napríklad behanie, ktoré sa uskutočňuje mimo organizovanej štruktúry;

| AE. | keďže športové podujatia a aktivity, a najmä významné medzinárodné súťaže, prezentujú prínosy športu a majú pozitívny sociálny, ekonomický a environmentálny vplyv; |
| --- | --- |

AE.

keďže športové podujatia a aktivity, a najmä významné medzinárodné súťaže, prezentujú prínosy športu a majú pozitívny sociálny, ekonomický a environmentálny vplyv;

| AF. | keďže národné tímy zohrávajú kľúčovú úlohu, nielen pokiaľ ide o posilňovanie národnej identity a inšpirovanie mladých športovcov k dosahovaniu najvyšších športových výkonov, ale aj pokiaľ ide o podporu solidarity s masovým športom; |
| --- | --- |

AF.

keďže národné tímy zohrávajú kľúčovú úlohu, nielen pokiaľ ide o posilňovanie národnej identity a inšpirovanie mladých športovcov k dosahovaniu najvyšších športových výkonov, ale aj pokiaľ ide o podporu solidarity s masovým športom;

| AG. | keďže ďalšie vzdelávanie a odborná príprava športovcov sú kľúčové pre ich prípravu na kariéru po skončení športovej dráhy; |
| --- | --- |

AG.

keďže ďalšie vzdelávanie a odborná príprava športovcov sú kľúčové pre ich prípravu na kariéru po skončení športovej dráhy;

| AH. | keďže investície do odbornej prípravy a vzdelávania mladých talentovaných športovcov a ich propagácia na miestnej úrovni sú dôležité pre dlhodobý rozvoj a spoločenskú úlohu športu; |
| --- | --- |

AH.

keďže investície do odbornej prípravy a vzdelávania mladých talentovaných športovcov a ich propagácia na miestnej úrovni sú dôležité pre dlhodobý rozvoj a spoločenskú úlohu športu;

| AI. | keďže dobrovoľníci sú hlavnou oporou organizovaného športu a zabezpečujú rozvoj a dostupnosť športových činností, najmä na miestnej úrovni; keďže navyše predstavuje ďalšiu výbornú možnosť odbornej prípravy pre mladých ľudí v medzinárodnom meradle a v súvislosti s programami spolupráce a rozvoja v oblastiach mimo územia EÚ, kde je potrebné posilniť sociálny dialóg a podporovať vonkajšiu politiku EÚ; |
| --- | --- |

AI.

keďže dobrovoľníci sú hlavnou oporou organizovaného športu a zabezpečujú rozvoj a dostupnosť športových činností, najmä na miestnej úrovni; keďže navyše predstavuje ďalšiu výbornú možnosť odbornej prípravy pre mladých ľudí v medzinárodnom meradle a v súvislosti s programami spolupráce a rozvoja v oblastiach mimo územia EÚ, kde je potrebné posilniť sociálny dialóg a podporovať vonkajšiu politiku EÚ;

| AJ. | keďže šport predstavuje vo svojom najširšom zmysle slova systém hodnôt komunity a tieto hodnoty sú základom spoločného jazyka, ktorý presahuje kultúrne a jazykové bariéry; keďže šport môže napomáhať a mal by sa považovať za príležitosť na posilňovanie dialógu a solidarity s tretími krajinami, na celosvetové presadzovanie ochrany základných ľudských práv a slobôd a na podporovanie vonkajšej politiky EÚ; |
| --- | --- |

AJ.

keďže šport predstavuje vo svojom najširšom zmysle slova systém hodnôt komunity a tieto hodnoty sú základom spoločného jazyka, ktorý presahuje kultúrne a jazykové bariéry; keďže šport môže napomáhať a mal by sa považovať za príležitosť na posilňovanie dialógu a solidarity s tretími krajinami, na celosvetové presadzovanie ochrany základných ľudských práv a slobôd a na podporovanie vonkajšej politiky EÚ;

| AK. | keďže porušovanie práv duševného vlastníctva športových organizácií vrátane digitálneho pirátstva, najmä nelicencovaný živý prenos športových podujatí, vzbudzujú vážne obavy o dlhodobé financovanie športu na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

AK.

keďže porušovanie práv duševného vlastníctva športových organizácií vrátane digitálneho pirátstva, najmä nelicencovaný živý prenos športových podujatí, vzbudzujú vážne obavy o dlhodobé financovanie športu na všetkých úrovniach;

| AL. | keďže slobodu tlače treba zabezpečiť na všetkých športových podujatiach; |
| --- | --- |

AL.

keďže slobodu tlače treba zabezpečiť na všetkých športových podujatiach;

| AM. | keďže šport môže prispievať k napĺňaniu cieľov stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

AM.

keďže šport môže prispievať k napĺňaniu cieľov stratégie Európa 2020;

Čestnosť a dobrá správa v športe

| 1. | opakuje, že boj proti korupcii v športe si vyžaduje nadnárodné úsilie a spoluprácu medzi všetkými zainteresovanými stranami vrátane verejných orgánov, orgánov presadzovania práva, športového odvetvia, športovcov a priaznivcov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva medzinárodné, európske a národné športové organizácie, aby sa zaviazali dodržiavať postupy dobrej správy a rozvíjať kultúru transparentnosti a udržateľné financovanie, a to zverejňovaním finančných záznamov a výkazov svojej činnosti vrátane povinnosti zverejňovania odmien špičkových manažérov a obmedzení trvania funkčného obdobia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zastáva názor, že rozvíjanie kultúry transparentnosti musí byť doplnené o lepšie rozdelenie právomocí v rámci športových riadiacich orgánov, lepšie rozdelenie medzi obchodnými a charitatívnymi činnosťami a lepší vnútorný samoregulačný postup s cieľom odhaľovať, vyšetrovať a postihovať športové trestné činy a nezákonné činnosti v rámci športových organizácií; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že dobrá správa, ktorá by mala byť prioritu v nasledujúcom pracovnom pláne EÚ pre šport, musí byť podmienkou autonómie športových organizácií v súlade so zásadami transparentnosti, zodpovednosti, rovnakých príležitostí, sociálneho začleňovania a demokracie vrátane náležitého zapojenia zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje potrebu politiky nulovej tolerancie korupcie a iných druhov trestnej činnosti v športe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že uplatňovanie zásad dobrej správy v športe spolu s monitorovaním, dohľadom a vhodnými právnymi prostriedkami je kľúčovým faktorom pomoci pri odstraňovaní korupcie a iných nekalých praktík; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu, členské štáty, športové organizácie a uchádzajúce sa subjekty, aby zabezpečili, aby sa pri uchádzaní o usporiadanie významných podujatí dodržiavali normy dobrej správy, ľudské a pracovné práva a demokratické zásady s cieľom zaručiť pozitívny sociálny, hospodársky a environmentálny vplyv na miestne spoločenstvá a zároveň rešpektovať rozmanitosť a tradície všetkých účastníkov, aby sa zabezpečil udržateľný odkaz a dôveryhodnosť športu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zastáva názor, že krajiny, ktoré sa uchádzajú o usporiadanie alebo usporadúvajú športové podujatia, musia uplatňovať sociálne, environmentálne a hospodársky zodpovedné plánovanie, organizovanie, vykonávanie, účasť a sledovanie týchto podujatí; vyzýva športové organizácie a krajiny, ktoré usporadúvajú takéto podujatia, aby sa vyhýbali neželaným zmenám v životnom prostredí miestnych obyvateľov vrátane vysídľovania miestneho obyvateľstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby zostavila určitý súbor záväzkov a preskúmala možnosť vytvoriť kódexy správania v oblasti dobrej správy a čestnosti v športe; zastáva názor, že by športové organizácie mali stanoviť transparentné pravidlá, etické normy a kódex správania pre svoje dozorné orgány, výkonné výbory a členov, ako aj operačné politiky a postupy, ktoré by zaručili nezávislosť a dodržiavanie zavedených pravidiel; je presvedčený, že preskúmanie nových nástrojov spolupráce medzi vládami, športovými organizáciami a EÚ pomôže pri riešení niektorých zo súčasných výziev v odvetví športu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby financovanie športu z verejných prostriedkov bolo podmienené dodržiavaním stanovených a verejne dostupných minimálnych noriem v oblasti správy, monitorovania a podávania správ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je presvedčený o tom, že zlepšenie dobrej správy a čestnosti v športe si vyžaduje zmenu postoja všetkých zainteresovaných strán; podporuje iniciatívy prijaté športovými organizáciami a inými zúčastnenými stranami na zlepšenie noriem správy v športe a prehĺbenie dialógu a spolupráce s miestnymi a národnými orgánmi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva športové organizácie, aby do roku 2018 predložili a následne riadne uplatnili konkrétne návrhy na zlepšenie noriem dobrej správy pre športové organizácie, riadiace orgány v oblasti športu a ich členské združenia a aby zverejnili výsledky; zdôrazňuje, že primerané monitorovanie je v tejto súvislosti kľúčové; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva členské štáty, aby stanovili špecifický trestný čin ovplyvňovania výsledkov zápasov a zabezpečili, aby ovplyvňovanie výsledkov zápasov a korupcia v športe boli predmetmi súdnych konaní a primeraných sankcií, pokiaľ sa tak ešte nestalo, pretože ovplyvňovanie výsledkov zápasov a manipulácia športových súťaží porušuje etiku a čestnosť športu a podlieha športovým sankciám ukladaným športovými orgánmi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poukazuje na to, že výzvy spojené s vyšetrovaním medzinárodných prípadov ovplyvňovania výsledkov zápasov si vyžadujú cezhraničnú výmenu informácií a spoluprácu medzi športovými orgánmi, štátnymi orgánmi a subjektmi pôsobiacimi v oblasti stávkovania v rámci vnútroštátnych platforiem s cieľom odhaľovať, vyšetrovať a stíhať ovplyvňovania výsledkov zápasov; vyzýva členské štáty, aby, ak tak ešte neurobili, zvážili vytvorenie špecializovaných prokuratúr zodpovedných za vyšetrovanie prípadov podvodov v športe; pripomína, že v štvrtej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí sa zavádza požiadavka, aby poskytovatelia hazardných hier dôkladne kontrolovali transakcie zahŕňajúce vysoké sumy; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naliehavo vyzýva Radu, aby našla riešenie, ktoré umožní EÚ a jej členským štátom podpísať a ratifikovať Dohovor Rady Európy o manipulácii športových súťaží, s cieľom ratifikovať ho a plne uplatňovať, a nalieha na Komisiu, aby podporovala a uľahčovala tento proces a zabezpečila, aby sa prijali účinné následné opatrenia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripomína Komisii jej sľub vydať odporúčanie o výmene najlepších postupov pri predchádzaní a boji proti ovplyvňovaniu výsledkov zápasov v súvislosti so stávkami a naliehavo vyzýva Komisiu, aby toto odporúčanie okamžite zverejnila; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby posilnila svoje medziinštitucionálne väzby s Radou Európy a aby následne vypracovala koordinované operačné programy, prostredníctvom ktorých sa zabezpečí čo najefektívnejšie využívanie zdrojov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podporuje a ďalej nabáda na prevenciu, vzdelávanie, osvetové a informačné programy, ktoré by športovcom, trénerom, funkcionárom a zainteresovaným stranám na všetkých úrovniach poskytovali poradenstvo o hrozbe manipulácie s výsledkami zápasov, dopingu a ďalších otázok týkajúcich sa čestnosti vrátane rizík, ktoré môžu prinášať, a o spôsoboch, ako môžu nahlasovať pochybné prístupy; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby navrhli konkrétne opatrenia, ako sú pilotné programy a projekty, ktoré by boli zahrnuté do budúceho pracovného plánu EÚ a kládli by si za cieľ zabezpečiť, aby sa mladým ľuďom dostalo občianskej výchovy v oblasti športu v čo najnižšom veku; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Európsku komisiu, aby naďalej podporovala antidopingové projekty prostredníctvom programu Erasmus+ a zároveň posudzovala jeho vplyv a zabezpečovala, aby užitočným spôsobom dopĺňal existujúce systémy financovania v rámci antidopingovej politiky; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva Európsku komisiu, aby prostredníctvom programu Erasmus+ podporovala dobrú správu v projektoch riadenia v oblasti športu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva členské štáty, aby podporovali dopingové kontroly, vnútroštátne testovacie programy a právne predpisy umožňujúce koordináciu a výmenu informácií medzi štátnymi orgánmi, športovými organizáciami a antidopingovými agentúrami; vyzýva členské štáty, aby umožnili týmto agentúram zaviesť rozsiahle programy monitorovania v oblasti dopingu a spracúvať údaje a vymieňať si ich v súlade so súčasnými a budúcimi pravidlami EÚ v oblasti ochrany údajov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pripomína význam Svetovej antidopingovej agentúry (WADA) pre monitorovanie a koordináciu antidopingových politík a pravidiel po celom svete; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby úzko spolupracovali s agentúrou WADA a Radou Európy s cieľom účinnejšie predchádzať dopingu a bojovať proti nemu posilnením právnych a politických záväzkov Svetového antidopingového kódexu (WADAC); vyzýva EÚ, aby nabádala k výmene informácií a najlepších postupov v oblasti zdravia a politík prevencie v rámci boja proti dopingu na celom svete; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu a Radu, aby podporovali a uľahčovali rokovania o dohodách medzi krajinami, na základe ktorých by mohli riadne autorizované tímy na kontrolu dopingu z iných krajín vykonávať testovanie, pričom by v súlade s medzinárodným dohovorom proti dopingu v športe rešpektovali základné práva športovcov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zastáva názor, že doping je čoraz väčším problémom aj v odvetví rekreačného športu, kde sú potrebné vzdelávacie a informačné kampane a skúsení a profesionálni inštruktori a tréneri, ktorí by pomáhali podporovať zdravé správanie týkajúce sa dopingu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby úzko spolupracovali s agentúrou WADA a Radou Európy pri vymedzení politiky na ochranu oznamovateľov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nabáda športové organizácie a vnútroštátne verejné orgány, aby vytvárali koordinované antidopingové systémy na cezhraničné monitorovanie a aby prijali konkrétne opatrenia proti výrobe nelegálnych látok zvyšujúcich výkonnosť a obchodovaniu s týmito látkami v športovom svete; |
| --- | --- |

26.

| 27. | víta nový Dohovor Rady Európy o integrovanej bezpečnosti, ochrane a službách prístupu na futbalových zápasoch a iných športových podujatiach a nalieha na členské štáty, aby ho bezodkladne podpísali a ratifikovali; opätovne predkladá návrh na zavedenie vzájomného uznávania zákazov vstupu na štadióny v Európe a výmeny súvisiacich údajov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala spôsoby, ako si prostredníctvom existujúcich sietí vymieňať informácie o násilí v športe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konštatuje, že hrozba terorizmu si vyžaduje nové úsilie na zabezpečenie prevádzkovej ochrany a bezpečnosti počas športových podujatí; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že športové orgány by mali nezávislým spravodajským médiám zabezpečiť potrebný prístup a príležitosti na zhromažďovanie správ na všetkých športových podujatiach, aby si mohli plniť svoju úlohu dôležitých a kritických pozorovateľov športových podujatí a administratívy v oblasti športu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | dôrazne odsudzuje akékoľvek formy diskriminácie v športe, na ihrisku aj mimo neho, a zdôrazňuje potrebu predchádzať takémuto správaniu na všetkých úrovniach, zlepšiť nahlasovanie a monitorovanie takýchto incidentov a podporovať základné hodnoty, ako sú rešpekt, priateľstvo, tolerancia a fair play; zastáva názor, že športové organizácie dodržiavajúce vysoké normy dobrej správy sú schopné lepšie propagovať spoločenskú úlohu športu a bojovať proti rasizmu, diskriminácii a násiliu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pripomína potrebu posilniť boj proti obchodovaniu s ľuďmi v športe, najmä obchodovaniu s deťmi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | víta dobré samoregulačné postupy, ako je napríklad iniciatíva finančnej fair play, keďže podnecujú ekonomickejšiu racionálnosť a lepšie normy finančného hospodárenia v profesionálnom športe so zameraním na dlhodobú perspektívu namiesto tej krátkodobej, čím prispievajú k zdravému a udržateľnému rozvoju športu v Európe; zdôrazňuje, že iniciatíva finančnej fair play prispela k lepším normám finančného riadenia a mala by sa preto dôrazne uplatňovať; |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta transparentné a udržateľné investície do športu a športových organizácií za predpokladu, že podliehajú prísnym kontrolám a požiadavkám na zverejňovanie a nepoškodzujú čestnosť súťaží a športovcov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | považuje model vlastníctva, v ktorom si členovia klubov zachovávajú kontrolu nad klubom (podľa pravidla 50 + 1), za najlepší postup v EÚ a vyzýva členské štáty, športové riadiace orgány, národné federácie a ligy, aby začali konštruktívny dialóg a výmenu názorov, pokiaľ ide o tento model; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že športovci, a najmä maloletí, musia byť chránení pred nekalými praktikami, ako je vlastníctvo treťou stranou, ktoré vyvolávajú početné otázky v oblasti čestnosti a širšie etické obavy; podporuje rozhodnutia riadiacich orgánov zakázať vlastníctvo hráčov treťou stranou a vyzýva Komisiu, aby zvážila zákaz vlastníctva hráčov treťou stranou v rámci právnych predpisov EÚ a vyzýva členské štáty, aby prijali doplňujúce opatrenia na riešenie práv športovcov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | domnieva sa, že opätovné posúdenie pravidiel na podporu miestnych hráčov sa vyžaduje s cieľom rozšíriť príležitosti pre mladých talentovaných hráčov, aby mohli hrať v prvých tímoch svojich klubov, čím by sa zlepšila konkurenčná rovnováha v celej Európe; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva riadiace orgány a vnútroštátne orgány na všetkých úrovniach, aby prijali opatrenia, ktoré by zaručili kompenzáciu pre tréningové kluby s cieľom podnecovať nábor a tréning mladých hráčov v súlade s rozsudkom Súdneho dvora vo veci Bernard zo 16. marca 2010; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potvrdzuje svoju podporu európskemu modelu organizovaných športov, v ktorom zohrávajú hlavnú úlohu federácie, pretože zabezpečuje rovnováhu medzi mnohými odlišnými záujmami všetkých zainteresovaných strán, akými sú športovci, hráči, kluby, ligy, združenia a dobrovoľníci, s vhodným a demokratickým zastúpením a mechanizmami na zabezpečenie transparentnosti v rozhodovacom procese a s otvorenou súťažou založenou na športových výkonoch; vyzýva k väčšej finančnej solidarite na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

39.

| 40. | víta každoročné športové fórum EÚ, ktoré podporuje dialóg so zainteresovanými stranami z medzinárodných a európskych športových federácií, olympijského hnutia, európskych a národných zastrešujúcich športových organizácií a iných organizácií spojených so športom; poukazuje na to, že treba ešte viac zlepšiť štruktúru dialógu so zainteresovanými stranami, funkcie fóra a opatrenia prijímané v nadväznosti na diskusiu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | víta úsilie Komisie a všetkých zainteresovaných strán o podporu sociálneho dialógu v športe, ktorý je vynikajúcou príležitosťou zabezpečiť rovnováhu medzi základnými a pracovnými právami športovcov a hospodárskou povahou športu, a to zapojením všetkých zainteresovaných strán vrátane sociálnych partnerov do diskusie a uzatvárania dohôd; uznáva povinnosť športových organizácii zaviazať sa k rozvíjaniu kultúry transparentnosti; trvá na tom, aby EÚ aktívne podporovala minimálne pracovné normy pre profesionálnych športovcov v celej Európe; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opätovne vyzýva na zriadenie registrov transparentnosti pre platby pre športových agentov, ktoré by sa opierali o účinný monitorovací systém, ako je klíringové centrum pre platby a primerané sankcie, ktoré by ukladali príslušné športové orgány, a to v spolupráci s príslušnými verejnými orgánmi a s cieľom bojovať proti nekalým praktikám agentov; opätovne žiada zavedenie licencií pre športových agentov a ich registrácie a stanovenie minimálnej úrovne kvalifikácie; vyzýva Komisiu, aby nadviazala na závery svojej štúdie o športových agentoch v Európskej únii, najmä pokiaľ ide o poznámku, že agenti zohrávajú kľúčovú úlohu vo finančných tokoch, ktoré často nie sú transparentné, a tým sú náchylní vykonávať nezákonnú činnosť; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je presvedčený, že integrovaný prístup k rodovej rovnosti v športe môže pomôcť predchádzať stereotypom a vytvárať priaznivé spoločenské prostredie pre všetkých; víta iniciatívy, ktoré podporujú rodovú rovnosť a vyrovnané zastúpenie na rozhodovacích pozíciách v športe, umožňujú športovkyniam zosúladenie ich rodinného a profesionálneho športového života a usilujú sa o zmenšovanie rodového rozdielu v platoch a vo výške odmien, ako aj akýchkoľvek stereotypov a obťažovania v športe; vyzýva športové organizácie, aby venovali osobitnú pozornosť rodovému rozmeru podporovaním účasti žien v športe; |
| --- | --- |

43.

Sociálne začleňovanie, sociálna funkcia a dostupnosť športu

| 44. | je presvedčený, že investovanie do športu nám pomôže vybudovať zjednotené a inkluzívne spoločnosti, odstrániť prekážky a umožniť ľuďom rešpektovať sa navzájom prostredníctvom stavania mostov medzi kultúrami a etnickými a sociálnymi rozdielmi a podporovať pozitívne posolstvo spoločných hodnôt, ako sú vzájomný rešpekt, tolerancia, súcit, vedenie, rovnosť príležitostí a zásada právneho štátu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | víta nadnárodné športové podujatia, ktoré sa doteraz konali v rôznych európskych krajinách, keďže prispievajú k podpore kľúčových spoločných hodnôt EÚ, ako sú pluralita, tolerancia, spravodlivosť, rovnosť a solidarita; pripomína, že športové aktivity a podujatia podporujú cestovný ruch v rámci európskych miest a území; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzdvihuje hodnotu prierezových zručností získaných prostredníctvom športu ako súčasti neformálneho a informálneho vzdelávania a naďalej zdôrazňuje súvislosť medzi zamestnateľnosťou, vzdelávaním a odbornou prípravou v športe; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdôrazňuje úlohu športu pri začleňovaní a integrácii znevýhodnených skupín; víta iniciatívy poskytujúce utečencom, migrantom a žiadateľom o azyl možnosť súťažiť na športových súťažiach; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdôrazňuje význam vzdelávania prostredníctvom športu a potenciál športu pomáhať sociálne zraniteľným mladistvým nájsť opäť správnu cestu; uznáva význam masového športu v oblasti prevencie radikalizácie a boja proti nej a nabáda k iniciatívam v tejto oblasti a podporuje ich; víta dva pilotné projekty, ktoré prijal Európsky parlament: Šport ako nástroj integrácie a sociálneho začleňovania utečencov a Monitorovanie a koučovanie prostredníctvom športu zamerané na mladistvých, ktorým hrozí riziko radikalizácie; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripomína, že mladí európski športovci často čelia výzve, ako skombinovať svoju športovú kariéru so vzdelávaním a prácou; uznáva, že vyššie vzdelanie a odborná príprava sú kľúčové pre maximalizáciu budúceho začlenenia vrcholových športovcov do trhu práce; podporuje zavádzanie efektívnych systémov dvojitej kariéry s minimálnymi nárokmi na kvalitu a zodpovedajúce monitorovanie pokroku programov týkajúcich sa dvojaký kariéry v Európe, ako aj poskytovanie poradenských služieb v oblasti kariéry prostredníctvom dohôd s univerzitami či vysokými školami; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uľahčovali cezhraničnú mobilitu športovcov, zosúladili uznávanie kvalifikácií v oblasti športu a vzdelávania vrátane neformálneho a informálneho vzdelania získaného prostredníctvom športu a rozšírili výmenu osvedčených postupov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdôrazňuje potrebu zabezpečiť udržateľnú finančnú podporu pre výmenné programy EÚ zamerané na dvojitú kariéru prostredníctvom kapitoly Šport v programe Erasmus+na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni; vyzýva členské štáty, aby v spolupráci so vzdelávacími inštitúciami podporovali cezhraničnú výmenu športovcov a poskytovali im prístup k športovým štipendiám; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podporuje mobilitu koučov a ďalších poskytovateľov služieb (ako sú napríklad fyzioterapeuti a poradcovia v oblasti dvojitej kariéry) a výmenu osvedčených postupov so zameraním na uznávanie kvalifikácií a technických inovácií; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva športové organizácie, aby spolu s členskými štátmi podporovali minimálne normy pre koučov, ktoré zahŕňajú kontroly záznamov vedených v registri trestov, odbornú prípravu v oblasti ochrany maloletých a zraniteľných dospelých, ako aj v oblasti predchádzania dopingu a ovplyvňovania výsledkov zápasov a boja proti nim; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdôrazňuje, že podľa Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) je nedostatočná pohybová aktivita štvrtým najčastejším rizikovým faktorom celosvetovej úmrtnosti, ktorá má značný priamy a nepriamy sociálny a hospodársky vplyv na členské štáty a ich náklady; je znepokojený skutočnosťou, že bez ohľadu na značné náklady vynaložené na podporu pohybovej aktivity a napriek jej výraznému vplyvu na všeobecný zdravotný stav úroveň pohybovej aktivity v niektorých členských štátoch klesá; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva športové organizácie a členské štáty, aby spolupracovali na podpore zamestnanosti a mobility koučov, ktorí sa snažia pracovať v celej EÚ, prostredníctvom záväzku zabezpečovať kvalitu kontrol trénerských kompetencií a noriem v oblasti kvalifikácií a odbornej prípravy; |
| --- | --- |

54.

| 55. | povzbudzuje členské štáty a Komisiu k tomu, aby spravili z pohybovej aktivity politickú prioritu v nasledujúcom pracovnom pláne EÚ pre šport, a to najmä pre mladých ľudí a zraniteľné spoločenstvá zo sociálne znevýhodnených oblastí, kde je zapájanie sa do pohybových aktivít nízke; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzýva medzinárodné a národné federácie a ďalších poskytovateľov vzdelávania, aby zabezpečili, aby sa otázky týkajúce sa čestnosti v športe zahrnuli do učebných osnov v rámci kvalifikácií v oblasti športového koučingu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zdôrazňuje, že podpora telesnej výchovy na školách je pre deti základným východiskom na získavanie životných zručností, postojov, hodnôt, poznatkov a pochopenia, ako aj celoživotného zapájania sa do pohybových aktivít; pripomína, že účasť na športových aktivitách na univerzitách, ako aj účasť starších ľudí zohráva kľúčovú úlohu pri zachovaní zdravého životného štýlu a podporovaní sociálnej interakcie; |
| --- | --- |

57.

| 58. | berie ohľad na skutočnosť, že obyvateľstvo EÚ starne a že je preto potrebné venovať osobitnú pozornosť priaznivému vplyvu, ktorý môže mať pohybová aktivita na zdravie a pohodu starších ľudí; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdôrazňuje skutočnosť, že šport a pohybová aktivita by sa mali lepšie propagovať v rôznych politických sektoroch; nabáda miestne orgány a obce v celej Európe, aby podporovali rovnaký prístup k pohybovým aktivitám; odporúča členským štátom a Komisii, aby prostredníctvom primeraných politík a programov v oblasti zdravia zameraných na každodenný život podnecovali občanov k pravidelnejším pohybovým aktivitám; |
| --- | --- |

59.

| 60. | nabáda členské štáty, aby vo vyššej miere podporovali šport v sociálne vylúčených skupinách a medzi ľuďmi žijúcimi v sociálne znevýhodnených oblastiach, kde je zapájanie sa do pohybových aktivít nízke, a aby posilnili spoluprácu s MVO a školami aktívnymi v tejto oblasti, najmä pri územnom plánovaní a výstavbe športových zariadení, aby sa zohľadnili osobitné potreby verejnosti a najmä zraniteľných skupín; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili úplný a rovnaký prístup k verejným športovým zariadeniam vo všetkých oblastiach a aby podporovali zakladanie nových športových klubov najmä vo vidieckych a znevýhodnených mestských oblastiach; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdôrazňuje, že ľudia so zdravotným postihnutím by mali mať rovnaký prístup ku všetkým športovým zariadeniam, ako aj k dopravným prostriedkom a ďalšiemu vybaveniu – vrátane kompetentných podporných zamestnancov – ktoré tento prístup vyžaduje, a vyzýva na väčšiu integráciu všetkých zložiek týkajúcich sa športu v súlade so zásadou, že športové zariadenia by mala byť prístupné všetkým; naliehavo vyzýva členské štáty, aby vykonávali inkluzívne športové programy pre osoby so zdravotným postihnutím na školách a univerzitách vrátane poskytovania vyškolených trénerov a prispôsobených programov pohybovej aktivity, a to už na nižšej úrovni na školách, aby sa žiaci a študenti so zdravotným postihnutím mohli zapájať do hodín telesnej výchovy a mimoškolských športových aktivít; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uznáva zásadnú úlohu medzinárodných paraolympijských hier pri zvyšovaní informovanosti, boji proti diskriminácii a podporovaní prístupu k športu pre osoby so zdravotným postihnutím; vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie o začlenenie osôb so zdravotným postihnutím do športových aktivít a zvýšili viditeľnosť a vysielanie paraolympijských hier a iných súťaží zahŕňajúcich športovcov so zdravotným postihnutím vo verejných médiách; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby zabezpečili, aby deti športovali v bezpečnom prostredí; |
| --- | --- |

63.

| 64. | víta iniciatívy prijaté na podporu začleňovania, integrity a dostupnosti v športe prostredníctvom používania nových technológií a inovácií; |
| --- | --- |

64.

| 65. | víta úspech Európskeho týždňa športu, ktorého cieľom je podporovať športové a pohybové aktivity a zdravší životný štýl pre všetkých v celej Európe bez ohľadu na vek, pôvod alebo fyzickú kondíciu, a vyzýva všetky inštitúcie EÚ a členské štáty, aby naďalej podporovali túto iniciatívu a súčasne zabezpečili, aby bola prístupná čo najširšiemu publiku najmä na školách; |
| --- | --- |

65.

| 66. | domnieva sa, že tradičné športy sú súčasťou európskeho kultúrneho dedičstva; |
| --- | --- |

66.

| 67. | víta štúdiu Komisie o špecifickom charaktere športu; vyzýva Komisiu a športové organizácie, aby zvážili ďalšie kroky na rozvíjanie špecifického charakteru športu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | zdôrazňuje, že financovanie je dôležitým nástrojom politiky EÚ používaným na zlepšovanie kľúčových oblastí činnosti EÚ v rámci športu; vyzýva Komisiu, aby pridelila viac rozpočtových prostriedkov na šport v rámci programu Erasmus+ so zameraním na masový šport a vzdelávanie a zvýšila jeho viditeľnosť a dostupnosť s cieľom zlepšiť začleňovanie športu do ostatných programov financovania, ako sú napríklad európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) alebo program v oblasti zdravia; vyzýva na lepšiu komunikáciu medzi Komisiou a členskými štátmi s cieľom efektívnejšie využiť tieto prostriedky a znížiť na minimum administratívnu záťaž pre masové športové organizácie; |
| --- | --- |

68.

| 69. | nabáda členské štáty a Komisiu, aby podporovali opatrenia a programy presadzujúce mobilitu, účasť, vzdelávanie, rozvoj zručností a odbornú prípravu dobrovoľníkov v športe, ako aj uznanie ich práce; odporúča výmenu osvedčených postupov v oblasti dobrovoľníckej činnosti prostredníctvom podania pomocnej ruky, pokiaľ ide o podporovanie nárastu pestovania športu a šírenie jeho kultúry, a to aj prostredníctvom položiek z programu Erasmus+; |
| --- | --- |

69.

| 70. | žiada Komisiu, aby vydala usmernenia o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci v športe a zohľadnila sociálne, kultúrne a vzdelávacie ciele s cieľom vytvoriť väčšiu právnu istotu; v tejto súvislosti sa domnieva, že žiadne športové organizácie, najmä masové športové organizácie, by nemali byť diskriminované, keď sa uchádzajú o financovanie z verejných prostriedkov na vnútroštátnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

70.

| 71. | považuje za veľmi dôležité, aby sa prostredníctvom mechanizmov finančnej solidarity v rámci športu vytvorilo potrebné prepojenie medzi profesionálnym a amatérskym športom; v tejto súvislosti víta príspevky z národných lotérií pre masový šport a nabáda členské štáty, aby od prevádzkovateľov stávkových kancelárií s licenciou vyžadovali povinné a spravodlivé finančné odvody pre masový šport a projekty zamerané na zlepšenie masového prístupu k športu s cieľom zabezpečiť jeho udržateľnosť, transparentnosť a vysledovateľnosť, a to ako doplnok k finančnému príspevku získanému z predaja mediálnych a vysielacích práv; |
| --- | --- |

71.

| 72. | tvrdí, že predaj televíznych práv na centralizovanom, exkluzívnom a územnom základe so spravodlivým rozdelením príjmov má zásadný význam pre udržateľné financovanie športu na všetkých úrovniach a zabezpečenie rovnakých podmienok; |
| --- | --- |

72.

| 73. | zdôrazňuje, že porušovanie práv duševného vlastníctva v športe predstavuje hrozbu pre jeho dlhodobé financovanie; |
| --- | --- |

73.

| 74. | odporúča členským štátom, aby zaviedli a aktívne využívali svoje daňové systémy na podporu oslobodenia od DPH, daňové úľavy a iné formy finančných stimulov v oblasti masového športu; uznáva, že pravidlá štátnej pomoci by sa nemali na takúto podporu uplatňovať; |
| --- | --- |

74.

| 75. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vyčlenili viac finančných prostriedkov na otváranie verejných športovísk a ihrísk s cieľom podporiť ľahký prístup k masovému športu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | domnieva sa, že udržateľnosť a ochrana životného prostredia by mali byť neoddeliteľnou súčasťou športových podujatí a zainteresované strany z oblasti športu by mali prispievať ku globálnemu programu 2030 zameranému na ciele trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

76.

| 77. | nabáda národné olympijské výbory a športové federácie členských štátov, aby na medzinárodných športových podujatiach používali vlajku a symbol Európskej únie spolu s jednotlivými národnými vlajkami a symbolmi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | zdôrazňuje, že šport je silným faktorom pri vytváraní a posilňovaní pocitu miestnej, národnej a dokonca európskej príslušnosti; |
| --- | --- |

78.

| 79. | zdôrazňuje význam zabezpečovania úplnej transparentnosti vlastníctva v profesionálnych športových kluboch; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii, ako aj vládam a parlamentom členských štátov a európskym, medzinárodným a národným športovým federáciám a ligám. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 407, 4.11.2016, s. 81.

(2)  Ú. v. EÚ C 208, 10.6.2016, s. 89.

(3)  Ú. v. EÚ C 93, 9.3.2016, s. 42.

(4)  Ú. v. EÚ C 36, 29.1.2016, s. 137.

(5)  Ú. v. EÚ C 239 E, 20.8.2013, s. 46.

(6)  Ú. v. EÚ C 271 E, 12.11.2009, s. 51.

(7)  Ú. v. EÚ C 27 E, 31.1.2008, s. 232.

(8)  Ú. v. EÚ C 236 E, 12.8.2011, s. 99.

(9)  Ú. v. EÚ C 436, 24.11.2016, s. 42.

(10)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0005.

(11)  Ú. v. EÚ C 326, 3.12.2010, s. 5.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/14

---

P8_TA(2017)0013

Cezhraničné aspekty osvojení

Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 s odporúčaniami pre Komisiu o cezhraničných aspektoch osvojení (2015/2086(INL))

(2018/C 252/02)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 67 ods. 4 a článok 81 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 67 ods. 4 a článok 81 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na Dohovor Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa z 20. novembra 1989, a najmä na jeho články 7, 21 a 35, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa z 20. novembra 1989, a najmä na jeho články 7, 21 a 35,

| — | so zreteľom na Opčný protokol k Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa o predaji detí, detskej prostitúcii a detskej pornografii z 25. mája 2000, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Opčný protokol k Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa o predaji detí, detskej prostitúcii a detskej pornografii z 25. mája 2000,

| — | so zreteľom na Viedenský dohovor o konzulárnych stykoch z 24. apríla 1963, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Viedenský dohovor o konzulárnych stykoch z 24. apríla 1963,

| — | so zreteľom na Haagsky dohovor o ochrane detí a o spolupráci pri medzištátnych osvojeniach z 29. mája 1993, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Haagsky dohovor o ochrane detí a o spolupráci pri medzištátnych osvojeniach z 29. mája 1993,

| — | so zreteľom na tematický dokument komisára pre ľudské práva o osvojovaní a deťoch: hľadisko ľudských práv, uverejnený 28. apríla 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na tematický dokument komisára pre ľudské práva o osvojovaní a deťoch: hľadisko ľudských práv, uverejnený 28. apríla 2011,

| — | so zreteľom na články 46 a 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 46 a 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci a stanovisko Výboru pre petície (A8-0370/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci a stanovisko Výboru pre petície (A8-0370/2016),

Spoločné minimálne normy pre osvojenie

| A. | keďže v oblasti osvojenia je dôležité, aby sa akékoľvek rozhodnutie prijalo v súlade so zásadou najlepšieho záujmu dieťaťa, bez diskriminácie a pri dodržiavaní jeho základných práv; |
| --- | --- |

A.

keďže v oblasti osvojenia je dôležité, aby sa akékoľvek rozhodnutie prijalo v súlade so zásadou najlepšieho záujmu dieťaťa, bez diskriminácie a pri dodržiavaní jeho základných práv;

| B. | keďže účelom osvojenia nie je dať dospelým právo na dieťa, ale dať dieťaťu stabilné, milujúce a starostlivé prostredie, v ktorom bude harmonicky vyrastať a vyvíjať sa; |
| --- | --- |

B.

keďže účelom osvojenia nie je dať dospelým právo na dieťa, ale dať dieťaťu stabilné, milujúce a starostlivé prostredie, v ktorom bude harmonicky vyrastať a vyvíjať sa;

| C. | keďže konanie o osvojení sa týka detí, ktoré v čase osvojenia ešte nedosiahli 18 rokov alebo vek plnoletosti v krajine ich pôvodu; |
| --- | --- |

C.

keďže konanie o osvojení sa týka detí, ktoré v čase osvojenia ešte nedosiahli 18 rokov alebo vek plnoletosti v krajine ich pôvodu;

| D. | keďže je potrebné vytvoriť primeranú rovnováhu medzi právom osvojeného dieťaťa poznať svoju skutočnú totožnosť a právom biologických rodičov na ochranu svojej totožnosti; |
| --- | --- |

D.

keďže je potrebné vytvoriť primeranú rovnováhu medzi právom osvojeného dieťaťa poznať svoju skutočnú totožnosť a právom biologických rodičov na ochranu svojej totožnosti;

| E. | keďže príslušné orgány by nemali považovať ekonomickú situáciu biologických rodičov za jediný základ a dôvod na pozbavenie výkonu rodičovských práv a poskytnutie dieťaťa na osvojenie; |
| --- | --- |

E.

keďže príslušné orgány by nemali považovať ekonomickú situáciu biologických rodičov za jediný základ a dôvod na pozbavenie výkonu rodičovských práv a poskytnutie dieťaťa na osvojenie;

| F. | keďže konanie o osvojení by sa nemalo začať pred prijatím konečného rozhodnutia, ktorým sú biologickí rodičia pozbavení výkonu rodičovských práv, a pred tým, než biologickí rodičia dostanú príležitosť vyčerpať všetky právne prostriedky nápravy proti tomuto rozhodnutiu; keďže uznanie rozhodnutia o osvojení prijatého pri absencii týchto procesných záruk môže byť odmietnuté iným členským štátom; |
| --- | --- |

F.

keďže konanie o osvojení by sa nemalo začať pred prijatím konečného rozhodnutia, ktorým sú biologickí rodičia pozbavení výkonu rodičovských práv, a pred tým, než biologickí rodičia dostanú príležitosť vyčerpať všetky právne prostriedky nápravy proti tomuto rozhodnutiu; keďže uznanie rozhodnutia o osvojení prijatého pri absencii týchto procesných záruk môže byť odmietnuté iným členským štátom;

| G. | keďže väčšia efektívnosť a transparentnosť umožní zlepšenie vnútroštátnych konaní o osvojení a mohla by uľahčiť medzinárodné osvojenie, čo by mohlo zvýšiť počet osvojených detí; keďže v tejto súvislosti by dodržiavanie článku 21 Dohovoru OSN o právach dieťaťa, ktorý ratifikovali všetky členské štáty, malo byť prvoradým kritériom pre všetky postupy, opatrenia a stratégie týkajúce sa osvojenia v cezhraničných súvislostiach, pričom treba rešpektovať najlepší záujem dieťaťa; |
| --- | --- |

G.

keďže väčšia efektívnosť a transparentnosť umožní zlepšenie vnútroštátnych konaní o osvojení a mohla by uľahčiť medzinárodné osvojenie, čo by mohlo zvýšiť počet osvojených detí; keďže v tejto súvislosti by dodržiavanie článku 21 Dohovoru OSN o právach dieťaťa, ktorý ratifikovali všetky členské štáty, malo byť prvoradým kritériom pre všetky postupy, opatrenia a stratégie týkajúce sa osvojenia v cezhraničných súvislostiach, pričom treba rešpektovať najlepší záujem dieťaťa;

| H. | keďže treba zásadným spôsobom vyvinúť väčšie úsilie s cieľom zabrániť tomu, aby boli budúci rodičia, ktorí majú záujem o osvojenie, zneužívaní bezohľadnými sprostredkovateľskými organizáciami, a keďže spolupráca v boji proti trestnej činnosti a korupcii v EÚ sa preto musí posilniť aj v tejto oblasti; |
| --- | --- |

H.

keďže treba zásadným spôsobom vyvinúť väčšie úsilie s cieľom zabrániť tomu, aby boli budúci rodičia, ktorí majú záujem o osvojenie, zneužívaní bezohľadnými sprostredkovateľskými organizáciami, a keďže spolupráca v boji proti trestnej činnosti a korupcii v EÚ sa preto musí posilniť aj v tejto oblasti;

| I. | keďže umiestňovanie súrodencov do tej istej adoptívnej rodiny by sa malo v čo najväčšej možnej miere podporovať, aby boli uchránení pred ďalšou traumou vyplývajúcou z ich oddelenia; |
| --- | --- |

I.

keďže umiestňovanie súrodencov do tej istej adoptívnej rodiny by sa malo v čo najväčšej možnej miere podporovať, aby boli uchránení pred ďalšou traumou vyplývajúcou z ich oddelenia;

Medzištátne osvojenia podľa Haagskeho dohovoru z roku 1993

| J. | keďže na základe Haagskeho dohovoru z 29. mája 1993 o ochrane detí a o spolupráci pri medzištátnych osvojeniach (ďalej len „Haagsky dohovor“), ktorý ratifikovali všetky členské štáty, vznikol systém administratívnej spolupráce v oblasti medzištátnych osvojení a ich administratívneho uznávania. t. j. osvojení, pri ktorých osvojitelia a dieťa alebo deti nemajú obvyklý pobyt v tej istej krajine; |
| --- | --- |

J.

keďže na základe Haagskeho dohovoru z 29. mája 1993 o ochrane detí a o spolupráci pri medzištátnych osvojeniach (ďalej len „Haagsky dohovor“), ktorý ratifikovali všetky členské štáty, vznikol systém administratívnej spolupráce v oblasti medzištátnych osvojení a ich administratívneho uznávania. t. j. osvojení, pri ktorých osvojitelia a dieťa alebo deti nemajú obvyklý pobyt v tej istej krajine;

| K. | keďže v Haagskom dohovore sa stanovuje, že medzištátne osvojenia sa uznávajú automaticky vo všetkých signatárskych štátoch, pričom nie je potrebné, aby bol v platnosti nejaký osobitný postup uznávania; |
| --- | --- |

K.

keďže v Haagskom dohovore sa stanovuje, že medzištátne osvojenia sa uznávajú automaticky vo všetkých signatárskych štátoch, pričom nie je potrebné, aby bol v platnosti nejaký osobitný postup uznávania;

| L. | keďže podľa Haagskeho dohovoru možno uznanie zamietnuť len v prípade, že osvojenie je preukázateľne v rozpore s verejným poriadkom dotknutého štátu, pričom sa zohľadní najlepší záujem dieťaťa; |
| --- | --- |

L.

keďže podľa Haagskeho dohovoru možno uznanie zamietnuť len v prípade, že osvojenie je preukázateľne v rozpore s verejným poriadkom dotknutého štátu, pričom sa zohľadní najlepší záujem dieťaťa;

Justičná spolupráca v občianskych veciach v oblasti osvojenia

| M. | keďže odborná justičná príprava v najširšom zmysle je kľúčom k vzájomnej dôvere vo všetkých oblastiach práva vrátane oblasti osvojenia; keďže je preto potrebné, aby sa existujúce programy EÚ pre justičnú odbornú prípravu a podporu pre Európsku justičnú sieť vo väčšej miere zamerali na špecializované súdy, napríklad rodinné súdy a súdy pre mladistvých; |
| --- | --- |

M.

keďže odborná justičná príprava v najširšom zmysle je kľúčom k vzájomnej dôvere vo všetkých oblastiach práva vrátane oblasti osvojenia; keďže je preto potrebné, aby sa existujúce programy EÚ pre justičnú odbornú prípravu a podporu pre Európsku justičnú sieť vo väčšej miere zamerali na špecializované súdy, napríklad rodinné súdy a súdy pre mladistvých;

| N. | keďže občania by mali mať lepší prístup ku komplexným informáciám o právnych a procesných aspektoch vnútroštátneho osvojenia v členských štátoch; keďže portál elektronickej justície by sa mohol v tejto súvislosti rozšíriť; |
| --- | --- |

N.

keďže občania by mali mať lepší prístup ku komplexným informáciám o právnych a procesných aspektoch vnútroštátneho osvojenia v členských štátoch; keďže portál elektronickej justície by sa mohol v tejto súvislosti rozšíriť;

| O. | keďže spolupráca v rámci Európskej siete ombudsmanov pre deti sa začala v roku 1997 a európski ombudsmani pre záležitosti detí by sa mali nabádať k užšej spolupráci a koordinácii v rámci tohto fóra; keďže toto úsilie by mohlo zahŕňať ich zapojenie do existujúcich systémov odbornej justičnej prípravy financovaných z prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

O.

keďže spolupráca v rámci Európskej siete ombudsmanov pre deti sa začala v roku 1997 a európski ombudsmani pre záležitosti detí by sa mali nabádať k užšej spolupráci a koordinácii v rámci tohto fóra; keďže toto úsilie by mohlo zahŕňať ich zapojenie do existujúcich systémov odbornej justičnej prípravy financovaných z prostriedkov EÚ;

| P. | keďže by sa mala vykonať hĺbková analýza, pretože je potrebné väčšie úsilie na predchádzanie cezhraničnému obchodovaniu s deťmi na účely osvojenia a na boj proti nemu a na zlepšenie riadneho a účinného uplatňovania existujúcich pravidiel a usmernení na boj proti obchodovaniu s deťmi; keďže spolupráca v boji proti trestnej činnosti a korupcii v EÚ sa preto musí posilniť aj v tejto oblasti, aby sa predišlo únosom detí, ich predaju alebo obchodovaniu s nimi; |
| --- | --- |

P.

keďže by sa mala vykonať hĺbková analýza, pretože je potrebné väčšie úsilie na predchádzanie cezhraničnému obchodovaniu s deťmi na účely osvojenia a na boj proti nemu a na zlepšenie riadneho a účinného uplatňovania existujúcich pravidiel a usmernení na boj proti obchodovaniu s deťmi; keďže spolupráca v boji proti trestnej činnosti a korupcii v EÚ sa preto musí posilniť aj v tejto oblasti, aby sa predišlo únosom detí, ich predaju alebo obchodovaniu s nimi;

Cezhraničné uznávanie vnútroštátnych rozhodnutí o osvojení

| Q. | keďže zásada vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi má v práve Únie zásadný význam, pretože umožňuje vytvoriť a zachovať priestor bez vnútorných hraníc; keďže zásada vzájomného uznávania, ktorá je založená na vzájomnej dôvere, ukladá členským štátom povinnosť vykonať rozsudok alebo rozhodnutie pochádzajúce z iného členského štátu; |
| --- | --- |

Q.

keďže zásada vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi má v práve Únie zásadný význam, pretože umožňuje vytvoriť a zachovať priestor bez vnútorných hraníc; keďže zásada vzájomného uznávania, ktorá je založená na vzájomnej dôvere, ukladá členským štátom povinnosť vykonať rozsudok alebo rozhodnutie pochádzajúce z iného členského štátu;

| R. | keďže bez ohľadu na medzinárodné pravidlá v tejto oblasti sa názory v členských štátoch stále rozchádzajú, pokiaľ ide o zásady, ktorými by sa malo riadiť konanie o osvojení, rovnako ako sa rozchádzajú, pokiaľ ide o konania o osvojení a právne dôsledky procesu osvojenia; |
| --- | --- |

R.

keďže bez ohľadu na medzinárodné pravidlá v tejto oblasti sa názory v členských štátoch stále rozchádzajú, pokiaľ ide o zásady, ktorými by sa malo riadiť konanie o osvojení, rovnako ako sa rozchádzajú, pokiaľ ide o konania o osvojení a právne dôsledky procesu osvojenia;

| S. | keďže EÚ má právomoc prijímať opatrenia zamerané na posilnenie justičnej spolupráce medzi členskými štátmi bez toho, aby to ovplyvnilo vnútroštátne rodinné právo, a to aj v oblasti osvojenia; |
| --- | --- |

S.

keďže EÚ má právomoc prijímať opatrenia zamerané na posilnenie justičnej spolupráce medzi členskými štátmi bez toho, aby to ovplyvnilo vnútroštátne rodinné právo, a to aj v oblasti osvojenia;

| T. | keďže výnimky v oblasti verejného poriadku slúžia na ochranu identity členských štátov, ktorá sa premieta do rodinného hmotného práva členských štátov; |
| --- | --- |

T.

keďže výnimky v oblasti verejného poriadku slúžia na ochranu identity členských štátov, ktorá sa premieta do rodinného hmotného práva členských štátov;

| U. | keďže v súčasnosti neexistuje žiadne európske ustanovenie o uznávaní – automatickom alebo inom – vnútroštátnych súdnych rozhodnutí o osvojení, t. j. osvojení, ktoré prebiehajú v rámci jedného členského štátu; |
| --- | --- |

U.

keďže v súčasnosti neexistuje žiadne európske ustanovenie o uznávaní – automatickom alebo inom – vnútroštátnych súdnych rozhodnutí o osvojení, t. j. osvojení, ktoré prebiehajú v rámci jedného členského štátu;

| V. | keďže neexistencia takýchto ustanovení spôsobuje európskym rodinám, ktoré sa po osvojení dieťaťa presťahujú do iného členského štátu, značné problémy vzhľadom na to, že osvojenie nemusí byť uznané, v dôsledku čoho môžu mať rodičia ťažkosti pri vykonávaní svojich rodičovských práv a povinností a môžu mať finančné ťažkosti vzhľadom na rôzne poplatky uplatňované v tejto oblasti; |
| --- | --- |

V.

keďže neexistencia takýchto ustanovení spôsobuje európskym rodinám, ktoré sa po osvojení dieťaťa presťahujú do iného členského štátu, značné problémy vzhľadom na to, že osvojenie nemusí byť uznané, v dôsledku čoho môžu mať rodičia ťažkosti pri vykonávaní svojich rodičovských práv a povinností a môžu mať finančné ťažkosti vzhľadom na rôzne poplatky uplatňované v tejto oblasti;

| W. | keďže absencia takýchto ustanovení teda ohrozuje práva detí na stabilnú a trvalú rodinu; |
| --- | --- |

W.

keďže absencia takýchto ustanovení teda ohrozuje práva detí na stabilnú a trvalú rodinu;

| X. | keďže v súčasnosti môžu byť rodičia, ktorí sa sťahujú do iného členského štátu, nútení použiť osobitné vnútroštátne postupy uznávania alebo dokonca opakovane si osvojiť dieťa, čo spôsobuje veľkú právnu neistotu; |
| --- | --- |

X.

keďže v súčasnosti môžu byť rodičia, ktorí sa sťahujú do iného členského štátu, nútení použiť osobitné vnútroštátne postupy uznávania alebo dokonca opakovane si osvojiť dieťa, čo spôsobuje veľkú právnu neistotu;

| Y. | keďže súčasný stav môže spôsobovať závažné problémy a brániť rodinám, aby v plnej miere vykonávali svoje právo na voľný pohyb; |
| --- | --- |

Y.

keďže súčasný stav môže spôsobovať závažné problémy a brániť rodinám, aby v plnej miere vykonávali svoje právo na voľný pohyb;

| Z. | keďže môže byť potrebné preskúmať a posúdiť celkovú situáciu prostredníctvom konzultácií medzi príslušnými orgánmi členských štátov; |
| --- | --- |

Z.

keďže môže byť potrebné preskúmať a posúdiť celkovú situáciu prostredníctvom konzultácií medzi príslušnými orgánmi členských štátov;

| AA. | keďže v nariadení Brusel II sa nerieši otázka uznávania súdnych rozhodnutí o osvojení, lebo sa týka výlučne rodičovských povinností; |
| --- | --- |

AA.

keďže v nariadení Brusel II sa nerieši otázka uznávania súdnych rozhodnutí o osvojení, lebo sa týka výlučne rodičovských povinností;

| AB. | keďže je preto absolútne nevyhnutné prijať právne predpisy, na základe ktorých sa umožní v členskom štáte automatické uznanie vnútroštátneho rozhodnutia o osvojení, ktoré bolo vydané v inom členskom štáte, pod podmienkou, že sa v plnej miere dodržia vnútroštátne ustanovenia o verejnom poriadku a dodrží sa zásada subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

AB.

keďže je preto absolútne nevyhnutné prijať právne predpisy, na základe ktorých sa umožní v členskom štáte automatické uznanie vnútroštátneho rozhodnutia o osvojení, ktoré bolo vydané v inom členskom štáte, pod podmienkou, že sa v plnej miere dodržia vnútroštátne ustanovenia o verejnom poriadku a dodrží sa zásada subsidiarity a proporcionality;

| AC. | keďže takéto právne predpisy by dopĺňali nariadenie Rady (ES) č. 2201/2003 (1) (nariadenie Brusel IIa) o otázkach súdnej právomoci a rodičovských práv a povinností a vyplnili by existujúce medzery v uznávaní osvojení podľa medzinárodného práva (Haagsky dohovor); |
| --- | --- |

AC.

keďže takéto právne predpisy by dopĺňali nariadenie Rady (ES) č. 2201/2003 (1) (nariadenie Brusel IIa) o otázkach súdnej právomoci a rodičovských práv a povinností a vyplnili by existujúce medzery v uznávaní osvojení podľa medzinárodného práva (Haagsky dohovor);

Spoločné minimálne normy pre osvojenie

| 1. | vyzýva orgány členských štátov, aby pri prijímaní všetkých rozhodnutí týkajúcich sa osvojenia mali na zreteli najlepší záujem dieťaťa a rešpektovali jeho základné práva a zároveň vždy zohľadňovali špecifické okolnosti jednotlivých prípadov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že deti ponúknuté na osvojenie by sa nemali vnímať ako majetok štátu, ale ako jednotlivci s medzinárodne uznanými základnými právami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že každý prípad osvojenia je iný a musí sa posudzovať individuálne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnieva sa, že v prípade osvojenia s cezhraničnými aspektmi by sa kultúrne a jazykové tradície dieťaťa mali v čo najväčšej miere zohľadniť a rešpektovať; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnieva sa, že v rámci konania o osvojení by sa dieťaťu mala vždy poskytnúť možnosť, aby bolo vypočuté bez nátlaku a aby vyjadrilo svoj názor na konanie o osvojení, pričom by sa mal zohľadniť jeho vek a vyspelosť; domnieva sa preto, že je mimoriadne dôležité, aby sa vždy, keď je to možné a bez ohľadu na vek žiadal od dieťaťa súhlas s osvojením; v tejto súvislosti požaduje, aby sa mimoriadna pozornosť venovala malým deťom a dojčatám, ktoré nemôžu byť vypočuté; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnieva sa, že nijaké rozhodnutie o osvojení by sa nemalo prijať pred vypočutím biologických rodičov a v opodstatnených prípadoch pred vyčerpaním všetkých právnych prostriedkov nápravy týkajúcich sa ich rodičovských práv a povinností a pred prijatím konečného rozhodnutia, ktorým sú biologickí rodičia pozbavení výkonu rodičovských práv; vyzýva preto orgány členských štátov, aby prijali všetky potrebné opatrenia pre blaho dieťaťa, kým sa vyčerpajú opravné prostriedky, ako aj počas celého súdneho konania týkajúceho sa osvojenia, a zároveň zabezpečili dieťaťu ochranu a starostlivosť potrebnú pre jeho harmonický rozvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu, aby zvážila porovnávaciu štúdiu s cieľom analyzovať sťažnosti týkajúce sa osvojení bez súhlasu s cezhraničnými aspektami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že príslušné orgány by mali vždy ešte pred ponúknutím dieťaťa na osvojenie cudzími osobami najskôr zvážiť možnosť zveriť dieťa príbuzným, a to aj vtedy, keď žijú v inej krajine, ak dieťa má vzťah s týmito členmi rodiny, a po individuálnom posúdení potrieb dieťaťa; domnieva sa, že obvyklý pobyt členov rodiny, ktorí chcú prebrať zodpovednosť za dieťa, by sa nemal považovať za rozhodujúci faktor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žiada rovnocenný prístup k rodičom s odlišnou štátnou príslušnosťou počas konaní vo veciach rodičovských práv a povinností a osvojenia; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili rovnaké procesné práva príbuzným, ktorí sú účastníkmi konaní o osvojení a štátnymi príslušníkmi iného členského štátu, a to vrátane poskytovania právnej pomoci, včasných informácií o vypočutiach, práva na tlmočníka a poskytovania všetkých dokumentov týkajúcich sa prípadu v ich rodnom jazyku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že v prípade, že dieťa, o ktorého osvojení sa uvažuje, je občanom iného členského štátu, konzulárne úrady tohto členského štátu a rodina dieťaťa, ktorá žije v tomto členskom štáte, by mali byť informovaní a malo by sa s nimi konzultovať pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | okrem toho vyzýva členské štáty, aby venovali mimoriadnu pozornosť maloletým bez sprievodu, ktorí majú štatút utečenca alebo oň požiadali, a zabezpečili im ochranu, pomoc a starostlivosť, ktoré sú členské štáty povinné poskytnúť na základe svojich medzinárodných záväzkov, predovšetkým tým, že ich v prechodnom období zaradia do pestúnskych rodín; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že je dôležité poskytnúť sociálnym pracovníkom primerané pracovné podmienky na riadne vykonávanie posúdenia jednotlivých prípadov, a to bez akéhokoľvek finančného alebo právneho nátlaku a pri plnom zohľadnení najlepšieho záujmu dieťaťa v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom výhľade; |
| --- | --- |

12.

Medzištátne osvojenia podľa Haagskeho dohovoru z roku 1993

| 13. | berie na vedomie úspešnosť a dôležitosť uplatňovania Haagskeho dohovoru a nabáda všetky krajiny, aby ho podpísali, ratifikovali alebo aby k nemu pristúpili; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že problémy často nastávajú v súvislosti s vydávaním osvedčení o osvojení dieťaťa; vyzýva preto orgány členských štátov, aby zabezpečili, že sa vždy budú dodržiavať postupy a záruky stanovené v Haagskom dohovore s cieľom zabezpečiť automatické uznávanie; vyzýva členské štáty, aby nevytvárali zbytočné byrokratické prekážky brániace uznávaniu osvojení v rámci rozsahu pôsobnosti Haagskeho dohovoru, ktoré môžu predlžovať konania a predražovať ich; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poukazuje na to, že by sa mohlo vyvinúť väčšie úsilie s cieľom dodržiavať a dôsledne presadzovať ustanovenia Haagskeho dohovoru, keďže niektoré členské štáty požadujú v súvislosti s uznávaním osvojení dodatočné administratívne postupy alebo úhradu neprimerane vysokých poplatkov, napríklad za zápis alebo zmenu osobného stavu alebo za nadobudnutie štátnej príslušnosti, hoci je to v rozpore s ustanoveniami Haagskeho dohovoru; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva členské štáty, aby dodržiavali postupy súvisiace s požiadavkami o poradenstve a súhlase uvedenými v článku 4 Haagskeho dohovoru; |
| --- | --- |

16.

Justičná spolupráca v občianskych veciach v oblasti osvojenia

| 17. | vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili svoju spoluprácu v oblasti osvojenia vrátane právnych a sociálnych aspektov a požaduje väčšiu spoluprácu medzi príslušnými orgánmi pre následné posudzovanie tam, kde je to potrebné; v tejto súvislosti takisto žiada EÚ, aby zachovala jednotný prístup k právam detí vo všetkých jej významných vnútorných a vonkajších politikách; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu, aby zriadila efektívnu európsku sieť sudcov a orgánov pôsobiacich v oblasti osvojenia detí s cieľom uľahčiť výmenu informácií a osvedčených postupov, ktorá je užitočná najmä vtedy, keď osvojenie zahŕňa zahraničný prvok; domnieva sa, že je mimoriadne dôležité, aby sa uľahčila koordinácia a výmena osvedčených postupov so súčasnou Európskou sieťou odbornej justičnej prípravy s cieľom dosiahnuť čo najväčšiu možnú mieru súladu so systémami, ktoré už boli financované z EÚ; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby poskytla finančné prostriedky na špecializovanú odbornú prípravu sudcov pôsobiacich v oblasti cezhraničných osvojení; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je presvedčený, že školenia a príležitosti na stretnutia pre sudcov pôsobiacich v oblasti cezhraničného osvojovania môžu pomôcť pri presnej identifikácii očakávaných a potrebných právnych riešení v oblasti uznávania vnútroštátnych osvojení; vyzýva preto Komisiu, aby poskytla finančné prostriedky na takúto odbornú prípravu a príležitosti na stretnutia v štádiu prípravy návrhu nariadenia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva Komisiu, aby na Európskom portáli elektronickej justície uverejnila príslušné právne a procesné informácie týkajúce sa zákonov o osvojení dieťaťa a praxe vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

20.

| 21. | berie na vedomie činnosť Európskej siete ombudsmanov pre deti a domnieva sa, že túto spoluprácu je potrebné ďalej rozvíjať a upevňovať; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poukazuje na potrebu úzkej spolupráce v záujme predchádzania cezhraničným únosom detí, ich predaju alebo obchodovaniu s nimi na účely osvojenia, a to aj prostredníctvom takých európskych orgánov, ako napríklad Europol; poznamenáva, že spoľahlivé vnútroštátne systémy registrácie narodení môžu zamedziť obchodovaniu s deťmi na účely osvojenia; v tejto súvislosti vyzýva na lepšiu koordináciu v citlivej oblasti osvojení detí z tretích krajín; |
| --- | --- |

22.

Cezhraničné uznávanie vnútroštátnych rozhodnutí o osvojení

| 23. | konštatuje, že je jednoznačne potrebné, aby európske právne predpisy umožňovali automatické cezhraničné uznávanie vnútroštátnych súdnych rozhodnutí o osvojení dieťaťa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | žiada Komisiu, aby do 31. júla 2017 na základe článkov 67 a 81 Zmluvy o fungovaní Európskej únie predložila návrh aktu o cezhraničnom uznávaní rozhodnutí o osvojení, a to podľa odporúčaní uvedených v prílohe k tomuto uzneseniu a v súlade s existujúcim medzinárodným právom v tejto oblasti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potvrdzuje, že odporúčania uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu rešpektujú základné práva a zásady subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

25.

| 26. | domnieva sa, že požadovaný návrh nemá negatívne finančné dôsledky, keďže konečný cieľ, ktorým je automatické uznávanie rozhodnutí o osvojení, prinesie zníženie nákladov; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie a sprievodné podrobné odporúčania Komisii, Rade a parlamentom a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  Nariadenie Rady (ES) č. 2201/2003 z 27. novembra 2003 o súdnej právomoci a uznávaní a výkone rozsudkov v manželských veciach a vo veciach rodičovských práv a povinností, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1347/2000 (Ú. v. EÚ L 338, 23.12.2003, s. 1).

---

PRÍLOHA K UZNESENIU

PODROBNÉ ODPORÚČANIA TÝKAJÚCE SA NARIADENIA RADY O CEZHRANIČNOM UZNÁVANÍ ROZHODNUTÍ O OSVOJENÍ

A.   ZÁSADY A CIELE POŽADOVANÉHO NÁVRHU

| 1. | Pri výkone svojho práva na voľný pohyb sa čoraz väčší počet občanov Únie každý rok rozhodne presťahovať do iného členského štátu Únie. Toto spôsobuje viacero ťažkostí, pokiaľ ide o uznávanie a právne riešenie osobnej a rodinnej právnej situácie mobilných jednotlivcov. Únia začala riešiť tieto problémové situácie, a to napríklad prijatím nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 650/2012 (1) a zavedením posilnenej spolupráce o uznávaní určitých aspektov majetkových režimov manželov a majetkových pomerov registrovaných partnerstiev. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Haagsky dohovor o ochrane detí a o spolupráci pri medzištátnych osvojeniach z 29. mája 1993 (ďalej len „Haagsky dohovor“) je v platnosti vo všetkých členských štátoch. Týka sa postupu cezhraničných osvojení a nariaďuje sa ním automatické uznávanie takýchto osvojení. Haagsky dohovor sa však nevzťahuje na situáciu rodiny, ktorej dieťa bolo osvojené výlučne vnútroštátnym postupom a ktoré sa potom presťahuje do iného členského štátu. To môže viesť k závažným právnym problémom v prípade, že sa právny vzťah medzi rodičom/rodičmi a osvojeným dieťaťom neuzná automaticky. Môžu sa vyžadovať dodatočné administratívne alebo súdne postupy a v krajnom prípade môže dôjsť k úplnému zamietnutiu uznania. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Na ochranu základných práv a slobôd takýchto občanov Únie je preto potrebné prijať nariadenie, ktorým sa stanoví automatické cezhraničné uznávanie rozhodnutí o osvojení. Náležitým právnym základom pre takýto návrh je článok 67 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý sa týka vzájomného uznávania rozsudkov a rozhodnutí, a článok 81 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý sa týka opatrení v oblasti rodinného práva. Nariadenie má schváliť Rada po konzultácii s Európskym parlamentom. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Navrhovaným nariadením sa stanovuje automatické uznávanie rozhodnutí o osvojení vydaných v členskom štáte na základe iného postupu ako podľa rámca Haagskeho dohovoru. Keďže európske rodiny môžu mať tiež vzťahy s treťou krajinou alebo v tretej krajine mohli v minulosti žiť, nariadením sa tiež stanovuje, že po uznaní rozhodnutia o osvojení vydaného v tretej krajine jedným členským štátom na základe jeho príslušných vnútroštátnych procesných pravidiel sa toto osvojenie uzná vo všetkých ostatných členských štátoch. |
| --- | --- |

4.

| 5. | S cieľom predísť taktizovaniu pri výbere súdu alebo uplatneniu nenáležitých vnútroštátnych právnych predpisov však toto automatické uznávanie v prvom rade podlieha podmienke, že uznanie nesmie byť preukázateľne v rozpore s verejným poriadkom členského štátu, ktorý má osvojenie uznať, pričom sa zdôrazňuje, že takéto odmietnutie nesmie nikdy viesť k faktickej diskriminácii, ktorá sa zakazuje v článku 21 Charty základných práv Európskej únie, a v druhom rade, že členský štát, ktorý prijal rozhodnutie o osvojení, mal na to súdnu právomoc podľa článku 4 návrhu požadovaného v časti B (návrh). Túto právomoc môže mať iba členský štát, v ktorom má rodič alebo rodičia alebo dieťa obvyklý pobyt. V prípade, že sa rozhodnutie o osvojení prijalo v tretej krajine, právomoc na prvé uznanie tohto osvojenia v Únii môže mať aj členský štát, ktorého štátnu príslušnosť majú rodičia alebo dieťa. Tým sa má európskym rodinám žijúcim v zahraničí zaručiť prístup k spravodlivosti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Na rozhodovanie o akýchkoľvek pripomienkach vznesených proti uznaniu v konkrétnych prípadoch sa vyžadujú osobitné postupy. Uvedené ustanovenia sú podobné ustanoveniam iných právnych aktov Únie v oblasti justície v občianskych veciach. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Malo by sa vytvoriť európske osvedčenie o osvojení s cieľom urýchliť riešenie akejkoľvek administratívnej otázky týkajúcej sa automatického uznávania. Vzor osvedčenia sa prijme ako delegovaný akt Komisie. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Návrh sa týka len individuálneho vzťahu medzi rodičom a dieťaťom. Členské štáty nemajú na základe návrhu povinnosť uznať nijaký konkrétny právny vzťah medzi rodičmi osvojeného dieťaťa, keďže sa vnútroštátne právne predpisy vzťahujúce sa na páry značne líšia. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V návrhu sa napokon uvádzajú obvyklé záverečné a prechodné ustanovenia, ktoré možno nájsť v nástrojoch justície v občianskych veciach. Automatické uznávanie osvojení sa vzťahuje len na rozhodnutia o osvojení, ktoré boli prijaté od dátumu uplatňovania nariadenia a od toho dátumu aj na všetky skôr prijaté rozhodnutia o osvojení, ak je dieťa stále maloleté. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Návrh je v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality, keďže členské štáty nemôžu konať samostatne pri vytváraní právneho rámca pre cezhraničné uznávanie rozhodnutí o osvojení, a neprekračuje rámec toho, čo je absolútne nevyhnutné na zabezpečenie stability právneho postavenia osvojených detí. Nemá vplyv na rodinné právo členských štátov. |
| --- | --- |

10.

B.   TEXT POŽADOVANÉHO NÁVRHU

Nariadenie Rady o cezhraničnom uznávaní súdnych rozhodnutí o osvojení

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 67 ods. 4 a článok 81 ods. 3,

so zreteľom na žiadosť Európskeho parlamentu Európskej komisii,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,

keďže:

| (1) | Únia si stanovila za cieľ udržiavať a rozvíjať priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, v ktorom je zaručený voľný pohyb osôb. Na postupné vytvorenie takéhoto priestoru je potrebné, aby Únia prijala opatrenia súvisiace s justičnou spoluprácou v občianskych veciach, ktoré majú cezhraničný dosah, a to aj v oblasti rodinného práva. |
| --- | --- |

(1)

Únia si stanovila za cieľ udržiavať a rozvíjať priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, v ktorom je zaručený voľný pohyb osôb. Na postupné vytvorenie takéhoto priestoru je potrebné, aby Únia prijala opatrenia súvisiace s justičnou spoluprácou v občianskych veciach, ktoré majú cezhraničný dosah, a to aj v oblasti rodinného práva.

| (2) | Podľa článkov 67 a 81 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) majú uvedené opatrenia zahŕňať opatrenia zamerané na zabezpečenie vzájomného uznávania rozhodnutí v súdnych a mimosúdnych veciach. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článkov 67 a 81 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) majú uvedené opatrenia zahŕňať opatrenia zamerané na zabezpečenie vzájomného uznávania rozhodnutí v súdnych a mimosúdnych veciach.

| (3) | Na zabezpečenie voľného pohybu pre rodiny s osvojeným dieťaťom je potrebné a vhodné, aby sa normy upravujúce právomoc súdov a uznávanie súdnych rozhodnutí o osvojení upravili právnym nástrojom Únie, ktorý je záväzný a priamo uplatniteľný. |
| --- | --- |

(3)

Na zabezpečenie voľného pohybu pre rodiny s osvojeným dieťaťom je potrebné a vhodné, aby sa normy upravujúce právomoc súdov a uznávanie súdnych rozhodnutí o osvojení upravili právnym nástrojom Únie, ktorý je záväzný a priamo uplatniteľný.

| (4) | Týmto nariadením by sa mal stanoviť jednoznačný a komplexný právny rámec pre oblasť cezhraničného uznávania súdnych rozhodnutí o osvojení, rodinám by sa mala poskytnúť právna istota, predvídateľnosť a flexibilita a malo by sa zabrániť situácii, keď súdne rozhodnutie o osvojení prijaté zákonným spôsobom v jednom členskom štáte nie je uznané v inom. |
| --- | --- |

(4)

Týmto nariadením by sa mal stanoviť jednoznačný a komplexný právny rámec pre oblasť cezhraničného uznávania súdnych rozhodnutí o osvojení, rodinám by sa mala poskytnúť právna istota, predvídateľnosť a flexibilita a malo by sa zabrániť situácii, keď súdne rozhodnutie o osvojení prijaté zákonným spôsobom v jednom členskom štáte nie je uznané v inom.

| (5) | Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na uznávanie súdnych rozhodnutí o osvojení, ktoré boli prijaté alebo uznané v členskom štáte. Nemalo by sa však vzťahovať na uznávanie medzištátnych osvojení, ktoré sa vykonávajú v súlade s Haagskym dohovorom z 29. mája 1993 o ochrane detí a o spolupráci pri medzištátnych osvojeniach, keďže v uvedenom dohovore sa už stanovuje automatické uznávanie takýchto osvojení. Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať len v prípadoch uznávania vnútroštátnych osvojení, a medzinárodných osvojení, ktoré sa neuskutočňujú podľa uvedeného dohovoru. |
| --- | --- |

(5)

Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na uznávanie súdnych rozhodnutí o osvojení, ktoré boli prijaté alebo uznané v členskom štáte. Nemalo by sa však vzťahovať na uznávanie medzištátnych osvojení, ktoré sa vykonávajú v súlade s Haagskym dohovorom z 29. mája 1993 o ochrane detí a o spolupráci pri medzištátnych osvojeniach, keďže v uvedenom dohovore sa už stanovuje automatické uznávanie takýchto osvojení. Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať len v prípadoch uznávania vnútroštátnych osvojení, a medzinárodných osvojení, ktoré sa neuskutočňujú podľa uvedeného dohovoru.

| (6) | Medzi osvojením a územím členského štátu, ktorý vydal alebo uznal súdne rozhodnutie o osvojení, musí existovať vzťah. Uznávanie by preto malo byť v súlade so spoločnými pravidlami určovania právomoci. |
| --- | --- |

(6)

Medzi osvojením a územím členského štátu, ktorý vydal alebo uznal súdne rozhodnutie o osvojení, musí existovať vzťah. Uznávanie by preto malo byť v súlade so spoločnými pravidlami určovania právomoci.

| (7) | Pravidlá určovania právomoci by mali byť ľahko predvídateľné a mali by vychádzať zo zásady, že právomoc sa vo všeobecnosti určuje podľa obvyklého pobytu osvojiteľov alebo obvyklého pobytu jedného z osvojiteľov alebo dieťaťa. Právomoc by mala byť obmedzená na tento dôvod s výnimkou prípadov týkajúcich sa tretích krajín, keď môže byť podmienka vzťahu splnená na základe štátnej príslušnosti k členskému štátu. |
| --- | --- |

(7)

Pravidlá určovania právomoci by mali byť ľahko predvídateľné a mali by vychádzať zo zásady, že právomoc sa vo všeobecnosti určuje podľa obvyklého pobytu osvojiteľov alebo obvyklého pobytu jedného z osvojiteľov alebo dieťaťa. Právomoc by mala byť obmedzená na tento dôvod s výnimkou prípadov týkajúcich sa tretích krajín, keď môže byť podmienka vzťahu splnená na základe štátnej príslušnosti k členskému štátu.

| (8) | Keďže osvojenie sa väčšinou týka maloletých osôb, nie je vhodné poskytnúť rodičom alebo dieťaťu flexibilitu, pokiaľ ide o výber orgánov, ktoré budú rozhodovať o osvojení. |
| --- | --- |

(8)

Keďže osvojenie sa väčšinou týka maloletých osôb, nie je vhodné poskytnúť rodičom alebo dieťaťu flexibilitu, pokiaľ ide o výber orgánov, ktoré budú rozhodovať o osvojení.

| (9) | Vzájomná dôvera vo výkon spravodlivosti v Únii umožňuje uplatňovať zásadu, že súdne rozhodnutia o osvojení vydané alebo uznané v jednom z členských štátoch by sa mali uznávať vo všetkých ostatných členských štátoch bez potreby osobitného konania. V dôsledku toho by sa so súdnym rozhodnutím o osvojení prijatým v jednom členskom štáte malo nakladať tak, ako keby bolo prijaté v cieľovom členskom štáte. |
| --- | --- |

(9)

Vzájomná dôvera vo výkon spravodlivosti v Únii umožňuje uplatňovať zásadu, že súdne rozhodnutia o osvojení vydané alebo uznané v jednom z členských štátoch by sa mali uznávať vo všetkých ostatných členských štátoch bez potreby osobitného konania. V dôsledku toho by sa so súdnym rozhodnutím o osvojení prijatým v jednom členskom štáte malo nakladať tak, ako keby bolo prijaté v cieľovom členskom štáte.

| (10) | Automatické uznanie rozhodnutia o osvojení, ktoré bolo vydané v inom členskom štáte, v cieľovom členskom štáte by nemalo ohroziť dodržiavanie práv na obhajobu. Každá zainteresovaná strana by preto mala mať možnosť požiadať o zamietnutie uznania rozhodnutia o osvojení, ak sa domnieva, že na to existuje dôvod. |
| --- | --- |

(10)

Automatické uznanie rozhodnutia o osvojení, ktoré bolo vydané v inom členskom štáte, v cieľovom členskom štáte by nemalo ohroziť dodržiavanie práv na obhajobu. Každá zainteresovaná strana by preto mala mať možnosť požiadať o zamietnutie uznania rozhodnutia o osvojení, ak sa domnieva, že na to existuje dôvod.

| (11) | Uznávanie vnútroštátnych rozhodnutí o osvojení by malo byť automatické za predpokladu, že členský štát, v ktorom k osvojeniu došlo, bol k tomuto rozhodnutiu príslušný, alebo ak by toto uznanie nebolo zjavne v rozpore s verejným poriadkom uznávajúceho členského štátu v zmysle článku 21 Charty základných práv Európskej únie. |
| --- | --- |

(11)

Uznávanie vnútroštátnych rozhodnutí o osvojení by malo byť automatické za predpokladu, že členský štát, v ktorom k osvojeniu došlo, bol k tomuto rozhodnutiu príslušný, alebo ak by toto uznanie nebolo zjavne v rozpore s verejným poriadkom uznávajúceho členského štátu v zmysle článku 21 Charty základných práv Európskej únie.

| (12) | Toto nariadenie by nemalo mať vplyv na hmotné rodinné právo členských štátov vrátane práva v oblasti osvojenia. Uznanie rozhodnutia o osvojení na základe tohto nariadenia by navyše nemalo znamenať uznanie nejakého právneho vzťahu medzi osvojiteľmi ako dôsledku tohto uznania rozhodnutia o osvojení bez toho, aby tým však bolo podmienené prípadné rozhodnutie o uznaní rozhodnutia o osvojení. |
| --- | --- |

(12)

Toto nariadenie by nemalo mať vplyv na hmotné rodinné právo členských štátov vrátane práva v oblasti osvojenia. Uznanie rozhodnutia o osvojení na základe tohto nariadenia by navyše nemalo znamenať uznanie nejakého právneho vzťahu medzi osvojiteľmi ako dôsledku tohto uznania rozhodnutia o osvojení bez toho, aby tým však bolo podmienené prípadné rozhodnutie o uznaní rozhodnutia o osvojení.

| (13) | Procesné otázky, na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje, by sa mali riešiť v súlade s vnútroštátnym právom. |
| --- | --- |

(13)

Procesné otázky, na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje, by sa mali riešiť v súlade s vnútroštátnym právom.

| (14) | Ak v dôsledku rozhodnutia o osvojení vzniká právny vzťah, ktorý nie je známy v práve cieľového členského štátu, tento právny vzťah vrátane akéhokoľvek práva alebo povinnosti, ktoré z neho vyplývajú, by sa mal v najväčšej možnej miere prispôsobiť právnemu vzťahu, ktorý je podľa práva tohto členského štátu spojený s rovnocennými účinkami a sleduje podobné ciele. Ako a kto vykoná prispôsobenie by mali určiť jednotlivé členské štáty. |
| --- | --- |

(14)

Ak v dôsledku rozhodnutia o osvojení vzniká právny vzťah, ktorý nie je známy v práve cieľového členského štátu, tento právny vzťah vrátane akéhokoľvek práva alebo povinnosti, ktoré z neho vyplývajú, by sa mal v najväčšej možnej miere prispôsobiť právnemu vzťahu, ktorý je podľa práva tohto členského štátu spojený s rovnocennými účinkami a sleduje podobné ciele. Ako a kto vykoná prispôsobenie by mali určiť jednotlivé členské štáty.

| (15) | Na uľahčenie automatického uznávania upraveného týmto nariadením by sa mal vypracovať vzor na postupovanie rozhodnutí o osvojení, tzv. európske osvedčenie o osvojení. Na tento účel by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zavedenie a zmenu tohto vzorového osvedčenia. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, včas a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(15)

Na uľahčenie automatického uznávania upraveného týmto nariadením by sa mal vypracovať vzor na postupovanie rozhodnutí o osvojení, tzv. európske osvedčenie o osvojení. Na tento účel by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zavedenie a zmenu tohto vzorového osvedčenia. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, včas a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.

| (16) | Keďže cieľ tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“). V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(16)

Keďže cieľ tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“). V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (17) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ [Spojené kráľovstvo a Írsko oznámili svoje želanie podieľať sa na prijímaní a uplatňovaní tohto nariadenia]/[a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Spojené kráľovstvo a Írsko nezúčastňujú na prijatí tohto nariadenia a nie sú ním viazané ani nepodliehajú jeho uplatňovaniu]. |
| --- | --- |

(17)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ [Spojené kráľovstvo a Írsko oznámili svoje želanie podieľať sa na prijímaní a uplatňovaní tohto nariadenia]/[a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Spojené kráľovstvo a Írsko nezúčastňujú na prijatí tohto nariadenia a nie sú ním viazané ani nepodliehajú jeho uplatňovaniu].

| (18) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko na prijatí tohto nariadenia nezúčastňuje, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu, |
| --- | --- |

(18)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko na prijatí tohto nariadenia nezúčastňuje, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Rozsah pôsobnosti

1.   Toto nariadenie sa uplatňuje na uznávanie rozhodnutí o osvojení.

2.   Toto nariadenie sa neuplatňuje alebo nemá vplyv na:

| a) | právne predpisy členských štátov týkajúce sa nároku na osvojenie alebo iných záležitostí rodinného práva; |
| --- | --- |

a)

právne predpisy členských štátov týkajúce sa nároku na osvojenie alebo iných záležitostí rodinného práva;

| b) | medzištátne osvojenia podľa Haagskeho dohovoru z 29. mája 1993 o ochrane detí a o spolupráci pri medzištátnych osvojeniach (ďalej len „Haagsky dohovor“). |
| --- | --- |

b)

medzištátne osvojenia podľa Haagskeho dohovoru z 29. mája 1993 o ochrane detí a o spolupráci pri medzištátnych osvojeniach (ďalej len „Haagsky dohovor“).

3.   V nijakom ustanovení tohto nariadenia sa od členského štátu nepožaduje, aby:

| a) | uznal existenciu akéhokoľvek právneho vzťahu medzi rodičmi osvojeného dieťaťa ako dôsledku uznania rozhodnutia o osvojení; |
| --- | --- |

a)

uznal existenciu akéhokoľvek právneho vzťahu medzi rodičmi osvojeného dieťaťa ako dôsledku uznania rozhodnutia o osvojení;

| b) | vydal rozhodnutia o osvojení za okolností, za ktorých to príslušné vnútroštátne právo nedovoľuje. |
| --- | --- |

b)

vydal rozhodnutia o osvojení za okolností, za ktorých to príslušné vnútroštátne právo nedovoľuje.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia „rozhodnutie o osvojení“ znamená rozsudok alebo rozhodnutie, ktorým vzniká alebo sa uznáva trvalý, právny priamy príbuzenský vzťah medzi dieťaťom, ktoré ešte nedosiahlo plnoletosť, a novým rodičom alebo novými rodičmi, ktorí nie sú biologickými rodičmi tohto dieťaťa, bez ohľadu na spôsob, akým sa tento právny vzťah vo vnútroštátnom práve nazýva.

Článok 3

Automatické uznávanie rozhodnutí o osvojení

1.   Rozhodnutie o osvojení vydané v členskom štáte sa uznáva v ostatných členských štátoch bez toho, aby sa požadoval osobitný postup pod podmienkou, že členský štát vydávajúci rozhodnutie má právomoc v súlade s článkom 4.

2.   Každá zainteresovaná strana môže v súlade s postupom stanoveným v článku 7 podať návrh na rozhodnutie o tom, že neexistujú dôvody na zamietnutie uznania uvedené v článku 6.

3.   Ak výsledok konania na súde členského štátu závisí od posúdenia zamietnutia uznania ako predbežnej otázky, potom tento súd má právomoc v tejto otázke.

Článok 4

Právomoc na vydávanie rozhodnutí o osvojení

1.   Orgány členského štátu môžu vydať rozhodnutie o osvojení iba v prípade, že osvojiteľ alebo osvojitelia alebo osvojené dieťa majú obvyklý pobyt v tomto členskom štáte.

2.   Keď rozhodnutie o osvojení vydali s ohľadom na dieťa orgány tretej krajiny, orgány členského štátu môžu tiež vydať takéto rozhodnutie alebo sa môžu rozhodnúť, že uznajú rozhodnutie tretej krajiny v súlade s postupmi stanovenými vnútroštátnym právom, ak osvojiteľ alebo osvojitelia alebo osvojené dieťa nemajú obvyklý pobyt v tomto členskom štáte, ale sú jeho občanmi.

Článok 5

Písomnosti požadované na uznanie

Strana, ktorá si chce v jednom členskom štáte uplatniť rozhodnutie o osvojení vydané v inom členskom štáte, predloží:

| a) | kópiu rozhodnutia o osvojení, ktoré spĺňa podmienky potrebné na preukázanie jeho pravosti, a |
| --- | --- |

a)

kópiu rozhodnutia o osvojení, ktoré spĺňa podmienky potrebné na preukázanie jeho pravosti, a

| b) | európske osvedčenie o osvojení vydané podľa článku 11. |
| --- | --- |

b)

európske osvedčenie o osvojení vydané podľa článku 11.

Článok 6

Zamietnutie uznania

Uznanie rozhodnutia o osvojení vydaného v členskom štáte môže byť na žiadosť ktorejkoľvek zainteresovanej strany zamietnuté iba:

| a) | ak je takéto uznanie v zjavnom rozpore s verejným poriadkom (ordre public) cieľového členského štátu; |
| --- | --- |

a)

ak je takéto uznanie v zjavnom rozpore s verejným poriadkom (ordre public) cieľového členského štátu;

| b) | ak nemal pôvodný členský štát právomoc podľa článku 4. |
| --- | --- |

b)

ak nemal pôvodný členský štát právomoc podľa článku 4.

Článok 7

Žiadosť o zamietnutie uznania

1.   Uznanie rozhodnutia o osvojení sa na žiadosť ktorejkoľvek zainteresovanej strany v zmysle vymedzenom vnútroštátnymi právnymi predpismi zamietne, keď sa zistí existencia jedného z dôvodov uvedených v článku 6.

2.   Žiadosť o zamietnutie uznania sa podáva súdu, ktorý dotknutý členský štát oznámil Komisii podľa článku 13 písm. a) ako súd, na ktorý sa má podať žiadosť.

3.   Konanie o zamietnutie uznania sa v rozsahu, v ktorom nie je upravené v tomto nariadení, upravuje právom cieľového členského štátu.

4.   Žiadateľ predloží súdu kópiu rozhodnutia a v prípade potreby jeho preklad alebo prepis.

5.   Súd môže upustiť od požiadavky na predloženie písomností uvedených v odseku 4, ak ich už má alebo ak považuje za neprimerané žiadať od žiadateľa, aby ich predložil. V tomto druhom prípade môže súd požiadať druhú stranu, aby predložila uvedené písomnosti.

6.   Od strany, ktorá žiada o zamietnutie uznania rozhodnutia o osvojení vydaného v inom členskom štáte, nemožno žiadať, aby mala v cieľovom členskom štáte poštovú adresu. Od tejto strany nemožno ani žiadať, aby mala v cieľovom členskom štáte splnomocneného zástupcu, pokiaľ ustanovenie takéhoto zástupcu nie je povinné, a to bez ohľadu na štátne občianstvo alebo pobyt strán.

7.   Súd o žiadosti o zamietnutie uznania rozhodne bezodkladne.

Článok 8

Odvolanie proti rozhodnutiu o žiadosti o zamietnutie uznania

1.   Proti rozhodnutiu o žiadosti o zamietnutie uznania sa môže odvolať každá zo strán.

2.   Odvolanie sa podáva na súd, ktorý dotknutý členský štát oznámil Komisii podľa článku 13 písm. b) ako súd, na ktorý sa má podať takéto odvolanie.

3.   Rozhodnutie vydané v konaní o odvolaní možno napadnúť opravným prostriedkom len v prípade, ak súdy, na ktoré sa má podať akýkoľvek ďalší opravný prostriedok, dotknutý členský štát oznámil Komisii podľa článku 13 písm. c).

Článok 9

Opravné prostriedky v členskom štáte pôvodu rozhodnutia o osvojení

Súd, na ktorý sa podala žiadosť o zamietnutie uznania, alebo súd, ktorý koná o opravnom prostriedku podľa článku 8 ods. 2 alebo 3, môže prerušiť konanie, ak sa proti rozhodnutiu o osvojení podal riadny opravný prostriedok v členskom štáte pôvodu rozhodnutia o osvojení alebo ak lehota na podanie takéhoto opravného prostriedku ešte neuplynula. V tomto druhom prípade môže súd určiť lehotu, v ktorej sa riadny opravný prostriedok musí podať.

Článok 10

Zákaz skúmania vo veci samej

Za žiadnych okolností sa rozhodnutie o osvojení alebo rozsudok vydaný v členskom štáte nesmie v cieľovom členskom štáte skúmať z hľadiska rozhodnutia vo veci samej.

Článok 11

Európske osvedčenie o osvojení

Orgány členského štátu, ktoré vydali rozhodnutie o osvojení, vydajú na žiadosť ktorejkoľvek zo zainteresovaných strán viacjazyčné európske osvedčenie o osvojení podľa vzoru stanoveného v článku 15.

Článok 12

Prispôsobenie rozhodnutia o osvojení

1.   Ak rozhodnutie alebo rozsudok obsahuje opatrenie alebo príkaz, ktoré nie sú známe v právnom poriadku cieľového členského štátu, toto opatrenie alebo tento príkaz sa v čo najväčšej miere prispôsobí opatreniu alebo príkazu, ktoré právny poriadok tohto členského štátu pozná a ktorý je spojený s rovnocennými účinkami a sleduje podobné ciele a záujmy. Takéto prispôsobenie nesmie viesť k účinkom, ktoré by presahovali rámec účinkov stanovených v práve členského štátu pôvodu.

2.   Ktorákoľvek zainteresovaná strana môže na súde napadnúť prispôsobenie opatrenia alebo príkazu.

Článok 13

Informácie poskytované členskými štátmi

1.   Do 1. júla 2018 členské štáty oznámia Komisii svoje vnútroštátne predpisy, ak existujú, týkajúce sa:

| a) | súdov, na ktoré sa má podať žiadosť o zamietnutie uznania podľa článku 7 ods. 2; |
| --- | --- |

a)

súdov, na ktoré sa má podať žiadosť o zamietnutie uznania podľa článku 7 ods. 2;

| b) | súdov, na ktoré sa má podať odvolanie proti rozhodnutiu vo veci žiadosti o zamietnutie uznania podľa článku 8 ods. 2, a |
| --- | --- |

b)

súdov, na ktoré sa má podať odvolanie proti rozhodnutiu vo veci žiadosti o zamietnutie uznania podľa článku 8 ods. 2, a

| c) | súdov, na ktoré sa má podať akýkoľvek ďalší opravný prostriedok podľa článku 8 ods. 3. |
| --- | --- |

c)

súdov, na ktoré sa má podať akýkoľvek ďalší opravný prostriedok podľa článku 8 ods. 3.

2.   Komisia sprístupní verejnosti informácie uvedené v odseku 1, ako aj akékoľvek iné dôležité informácie o postupoch osvojenia a jeho uznávania v členských štátoch všetkými vhodnými prostriedkami, najmä na Európskom portáli elektronickej justície.

Článok 14

Legalizácia a podobná formálna náležitosť

Pre písomnosti vydané v členskom štáte podľa tohto nariadenia sa nevyžaduje legalizácia ani splnenie inej podobnej formálnej náležitosti.

Článok 15

Právomoc prijímať delegované akty

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 16 prijímať delegované akty týkajúce sa zavedenia a zmeny vzoru viacjazyčného európskeho osvedčenia o osvojení uvedeného v článku 11.

Článok 16

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 15 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 1. júla 2018.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 15 môže Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 15 nadobudne účinnosť, len ak Rada voči nemu nevzniesla námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Rada informovala Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

5.   Európsky parlament je informovaný o prijatí delegovaných aktov Komisiou, o akýchkoľvek námietkach voči nim vznesených, ako aj o odvolaní delegovania právomocí Radou.

Článok 17

Prechodné ustanovenia

Toto nariadenie sa uplatňuje len na rozhodnutia o osvojení vydané 1. januára 2019 alebo po tomto dátume.

Rozhodnutia o osvojení vydané pred 1. januárom 2019 sa však tiež uznávajú od tohto dátumu v prípade, že predmetné dieťa nedosiahlo k tomuto dátumu plnoletosť.

Článok 18

Vzťah k existujúcim medzinárodným dohovorom

1.   Toto nariadenie sa neuplatňuje na rozhodnutia o osvojení vydané na základe Haagskeho dohovoru.

2.   Týmto nariadením nie je dotknuté uplatňovanie medzinárodných dohovorov, ktorých zmluvnou stranou je v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia jeden alebo viacero členských štátov a v ktorých sa ustanovujú pravidlá súvisiace s uznávaním osvojení, bez toho, aby tým boli dotknuté povinnosti členských štátov v zmysle článku 351 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

3.   Toto nariadenie má však medzi členskými štátmi prednosť pred dohovormi uzavretými výlučne medzi dvomi alebo viacerými z nich, v rozsahu, v ktorom sa týkajú otázok upravených týmto nariadením.

Článok 19

Doložka o preskúmaní

1.   Komisia do 31. decembra 2024 a potom každých päť rokov predloží Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru správu o uplatňovaní tohto nariadenia. K tejto správe pripojí, ak to bude potrebné, návrhy na úpravu tohto nariadenia.

2.   Členské štáty na tento účel oznámia Komisii relevantné informácie týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia ich súdmi.

Článok 20

Nadobudnutie účinnosti a dátum uplatňovania

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2019 s výnimkou článkov 13, 15 a 16, ktoré sa uplatňujú od 1. júla 2018.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V Bruseli...

Za Radu

predseda

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 650/2012 zo 4. júla 2012 o právomoci, rozhodnom práve, uznávaní a výkone rozhodnutí a prijatí a výkone verejných listín v dedičských veciach a o zavedení európskeho osvedčenia o dedičstve (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 107).

1

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/26

---

P8_TA(2017)0017

Kríza právneho štátu v Konžskej demokratickej republike a v Gabone

Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o kríze právneho štátu v Konžskej demokratickej republike a v Gabone (2017/2510(RSP))

(2018/C 252/03)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Konžskej demokratickej republike (KDR), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Konžskej demokratickej republike (KDR),

| — | so zreteľom na vyhlásenia Delegácie EÚ v KDR o situácii v oblasti ľudských práv v krajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia Delegácie EÚ v KDR o situácii v oblasti ľudských práv v krajine,

| — | so zreteľom na politické dohody dosiahnuté v KDR 18. októbra 2016 a 31. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politické dohody dosiahnuté v KDR 18. októbra 2016 a 31. decembra 2016,

| — | so zreteľom na vyhlásenie podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) Federicy Mogheriniovej z 18. decembra 2016 o neschopnosti dosiahnuť dohodu v KDR, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) Federicy Mogheriniovej z 18. decembra 2016 o neschopnosti dosiahnuť dohodu v KDR,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorkyne PK/VP z 23. novembra 2016 o aktuálnom politickom úsilí v KDR, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorkyne PK/VP z 23. novembra 2016 o aktuálnom politickom úsilí v KDR,

| — | so zreteľom na závery Rady z 23. mája 2016 a 17. októbra 2016 o KDR, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 23. mája 2016 a 17. októbra 2016 o KDR,

| — | so zreteľom na miestne vyhlásenia EÚ z 2. augusta 2016 a z 24. augusta 2016 o volebnom procese v KDR po začatí národného dialógu v KDR, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na miestne vyhlásenia EÚ z 2. augusta 2016 a z 24. augusta 2016 o volebnom procese v KDR po začatí národného dialógu v KDR,

| — | so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN o KDR, najmä rezolúciu 2293 (2016) o obnove sankčného režimu voči KDR a mandátu skupiny expertov a rezolúciu 2277 (2016), ktorou sa obnovil mandát stabilizačnej misie v KDR (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN o KDR, najmä rezolúciu 2293 (2016) o obnove sankčného režimu voči KDR a mandátu skupiny expertov a rezolúciu 2277 (2016), ktorou sa obnovil mandát stabilizačnej misie v KDR (MONUSCO),

| — | so zreteľom na tlačové vyhlásenia Bezpečnostnej rady OSN z 15. júla 2016 a z 21. septembra 2016 o situácii v KDR, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na tlačové vyhlásenia Bezpečnostnej rady OSN z 15. júla 2016 a z 21. septembra 2016 o situácii v KDR,

| — | so zreteľom na výročnú správu vysokého komisára OSN pre ľudské práva o situácii v oblasti ľudských práv v KDR uverejnenú 27. júla 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu vysokého komisára OSN pre ľudské práva o situácii v oblasti ľudských práv v KDR uverejnenú 27. júla 2015,

| — | so zreteľom na správy generálneho tajomníka OSN z 9. marca 2016 o stabilizačnej misii OSN v KDR a o vykonávaní rámcovej dohody o mieri, bezpečnosti a spolupráci pre KDR a príslušný región, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy generálneho tajomníka OSN z 9. marca 2016 o stabilizačnej misii OSN v KDR a o vykonávaní rámcovej dohody o mieri, bezpečnosti a spolupráci pre KDR a príslušný región,

| — | so zreteľom na spoločnú tlačovú správu Africkej únie, Organizácie Spojených národov, Európskej únie a Medzinárodnej organizácie frankofónie zo 16. februára 2016 a z 5. júna 2016 o potrebe inkluzívneho politického dialógu v KDR a na ich záväzok podporovať úsilie subjektov v KDR o konsolidáciu demokracie v krajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú tlačovú správu Africkej únie, Organizácie Spojených národov, Európskej únie a Medzinárodnej organizácie frankofónie zo 16. februára 2016 a z 5. júna 2016 o potrebe inkluzívneho politického dialógu v KDR a na ich záväzok podporovať úsilie subjektov v KDR o konsolidáciu demokracie v krajine,

| — | so zreteľom na rámcovú dohodu o mieri, bezpečnosti a spolupráci pre KDR a príslušný región podpísanú v Addis Abebe vo februári 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rámcovú dohodu o mieri, bezpečnosti a spolupráci pre KDR a príslušný región podpísanú v Addis Abebe vo februári 2013,

| — | so zreteľom na záverečnú správu volebnej pozorovateľskej misie Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu volebnej pozorovateľskej misie Európskej únie,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie, ktoré 24. septembra 2016 po oznámení oficiálnych výsledkov prezidentských volieb gabonským ústavným súdom vydali PK/VP a komisár pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj Neven Mimica, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie, ktoré 24. septembra 2016 po oznámení oficiálnych výsledkov prezidentských volieb gabonským ústavným súdom vydali PK/VP a komisár pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj Neven Mimica,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorkyne PK/VP o Gabone z 11. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorkyne PK/VP o Gabone z 11. septembra 2016,

| — | so zreteľom na tlačovú správu vydanú Africkou úniou 1. septembra 2016, v ktorej odsudzuje násilie páchané počas konfliktu po voľbách v Gabone a požaduje mierové vyriešenie tohto konfliktu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na tlačovú správu vydanú Africkou úniou 1. septembra 2016, v ktorej odsudzuje násilie páchané počas konfliktu po voľbách v Gabone a požaduje mierové vyriešenie tohto konfliktu,

| — | so zreteľom na výročnú správu EÚ o ľudských právach a demokracii vo svete v roku 2014, ktorú prijala Rada Európskej únie 22. júna 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu EÚ o ľudských právach a demokracii vo svete v roku 2014, ktorú prijala Rada Európskej únie 22. júna 2015,

| — | so zreteľom na národný indikatívny program v rámci 11. Európskeho rozvojového fondu na roky 2014 – 2020, ktorého prioritami sú posilňovanie demokracie, správy vecí verejných a právneho štátu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na národný indikatívny program v rámci 11. Európskeho rozvojového fondu na roky 2014 – 2020, ktorého prioritami sú posilňovanie demokracie, správy vecí verejných a právneho štátu,

| — | so zreteľom na uznesenia prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ z 18. mája 2011 o výzvach pre budúcnosť demokracie a rešpektovaní ústavného poriadku v krajinách AKT a EÚ a z 27. novembra 2013 o rešpektovaní zásad právneho štátu a úlohe nestranného a nezávislého súdnictva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenia prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ z 18. mája 2011 o výzvach pre budúcnosť demokracie a rešpektovaní ústavného poriadku v krajinách AKT a EÚ a z 27. novembra 2013 o rešpektovaní zásad právneho štátu a úlohe nestranného a nezávislého súdnictva,

| — | so zreteľom na memorandum o porozumení, ktoré podpísali Gabonská republika a Európska únia, týkajúce sa volebnej pozorovateľskej misie EÚ (VPM EÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na memorandum o porozumení, ktoré podpísali Gabonská republika a Európska únia, týkajúce sa volebnej pozorovateľskej misie EÚ (VPM EÚ),

| — | so zreteľom na ústavu KDR a gabonskú ústavu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavu KDR a gabonskú ústavu,

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov z júna 1981, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov z júna 1981,

| — | so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných,

| — | so zreteľom na vyhlásenie Africkej únie o zásadách demokratických volieb v Afrike (z roku 2002), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Africkej únie o zásadách demokratických volieb v Afrike (z roku 2002),

| — | so zreteľom na medzinárodnú chartu OSN o ľudských právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medzinárodnú chartu OSN o ľudských právach,

| — | so zreteľom na Dohodu z Cotonou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu z Cotonou,

| — | so zreteľom na článok 123 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže právny štát, zodpovednosť, dodržiavanie ľudských práv a slobodné a spravodlivé voľby sú základnými prvkami každej fungujúcej demokracie; keďže tieto prvky boli v niektorých krajinách subsaharskej Afriky, najmä v KDR a Gabone, ohrozené, čo ich uvrhlo do pretrvávajúceho obdobia politickej nestability a násilia; |
| --- | --- |

A.

keďže právny štát, zodpovednosť, dodržiavanie ľudských práv a slobodné a spravodlivé voľby sú základnými prvkami každej fungujúcej demokracie; keďže tieto prvky boli v niektorých krajinách subsaharskej Afriky, najmä v KDR a Gabone, ohrozené, čo ich uvrhlo do pretrvávajúceho obdobia politickej nestability a násilia;

| B. | keďže najnovším prípadom je vyhlásenie Aliho Bonga, odstupujúceho prezidenta Gabonu, ktorý bol pri moci od smrti svojho otca Omara Bonga v roku 2009, za víťaza prezidentských volieb v roku 2016; keďže medzinárodní pozorovatelia, najmä VPM EÚ, zistili zjavné nezrovnalosti pri zostavovaní výsledkov; |
| --- | --- |

B.

keďže najnovším prípadom je vyhlásenie Aliho Bonga, odstupujúceho prezidenta Gabonu, ktorý bol pri moci od smrti svojho otca Omara Bonga v roku 2009, za víťaza prezidentských volieb v roku 2016; keďže medzinárodní pozorovatelia, najmä VPM EÚ, zistili zjavné nezrovnalosti pri zostavovaní výsledkov;

| C. | keďže Jean Ping, jeho hlavný protivník, okamžite napadol a odsúdil tento výsledok; keďže na ústavný súd bolo pre podozrenie z nezrovnalostí a s požiadavkou opätovného sčítania hlasov podané odvolanie, no ústavný súd nakoniec výsledok potvrdil; keďže však preskúmanie odvolania nerozptýlilo všetky pochybnosti týkajúce sa výsledku prezidentských volieb; |
| --- | --- |

C.

keďže Jean Ping, jeho hlavný protivník, okamžite napadol a odsúdil tento výsledok; keďže na ústavný súd bolo pre podozrenie z nezrovnalostí a s požiadavkou opätovného sčítania hlasov podané odvolanie, no ústavný súd nakoniec výsledok potvrdil; keďže však preskúmanie odvolania nerozptýlilo všetky pochybnosti týkajúce sa výsledku prezidentských volieb;

| D. | keďže prezident KDR Joseph Kabila, ktorý je pri moci od roku 2001, odložil termín volieb a zotrval pri moci aj po skončení ústavného mandátu; keďže tieto kroky viedli k bezprecedentnému politickému napätiu, nepokojom a násiliu v celej krajine; |
| --- | --- |

D.

keďže prezident KDR Joseph Kabila, ktorý je pri moci od roku 2001, odložil termín volieb a zotrval pri moci aj po skončení ústavného mandátu; keďže tieto kroky viedli k bezprecedentnému politickému napätiu, nepokojom a násiliu v celej krajine;

| E. | keďže po skončení mandátu prezidenta Kabilu násilie eskalovalo, čo viedlo k smrti najmenej 40 osôb pri stretoch medzi demonštrantmi a bezpečnostnými silami; keďže podľa OSN 107 osôb bolo zranených alebo sa s nim zle zaobchádzalo a najmenej 460 osôb bolo zatknutých; |
| --- | --- |

E.

keďže po skončení mandátu prezidenta Kabilu násilie eskalovalo, čo viedlo k smrti najmenej 40 osôb pri stretoch medzi demonštrantmi a bezpečnostnými silami; keďže podľa OSN 107 osôb bolo zranených alebo sa s nim zle zaobchádzalo a najmenej 460 osôb bolo zatknutých;

| F. | keďže 18. októbra 2016 bola podpísaná dohoda medzi prezidentom Kabilom a časťou opozície o odložení prezidentských volieb na apríl 2018; keďže po mesiacoch rokovaní zmluvné strany dohody z 18. októbra 2016 dospeli 31. decembra 2016 k celkovej a inkluzívnej politickej dohode; keďže touto dohodou sa stanovuje prvé pokojné odovzdanie moci v krajine od roku 1960, vytvorenie dočasnej vlády národnej jednoty, uskutočnenie volieb do konca roka 2017 a odstúpenie prezidenta Kabilu; |
| --- | --- |

F.

keďže 18. októbra 2016 bola podpísaná dohoda medzi prezidentom Kabilom a časťou opozície o odložení prezidentských volieb na apríl 2018; keďže po mesiacoch rokovaní zmluvné strany dohody z 18. októbra 2016 dospeli 31. decembra 2016 k celkovej a inkluzívnej politickej dohode; keďže touto dohodou sa stanovuje prvé pokojné odovzdanie moci v krajine od roku 1960, vytvorenie dočasnej vlády národnej jednoty, uskutočnenie volieb do konca roka 2017 a odstúpenie prezidenta Kabilu;

| G. | keďže v oboch krajinách vypukli pouličné demonštrácie, ktoré boli násilne potlačené a pri ktorých zahynulo niekoľko ľudí; keďže orgány ostro zasiahli proti členom opozície a občianskej spoločnosti, ktorí vyjadrovali nesúhlas s vládnou mocou; keďže ľudskoprávne skupiny nepretržite informujú o zhoršujúcej sa situácii v oblasti ľudských práv a slobody prejavu a zhromažďovania, ako aj o používaní neprimeranej sily proti pokojným demonštrantom, svojvoľných zatýkaniach a väzneniach a politicky motivovaných súdnych procesov; |
| --- | --- |

G.

keďže v oboch krajinách vypukli pouličné demonštrácie, ktoré boli násilne potlačené a pri ktorých zahynulo niekoľko ľudí; keďže orgány ostro zasiahli proti členom opozície a občianskej spoločnosti, ktorí vyjadrovali nesúhlas s vládnou mocou; keďže ľudskoprávne skupiny nepretržite informujú o zhoršujúcej sa situácii v oblasti ľudských práv a slobody prejavu a zhromažďovania, ako aj o používaní neprimeranej sily proti pokojným demonštrantom, svojvoľných zatýkaniach a väzneniach a politicky motivovaných súdnych procesov;

| H. | keďže došlo k výraznému zhoršeniu v oblasti slobody médií, ktorú obmedzujú neustále hrozby a útoky na novinárov; keďže úrady zatvorili médiá a rozhlasové stanice, pričom prístup na internet a sociálne siete sa obmedzil; |
| --- | --- |

H.

keďže došlo k výraznému zhoršeniu v oblasti slobody médií, ktorú obmedzujú neustále hrozby a útoky na novinárov; keďže úrady zatvorili médiá a rozhlasové stanice, pričom prístup na internet a sociálne siete sa obmedzil;

| I. | keďže jednou z charakteristík demokracie je rešpektovanie ústavy, ktorá je základom štátu, inštitúcií a zásady právneho štátu; keďže pokojné, slobodné a spravodlivé voľby v týchto krajinách by výrazne prispeli k riešeniu výzvy demokratického napredovania a striedania moci, ktorej čelí región strednej Afriky; |
| --- | --- |

I.

keďže jednou z charakteristík demokracie je rešpektovanie ústavy, ktorá je základom štátu, inštitúcií a zásady právneho štátu; keďže pokojné, slobodné a spravodlivé voľby v týchto krajinách by výrazne prispeli k riešeniu výzvy demokratického napredovania a striedania moci, ktorej čelí región strednej Afriky;

| J. | keďže medzi priority národného indikatívneho programu v rámci 11. Európskeho rozvojového fondu na roky 2014 – 2020 patria riešenia na posilnenie demokracie, správy vecí verejných a právneho štátu, keďže zásadným spoločným záujmom EÚ aj afrických partnerov je stály rozvoj demokracie a vytvorenie správne fungujúceho konštitucionalizmu; |
| --- | --- |

J.

keďže medzi priority národného indikatívneho programu v rámci 11. Európskeho rozvojového fondu na roky 2014 – 2020 patria riešenia na posilnenie demokracie, správy vecí verejných a právneho štátu, keďže zásadným spoločným záujmom EÚ aj afrických partnerov je stály rozvoj demokracie a vytvorenie správne fungujúceho konštitucionalizmu;

| 1. | vyjadruje poľutovanie nad stratami na životoch počas demonštrácií v posledných mesiacoch v obidvoch krajinách a vyjadruje úprimnú sústrasť rodinám obetí a obyvateľom KDR a Gabonu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je hlboko znepokojený čoraz nestabilnejšou situáciou v oboch krajinách; nalieha na orgány, a najmä na prezidentov, aby dodržali svoje medzinárodné záväzky, zaručili ľudské práva a základné slobody a vládli takým spôsobom, aby sa čo najdôraznejšie rešpektovala zásada právneho štátu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dôrazne odsudzuje všetko násilie spáchané v Gabone a KDR, porušenia ľudských práv, svojvoľné zatýkanie a nezákonné zadržiavanie, politické zastrašovanie občianskej spoločnosti a členov opozície, ako aj porušovanie slobody tlače a slobody prejavu v kontexte prezidentských volieb; požaduje zrušenie všetkých obmedzení médií a prepustenie všetkých politických väzňov; |
| --- | --- |

3.

Gabon

| 4. | považuje oficiálne výsledky prezidentských volieb za netransparentné a vysoko pochybné, čo má za následok spochybnenie legitimity prezidenta Bonga; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že odvolacie konanie, ktoré viedlo k vyhláseniu Aliho Bonga za víťaza volieb, sa vykonalo netransparentne, a že ústavný súd riadne nezohľadnil nezrovnalosti zistené v niektorých provinciách, najmä v provincii Haut-Ogooué, ktorá je mocenskou základňou Aliho Bonga; vyjadruje poľutovanie nad tým, že ústavný súd odmietol prepočítať hlasy a porovnať hlasovacie lístky pred tým, ako boli zničené; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad politickou krízou v Gabone a pokračujúcim násilím medzi demonštrantmi a bezpečnostnými silami v nadväznosti na vyhlásenie prezidentských volieb v roku 2016; |
| --- | --- |

5.

| 6. | dôrazne odsudzuje zastrašovanie a hrozby voči členom VPM Európskej únie, ako aj útoky spochybňujúce jej neutralitu a transparentnosť; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že napriek memorandu o porozumení podpísanému s vládou Gabonu, bol VPM EÚ poskytnutý len obmedzený prístup k centralizovanému sčítaniu hlasov v miestnych volebných komisiách a do sídla štátnej volebnej komisie a že sa tým volebnej pozorovateľskej misii EÚ zabránilo v kontrole legitímnosti prezidentského volebného procesu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | berie na vedomie plánované začatie národného dialógu na základe návrhu Aliho Bonga; vyjadruje výhrady k vierohodnosti a relevantnosti takéhoto procesu; poukazuje na to, že vedúci predstaviteľ opozície Jean Ping sa na ňom odmieta zúčastniť a začal a uzavrel vlastný národný dialóg; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naliehavo žiada vládu Gabonu, aby uskutočnila dôkladnú a rýchlu reformu volebného rámca, v ktorej zohľadní odporúčania VPM EÚ a ktorá bude zameraná na jeho zlepšenie a dosiahnutie jeho plnej transparentnosti a dôveryhodnosti; zdôrazňuje, že gabonské orgány musia zaručiť plnú a lojálnu spoluprácu so všetkými príslušnými vnútroštátnymi a medzinárodnými zainteresovanými stranami s cieľom zabezpečiť, aby budúce parlamentné voľby boli úplne transparentné a spravodlivé, a aby sa uskutočnili v slobodnom, demokratickom, inkluzívnom a pokojnom prostredí; |
| --- | --- |

8.

| 9. | požaduje nezávislé a objektívne vyšetrenie násilia súvisiaceho s voľbami a obvinení z vážneho porušovania ľudských práv a základných slobôd, a zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby všetky zodpovedné osoby boli potrestané; okrem toho vyzýva EÚ, aby v spolupráci s OSN a Africkou úniou pokračovala v dôslednom monitorovaní celkovej situácie v Gabone a podávala správy o všetkých prípadoch porušovania ľudských práv a základných slobôd; berie na vedomie žiadosti o predbežné vyšetrovanie povolebného násilia na Medzinárodnom trestnom súde (MTS); |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalieha na Radu, aby začala proces konzultácií podľa článku 96 Dohody z Cotonou, akonáhle sa nedospeje k pokroku v zintenzívnenom politickom dialógu; vyzýva Radu, aby v prípade, že sa nedosiahne dohoda v rámci procesu konzultácií, zvážila uvalenie cielených sankcií na osoby zodpovedné za násilnosti po voľbách a porušovanie ľudských práv, ako aj za oslabovanie demokratického procesu v krajine; |
| --- | --- |

10.

Konžská demokratická republika

| 11. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že vláda KDR nedokázala usporiadať prezidentské voľby v termíne danom ústavou; opakuje svoju požiadavku na podniknutie všetkých potrebných krokov s cieľom vytvoriť priaznivé prostredie pre konanie slobodných, spravodlivých a vierohodných volieb najneskôr v decembri 2017 v úplnom súlade s ústavou KDR a Africkou chartou demokracie, volieb a dobrej správy vecí verejných; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naliehavo vyzýva všetkých politických aktérov, aby sa zapojili do mierového a konštruktívneho dialógu, aby sa predišlo akémukoľvek prehĺbeniu súčasnej politickej krízy a aby sa zdržali ďalšieho násilia a provokácie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | víta úsilie Národnej konferencie biskupov (CENCO) o dosiahnutie širšieho konsenzu o presune politickej moci; berie na vedomie dohodu dosiahnutú koncom decembra 2016, v ktorej sa zamieta tretie funkčné obdobie prezidenta Kabilu a vyzýva na konanie volieb pred koncom roka 2017; pripomína všetkým zúčastneným stranám ich záväzok vyplývajúci z tejto dohody a vyzýva ich preto, aby ho uplatňovali vo všetkých jej zložkách a stanovili čo najskôr konkrétny harmonogram nadchádzajúcich volieb; pripomína im rozsah dôsledkov, ak sa im nepodarí dosiahnuť úspešný výsledok; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naliehavo vyzýva vládu KDR, aby okamžite začala riešiť otvorené otázky súvisiace so stanovením etáp volebného kalendára, s rozpočtom a aktualizáciou voličských zoznamov s cieľom umožniť uskutočnenie slobodných, spravodlivých a transparentných volieb; pripomína, že nezávislá štátna volebná komisia by mala byť nestranná a inkluzívna inštitúcia s dostatočnými zdrojmi na umožnenie komplexného a transparentného procesu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žiada Európsku úniu a jej členské štáty, aby podporili vykonávanie dohody a uskutočnenie volebného procesu; a vyzýva všetkých medzinárodných aktérov, aby KDR poskytli rozsiahlu politickú, finančnú, technickú a logistickú podporu, ktorú potrebuje na to, aby sa voľby mohli konať do decembra 2017; požaduje transparentnosť v súvislosti s finančnou podporou od Európskej únie a jej členských štátov pre voľby v KDR; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naliehavo požaduje úplné, podrobné a transparentné vyšetrenie prípadov údajného porušovania ľudských práv, ku ktorým došlo počas protestov, s cieľom identifikovať zodpovedné osoby a vyvodiť voči nim zodpovednosť; |
| --- | --- |

16.

| 17. | víta skutočnosť, že EÚ prijala cielené sankcie vrátane zákazov cestovania a zmrazenia aktív, ktoré sa týkajú osôb zodpovedných za násilné represie a narúšanie demokratického procesu v KDR; vyzýva Radu, aby v prípade ďalšieho násilia zvážila rozšírenie týchto reštriktívnych opatrení, ako je to uvedené v Dohode z Cotonou; |
| --- | --- |

17.

o

o o

| 18. | vyzýva Radu OSN pre ľudské práva, aby vyšetrila závažné porušovanie ľudských práv, ktoré sa nedávno vyskytlo v oboch krajinách; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva orgány KDR a gabonské orgány, aby pri najbližšej príležitosti ratifikovali Africkú chartu demokracie, volieb a dobrej správy vecí verejných; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva delegáciu EÚ, aby využila všetky vhodné nástroje na podporu obhajcov ľudských práv a prodemokratických hnutí a aby viedla posilnený politický dialóg s orgánmi týchto krajín, ako je zakotvené v článku 8 Dohody z Cotonou; |
| --- | --- |

20.

| 21. | okrem toho žiada, aby EÚ a krajiny AKT, v spolupráci s OSN a Africkou úniou, pokračovali v dôslednom monitorovaní celkovej situácie v oboch krajinách; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že situácia v Gabone a KDR predstavuje vážnu hrozbu pre stabilitu regiónu strednej Afriky ako celku; opakovane vyjadruje svoju podporu Africkej únii v jej významnej úlohe pri predchádzaní politickej kríze v regióne, ako aj akejkoľvek ďalšej destabilizácii v oblasti Veľkých jazier; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Africkej únii, prezidentom, premiérom a parlamentom KDR a Gabonu, generálnemu tajomníkovi OSN, Rade OSN pre ľudské práva a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT-EÚ. |
| --- | --- |

23.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/31

---

P8_TA(2017)0018

Vykonávanie programu Erasmus+

Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (2015/2327(INI))

(2018/C 252/04)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej článok 14, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej článok 14,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (1),

| — | so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2006/962/ES z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie, (2) |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2006/962/ES z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie, (2)

| — | so zreteľom na uznesenie Rady z 27. novembra 2009 o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018) (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Rady z 27. novembra 2009 o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018) (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2010 o podpore prístupu mládeže na trh práce a posilnení postavenia účastníkov odbornej prípravy, odborných stáží a učňovského vzdelávania (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2010 o podpore prístupu mládeže na trh práce a posilnení postavenia účastníkov odbornej prípravy, odborných stáží a učňovského vzdelávania (4),

| — | so zreteľom na závery Rady z 19. novembra 2010 o vzdelávaní pre trvalo udržateľný rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 19. novembra 2010 o vzdelávaní pre trvalo udržateľný rozvoj,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. januára 2011 s názvom Rozvíjanie európskeho rozmeru v športe (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. januára 2011 s názvom Rozvíjanie európskeho rozmeru v športe (COM(2011)0012),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2011 s názvom Mládež v pohybe – rámec na skvalitnenie európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy (5). |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2011 s názvom Mládež v pohybe – rámec na skvalitnenie európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy (5).

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. septembra 2011 s názvom Podpora rastu a zamestnanosti – program modernizácie európskych systémov vysokoškolského vzdelávania (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. septembra 2011 s názvom Podpora rastu a zamestnanosti – program modernizácie európskych systémov vysokoškolského vzdelávania (COM(2011)0567),

| — | so zreteľom na uznesenie Rady z 28. novembra 2011 o obnovenom európskom programe vzdelávania dospelých (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Rady z 28. novembra 2011 o obnovenom európskom programe vzdelávania dospelých (6),

| — | so zreteľom na závery Rady z 28. a 29. novembra 2011 o referenčnej hodnote pre vzdelávaciu mobilitu (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 28. a 29. novembra 2011 o referenčnej hodnote pre vzdelávaciu mobilitu (7),

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (8),

| — | so zreteľom na spoločnú správu Rady a Komisie z roku 2012 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) – Vzdelávanie a odborná príprava v inteligentnej, udržateľnej a inkluzívnej Európe (9); |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú správu Rady a Komisie z roku 2012 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) – Vzdelávanie a odborná príprava v inteligentnej, udržateľnej a inkluzívnej Európe (9);

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 22. októbra 2013 o prehodnotení vzdelávania (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 22. októbra 2013 o prehodnotení vzdelávania (10),

| — | so zreteľom na závery Rady z 20. mája 2014 o účinnom vzdelávaní učiteľov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 20. mája 2014 o účinnom vzdelávaní učiteľov,

| — | so zreteľom na závery Rady z 20. mája 2014 o zabezpečení kvality na podporu vzdelávania a odbornej prípravy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 20. mája 2014 o zabezpečení kvality na podporu vzdelávania a odbornej prípravy,

| — | so zreteľom na deklaráciu o podpore občianstva a spoločných hodnôt slobody, tolerancie a nediskriminácie prostredníctvom vzdelávania (Parížska deklarácia), ktorú 17. marca 2015 prijali ministri školstva krajín Európskej únie na neformálnom zasadnutí v Paríži, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na deklaráciu o podpore občianstva a spoločných hodnôt slobody, tolerancie a nediskriminácie prostredníctvom vzdelávania (Parížska deklarácia), ktorú 17. marca 2015 prijali ministri školstva krajín Európskej únie na neformálnom zasadnutí v Paríži,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. septembra 2015 o podpore podnikania mladých ľudí prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. septembra 2015 o podpore podnikania mladých ľudí prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy (11),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. septembra 2015 s názvom Návrh spoločnej správy Rady a Komisie za rok 2015 o vykonávaní obnoveného rámca pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018) (COM(2015)0429), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. septembra 2015 s názvom Návrh spoločnej správy Rady a Komisie za rok 2015 o vykonávaní obnoveného rámca pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018) (COM(2015)0429),

| — | so zreteľom na spoločnú správu Rady a Komisie na rok 2015 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) – Nové priority pre európsku spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú správu Rady a Komisie na rok 2015 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) – Nové priority pre európsku spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (12),

| — | so zreteľom na závery Rady o úlohe vzdelávania v ranom detstve a primárneho vzdelávania pri podpore tvorivosti, inovačnosti a digitálnej kompetencie (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o úlohe vzdelávania v ranom detstve a primárneho vzdelávania pri podpore tvorivosti, inovačnosti a digitálnej kompetencie (13),

| — | so zreteľom na závery Rady o znižovaní miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a podpore úspechu v škole (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o znižovaní miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a podpore úspechu v škole (14),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2016 o získavaní vedomostí o EÚ v škole (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2016 o získavaní vedomostí o EÚ v škole (15),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2016 o programe Erasmus+ a ďalších nástrojoch na posilnenie mobility v oblasti odborného vzdelávania a prípravy – zásady celoživotného vzdelávania (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2016 o programe Erasmus+ a ďalších nástrojoch na posilnenie mobility v oblasti odborného vzdelávania a prípravy – zásady celoživotného vzdelávania (16),

| — | so zreteľom na závery Rady z 30. mája 2016 o rozvoji mediálnej gramotnosti a kritického myslenia prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 30. mája 2016 o rozvoji mediálnej gramotnosti a kritického myslenia prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy,

| — | so zreteľom na závery Rady z 30. mája 2016 o úlohe sektora mládeže v rámci integrovaného a medziodvetvového prístupu k prevencii násilnej radikalizácie mladých ľudí a k boju proti takejto radikalizácii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 30. mája 2016 o úlohe sektora mládeže v rámci integrovaného a medziodvetvového prístupu k prevencii násilnej radikalizácie mladých ľudí a k boju proti takejto radikalizácii,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nový program v oblasti zručností pre Európu (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nový program v oblasti zručností pre Európu (COM(2016)0381),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 23. júna 2016 o opatreniach v nadväznosti na strategický rámec pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. júna 2016 o opatreniach v nadväznosti na strategický rámec pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (17),

| — | so zreteľom na článok 52 svojho rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) prílohy 3 k rozhodnutiu Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe schvaľovania vypracovania iniciatívnych správ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 svojho rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) prílohy 3 k rozhodnutiu Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe schvaľovania vypracovania iniciatívnych správ,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A8-0389/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A8-0389/2016),

| A. | keďže Erasmus+ je jedným z najúspešnejších programov Únie a hlavným nástrojom na podporu činností v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu a jeho cieľom je zlepšiť kariérny potenciál mladých ľudí a poskytnúť účastníkom sociálne väzby; pričom v rokoch 2014 – 2020 poskytol príležitosť študovať, absolvovať odbornú prípravu a zapojiť sa do dobrovoľníckej činnosti v inej krajine viac než 4 miliónom Európanov; |
| --- | --- |

A.

keďže Erasmus+ je jedným z najúspešnejších programov Únie a hlavným nástrojom na podporu činností v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu a jeho cieľom je zlepšiť kariérny potenciál mladých ľudí a poskytnúť účastníkom sociálne väzby; pričom v rokoch 2014 – 2020 poskytol príležitosť študovať, absolvovať odbornú prípravu a zapojiť sa do dobrovoľníckej činnosti v inej krajine viac než 4 miliónom Európanov;

| B. | keďže Komisia preukázala pružnosť a podnikla inovačné kroky na riešenie nových výziev, ako je návrh pre utečencov, ako aj na podporu občianskych hodnôt v rámci stimulov, ktoré Erasmus+ ponúka, v záujme vytvorenia aktívnejšieho a participatívnejšieho medzikultúrneho dialógu; |
| --- | --- |

B.

keďže Komisia preukázala pružnosť a podnikla inovačné kroky na riešenie nových výziev, ako je návrh pre utečencov, ako aj na podporu občianskych hodnôt v rámci stimulov, ktoré Erasmus+ ponúka, v záujme vytvorenia aktívnejšieho a participatívnejšieho medzikultúrneho dialógu;

| C. | keďže obrovský vzdelávací, spoločenský, politický a hospodársky význam tohto programu sa odráža v 40 % zvýšení rozpočtu na programové obdobie a v miere záväzkov stanoveného rozpočtu, ktorá v dôsledku vysokého počtu žiadostí dosiahla takmer 100 %; |
| --- | --- |

C.

keďže obrovský vzdelávací, spoločenský, politický a hospodársky význam tohto programu sa odráža v 40 % zvýšení rozpočtu na programové obdobie a v miere záväzkov stanoveného rozpočtu, ktorá v dôsledku vysokého počtu žiadostí dosiahla takmer 100 %;

| D. | keďže zatiaľ nie sú k dispozícii všetky relevantné údaje pre úplnú kvantitatívnu a kvalitatívnu analýzu vykonávania a keďže je teda predčasné vypracovať kvalitatívne hodnotenie vplyvu programu; |
| --- | --- |

D.

keďže zatiaľ nie sú k dispozícii všetky relevantné údaje pre úplnú kvantitatívnu a kvalitatívnu analýzu vykonávania a keďže je teda predčasné vypracovať kvalitatívne hodnotenie vplyvu programu;

| E. | keďže z výsledkov štúdie vplyvu programu Erasmus z roku 2014 (18) vyplýva, že osoby, ktoré študovali alebo absolvovali odbornú prípravu v zahraničí, majú v porovnaní s osobami bez podobnej skúsenosti dvakrát vyššiu pravdepodobnosť, že si nájdu zamestnanie, 85 % študentov programu Erasmus študuje alebo sa odborne pripravuje v zahraničí, aby zvýšili svoju zamestnateľnosť v zahraničí, a miera nezamestnanosti osôb, ktoré študovali alebo absolvovali odbornú prípravu v zahraničí, je päť rokov po ukončení štúdia o 23 % nižšia; keďže v štúdii o vplyve programu Erasmus sa tiež uvádza, že 64 % zamestnávateľov považuje medzinárodnú skúsenosť za dôležitú pre prijatie do zamestnania (v porovnaní s 37 % v roku 2006) a absolventom s medzinárodnými skúsenosťami sa zveruje väčšia profesijná zodpovednosť; keďže tretine stážistov programu Erasmus ponúkne zamestnanie podnik, v ktorom stáž absolvovali, takmer desatina stážistov programu Erasmus, ktorí absolvovali pracovnú stáž, si založila vlastný podnik a tri štvrtiny to plánujú urobiť alebo si to dokážu predstaviť; |
| --- | --- |

E.

keďže z výsledkov štúdie vplyvu programu Erasmus z roku 2014 (18) vyplýva, že osoby, ktoré študovali alebo absolvovali odbornú prípravu v zahraničí, majú v porovnaní s osobami bez podobnej skúsenosti dvakrát vyššiu pravdepodobnosť, že si nájdu zamestnanie, 85 % študentov programu Erasmus študuje alebo sa odborne pripravuje v zahraničí, aby zvýšili svoju zamestnateľnosť v zahraničí, a miera nezamestnanosti osôb, ktoré študovali alebo absolvovali odbornú prípravu v zahraničí, je päť rokov po ukončení štúdia o 23 % nižšia; keďže v štúdii o vplyve programu Erasmus sa tiež uvádza, že 64 % zamestnávateľov považuje medzinárodnú skúsenosť za dôležitú pre prijatie do zamestnania (v porovnaní s 37 % v roku 2006) a absolventom s medzinárodnými skúsenosťami sa zveruje väčšia profesijná zodpovednosť; keďže tretine stážistov programu Erasmus ponúkne zamestnanie podnik, v ktorom stáž absolvovali, takmer desatina stážistov programu Erasmus, ktorí absolvovali pracovnú stáž, si založila vlastný podnik a tri štvrtiny to plánujú urobiť alebo si to dokážu predstaviť;

Hlavné závery

| 1. | poukazuje na to, že Erasmus+ je kľúčový program EÚ v oblasti mobility, vzdelávania a odbornej prípravy, ktorému bol vzhľadom na pozitívne výsledky a vysoký záujem pridelený o 40 % vyšší rozpočet v porovnaní s obdobím 2007 – 2013; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že veľká väčšina národných agentúr očakáva dosiahnutie cieľov programu Erasmus+ v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že program Erasmus+ zohráva dôležitú úlohu pri posilňovaní európskej identity a integrácie, solidarity, inkluzívneho a udržateľného rastu, kvalitných pracovných miest, konkurencieschopnosti, sociálnej súdržnosti a pracovnej mobility mládeže tým, že pozitívne prispieva k zlepšeniu európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy, celoživotnému vzdelávaniu, aktívnemu európskemu občianstvu a lepším vyhliadkam na získanie zamestnania, tým, že poskytuje Európanom príležitosť na získanie prierezových a prenosných súborov osobných a profesijných zručností a schopností prostredníctvom štúdia, odbornej prípravy, pracovných skúseností v zahraničí a dobrovoľníckej práce, ako aj tým, že jednotlivcom ponúka šancu na nezávislejší život, jednoduchšiu adaptáciu a dosiahnutie osobného rozvoja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že hoci program ako celok je viditeľnejší než predošlý program, jednotlivým sektorovým programom stále chýba viditeľnosť; v tejto súvislosti pripomína, že počas vykonávania programu treba zohľadniť osobitné znaky a charakteristiky jednotlivých sektorov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že by sa mali opäť zaviesť sektorové formáty, ako sú semináre Grundtvig či národné iniciatívy pre mládež otvorené neformálnym skupinám, a mala by sa zlepšiť dostupnosť nadnárodných iniciatív pre mládež; navrhuje, aby sa vplyv programu maximalizoval pomocou nových oprávnených činností, napríklad zavedením veľkých výmen mládeže na základe štruktúry rozsiahlej Európskej dobrovoľníckej služby v rámci kľúčovej akcie 1; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že rastúci záujem európskych občanov o Erasmus+ sa najviac dotýka kapitoly programu týkajúcej sa mládeže; konštatuje, že v súčasnosti je 36 % všetkých žiadostí v rámci programu Erasmus+ z oblasti mládeže, pričom v období rokov 2014 až 2016 došlo k nárastu podaných žiadostí o 60 %; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uznáva význam štruktúrovaného dialógu EÚ o mládeži, čo je participatívny proces, ktorý mladým ľuďom a mládežníckym organizáciám poskytuje príležitosť zapojiť sa do tvorby politiky EÚ v oblasti mládeže a ovplyvňovať ju, a víta podporu, ktorú program poskytuje tomuto procesu podporovaním národných pracovných skupín a projektov štruktúrovaného dialógu v rámci kľúčovej akcie 3; poznamenáva, že Európska dobrovoľnícka služba je formátom intenzívneho učenia a skúseností pre mladých ľudí a vyžaduje si kvalitný rámec; zdôrazňuje, že prístup k programu Erasmus+ by mal zostať vyhradený v prvom rade pre subjekty občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uznáva, že podľa správ zainteresovaných strán na všetkých úrovniach bolo obdobie prvého dva a pol roka vykonávania programu ťažké a náročné, ale medzičasom došlo k zlepšeniam, hoci zjednodušenia zavedené nediferencovaným prístupom k žiadostiam mali v mnohých prípadoch nepriaznivý účinok; domnieva sa, že menej byrokratických prekážok by viedlo k širšiemu záberu a väčšej prístupnosti programu; žiada preto, aby sa vynaložilo ďalšie úsilie na odstránenie byrokracie v celom projektovom cykle a aby sa náklady stanovili primerane vzhľadom na rozpočet alebo druh projektu; zároveň vyzýva Komisiu, aby v záujme čo najširšieho prístupu k programu posilnila dialóg so sociálnymi partnermi, miestnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou; vyjadruje poľutovanie nad tým, že vzhľadom na vysokú úroveň administratívnej záťaže môže byť financovanie v rámci programu Erasmus+ nedostupné pre menšie organizácie; je presvedčený o tom, že byrokracia a požiadavky na podávanie správ by sa mali zjednodušiť; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia neposkytuje žiadne údaje o kvalite úspešných projektov; zdôrazňuje, že analýza kvality každého projektu a transparentné zverejňovanie výsledkov sú zrejmým krokom, ktorý by Komisia mala podniknúť a ktorý by mohol prispieť k vyššej miere úspešnosti žiadostí; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že zatiaľ sa nepodarilo dosiahnuť cieľ, ktorým je jednoduchšie, užívateľsky prístupnejšie a pružnejšie vykonávanie; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad pretrvávajúcim nedostatkom zrozumiteľnosti, nejednotnou úrovňou detailnosti programovej príručky, ako aj príliš komplikovanými formulármi žiadostí, ktoré značne znevýhodňujú menších, neskúsených a neprofesionálnych žiadateľov; zdôrazňuje, že program treba neustále zlepšovať, aby bol pre účastníkov prístupnejší, pričom treba zohľadniť význam rozlišovania medzi rôznymi sektormi a skupinami príjemcov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že dlhé platobné lehoty v rámci programu Erasmus+ ovplyvňujú možnosti menších organizácií na podanie žiadosti o financovanie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žiada Komisiu, aby podstatne zjednodušila postup podávania žiadostí a aby prepracovala programovú príručku, lepšie ju prispôsobila užívateľom a zohľadnila v nej špecifiká jednotlivých sektorov tým, že všetky relevantné informácie o jednotlivých oblastiach programu uvedie v jednej kapitole, a aby uverejnila žiadosti vo všetkých jazykoch v rovnakom čase ako programovú príručku a v dostatočnom predstihu pred uplynutím lehoty na podanie žiadosti, a tiež aby jasne uviedla, aká dokumentácia je potrebná v jednotlivých štádiách projektu; požaduje vyjasnenie a zjednodušenie finančnej časti elektronického formulára; zdôrazňuje, že na hodnotenie žiadostí je potrebné koordinované a jednotné posudzovanie za podpory nezávislých odborníkov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje význam jasných výsledkov vzdelávania a konkrétnych popisov pracovnej činnosti pre pracovné skúsenosti Erasmus+ v zahraničí pre študentov odborného vzdelávania a prípravy, stážistov, učňov a dobrovoľníkov; zdôrazňuje, že príprava kandidátov pred pobytom v zahraničí je neoddeliteľnou súčasťou činnosti a musí zahŕňať stretnutia na tému profesionálneho smerovania, jazykové kurzy, ako aj kurzy prípravy v oblasti sociálnej a kultúrnej integrácie vrátane medzikultúrnej komunikácie, ktoré by podporovali zapojenie ľudí do spoločnosti a zlepšili ich pracovné a životné podmienky; vzhľadom na dôležitosť viacjazyčnosti pre zlepšovanie zamestnateľnosti mladých ľudí sa domnieva, že v rámci programu Erasmus+ by sa malo vyvinúť väčšie úsilie na propagáciu a podporu viacjazyčnosti; víta skutočnosť, že sa posilnia jazykové znalosti účastníkov projektov Erasmus+ vrátane znalostí susedských jazykov, ktoré môžu zvýšiť mobilitu a zamestnateľnosť na cezhraničnom pracovnom trhu; domnieva sa, že jazykové kurzy pre nových účastníkov mobility by sa mohli zabezpečovať v spolupráci so vzdelávacími inštitúciami a hostiteľskými spoločnosťami a prispôsobiť ich oblasti štúdia alebo stáže; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripomína, že i napriek výraznému celkovému zvýšeniu rozpočtu programu bolo vo VFR v prvej polovici programového obdobia naplánované len obmedzené zvýšenie, čo, žiaľ, viedlo k zamietnutiu mnohých vysoko kvalitných projektov, a teda k nižšej miere úspešnosti a veľkej nespokojnosti žiadateľov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta zvýšenie prostriedkov dostupných na program Erasmus+ na rok 2017 o takmer 300 miliónov EUR v porovnaní s rokom 2016; ďalej zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa tieto prostriedky čiastočne využili na zlepšenie slabín programu, a najmä na zvýšenie počtu úspešných kvalitných projektov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uznáva, že investície z rozpočtu EÚ v rámci programu Erasmus+ významne prispievajú k zlepšovaniu zručností, zamestnateľnosti a nižšiemu riziku dlhodobej nezamestnanosti mladých Európanov, ako aj k aktívnemu občianstvu a sociálnemu začleneniu mladých ľudí; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnieva sa, že 12,7 % zvýšenie celkového rozpočtu v roku 2017 v porovnaní s rokom 2016 a ďalšie ročné zvýšenia počas zostávajúcich rokov programu prinesú vyššiu mieru úspešnosti a väčšiu spokojnosť žiadateľov; očakáva uskutočnenie zámeru Komisie prideliť na zostávajúce programové obdobie ďalších 200 miliónov EUR, hoci na pokrytie požiadaviek nedostatočne financovaných sektorov je potrebný ešte väčší rozpočtový príspevok, ktorý značne prevyšuje dostupné finančné prostriedky; poznamenáva, že podľa správ 48 % národných agentúr sú akcie programu nedostatočne financované; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nabáda Komisiu, aby analyzovala kľúčové akcie programu a sektory, ktoré nemajú dostatok financovania, ako sú strategické partnerstvá v rámci kľúčovej akcie 2, vzdelávanie dospelých, mládež, školské vzdelávanie, odborné vzdelávanie a príprava (OVP) a vysokoškolské vzdelávanie, a tie, pre ktoré by zvýšenie rozpočtu mohlo byť najväčším prínosom; zdôrazňuje, že je potrebné zachovať nepretržité monitorovanie programu s cieľom určiť takéto oblasti a sektory, aby sa mohli čo najskôr prijať nápravné opatrenia; zdôrazňuje, že treba zabezpečiť dostatočné financovanie pre mobilitu, pričom by sa mala venovať osobitná pozornosť zvýšeniu mobility nedostatočne zastúpených skupín; zdôrazňuje, že vzhľadom na špecifické potreby jednotlivých sektorov sú pre jednotlivé sektory potrebné osobitné rozpočtové riadky; poukazuje na to, že prostriedky sa môžu použiť výlučne v rámci programových ustanovení; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že jedným zo spôsobov podpory šírenia a využívania výsledkov sú virtuálne prostriedky, ale veľmi dôležitú úlohu z hľadiska úspešnosti projektu a programu ako celku zohráva osobný kontakt a aktivity založené na osobnom kontakte; v tejto súvislosti sa domnieva, že informačné kampane v členských štátoch by mali zahŕňať semináre a činnosti s osobnou účasťou možných účastníkov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje tiež, že silným prvkom pre všetkých účastníkov programu Erasmus+ je rozvoj ich jazykových zručností; preto víta online jazykové nástroje, ktoré Komisia ponúka, ale poukazuje na to, že sa musí zriadiť sprievodný (vnútroštátny, regionálny, miestny) rámec na zabezpečenie úspechu mobility, najmä pre školákov a študentov OVP, ako aj pre zamestnancov na podporu ich začlenenia do rôznych prostredí; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na to, že v súčasnosti v rámci svojej odbornej prípravy využíva systémy mobility len 1 % mladých ľudí v praktickej odbornej príprave (vrátane učňov); poukazuje na to, že je nevyhnutné vytvoriť v rámci EÚ podmienky pre rozvoj mobility učňov, aby učni získali rovnaké možnosti ako vysokoškolskí študenti, čím sa dosiahnu ciele boja proti nezamestnanosti, najmä nezamestnanosti mladých ľudí; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje význam informálneho a neformálneho vzdelávania, pracovníkov s mládežou a účasti na športe a dobrovoľníctve v programe Erasmus+ ako spôsobov stimulácie občianskych, sociálnych a medzikultúrnych schopností, podpory sociálneho začlenenia a aktívneho občianstva mladých ľudí a podpory rozvoja ich ľudského a spoločenského kapitálu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že v minulosti boli programy Erasmus a Leonardo zamerané hlavne na mladých ľudí s vyššou úrovňou zručností a lepšími možnosťami prístupu na trh práce, pričom sa dostatočne nezameriavali na najzraniteľnejšie skupiny; poukazuje na cieľ EÚ, ktorým je znižovanie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky a chudoby; zdôrazňuje, že pri uplatňovaní programu Erasmus+ sa musia členské štáty dôrazne zamerať na osoby s predčasne ukončenou školskou dochádzkou, keďže predstavujú skupinu s vysokým rizikom chudoby; zdôrazňuje, že programy pre osoby s predčasne ukončenou školskou dochádzkou nemôžu byť štandardnou súčasťou OVP alebo výmenných programov, ale mali by sa zamerať na osobitné potreby týchto osôb, ľahký prístup a jednoduché financovanie, ako aj na vytvorenie prostredia priaznivého pre neformálne vzdelávanie a informálne učenie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | berie na vedomie nové spoločenské výzvy a náplne práce, ktoré sa neustále vyvíjajú; pripomína, že program Erasmus+ pripravuje mladých ľudí aj na zamestnanie a domnieva sa, že osobitný dôraz by sa mal klásť na prechod od schopností získaných na pracovisku k mäkkým zručnostiam a podporovať pritom získavanie prierezových a prenosných súborov zručností a schopností, ako je podnikavosť, gramotnosť v oblasti IKT, kreatívne myslenie, riešenie problémov a inovatívne orientované myslenie, sebadôvera, prispôsobivosť, vytváranie kolektívu, projektové riadenie, hodnotenie rizika a jeho podstupovanie, ako aj spoločenské a občianske schopnosti, ktoré sú veľmi dôležité pre trh práce; domnieva sa, že by to malo zahŕňať aj dobré pracovné podmienky, rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a integráciu osôb, ktoré sa nachádzajú v zraniteľnej situácii, do trhu práce a spoločnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konštatuje, že nástroj záruk za študentské pôžičky bol spustený iba vo februári 2015 po podpísaní dohody o delegovaní s Európskym investičným fondom (EIF) v decembri 2014 a že k dnešnému dňu existujú len štyri banky vo Francúzsku, v Španielsku a Írsku, ktoré využívajú tento inovatívny nástroj; vyslovuje poľutovanie nad tým, že tento finančný nástroj zďaleka nedosiahol očakávané výsledky, keďže zatiaľ sa na ňom zúčastňuje len 130 študentov druhého stupňa vysokoškolského vzdelávania; požaduje kritické posúdenie nástroja záruk za pôžičky, v rámci ktorého sa preskúma jeho účel a dostupnosť v Európe, a naliehavo vyzýva Komisiu, aby po konzultácii s Európskym parlamentom navrhla stratégiu na prerozdelenie tej časti rozpočtového riadku, ktorá sa do roku 2020 pravdepodobne nevyužije; zdôrazňuje, že by sa mala monitorovať celková miera zadlžených študentov, aby sa zaručilo, že komplexné finančné nástroje využívané v programe pomôžu väčšiemu počtu jednotlivcov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že organizácie zastupujúce amatérskych športovcov, a najmä športovcov so zdravotným postihnutím, na miestnej úrovni sú veľmi málo zastúpené ako účastníci projektov pri realizácii projektov masového športu; víta zavedenie malých partnerstiev spolupráce s nižšími administratívnymi požiadavkami ako dôležitý krok k tomu, aby sa na programe mohli zúčastniť i menšie organizácie masového športu a mohol sa ďalej zvyšovať ich význam; zdôrazňuje, že medzisektorová akcia, v tomto prípade akcia spájajúca šport a vzdelávanie, môže prispieť k odstráneniu tohto nedostatku; poznamenáva, že táto prax by sa mala rozšíriť na ďalšie sektory financovania projektu Erasmus+, najmä na dobrovoľnícke organizácie; |
| --- | --- |

25.

| 26. | víta osobitné zapojenie programu Erasmus+ do spolupráce a činností v masovom športe; nabáda Komisiu, aby zlepšila dostupnosť programu pre amatérske subjekty, ako sú športové kluby, a ich účasť na ňom; vyzýva Komisiu, aby posúdila, či sa existujúce financovanie dostupné pre šport v rámci programu Erasmus+ využíva efektívne a v prospech masového športu, a ak nie, aby určila oblasti možného zlepšenia so zameraním na masový šport a vzdelávanie s cieľom zlepšiť viditeľnosť, propagovať fyzickú aktivitu a sprístupniť šport všetkým občanom EÚ; vyzýva Komisiu, aby zlepšila medzisektorový prístup k masovému športu vo všetkých relevantných činnostiach programu Erasmus+ a koordinovala činnosti v tejto oblasti na zabezpečenie ich efektívnosti a želaného vplyvu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje pridanú hodnotu opatrení OVP v rámci programu Erasmus+ podporovaním začlenenia alebo opätovného začlenenia znevýhodnených skupín do príležitostí na vzdelávanie/odbornú prípravu s cieľom zlepšiť ich prechod na trh práce; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu a členské štáty, ako aj agentúry EÚ, ako je Cedefop, aby zlepšili kvalitu, dostupnosť a rovnosť prístupu k programom mobility v oblasti OVP, aby priniesli pridanú hodnotu všetkým účastníkom, pokiaľ ide o kvalifikáciu, uznávanie a obsah, a aby zabezpečili zavedenie noriem kvality do programov učňovskej prípravy; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uznáva, že vzhľadom na vysokú mieru nezamestnanosti mladých ľudí v niektorých členských štátoch je hlavným cieľom programu Erasmus+ príprava mladých ľudí na zamestnanie; zároveň kladie osobitný dôraz na nutnosť zachovať postavenie mimoškolských aktivít, odbornej prípravy a štúdia v rámci programu Erasmus+; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pripomína Komisii, že ľudia so zdravotným postihnutím, ako sú sluchovo postihnuté osoby, majú osobitné potreby, a preto potrebujú primerané financie a príslušnú podporu, ako napríklad tlmočníkov posunkovej reči a lepší prístup k informáciám a primeraný grant, aby mohli získať prístup k programu Erasmus+; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v zavádzaní ďalších opatrení na poskytnutie bezbariérového a nediskriminačného prístupu ku všetkým štipendijným programom v rámci Erasmus+ pre osoby so zdravotným postihnutím; považuje za užitočné vymenovať v prípade potreby tzv. koučov v rámci národných agentúr, ktorí by poskytovali poradenstvo o čo najlepšom využití financií; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje požiadavku na podporu – či už finančnú alebo prostredníctvom daňových stimulov – MSP, ktoré ponúkajú odbornú prípravu v rámci programu Erasmus+; |
| --- | --- |

31.

Odporúčania

| 32. | domnieva sa, že Erasmus+ je jedným z kľúčových pilierov, vďaka ktorému si európska populácia osvojí koncepciu celoživotného vzdelávania; žiada preto Komisiu, aby plne využila potenciál dimenzie celoživotného vzdelávania programu posilnením a podporou medzisektorovej spolupráce v rámci programu Erasmus+, ktorý je oveľa vyšší než v prípade predchádzajúcich programov, a aby v strednodobom hodnotení programu, ktoré má byť predložené na konci roka 2017, zhodnotila medzisektorovú spoluprácu; uznáva, že v medzisektorových projektoch a činnostiach sa ukazuje potenciál na zlepšenie výkonnosti programu; žiada začlenenie vzdelávacej mobility do programov vysokoškolského vzdelávania alebo odborného vzdelávania, aby sa zlepšila kvalita vysokoškolského vzdelávania a systému OVP, aby sa jednotlivcom poskytla pomoc pri prehlbovaní ich profesijných zručností, kompetencií a pri kariérnom raste, a tiež aby sa zvýšila informovanosť o schopnostiach získaných počas mobility vo všetkých cieľových odvetviach a podporili znalostí o učení, odbornej príprave a práci s mládežou; žiada, aby sa vytvorili lepšie podmienky na to, aby študenti OVP mohli absolvovať stáž alebo časť svojho štúdia v susedných krajinách, napríklad financovaním cestovných nákladov študentov, ktorí zostali bývať vo svojej krajine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poukazuje na program Erasmus+, ako na dôležitý nástroj na zlepšenie kvality odborného vzdelávania a prípravy v EÚ; zdôrazňuje skutočnosť, že inkluzívne kvalitné odborné vzdelávanie a príprava a mobilita v oblasti OVP zohrávajú dôležitú hospodársku a sociálnu úlohu v Európe, na rýchlo sa meniacom trhu práce, ako prostriedok poskytujúci mladým ľuďom a dospelým odborné a životné zručnosti potrebné na prechod od vzdelávania a odbornej prípravy k práci; zdôrazňuje, že OVP a mobilita v oblasti OVP by mali podporovať rovnosť príležitostí, nediskrimináciu a sociálne začleňovanie pre všetkých občanov vrátane žien, ktoré sú v OVP nedostatočne zastúpené, a osôb nachádzajúcich sa v zraniteľnej situácii vrátane Rómov, nezamestnaných mladých ľudí, osôb so zdravotným postihnutím, obyvateľov najvzdialenejších regiónov a migrantov; navrhuje tiež, aby sa dôraz kládol na nízkokvalifikovaných príjemcov s cieľom zvýšiť ich účasť a zvýšiť tak dosah týchto programov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poukazuje na pretrvávajúcu sociálnu selektívnosť pri prihlasovaní sa do programu mobility v niektorých členských štátoch; vyjadruje poľutovanie nad tým, že rastúca nerovnosť v rámci členských štátov a medzi nimi sťažuje prístup k programu, lebo vytvára prekážky pre žiadateľov, najmä pre študentov s nižším príjmom; poukazuje na vysoký podiel študentov v programoch mobility, ktorých podporujú tretie strany (rodina, rodičia, partneri, spriaznení miestni aktéri); poznamenáva, že mnohí pracujúci študenti rušia svoju účasť na mobilite z dôvodu možnej straty príjmu; poznamenáva, že odstránenie prekážok mobility, napr. finančných prekážok, a uznanie výsledkov medzinárodnej práce/štúdia, sú dôležitými nástrojmi na splnenie cieľov kľúčovej akcie 1; nabáda Komisiu a členské štáty, aby ešte zvýšili finančnú pomoc pre tých, ktorí sa nemôžu zúčastniť z dôvodu finančných obmedzení, a hľadali ďalšie možnosti na uľahčenie ich mobility, aby bol program Erasmus+ skutočne prístupný pre všetkých; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili rodovú rovnosť a rovnaký prístup k tomuto programu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila celoeurópsku mobilitu aj v časoch krízy a aby zachovala možnosti, ktoré umožňujú krajinám zapojeným do európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania prístup k programu Erasmus+; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naďalej vyjadruje znepokojenie nad tým, že program Erasmus+ vnímajú mladí ľudia a širšia verejnosť predovšetkým ako program vysokoškolského vzdelávania; odporúča preto klásť väčší dôraz na to, aby sa na európskej, národnej a regionálnej úrovni zviditeľňovali rôzne oblasti, do ktorých sa ľudia môžu prihlásiť, vrátane školského vzdelávania, vysokoškolského vzdelávania, medzinárodného vysokoškolského vzdelávania, OVP, vzdelávania dospelých, mládeže a športu a dobrovoľníctva, a aby sa tiež zdôrazňovala možnosť uskutočňovať prierezové projekty, a to najmä prostredníctvom informačnej kampane a práce v oblasti vzťahov s verejnosťou, pokiaľ ide o obsah všetkých programov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | domnieva sa, že dlhoročné značky (Comenius, Erasmus, Erasmus Mundus, Leonardo da Vinci, Grundtvig a Mládež v akcii) a ich logá sú dôležitými nástrojmi pri propagovaní rozmanitosti programu; konštatuje tiež, že názov „Erasmus+“ sa stáva najznámejším, najmä medzi novými účastníkmi; zdôrazňuje, že program by si mal chrániť svoj nový názov Erasmus+ a ďalej využívať rôzne metódy na zvyšovanie informovanosti; navrhuje, aby Komisia viac zdôraznila vzťah programu Erasmus+ k značkám a jeho rôznym podprogramom; žiada, aby sa názov „Erasmus+“ pridal k názvom jednotlivých programov (takže sa budú označovať ako „Erasmus+ Comenius“, „Erasmus+ Mundus“, „Erasmus+ Leonardo da Vinci“, „Erasmus+ Grundtvig“ a „Erasmus+ Mládež v akcii“); vyzýva všetky zainteresované strany, aby ich naďalej používali, najmä v publikáciách a brožúrach, s cieľom zachovať a posilniť identitu sektorových programov, zabezpečiť lepšie rozoznávanie a zamedziť akýmkoľvek nejasnostiam medzi príjemcami; vyzýva Komisiu, aby programovú príručku Erasmus+ zostavila za pomoci dlhoročných značiek a aby tieto označenia v programovej príručke aj dôsledne používala; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nabáda Komisiu, aby zintenzívnila svoje úsilie o zavedenie otvoreného, konzultačného a transparentného spôsobu práce a aby ďalej zlepšovala svoju spoluprácu so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou (v prípade potreby vrátane združení rodičov, študentov, učiteľov, nepedagogických pracovníkov a mládežníckych organizácií) na všetkých úrovniach vykonávania; zdôrazňuje, že program Erasmus+ by sa mal stať vzorom transparentnosti Európskej únie, za čo by si mal získať uznanie občanov, a mal by postupne smerovať k tomu, aby bolo 100 % jeho rozhodnutí a procesov úplne transparentných, najmä pokiaľ ide o finančné aspekty; pripomína, že plne transparentné rozhodnutia by priniesli lepšiu zrozumiteľnosť pre projekty a jednotlivcov, ktorých žiadosti neboli úspešné; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje dôležitú úlohu programového výboru stanovenú v nariadení (EÚ) č. 1288/2013, ktorým sa zriaďuje program Erasmus+, ako kľúčového aktéra pri vykonávaní programu a zvyšovaní európskej pridanej hodnoty prostredníctvom lepšej komplementárnosti a synergie programu Erasmus+ s politikami na vnútroštátnej úrovni; požaduje silnejšiu úlohu programového výboru a jeho úlohu v politických rozhodnutiach; vyzýva Komisiu, aby naďalej poskytovala podrobné informácie o pridelení centralizovaných prostriedkov programovému výboru; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje, že IT nástroje by sa nemali chápať len ako vektor pre riadiace procesy, procesy spracovania žiadostí a administratívne procesy, ale že tieto nástroje môžu poskytnúť aj cenné možnosti udržiavania kontaktu s príjemcami a môžu uľahčiť kontakty medzi nimi, čo môže podporiť mnohé ďalšie procesy, ako sú spätná väzba príjemcov a vzájomné mentorstvo, a zlepšiť viditeľnosť programu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila pravidelné výmeny informácií a dobrú spoluprácu medzi národnými orgánmi, vykonávacími orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti na európskej úrovni a národnými agentúrami v oblasti decentralizovaných aj centralizovaných akcií programu; vyzýva národné agentúry, aby na svojich domovských stránkach poskytovali všetky potrebné informácie podľa možnosti v rovnakom formáte a s rovnakým obsahom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu a osobitne Generálne riaditeľstvo pre vzdelávanie a kultúru (GR EAC) a Výkonnú agentúru pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru (EACEA), aby umožnili ďalšiu podporu decentralizovaných opatrení, ako je kľúčová akcia 2, tým, že navrhnú vhodné financovanie primerané veľkosti akcií; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podporuje ďalší rozvoj spolupráce medzi národnými agentúrami a agentúrou EACEA na podporu centralizovaných akcií v rámci programu Erasmus+, poskytovanie potrebnej podpory, zvyšovanie informovanosti o programe, poskytovanie ďalších informácií o programe možným žiadateľom a výmenu spätnej väzby o zlepšovaní procesu vykonávania; vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s národnými agentúrami vypracovala európske vykonávacie usmernenia pre národné agentúry; žiada uľahčenie kontaktov medzi Komisiou, národnými agentúrami, príjemcami programu, zástupcami občianskej spoločnosti a agentúrou EACEA vytvorením komunikačnej platformy na výmenu informácií a osvedčených postupov, kde budú môcť všetky zainteresované strany dostávať kvalitné informácie, ako aj zverejňovať svoje skúsenosti a návrhy na ďalšie zlepšenie programu; zdôrazňuje, že je potrebné zapojiť zainteresované strany a príjemcov do zasadnutí programového výboru; zdôrazňuje, že v súlade s nariadením(EÚ) č. 1288/2013 by to malo umožniť zriadenie stálych podvýborov s účasťou zástupcov zainteresovaných strán a príjemcov, sektorových národných agentúr, poslancov Európskeho parlamentu a zástupcov členských štátov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala a zodpovedajúcim spôsobom upravila formy platieb pre národné agentúry, lehoty na podávanie žiadostí a lehoty na schválenie; poukazuje na to, že národným agentúram by sa mala umožniť väčšia pružnosť, pokiaľ ide o granty na podporu mobility a administratívne náklady, v prospech dlhších zahraničných pobytov; nabáda Komisiu, aby národným agentúram dala väčšiu pružnosť na presúvanie prostriedkov v rámci kľúčových akcií s cieľom prekonať možné nedostatky financovania na základe potrieb príjemcov; navrhuje poveriť týmto procesom národné agentúry s ohľadom na ich znalosť možných nedostatkov financovania v príslušných krajinách; konštatuje, že zvýšená pružnosť so sebou prináša potrebu vykonávať zodpovedajúce monitorovanie a postupovať transparentne; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyjadruje znepokojenie nad klesajúcim počtom projektov z kategórie tzv. pool projects v rámci programu Leonardo a požaduje, aby národné agentúry v tejto súvislosti dostali väčšiu rozhodovaciu právomoc, pokiaľ ide o výšku príspevkov na administratívne náklady, aby mohli lepšie zohľadniť vnútroštátne špecifiká, ako je duálny systém; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je znepokojený ťažkosťami národných agentúr pri výklade a uplatňovaní pravidiel programu a pripomína, že 82 % rozpočtu programu Erasmus+ sa spravuje v rámci decentralizovaných akcií; vyzýva Komisiu, aby zjednodušila vymedzenia pojmov a zlepšila usmernenia pre decentralizované akcie a aby zabezpečila dôsledné uplatňovanie pravidiel programu a nariadení vo všetkých národných agentúrach, pričom sa musia dodržiavať spoločné normy kvality, postupy hodnotenia projektov a administratívne postupy, čím sa zaručí jednotné a súdržné vykonávanie programu Erasmus+, najlepšie výsledky z hľadiska rozpočtu EÚ a odstránenie miery chybovosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je presvedčený o tom, že výkonnosť národných agentúr by sa mala pravidelne hodnotiť a zlepšovať, aby sa zaručil úspech akcií financovaných Európskou úniou; uznáva, že v tejto súvislosti by mala mať kľúčový význam miera účasti a tiež skúsenosti účastníkov a partnerov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | navrhuje, aby bola organizačná štruktúra príslušných útvarov Komisie zosúladená so štruktúrou programu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzýva na ďalšie zlepšovanie príslušných IT nástrojov a zameranie sa na zefektívnenie, ľahšiu použiteľnosť a zlepšenie prepojení medzi rôznymi existujúcimi nástrojmi namiesto vyvíjania nových; v tejto súvislosti pripomína, že nové IT nástroje patria medzi najobľúbenejšie prostriedky mladých občanov pri interakcii s webom; zdôrazňuje, že IT technológie môžu zohrať dôležitú úlohu pri zlepšení viditeľnosti programu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva Komisiu, aby ďalej rozvíjala platformy eTwinning, School Education Gateway, Open Education Europe, EPALE, Európsky portál pre mládež a VALOR IT s cieľom zvýšiť ich príťažlivosť a používateľskú prístupnosť; žiada Komisiu, aby zahrnula hodnotenie týchto platforiem do strednodobého hodnotenia programu Erasmus+, ktoré bude predložené na konci roka 2017; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva Komisiu, aby optimalizovala výkonnosť a používateľskú ústretovosť používania IT nástrojov, ako je Mobility Tool, alebo iných podobných podporných IT platforiem ako je Elektronická platforma pre vzdelávanie dospelých v Európe (EPALE), aby sa zabezpečilo, že príjemcovia programu čo najlepšie využijú svoje skúsenosti, a aby sa podporila aj cezhraničná spolupráca a výmena najlepších postupov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva Komisiu na posilnenie rozmeru školského vzdelávania v rámci programu, aby sa umožnila väčšia mobilita žiakov, zjednodušenie financovania a administratívnych postupov pre školy a poskytovateľov neformálneho vzdelávania, čím sa využije všeobecný zámer programu Erasmus+ podporovať medzisektorovú spoluprácu a bude sledovať cieľ povzbudzovať poskytovateľov neformálneho vzdelávania pri ich zapájaní sa do partnerstiev so školami; nabáda Komisiu, aby posilnila prácu s mládežou a postupy vývoja neformálneho vzdelávania v rámci programu podporovaním mládežníckych organizácií a iných subjektov zaoberajúcich sa prácou s mládežou, ako aj ďalším podporovaním európskeho partnerstva pre mládež EÚ a Rady Európy; |
| --- | --- |

52.

| 53. | víta zavedenie dvoch druhov strategických partnerstiev ako prvý a dôležitý pozitívny krok smerom k zvýšeniu šancí malých organizácií zapojiť sa do programu, pretože pre malé organizácie je často ťažké splniť podmienky, takže sú fakticky diskriminované, čo znižuje dobré meno a presvedčivosť programu; vyzýva Komisiu, aby uskutočnila zlepšenia, ktorými sa zvýši príťažlivosť programu, čím sa zabezpečí zapojenie väčšieho počtu malých organizácií do činností programu, pričom konečným cieľom je zvýšiť podiel malých organizácií na programe, ale zároveň treba brať do úvahy kvalitatívne požiadavky; víta skutočnosť, že sa vytvorili európske vykonávacie usmernenia a podrobnejšia stránka s najčastejšie kladenými otázkami, ktoré umožňujú zefektívniť podávanie odpovedí o kritériách výberu a predstaviť vybrané projekty s cieľom objasniť výber a lepšie podporovať malé organizácie; zdôrazňuje, že je potrebné zapojiť do činností programu rôzne zúčastnené organizácie a zachovať medzi nimi rovnováhu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | odporúča znížiť sumy finančnej podpory v oblasti školskej spolupráce v prospech počtu podporovaných projektov, aby sa mohli priamo podporovať výmeny študentov a tým umožniť osobné stretnutia ľudí rôznych kultúr a jazykov; zdôrazňuje význam osobných skúseností s ľuďmi z iného kultúrneho prostredia, osobitne so zreteľom na podporu európskej identity a základnej myšlienky európskej integrácie, a odporúča usilovať sa o umožnenie účasti čo najväčšieho počtu ľudí, čo by malo určite platiť pre všetky ciele programu; v tejto súvislosti víta už vykonané zlepšenia, očakáva však zvýšenie pružnosti pravidiel v rámci strategických partnerstiev národných agentúr a Komisie; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zohľadňujúc dôležitosť viacjazyčnosti pre zvyšovanie zamestnateľnosti mladých ľudí (19) sa domnieva, že v rámci programu Erasmus+ by sa malo vyvinúť väčšie úsilie na propagáciu a podporu viacjazyčnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poznamenáva, že so zreteľom na nové spoločenské výzvy Európy je potrebné posilniť európsky prístup k riešeniu spoločných európskych otázok podporovaním veľkých inovačných projektov v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, ktoré vykonávajú siete európskej občianskej spoločnosti; poukazuje na to, že by sa to mohlo najlepšie dosiahnuť pridelením časti celkových finančných prostriedkov programu Erasmus+ z kľúčovej akcie 2 „Spolupráca v oblasti inovácií a výmena osvedčených postupov“ na centralizované činnosti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poznamenáva, že 75 % národných agentúr uvádza vysokú mieru administratívnej záťaže, čo znižuje investičnú schopnosť rozpočtu EÚ, pričom hrozí, že to bude mať priamy vplyv na príjemcov; vyzýva GR EAC a EACEA, aby zlepšili vykonávanie, a to najmä proces podávania žiadostí; |
| --- | --- |

57.

| 58. | víta zavedenie systému jednotkových nákladov do programu s cieľom minimalizovať administratívnu záťaž; víta aj úpravy, ktoré Komisia vykonala v roku 2016 a plánuje na rok 2017; konštatuje, že v dôsledku regulačných požiadaviek nemôžu niektoré členské štáty tento systém uplatňovať alebo považujú úroveň nákladov za nedostatočnú v porovnaní so skutočnými nákladmi; domnieva sa, že ďalšie zvýšenie jednotkových nákladov je nevyhnutné na poskytnutie dostatočnej finančnej podpory účastníkom projektu, a zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby účastníci a organizácie zo vzdialených oblastí a hraničných regiónov neboli systémom jednotkových nákladov znevýhodnení; žiada o náležité odmeňovanie vysokej úrovne osobného zapojenia najmä mnohých dobrovoľníkov, učiteľov, ako aj iných žiadateľov; žiada o (opätovné) začlenenie iniciácie projektov, ako je nadviazanie styku s možnými partnermi spolupráce alebo prípravné stretnutie, do financovania alebo napríklad o dostatočný celkový príspevok na krytie týchto nákladov; zdôrazňuje, že transparentnosť v tejto oblasti je podstatným prvkom požiadaviek a cieľov týkajúcich sa transparentnosti programu Erasmus+ ako celku; |
| --- | --- |

58.

| 59. | víta zjednodušenie zavedené používaním jednorazového a paušálneho financovania; nabáda Komisiu, aby hľadala možnosti ďalšieho zlepšenia komplikovaného administratívneho postupu pre žiadateľov v rámci rôznych sektorov programu; vyjadruje znepokojenie nad tým, že národné agentúry hlásia vyššie zaťaženie súvisiace s auditmi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poznamenáva, že je potrebné zvýšiť operačnú podporu pre európske siete v rámci kľúčovej akcie 3 „Podpora reformy politík“ s cieľom maximalizovať propagáciu a šírenie príležitostí, ktoré ponúka program Erasmus+; |
| --- | --- |

60.

| 61. | žiada Komisiu o prijatie krokov potrebných na uznanie dobrovoľníctva za zdroj vlastných príspevkov do rozpočtu projektu, lebo to uľahčuje účasť menších organizácií predovšetkým z oblasti športu, majúc na pamäti, že program Erasmus+ umožňuje uznanie času vynaloženého na dobrovoľnícku prácu ako spolufinancovanie v podobe nepeňažných príspevkov a že nový návrh finančných usmernení Komisie obsahuje takúto možnosť; zdôrazňuje, že príspevok dobrovoľníctva musí byť vzhľadom na svoj osobitný význam pre program uznaný a musí sa zaručiť jeho viditeľnosť, pričom ho však treba sledovať, aby sa zabezpečilo, že dobrovoľníctvo nebude nahrádzať, ale len dopĺňať investície z verejných zdrojov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uznáva hospodársku a sociálnu hodnotu dobrovoľníckej činnosti a vyzýva Komisiu, aby v rámci akcií programu viac podporovala organizácie založené na dobrovoľníckej činnosti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | víta návrh Komisie na zriadenie Zboru európskej solidarity; nabáda Komisiu, aby do vývoja tejto novej iniciatívy zapojila dobrovoľnícke organizácie, čím by sa zabezpečila jej pridaná a komplementárna hodnota pri posilňovaní dobrovoľníctva v Európskej únii; nabáda Komisiu a členské štáty, aby poskytli rozpočtový príspevok pre túto novú iniciatívu bez toho, aby to malo za následok nedostatočné financovanie ostatných súčasných a prioritných programov, a žiada, aby sa preskúmali možnosti jej integrácie do Európskej dobrovoľníckej služby s cieľom posilniť dobrovoľníctvo v EÚ bez zdvojenia iniciatív a programov; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdôrazňuje, že dobrovoľníctvo je vyjadrením solidarity, slobody a zodpovednosti a prispieva k posilňovaniu aktívneho občianstva a osobného ľudského rozvoja; domnieva sa, že dobrovoľníctvo je aj dôležitým nástrojom sociálneho začleňovania a súdržnosti, ako aj odbornej prípravy, vzdelávania a medzikultúrneho dialógu, a zároveň významne prispieva k šíreniu európskych hodnôt; domnieva sa, že by sa mala uznať úloha Európskej dobrovoľníckej služby (EDS) pri podpore rozvoja zručností a schopností, ktoré môžu uľahčiť vstup účastníkov EDS na trh práce; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili dôstojné pracovné podmienky dobrovoľníkov a monitorovali, či sa zmluvy, na základe ktorých dobrovoľníci pracujú, v plnej miere dodržiavajú; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, aby účastníci Európskej dobrovoľníckej služby neboli nikdy považovaní za náhradu pracovnej sily a aby sa nevyužívali ako takáto náhrada; |
| --- | --- |

64.

| 65. | žiada, aby bolo obdobie rozhodovania čo najkratšie, hodnotenie žiadostí sa vykonávalo jednotne a koordinovane a aby sa pri zamietnutí žiadosti poskytlo transparentné a zrozumiteľné odôvodnenie, čím sa predíde dramatickej strate motivácie používateľov programov EÚ; |
| --- | --- |

65.

| 66. | dôrazne nabáda k väčšej transparentnosti pri vyhodnocovaní žiadostí a ku kvalitnej spätnej väzbe pre všetkých žiadateľov; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila účinný mechanizmus spätnej väzby, aby príjemcovia programu mohli Komisiu informovať o akýchkoľvek nezrovnalostiach, ktoré zistia v súvislosti s vykonávaním programu Erasmus+; ďalej vyzýva Komisiu, aby zlepšila a zvýšila tok informácií medzi európskymi inštitúciami zodpovednými za vykonávanie programu a vnútroštátnymi orgánmi; nabáda národné agentúry a agentúru EACEA, aby v záujme zlepšenia vykonávania programu poskytovali príležitosti na odbornú prípravu pre hodnotiteľov a aby organizovali pravidelné stretnutia s príjemcami a návštevy projektov; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poukazuje na význam posilnenia miestneho rozmeru Európskej dobrovoľníckej služby; navrhuje poskytnúť dobrovoľníkom v rámci Európskej dobrovoľníckej služby silnejšiu podporu nielen pred odchodom, ale aj pri ich návrate do miestnych komunít vo forme odbornej prípravy integrovanej a orientovanej na obdobie po absolvovaní dobrovoľníckej služby s cieľom pomôcť im podeliť sa o svoje európske skúsenosti propagáciou dobrovoľníctva na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

67.

| 68. | podporuje zvýšenie účinnosti a efektívnosti prostredníctvom rozsiahlejších projektov; poznamenáva však, že musí existovať rovnováha medzi malými a veľkými skupinami žiadateľov; |
| --- | --- |

68.

| 69. | žiada Komisiu, aby v maximálnej možnej miere harmonizovala uvedené sadzby predbežného financovania počas celého programu s cieľom poskytnúť všetkým príjemcom rovnaké výhody a uľahčiť vykonávanie projektu, najmä v prípade malých organizácií; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že veľké inštitúcie nebudú uprednostňované pred menšími a menej zavedenými organizáciami ako vhodnejší žiadateľ o účasť na programe; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poukazuje na regionálne rozdiely na úrovni EÚ aj medzi oblasťami v rámci členských štátov v účasti na akciách financovaných z programu Erasmus+; je znepokojený tým, že miera úspešnosti týchto akcií je relatívne nízka a líši sa v rámci jednotlivých krajín EÚ; vyzýva na uskutočnenie cielenej a včasnej akcie, ktorou by sa rozšírila účasť a zlepšila miera úspešnosti bez ohľadu na pôvod žiadateľov, pričom by sa časť finančných prostriedkov vyčlenila na konkrétne opatrenia na podporu a zvyšovanie povedomia o tejto iniciatíve, a to najmä v tých regiónoch, kde prístup k financovaniu zostáva aj naďalej na pomerne nízkej úrovni; |
| --- | --- |

70.

| 71. | konštatuje, že vykonávanie programu Erasmus+ v regiónoch EÚ odhaľuje rôznorodosť požiadaviek na financovanie a priorít v oblasti intervencií, čo si vyžaduje, aby niektoré členské štáty zmenili zameranie intervencií programu s cieľom zabezpečiť nákladovú efektívnosť vynaložených prostriedkov; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poukazuje na neodôvodnené nezrovnalosti, ktoré existujú medzi krajinami v súvislosti s metódami prideľovania grantov; nabáda Komisiu, aby preskúmala vplyv týchto rozdielov v rámci úsilia o minimalizáciu sociálno-ekonomickej nerovnosti v Európskej únii; podporuje ďalšie zvýšenie podielu grantov, ako aj ich úpravu podľa nákladov na život v krajine mobility s cieľom podporiť účasť sociálno-ekonomicky znevýhodnených študentov, študentov a zamestnancov s osobitnými potrebami a študentov a zamestnancov zo vzdialených regiónov; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poznamenáva, že väčší pozitívny účinok grantov Erasmus+ na podporu mobility a vyšší dopyt po nich vo východnej a južnej Európe je v kontraste s obmedzeným celkovým rozpočtom programu, čo vedie k vyššej miere zamietnutých žiadostí; navrhuje, aby Komisia zvýšila úsilie o podporu mobility zo západnej Európy do východnej Európy; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že rastúca nerovnosť v rámci niektorých členských štátov i medzi nimi a vysoká miera nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ sťažujú prístup k programu, keďže vytvárajú prekážky mobility uchádzačov z regiónov s nižšími príjmami, ktoré boli vážnejšie postihnuté hospodárskou krízou a škrtmi; konštatuje, že program Erasmus+ a OVP musia byť aktívne aj vo vzdialených a okrajových regiónoch EÚ; domnieva sa, že zaistenie prístupu a rovnakých príležitostí pre obyvateľov týchto regiónov predstavuje veľmi pozitívny krok a nástroj na zníženie nezamestnanosti mladých ľudí a podporu oživenia hospodárstva; |
| --- | --- |

74.

| 75. | zdôrazňuje, že granty na podporu mobility jednotlivcov v rámci programu Erasmus+ by mali byť oslobodené od daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie; |
| --- | --- |

75.

| 76. | vyzýva Komisiu, aby uznala osobitný charakter projektov a mobility osôb s osobitnými potrebami a osôb zo znevýhodneného prostredia; nabáda na výraznejšiu propagáciu možností účasti na programe pre osoby s osobitnými potrebami a osoby zo znevýhodneného prostredia vrátane utečencov a žiada, aby sa uľahčil ich prístup k nemu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | zdôrazňuje, že hoci sa dosiahol pokrok v uznávaní študijných pobytov, kreditov, kompetencií a zručností získaných neformálnym a informálnym vzdelávaním v zahraničí, tieto oblasti zostávajú problematické; zdôrazňuje, že uznávanie medzinárodnej kvalifikácie je veľmi dôležité pre mobilitu a je základom ďalšej spolupráce v európskom priestore vysokoškolského vzdelávania; vyzdvihuje význam plného využívania všetkých nástrojov EÚ na validáciu znalostí, zručností a kompetencií potrebných na uznanie kvalifikácie; |
| --- | --- |

77.

| 78. | zdôrazňuje, že počet študijných období dokončených v zahraničí v rámci programu Erasmus od roku 2008 neustále rastie, a to aj napriek hospodárskej, finančnej a sociálnej kríze; upriamuje pozornosť na to, že zároveň sa exponenciálne zvýšil počet pracovných stáží v zahraničí; usudzuje, že mladí ľudia zjavne považujú pracovné stáže za výbornú príležitosť na zlepšenie svojej zamestnateľnosti; odporúča, aby Komisia a národné agentúry, organizátori a inštitúcie vzali tento vývoj na vedomie; |
| --- | --- |

78.

| 79. | zdôrazňuje, že vďaka európskemu kvalifikačnému rámcu (20) sa dosiahlo jednoznačné zlepšenie systémov uznávania a potvrdzovania diplomov, kvalifikácií, kreditov, osvedčení o kvalifikácii, ako aj akreditácie skutočných schopností vo vzdelávaní a OVP, poznamenáva však, že problémy stále pretrvávajú; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby schopnosti a kvalifikácie získané prostredníctvom zahraničnej mobility v akomkoľvek prostredí – vo formálnom vzdelávacom prostredí, na podnikovej stáži alebo v dobrovoľníckych a mládežníckych činnostiach – boli riadne zdokumentované, potvrdené, uznané a aby ich bolo možné porovnať v rámci systému domovskej krajiny; vyzýva Komisiu, aby v záujme podpory voľného pohybu reformovala európsky kvalifikačný rámec a pokročila pri jeho posilňovaní zo súčasného odporúčania na pevnejší nástroj; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby systematicky využívali a ďalej rozvíjali existujúce európske nástroje, akými sú Europass, Youthpass a ECVET; podnecuje vývoj spoločných kvalifikácií OVP, ktoré môžu zabezpečiť medzinárodné uznávanie kvalifikácií; vyzýva členské štáty, aby úplne a včas vykonávali odporúčania Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia; |
| --- | --- |

79.

| 80. | zdôrazňuje, že neformálne vzdelávanie a výučba dospelých podporuje základné a mäkké zručnosti, ako sú spoločenské a občianske schopnosti, ktoré sú dôležité pre trh práce, ako aj pre dobré podmienky na pracovisku a rovnováhu medzi pracovným a rodinným životom; pripomína, že neformálne vzdelávanie a výučba dospelých zohrávajú kľúčovú úlohu pri oslovovaní znevýhodnených skupín spoločnosti, pričom pomáhajú zlepšovať ich zručnosti, ktoré im budú nápomocné pri vstupe na trh práce, pri hľadaní udržateľného a kvalitného zamestnania, alebo pri zlepšovaní ich pracovného postavenia, pričom tiež prispievajú k demokratickejšej Európe; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali programy OVP, poukazuje na to, že systémy odbornej prípravy a stáží predstavujú formatívne príležitosti, ktoré nenahrádzajú profesijné pozície na plný úväzok, že musia zaručiť dôstojné pracovné podmienky a primeranú odmenu pre učňov a kompetencie pripisované príjemcom by sa v žiadnom prípade nemali nahradiť kompetenciami náležitými pre zamestnanca; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poukazuje na náročnejšiu prácu národných agentúr, ktorú si vyžaduje vykonávanie v rámci súčasného programu; vyzýva Komisiu, aby národným agentúram poskytla dostatočné zdroje a potrebnú pomoc, čím umožní efektívnejšie vykonávanie programu a umožní národným agentúram venovať sa novým výzvam vyplývajúcim zo zvýšenia rozpočtu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | vyzýva Komisiu, aby monitorovala kritériá kvality, ktoré národné agentúry používajú na hodnotenie projektov, a výmenu najlepších postupov v tejto oblasti; podporuje programy odbornej prípravy hodnotiteľov, aby pokračovali vo svojom rozvoji, najmä v medzisektorových projektoch, a mohli poskytovať kvalitnú spätnú väzbu všetkým žiadateľom s cieľom povzbudiť ich v plnení cieľov v budúcich projektoch a zlepšiť výkonnosť budúcich žiadateľov; |
| --- | --- |

83.

| 84. | domnieva sa, že hodnotenie kvality by malo byť rovnako dôležité ako hodnotenie kvantity; žiada o vypracovanie hodnotenia kvality v kontexte programu Erasmus+; |
| --- | --- |

84.

| 85. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby potvrdili a uznali formálne a neformálne učenie a učňovskú prípravu; nabáda členské štáty, aby poskytovali mladým učňom lepšie informácie o možnostiach, ktoré sú im k dispozícii, a aby viac podporovali vzdelávacie strediská, ktoré sa chcú zapojiť do programu Erasmus+, v prípadoch cezhraničnej mobility do susedných krajín by však mali zaviesť aj podporné opatrenia na pomoc učňom s ubytovaním a dopravou; |
| --- | --- |

85.

| 86. | podporuje väčšiu mobilitu vo vzdelávaní, v programoch učňovskej prípravy a počas stáží v rámci programov záruky pre mladých ľudí a iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí, s cieľom pokúsiť sa o zníženie vysokej úrovne nezamestnanosti mladých ľudí a geografických nerovnováh v rámci Európskej únie; |
| --- | --- |

86.

| 87. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby identifikovala súčasnú nerovnakú účasť inštitúcií OVP na programoch mobility EÚ v krajinách a regiónoch s cieľom zmierniť tieto rozdiely prostredníctvom lepšej spolupráce a výmeny informácií medzi národnými agentúrami pre Erasmus+, podporovania tímovej práce medzi inštitúciami OVP spájaním skúsených inštitúcií OVP s ostatnými inštitúciami, ponuky politických podporných opatrení a konkrétnych návrhov pre inštitúcie OVP a zlepšenia existujúcich podporných systémov inštitúcií OVP; |
| --- | --- |

87.

| 88. | povzbudzuje členské štáty, aby v záujme podporenia mobility učiteľov, prednášajúcich a neakademických pracovníkov uznali ich účasť na programoch mobility ako dôležitú časť ich kariérneho rozvoja, a ak je to možné, zaviedli systém odmien spojený s účasťou na programoch mobility, napríklad formou finančných výhod alebo zníženia pracovného zaťaženia; |
| --- | --- |

88.

| 89. | vyzýva národné agentúry, aby zabezpečili úplnú transparentnosť pri hodnotení projektov zverejňovaním zoznamu vybraných projektov spoločne s ich priebežným pokrokom a určenou finančnou podporou; |
| --- | --- |

89.

| 90. | nabáda k tomu, aby sa v kľúčovej akcii 1 pokračovalo v najlepšie fungujúcich postupoch z programu Comenius, ako je podpora výmen školských tried a možnosť zamestnancov škôl individuálne požiadať o granty na podporu mobility v rámci kľúčovej akcie 1; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poznamenáva, že napriek vysokej kvalite projektov v rámci kľúčovej akcie 2 boli mnohé z nich zamietnuté z dôvodu obmedzeného financovania; nabáda Komisiu, aby tieto projekty bodovo ohodnotila s cieľom pomôcť im prilákať investície z iných zdrojov; nabáda členské štáty, aby uznali takto ohodnotené projekty tým, že ich uprednostnia pri prístupe k verejných prostriedkom na ich vykonávanie, ak sú takéto prostriedky dostupné; |
| --- | --- |

91.

| 92. | vyzýva Komisiu, aby pokračovala v úsilí o vyriešenie problému financovania pre európske organizácie sídliace v Bruseli s cieľom zvýšiť ich príspevok k rozvoju európskych politík v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poukazuje na problémy národných agentúr pri vykonávaní medzinárodnej mobility kreditov (ICM); požaduje väčšiu pružnosť vnútroštátnych organizácií pri prideľovaní zdrojov z niektorých krajín a regiónov iným na účely dosiahnutia priorít spolupráce inštitúcií vysokoškolského vzdelávania; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poukazuje na klesajúci počet účastníkov individuálnej mobility mimo programu Erasmus+, ktorý je dôsledkom toho, že európske inštitúcie vysokoškolského vzdelávania zvýhodňujú systém inštitucionalizovanej mobility; nabáda Komisiu a vnútroštátne orgány, aby obnovili príležitosti pre individuálnych uchádzačov o účasť na mobilite; |
| --- | --- |

94.

| 95. | nabáda Komisiu, aby podporila systém OVP propagáciou podprogramov Leonardo da Vinci medzi novými organizáciami a menšími inštitúciami a aby im tiež poskytla pomoc pri podávaní žiadosti o primerané financovanie poskytnutím ďalšieho usmernenia, online odbornej prípravy a personalizovanej podpory pri príprave kvalitných žiadostí o financovanie prostredníctvom kontaktov s národnými agentúrami pre program Erasmus+; |
| --- | --- |

95.

| 96. | podporuje propagáciu európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania na celom svete, ako aj skvalitnenia individuálnych znalostí na celom svete posilnením všetkých relevantných zainteresovaných strán (členské štáty, inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, združenia vysokoškolského vzdelávania) s cieľom zvýšiť atraktívnosť spoločného magisterského štúdia Erasmus Mundus pre inštitúcie vysokoškolského vzdelávania a možných žiadateľov; |
| --- | --- |

96.

| 97. | navrhuje väčšiu účasť národných agentúr na rozvoji politík v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu posilnením väzieb medzi Komisiou, členskými štátmi a národnými agentúrami; |
| --- | --- |

97.

Nasledujúce programové obdobie

| 98. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili úsilie o zjednodušenie postupov a zníženie vysokej administratívnej záťaže pre študentov, inštitúcie a pre hostiteľské spoločnosti zapojené do projektov Erasmus+, najmä pre tie, ktoré túto možnosť nevyužívajú dostatočne, a to s cieľom uľahčiť rovnaký prístup, proces registrácie, potvrdzovania a uznávania; trvá na tom, že v záujme podpory väčšej účasti sa informácie o tomto programe musia poskytovať vo všetkých úradných jazykoch EÚ; vyzýva Komisiu a národné agentúry, aby štandardizovali kritériá prístupu s cieľom zabezpečiť prístup čo najväčšiemu počtu žiadateľov; |
| --- | --- |

98.

| 99. | naznačuje, že prioritou by malo byť upustenie od ďalšej harmonizácie a výrazných zmien štruktúry programu a namiesto toho zabezpečenie a konsolidácia dosiahnutých výsledkov a v prípade potreby postupné zlepšovanie; |
| --- | --- |

99.

| 100. | odporúča zvýšenie významu a viditeľnosti neformálneho vzdelávania pre zamestnávanie mládeže a aj pre vzdelávanie dospelých v programe Erasmus+, lebo neformálne vzdelávanie je dôležité najmä v oblastiach európskeho občianstva, ako aj podpory demokracie a budovania hodnôt; tento program je však pre svoj názov často spájaný len s formálnym vzdelávaním |
| --- | --- |

100.

| 101. | vyzýva Komisiu, aby zapojila všetky relevantné zainteresované strany do práce na ďalšom programovom období financovania a do zavádzania možných zlepšení s cieľom zabezpečiť ďalší úspech a pridanú hodnotu programu; |
| --- | --- |

101.

| 102. | odporúča, aby sa v programe Erasmus+ ďalej rozvíjala medzisektorová mobilita jednotlivcov v rámci kľúčovej akcie 1, aby sa študenti, učitelia, pedagogickí pracovníci, odborní školitelia, učni, pracovníci a mladí ľudia mohli plne zúčastňovať na medzisektorovej mobilite; |
| --- | --- |

102.

| 103. | žiada, aby sa vypracovala jasná definícia medzisektorových projektov s cieľom vyhnúť sa nejasnostiam vyplývajúcim z nesprávneho označenia projektov; |
| --- | --- |

103.

| 104. | žiada nielen zabezpečenie súčasnej úrovne rozpočtu pre nasledujúcu generáciu programu v novom VFR, ale domnieva sa, že ďalšie zvýšenie rozpočtu, ktoré zabezpečí úroveň ročného financovania pre ďalšiu generáciu programov najmenej na rovnakej úrovni ako počas posledného roku vykonávania súčasného rámca, je absolútne nevyhnutým predpokladom pre ďalší úspech programu; navrhuje, aby Komisia preskúmala možnosť zvýšiť predbežné financovanie; |
| --- | --- |

104.

| 105. | víta štruktúru programu a vyzýva Komisiu, aby v návrhu ďalšej generácie programov zachovala samostatné kapitoly a samostatné rozpočty pre vzdelávanie a odbornú prípravu, pre mládež a pre šport, a to s ohľadom na ich špecifické vlastnosti, a aby prispôsobila formuláre žiadostí, systémy podávania správ a požiadavky týkajúce sa vyvinutých produktov jednotlivým sektorom; |
| --- | --- |

105.

| 106. | nabáda národné agentúry, aby zabezpečili, že rozpočty pre kľúčové opatrenia a sektory budú po každom kole žiadostí ľahko prístupné, čo umožní žiadateľom strategické plánovanie budúcich krokov, a taktiež ich nabáda, aby zverejňovali výsledky výberu projektov a rozpočtové riadky, aby sa mohlo uskutočniť adekvátne externé monitorovanie programu; |
| --- | --- |

106.

| 107. | vyzýva Komisiu, aby pravidelne prehodnocovala výšku finančnej podpory, napríklad jednorazových náhrad cestovného a diét, s cieľom zabezpečiť, aby odrážali reálne životné náklady a aby sa predchádzalo zadlženosti zapríčinenej obdobím stáže, a pomôcť tak zabrániť diskriminácii a tomu, aby sa ľudia s obmedzenými finančnými prostriedkami a/alebo osobitnými potrebami vzdávali účasti; |
| --- | --- |

107.

| 108. | naznačuje, že na znevýhodnené skupiny sa program osobitne zameriava v sektore mládeže; navrhuje rozšírenie stratégie začlenenia a rozmanitosti na všetky sektory programu s cieľom podporiť sociálne začlenenie a účasť ľudí s osobitnými potrebami alebo s menším počtom príležitostí na programe Erasmus+; |
| --- | --- |

108.

| 109. | vyzýva Komisiu, aby predložila, a členské štáty, aby prijali rámec kvality učňovskej prípravy a návrh na zvýšenie mobility pre učňov s cieľom zabezpečiť súbor práv učňov, stážistov a študentov odborného vzdelávania a prípravy, aby sa zabezpečilo, že budú primerane chránení a že tieto programy mobility nebudú nikdy náhradou štandardných pracovných zmlúv; požaduje kvalitné a platené stáže a odbornú prax, a žiada, aby členské štáty nahlasovali prípady, keď sú podmienky týkajúce sa úloh alebo práv príjemcov grantu Erasmus+ porušené; |
| --- | --- |

109.

| 110. | vyzýva Komisiu, aby sa s členskými štátmi snažila o posilnenie spolupráce medzi vzdelávacími inštitúciami a kľúčovými zainteresovanými stranami (miestne/regionálne orgány, sociálni partneri, súkromný sektor, zástupcovia mládeže, zariadenia OVP, výskumné organizácie a organizácie občianskej spoločnosti) s cieľom zlepšiť schopnosť systémov vzdelávania a OVP reagovať na skutočné potreby trhu práce a zabezpečiť, aby sa táto spolupráca premietla do programu Erasmus+; domnieva sa, že aktívne zapojenie príjemcov a všetkých zainteresovaných strán do navrhovania, organizácie, vykonávania a vyhodnocovania programu zabezpečí jeho životaschopnosť, úspešnosť a pridanú hodnotu; |
| --- | --- |

110.

| 111. | presadzuje, aby sa mobilným študentom umožnilo skombinovať štúdium v zahraničí so stážou súvisiacou so štúdiom v rámci programu, čím sa im uľahčí pobyt v zahraničí, zníži sa sociálna selektívnosť, zvýši sa počet mobilných študentov, zlepšia sa zručnosti študentov a zlepšia sa prepojenia medzi vysokoškolským vzdelávaním a pracovným prostredím; vyzýva Komisiu, aby pri prideľovaní grantov v rámci programu Erasmus+ venovala osobitnú pozornosť dlhodobej mobilite učňov; |
| --- | --- |

111.

| 112. | berie na vedomie rozdiely medzi členskými štátmi týkajúce sa kritérií prijímania do programu Erasmus+; trvá na tom, aby Komisia zabezpečila, že pravidlá programu sa budú uplatňovať jednotne vo všetkých národných agentúrach, že sa budú dodržiavať jednotné normy kvality a procedurálne postupy, čím sa zabezpečí vnútorná a vonkajšia súdržnosť programu Erasmus+ a jeho status skutočného európskeho programu; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby pre národné agentúry vypracovala európske usmernenie o vykonávaní programu Erasmus+; nabáda národné agentúry, ktoré musia byť neoddeliteľnou súčasťou procesu monitorovania, aby sa zamerali aj na vytvorenie alebo uľahčenie fóra pre konštruktívny dialóg medzi orgánmi zodpovednými za politiku v oblasti vzdelávania a práce v každom členskom štáte; dôrazne podporuje lepšiu koordináciu medzi agentúrami, aby spájali projekty s podobným obsahom; |
| --- | --- |

112.

| 113. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili možnosti odbornej prípravy v zahraničí pre OVP a aby z OVP spravili najlepšiu možnosť ako si nájsť prácu a začať sľubnú profesijnú dráhu, a tiež aby zabezpečili prístup pre všetkých občanov všetkých vekových kategórií a poskytovali primerané financovanie, keďže finančné prostriedky určené na OVP nie sú primerané (21) počtu potenciálnych žiadateľov o účasť v programoch mobility, ktoré sa ponúkajú; dôrazne podporuje efektívne propagovanie a presadzovanie mobility v oblasti OVP medzi ženami a domnieva sa, že členské štáty by v tejto súvislosti mali stanoviť ambiciózne ciele a pokrok by sa mal dôsledne monitorovať; |
| --- | --- |

113.

| 114. | zdôrazňuje, že dochádza k novému vymedzeniu pracovných miest a zručností, a to najmä v dôsledku prebiehajúceho prechodu k digitalizovanejšiemu hospodárstvu s novými potrebami podnikov a sektormi orientovanými na budúcnosť; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že program Erasmus+ bude zohľadňovať túto skutočnosť; |
| --- | --- |

114.

| 115. | žiada väčšiu podporu programov mobility pre pokročilé úrovne vyššieho vzdelávania s cieľom zabezpečiť mobilitu medzi európskymi výskumnými strediskami a ďalej rozvíjať cieľ, ktorým je premeniť európske univerzity na medzinárodné; |
| --- | --- |

115.

| 116. | zdôrazňuje, že treba posilniť obraz programu Erasmus+ ako prostriedku na zlepšenie individuálnych zručností osôb, ktorý im poskytne ďalší rozmer a ktorý by mal zabezpečiť správny prístup k tomuto nástroju v zmysle zabezpečenia jeho potrebného účinku a odstránenia rizika, že sa z neho stane len životná skúsenosť; |
| --- | --- |

116.

| 117. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala a sprístupnila aktualizované štatistiky a uskutočnila následné štúdie o vykonávaní programu Erasmus+, najmä pokiaľ ide o mieru využívania mladými ľuďmi podľa regiónov a rodu, vplyv na zamestnateľnosť, ako aj druh a mieru zamestnanosti a vplyv na platy a spôsoby prípadného zlepšenia; vyzýva Komisiu, aby analyzovala, prečo sa niektoré krajiny vo väčšej miere uchádzajú o mobilitu v oblasti OVP, kde sú rodové rozdiely najväčšie, a dôvody týchto rozdielov, alebo kde je viac uchádzačov so zdravotným postihnutím, a aby pripravila plán, ako zvýšiť účasť iných krajín; preto vyzýva národné agentúry v členských štátoch, aby úzko spolupracovali pri výmene informácií a štatistík; trvá na tom, aby budúce preskúmanie v polovici trvania programu Erasmus+ obsahovalo a zohľadnilo výsledky uvedených štúdií a uvedené štatistiky; |
| --- | --- |

117.

| 118. | pripomína, že najmä v čase významnej krízy týkajúcej sa základných hodnôt EÚ môže byť program Erasmus+ hlavnou príležitosťou na podporu integrácie, porozumenia a solidarity medzi mladými ľuďmi; požaduje preto, aby sa integrácia mladých ľudí podporovala prostredníctvom spoznávania rôznych kultúr a tradícií a ich vzájomného a nutného rešpektovania; |
| --- | --- |

118.

| 119. | navrhuje, aby Komisia zachovala vzdelávanie a odbornú prípravu v oblasti podnikania ako jeden z cieľov budúceho programu Erasmus+ v nasledujúcom finančnom období (po roku 2020), vrátane mobility, a aby súčasťou tohto programu boli tieto prvky:






  i) | dôkladné posúdenie vplyvu existujúcich opatrení na podporu podnikania prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy a prípadne ich prispôsobenie, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať vplyvu na nedostatočne zastúpené a znevýhodnené skupiny, |
| --- | --- | --- |

119.

i)

dôkladné posúdenie vplyvu existujúcich opatrení na podporu podnikania prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy a prípadne ich prispôsobenie, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať vplyvu na nedostatočne zastúpené a znevýhodnené skupiny,

| ii) | presadzovanie lepšie vymedzených učebných osnov a nástrojov v oblasti formálneho a neformálneho vzdelávania, ktoré sa budú zameriavať na všetkých študentov a budú pozostávať z teoretických aj praktických modulov, ako sú študentské podnikateľské projekty; |
| --- | --- |

ii)

presadzovanie lepšie vymedzených učebných osnov a nástrojov v oblasti formálneho a neformálneho vzdelávania, ktoré sa budú zameriavať na všetkých študentov a budú pozostávať z teoretických aj praktických modulov, ako sú študentské podnikateľské projekty;

| iii) | podpora partnerstiev medzi vzdelávacími inštitúciami, podnikmi, neziskovými organizáciami a poskytovateľmi neformálneho vzdelávania s cieľom navrhnúť vhodné kurzy a poskytnúť študentom požadované praktické skúsenosti a príklady; |
| --- | --- |

iii)

podpora partnerstiev medzi vzdelávacími inštitúciami, podnikmi, neziskovými organizáciami a poskytovateľmi neformálneho vzdelávania s cieľom navrhnúť vhodné kurzy a poskytnúť študentom požadované praktické skúsenosti a príklady;

| iv) | rozvoj zručností súvisiacich s podnikateľskými procesmi, finančnou gramotnosťou, gramotnosťou a zručnosťami v oblasti IKT, kreatívnym myslením, riešením problémov a inovatívne orientovaným myslením, sebadôverou, adaptabilitou, budovaním kolektívu, projektovým riadením, hodnotením rizika a prijímaním rizika, ako aj s osobitnými obchodnými zručnosťami a znalosťami; |
| --- | --- |

iv)

rozvoj zručností súvisiacich s podnikateľskými procesmi, finančnou gramotnosťou, gramotnosťou a zručnosťami v oblasti IKT, kreatívnym myslením, riešením problémov a inovatívne orientovaným myslením, sebadôverou, adaptabilitou, budovaním kolektívu, projektovým riadením, hodnotením rizika a prijímaním rizika, ako aj s osobitnými obchodnými zručnosťami a znalosťami;

| v) | poukazovanie na neformálne vzdelávanie a informálne učenie ako privilegované prostredie na získanie podnikateľských schopností; |
| --- | --- |

v)

poukazovanie na neformálne vzdelávanie a informálne učenie ako privilegované prostredie na získanie podnikateľských schopností;

| 120. | nabáda členské štáty, aby sa intenzívnejšie zapojili do programu Erasmus pre mladých podnikateľov a aby ho intenzívnejšie propagovali medzi mladými ľuďmi, ktorí majú záujem začať podnikateľský projekt, aby mohli ťažiť zo zahraničnej skúsenosti a aby mohli nadobudnúť nové zručnosti, ktoré im pomôžu úspešne realizovať ich podnikateľské projekty; |
| --- | --- |

120.

| 121. | dôrazne nabáda k partnerskému učeniu po štúdiu, odbornej príprave a pracovných skúsenostiach v zahraničí s cieľom zvýšiť vplyv programu Erasmus+ na miestne komunity; zdôrazňuje, že výmena osvedčených postupov má zásadný význam pre zlepšenie kvality projektov v rámci programu Erasmus+; víta platformu Erasmus+ na šírenie výsledkov projektu a požaduje rozhodnejší prístup k výmene osvedčených postupov a k medzinárodným výmenám názorov medzi národnými agentúrami, partnermi a príjemcami programu; vyzýva Komisiu, aby podporovala žiadateľov o účasť v programe pri hľadaní medzinárodných partnerov, a to vytvorením používateľsky ústretových platforiem, ktoré spájajú verejné informácie o jednotlivých príjemcoch a ich projektoch; |
| --- | --- |

121.

| 122. | vyzýva Komisiu, aby zlepšila programovú príručku a zabezpečila jej ľahšiu použiteľnosť a zrozumiteľnosť a aby pripravila aj osobitné informačné brožúry o každej z kľúčových akcií; vyzýva Komisiu, aby zjednodušila proces podávania žiadostí z hľadiska administratívnej záťaže; |
| --- | --- |

122.

| 123. | podporuje rozvoj inštitúcií vzdelávania dospelých prostredníctvom nepretržitého profesijného rozvoja a možností mobility učiteľov, vedúcich pracovníkov škôl, školiteľov a ostatných pedagogických pracovníkov; podporuje rozvoj zručností a schopností, najmä v oblasti účinného využívania IKT vo vzdelávaní dospelých, na zlepšenie výsledkov vzdelávania; zdôrazňuje dôležitosť výmeny najlepších postupov; |
| --- | --- |

123.

| 124. | víta rozvoj pilotných projektov, akým je Európsky rámec pre mobilitu učňov: rozvíjanie európskeho občianstva a zručností prostredníctvom integrácie mladých ľudí na trhu práce, ktorý je zameraný na vykonávanie nákladovo efektívnych cezhraničných učňovských programov mobility medzi inštitúciami poskytujúcimi OVP, podnikmi a/alebo inými príslušnými organizáciami, ako aj na formálne uznávanie a potvrdzovanie výsledkov vzdelávania a vzájomné uznávanie diplomov, a pilotný projekt Mobilita mládeže v rámci odbornej prípravy – lepšia mobilita mladých ľudí, ktorý je zameraný na zlepšenie mobility mladých ľudí v rámci odbornej prípravy; vyzýva Komisiu na účinnú realizáciu týchto dvoch pilotných projektov a na ich dlhodobé začlenenie do programu Erasmus+; |
| --- | --- |

124.

| 125. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili rozsiahlejšiu a dlhodobejšiu štrukturálnu podporu vo forme prevádzkových grantov európskym organizáciám občianskej spoločnosti v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu, keďže sú to organizácie, ktoré poskytujú občanom a obyvateľom Európy študijné príležitosti a priestor na účasť na tvorbe a vykonávaní európskych politík; |
| --- | --- |

125.

| 126. | vyzýva Komisiu, aby rozhodla o vhodnom riešení situácie mimovládnych organizácií na európskej úrovni sídliacich v Bruseli, ktoré žiadajú o finančné prostriedky belgické národné agentúry; |
| --- | --- |

126.

o

o o

| 127. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a parlamentom a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

127.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50.

(2)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 10.

(3)  Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2009, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ C 351 E, 2.12.2011, s. 29.

(5)  Ú. v. EÚ C 377 E, 7.12.2012, s. 77

(6)  Ú. v. EÚ C 372, 20.12.2011, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ C 372, 20.12.2011, s. 31.

(8)  Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1.

(9)  Ú. v. EÚ C 70, 8.3.2012, s. 9.

(10)  Ú. v. EÚ C 208, 10.6.2016, s. 32.

(11)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0292.

(12)  Ú. v. EÚ C 417, 15.12.2015, s. 25.

(13)  Ú. v. EÚ C 172, 27.5.2015, s. 17.

(14)  Ú. v. EÚ C 417, 15.12.2015, s. 36.

(15)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0106.

(16)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0107.

(17)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0291.

(18)  http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/repository/education/library/study/2014/ erasmus-impact_en.pdf

(19)  Správa JRC v oblasti vedy a politiky o jazykoch a zamestnateľnosti, 2015.

(20)  Ú. v. EÚ C 111, 6.5.2008, s. 1.

(21)  Podľa Komisie bola miera úspešnosti oprávnených žiadateľov o mobilitu v oblasti OVP v rámci programu Erasmus+ v roku 2016 v dôsledku nedostatku finančných prostriedkov 42 %. Situácia sa postupne zhoršuje – miera úspešnosti v roku 2014 bola 54 % a v roku 2015 bola 48 %. Hoci objem dostupných finančných prostriedkov sa v priebehu rokov mierne zvýšil, dopyt rastie oveľa rýchlejšie a obmedzené zdroje programu Erasmus+ neumožňujú, aby financovanie držalo krok s dopytom.

---

Utorok 14. februára 2017

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/48 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/48

---

P8_TA(2017)0020

Dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi EÚ a Cookovými ostrovmi (uznesenie)

Nelegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov a vykonávacieho protokolu k tejto dohode v mene Európskej únie (07592/2016 – C8-0431/2016 – 2016/0077(NLE) – 2016/2230(INI))

(2018/C 252/05)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (07592/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (07592/2016),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) a v) a ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0431/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) a v) a ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0431/2016),

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie zo 14. februára 2017 (1) o návrhu rozhodnutia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie zo 14. februára 2017 (1) o návrhu rozhodnutia,

| — | so zreteľom na správu o hodnotení ex ante Dohody o partnerstve v odvetví rybárstva medzi Európskou úniou a Cookovými ostrovmi a príslušného protokolu z júna 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o hodnotení ex ante Dohody o partnerstve v odvetví rybárstva medzi Európskou úniou a Cookovými ostrovmi a príslušného protokolu z júna 2013,

| — | so zreteľom na strategické usmernenia vypracované orgánmi Cookových ostrovov k rozvoju miestneho odvetvia rybolovu, najmä tých, ktoré sú uvedené v dokumente „Cook Islands Offshore Fisheries Policy“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na strategické usmernenia vypracované orgánmi Cookových ostrovov k rozvoju miestneho odvetvia rybolovu, najmä tých, ktoré sú uvedené v dokumente „Cook Islands Offshore Fisheries Policy“,

| — | so zreteľom na rámec cieľov udržateľného rozvoja OSN (ďalej len „SDG“), najmä ciele trvalo udržateľného rozvoja č. 1, 2, 9, 10 a 14, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rámec cieľov udržateľného rozvoja OSN (ďalej len „SDG“), najmä ciele trvalo udržateľného rozvoja č. 1, 2, 9, 10 a 14,

| — | so zreteľom na závery a odporúčania 12. vedeckého zasadnutia výboru Komisie pre rybolov v západnom a strednom Tichom oceáne (ďalej len „WCPFC“) pre dlhodobú ochranu rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti a udržateľné hospodárenie s nimi v západnom a strednom Tichom oceáne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery a odporúčania 12. vedeckého zasadnutia výboru Komisie pre rybolov v západnom a strednom Tichom oceáne (ďalej len „WCPFC“) pre dlhodobú ochranu rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti a udržateľné hospodárenie s nimi v západnom a strednom Tichom oceáne,

| — | so zreteľom na článok 99 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 99 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A8-0015/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A8-0015/2017),

| A. | keďže Európska komisia viedla rokovania s vládou Cookových ostrovov s cieľom uzavrieť medzi Európskou úniou a Cookovými ostrovmi novú dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (ďalej len „dohoda o partnerstve v odvetví rybárstva medzi EÚ a Cookovými ostrovmi“) a jej vykonávací protokol, pričom dohoda by mala platnosť osem rokov a protokol štyri roky; |
| --- | --- |

A.

keďže Európska komisia viedla rokovania s vládou Cookových ostrovov s cieľom uzavrieť medzi Európskou úniou a Cookovými ostrovmi novú dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (ďalej len „dohoda o partnerstve v odvetví rybárstva medzi EÚ a Cookovými ostrovmi“) a jej vykonávací protokol, pričom dohoda by mala platnosť osem rokov a protokol štyri roky;

| B. | keďže je to prvá dohoda o partnerstve v odvetví rybárstva medzi EÚ a Cookovými ostrovmi, ktorá zaručuje európsku prítomnosť vo vodách východného Tichomoria po neobnovení dohody s Kiribati (a dohodách, ktoré boli podpísané s Mikronéziou a Šalamúnovými ostrovmi, ale sa nevykonávajú); |
| --- | --- |

B.

keďže je to prvá dohoda o partnerstve v odvetví rybárstva medzi EÚ a Cookovými ostrovmi, ktorá zaručuje európsku prítomnosť vo vodách východného Tichomoria po neobnovení dohody s Kiribati (a dohodách, ktoré boli podpísané s Mikronéziou a Šalamúnovými ostrovmi, ale sa nevykonávajú);

| C. | keďže všeobecným cieľom tejto dohody a protokolu je posilniť spoluprácu medzi Európskou úniou a Cookovými ostrovmi v oblasti rybárstva, ktorá je v záujme oboch zmluvných strán, a to vytvorením rámca partnerstva, ktorý bude podporovať rybársku politiku a udržateľné využívanie rybolovných zdrojov vo výhradnej hospodárskej zóne (ďalej len „VHZ“) Cookových ostrovov; |
| --- | --- |

C.

keďže všeobecným cieľom tejto dohody a protokolu je posilniť spoluprácu medzi Európskou úniou a Cookovými ostrovmi v oblasti rybárstva, ktorá je v záujme oboch zmluvných strán, a to vytvorením rámca partnerstva, ktorý bude podporovať rybársku politiku a udržateľné využívanie rybolovných zdrojov vo výhradnej hospodárskej zóne (ďalej len „VHZ“) Cookových ostrovov;

| D. | keďže naša prítomnosť v regióne by mala slúžiť na podporu udržateľnej rybárskej politiky a zodpovedného využívania rybolovných zdrojov a zaručiť správne hospodárenie so zdrojmi tuniaka v Tichomorí; |
| --- | --- |

D.

keďže naša prítomnosť v regióne by mala slúžiť na podporu udržateľnej rybárskej politiky a zodpovedného využívania rybolovných zdrojov a zaručiť správne hospodárenie so zdrojmi tuniaka v Tichomorí;

| E. | keďže dohoda o partnerstve v odvetví rybárstva medzi EÚ a Cookovými ostrovmi je založená na najlepších dostupných vedeckých odporúčaniach, dodržiavaní opatrení WCPFC v rámci obmedzení dostupného prebytku; |
| --- | --- |

E.

keďže dohoda o partnerstve v odvetví rybárstva medzi EÚ a Cookovými ostrovmi je založená na najlepších dostupných vedeckých odporúčaniach, dodržiavaní opatrení WCPFC v rámci obmedzení dostupného prebytku;

| F. | keďže pretrvávajú problémy v súvislosti s inšpekciou a kontrolou a keďže nezákonný, neohlásený a neregulovaný rybolov (ďalej len „NNN rybolov“) predstavuje problém, ktorý je ťažko prekonať s ohľadom na nesúrodý charakter územia a zdrojov; |
| --- | --- |

F.

keďže pretrvávajú problémy v súvislosti s inšpekciou a kontrolou a keďže nezákonný, neohlásený a neregulovaný rybolov (ďalej len „NNN rybolov“) predstavuje problém, ktorý je ťažko prekonať s ohľadom na nesúrodý charakter územia a zdrojov;

| G. | keďže v oblasti západného a stredného Tichomoria existujú viaceré plavidlá členských štátov EÚ a keďže platnosť ostatných existujúcich dohôd v oblasti rybárstva v tomto regióne už vypršala; |
| --- | --- |

G.

keďže v oblasti západného a stredného Tichomoria existujú viaceré plavidlá členských štátov EÚ a keďže platnosť ostatných existujúcich dohôd v oblasti rybárstva v tomto regióne už vypršala;

| H. | keďže bol prijatý záväzok neudeľovať iným neeurópskym flotilám priaznivejšie podmienky ako tie, ktoré sú stanovené v dohode, a keďže dohoda obsahuje doložku z Cotonou o ľudských právach, demokratických zásadách a právnom štáte; |
| --- | --- |

H.

keďže bol prijatý záväzok neudeľovať iným neeurópskym flotilám priaznivejšie podmienky ako tie, ktoré sú stanovené v dohode, a keďže dohoda obsahuje doložku z Cotonou o ľudských právach, demokratických zásadách a právnom štáte;

| I. | keďže dohoda o partnerstve v odvetví rybárstva medzi Európskou úniou a Cookovými ostrovmi je zameraná na podporu účinnejšieho a udržateľnejšieho rozvoja odvetvia rybárstva v tomto súostroví, ako aj súvisiaceho priemyslu a činností, a to v súlade s cieľmi vnútroštátnej rybárskej politiky Cookových ostrovov, najmä z hľadiska podpory vedeckého výskumu a maloobjemového rybolovu, zvýšenia vykládok v miestnych prístavoch, zvýšenia kapacity monitorovania, kontroly a dohľadu, pokiaľ ide o rybolovnú činnosť a boj proti nezákonnému, NNN rybolov, a v súlade so SDG; |
| --- | --- |

I.

keďže dohoda o partnerstve v odvetví rybárstva medzi Európskou úniou a Cookovými ostrovmi je zameraná na podporu účinnejšieho a udržateľnejšieho rozvoja odvetvia rybárstva v tomto súostroví, ako aj súvisiaceho priemyslu a činností, a to v súlade s cieľmi vnútroštátnej rybárskej politiky Cookových ostrovov, najmä z hľadiska podpory vedeckého výskumu a maloobjemového rybolovu, zvýšenia vykládok v miestnych prístavoch, zvýšenia kapacity monitorovania, kontroly a dohľadu, pokiaľ ide o rybolovnú činnosť a boj proti nezákonnému, NNN rybolov, a v súlade so SDG;

| J. | keďže príspevky na podporu rozvoja politiky rybárstva Cookových ostrovov sa pohybujú medzi 47,6 % až 50 % celkových prevedených súm, čo je z percentuálneho hľadiska vysoký príspevok; |
| --- | --- |

J.

keďže príspevky na podporu rozvoja politiky rybárstva Cookových ostrovov sa pohybujú medzi 47,6 % až 50 % celkových prevedených súm, čo je z percentuálneho hľadiska vysoký príspevok;

| K. | keďže populácie tuniaka okatého zaznamenali pokles od roku 2012 a keďže v dôsledku toho WCPFC zaviedla opatrenia, o ktorých sa bude znovu rokovať v roku 2017, a keďže úlovky vakovými sieťami poklesli v roku 2015 o 26 % v porovnaní s rokom 2014; keďže navyše sa vody Cookových ostrovov považujú za „útočisko žralokov“, hoci treba zdôrazniť, že to nie je cieľový druh európskej flotily loviacej v týchto vodách na základe novej dohody; |
| --- | --- |

K.

keďže populácie tuniaka okatého zaznamenali pokles od roku 2012 a keďže v dôsledku toho WCPFC zaviedla opatrenia, o ktorých sa bude znovu rokovať v roku 2017, a keďže úlovky vakovými sieťami poklesli v roku 2015 o 26 % v porovnaní s rokom 2014; keďže navyše sa vody Cookových ostrovov považujú za „útočisko žralokov“, hoci treba zdôrazniť, že to nie je cieľový druh európskej flotily loviacej v týchto vodách na základe novej dohody;

| L. | keďže plavidlá s lovnými šnúrami EÚ mali tendenciu loviť v teplejších vodách na juh od Cookových ostrovov; zohľadňujúc požiadavky nariadenia o ochrane žralokov Cookových ostrovov; keďže hodnotenie ex ante neuvádza žiadny budúci záujem o rybolov plavidlami EÚ s lovnými šnúrami vo VHZ Cookových ostrovov. |
| --- | --- |

L.

keďže plavidlá s lovnými šnúrami EÚ mali tendenciu loviť v teplejších vodách na juh od Cookových ostrovov; zohľadňujúc požiadavky nariadenia o ochrane žralokov Cookových ostrovov; keďže hodnotenie ex ante neuvádza žiadny budúci záujem o rybolov plavidlami EÚ s lovnými šnúrami vo VHZ Cookových ostrovov.

| M. | keďže Cookove ostrovy sú veľmi závislé od dovozu potravín; |
| --- | --- |

M.

keďže Cookove ostrovy sú veľmi závislé od dovozu potravín;

| 1. | zastáva názor, že dohoda o partnerstve v odvetví rybárstva medzi Európskou úniou a Cookovými ostrovmi by mala účinne podporovať udržateľný rybolov vo vodách Cookových ostrovov prostredníctvom primeranej odvetvovej podpory a sledovať dva rovnako dôležité ciele: 1) zabezpečiť plavidlám EÚ možnosť rybolovu v rybolovnej zóne Cookových ostrovov, a to na základe najlepších dostupných vedeckých odporúčaní a pri dodržiavaní opatrení na zachovanie a riadenie rybolovných zdrojov, ktoré prijala Komisia pre rybolov v západnom a strednom Tichom oceáne (WCPFC), a v rámci obmedzení dostupného prebytku, ktorého výpočet by mali zohľadniť celkový rozvoj rybolovnej kapacity krajiny; a 2) presadzovať spoluprácu medzi EÚ a Cookovými ostrovmi, pričom sa zohľadní politika udržateľného rybolovu a zodpovedné využívanie rybolovných zdrojov v rybolovnej zóne Cookových ostrovov, a prispievať k udržateľnému rozvoju odvetvia rybárstva Cookových ostrovov prostredníctvom hospodárskej, finančnej, technickej a vedeckej spolupráce a pri rešpektovaní zvrchovaných rozhodnutí tejto krajiny týkajúcich sa daného rozvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | berie na vedomie závery správy o hodnotení ex ante dohody o partnerstve medzi Európskou úniou a Cookovými ostrovmi a príslušného protokolu z júna 2013, podľa ktorých predchádzajúce dohody o partnerstve v odvetví rybárstva a ich protokoly v danom regióne (Kiribati, Šalamúnové ostrovy) neprispeli výrazne k rozvoju miestneho rybolovu, najmä pokiaľ ide o spoločné podnikateľské iniciatívy (na základe spoločných investícií) a k rozvoju miestnych kapacít na spracovanie úlovkov; zastáva názor, že dohoda o partnerstve v odvetví rybárstva medzi Európskou úniou a Cookovými ostrovmi by mala prispieť v čo najväčšej miere k rozvoju odvetvia miestneho rybolovu zabezpečením dodávku rýb pre domácu spotrebu, a tým zosúladiť ciele pre novú generáciu dohôd EÚ v oblasti rybárstva s rámcom cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že ostatné krajiny v regióne neuzavreli dohody o partnerstve s EÚ a otvorili svoje rybolovné oblastí iný krajinám a regiónom sveta, ktoré niekedy používajú rybolovné praktiky, ktoré nezohľadňujú dostupné zdroje, namiesto toho, aby sa rozhodli pre dohodu s EÚ, ktorá podporuje udržateľné rybárstvo a poskytuje odvetvovú podporu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta zahrnutie povinnosti pre Cookove ostrovy zverejniť existenciu akejkoľvek dohody, ktorou sa zahraničným flotilám povoľuje loviť v ich vodách, ale vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou presnosťou celkového rybolovného úsilia, ako sa požadovalo podľa niektorých iných dohôd, ktoré uzatvorila EÚ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že dohoda o partnerstve v odvetví rybárstva medzi Európskou úniou a Cookovými ostrovmi a jej príslušný protokol musí pri svojom vykonávaní a prípadných revíziách a/alebo obnoveniach zohľadňovať stratégiu orgánov Cookových ostrovov týkajúcu sa rozvoja miestneho odvetvia rybárstva a byť v súlade s ňou, pričom treba konkrétne stanoviť:






  — | príspevok na zvýšenie kapacity v oblasti monitorovania, kontroly a dohľadu nad rybolovnými zdrojmi Cookových ostrovov a prebiehajúcimi rybolovnými činnosťami vo vodách tejto krajiny, s osobitným dôrazom na boj proti NNN rybolovu; |
| --- | --- | --- |

5.

—

príspevok na zvýšenie kapacity v oblasti monitorovania, kontroly a dohľadu nad rybolovnými zdrojmi Cookových ostrovov a prebiehajúcimi rybolovnými činnosťami vo vodách tejto krajiny, s osobitným dôrazom na boj proti NNN rybolovu;

| — | opatrenia na zlepšenie dostupných vedeckých poznatkov o stave miestnych morských ekosystémov a o rybolovných zdrojoch vo vodách Cookových ostrovov; |
| --- | --- |

—

opatrenia na zlepšenie dostupných vedeckých poznatkov o stave miestnych morských ekosystémov a o rybolovných zdrojoch vo vodách Cookových ostrovov;

| — | osobitnú podporu pre rozvoj miestneho maloobjemového rybolovu a komunít, ktoré od neho závisia, pričom sa zvýši jeho príspevok do miestneho hospodárstva, prispeje k zlepšeniu bezpečnosti na palube a k zvýšeniu príjmu rybárov a podporí rozvoj miestnej infraštruktúry na spracovanie rýb a ich uvádzanie na trh, či už na účely zásobovania vnútorného trhu alebo na vývoz; |
| --- | --- |

—

osobitnú podporu pre rozvoj miestneho maloobjemového rybolovu a komunít, ktoré od neho závisia, pričom sa zvýši jeho príspevok do miestneho hospodárstva, prispeje k zlepšeniu bezpečnosti na palube a k zvýšeniu príjmu rybárov a podporí rozvoj miestnej infraštruktúry na spracovanie rýb a ich uvádzanie na trh, či už na účely zásobovania vnútorného trhu alebo na vývoz;

| 6. | domnieva sa, že podpora odvetvového rozvoja je dôležitým aspektom prispievania k udržateľnosti v partnerskej krajine, pretože pomáha zvyšovaniu jej vlastnej operačnej nezávislosti, podporuje jej stratégiu rozvoja a zaručuje jej zvrchovanosť; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nazdáva sa, že možnosti zamestnávania miestnych námorníkov na palube plavidiel EÚ v rámci partnerských dohôd spĺňajú medzinárodné normy; pripomína potrebu dodržiavania zásad MOP, zasadzuje sa za podpísanie dohovoru MOP č. 188, pričom je zároveň nutné rešpektovať všeobecné princípy slobody združovania a kolektívneho vyjednávania pracovníkov, ako aj zásadu nediskriminácie na pracovisku a v povolaní; poukazuje však na to, že vzhľadom na nedostatok kvalifikovaných námorníkov pre plavidlá na lov tuniakov, orgány Cookových ostrovov nepožadovali nalodenie v rámci flotily EÚ; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnieva sa, že dohoda o partnerstve v odvetví rybárstva medzi Európskou úniou a Cookovými ostrovmi a príslušný protokol by mali umožniť, aby sa posilnila dvojstranná spolupráca v rámci boja proti nezákonnému rybolovu a poskytla Cookovým ostrovom prostriedky na financovanie programov monitorovania, a nazdáva sa, že by sa mali posilniť opatrenia na boj proti NNN rybolovu vo výhradnej hospodárskej zóne Cookových ostrovov, a to aj prostredníctvom lepšieho monitorovania, kontroly a dohľadu využitím systému satelitného monitorovania plavidiel, lodných denníkov, inšpektorov a vykonávania rozhodnutí miestnych rybárskych organizácií; |
| --- | --- |

8.

| 9. | považuje za žiaduce, aby sa zlepšila kvantita a presnosť informácií o všetkých úlovkoch (cieľových druhov a vedľajších úlovkoch) a o stave zachovania rybolovných zdrojov vo všeobecnosti, aby sa so zapojením rybárskych združení dal lepšie odhadnúť vplyv dohody na morský ekosystém a na rybárske spoločenstvá; nalieha na Komisiu, aby podporovala plynulé a transparentné fungovanie orgánov poverených dohľadom nad uplatňovaním dohody a posilnila vedecké hodnotenia, ktoré vypracúva WCPFC; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva preto Komisiu, aby zvážila uplatňovanie zásady predbežnej opatrnosti na pravidlá spoločnej rybárskej politiky a analyzovala používanie plávajúcich zariadení na zhlukovanie rýb v tejto oblasti a ich vplyv na ekológiu tuniaka a predložila návrhy na ich použitie na základe svojich zistení; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Komisiu, aby včas informovala Európsky parlament o nadchádzajúcich stretnutiach spoločného výboru a postúpila Európskemu parlamentu zápisnicu a závery zo schôdzí spoločného výboru stanoveného v článku 6 dohody, viacročný odvetvový program uvedený v článku 3 protokolu a výsledky príslušných ročných hodnotení, aby umožnila účasť zástupcov Európskeho parlamentu ako pozorovateľov na schôdzach spoločného výboru a aby podporovala účasť rybárskych spoločenstiev Cookových ostrovov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu a Radu, aby v rámci svojich príslušných právomocí bezodkladne a v plnej miere informovali Európsky parlament vo všetkých etapách postupov týkajúcich sa protokolu a jeho prípadného obnovenia podľa článku 13 ods. 2 Zmluvy o EÚ a článku 218 ods. 10 ZFEÚ; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Cookových ostrovov. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0019.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/52

---

P8_TA(2017)0021

Kontrola registra a zloženie expertných skupín Komisie

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o kontrole registra a zložení expertných skupín Komisie (2015/2319(INI))

(2018/C 252/06)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Komisie z 30. mája 2016, ktorým sa stanovujú horizontálne pravidlá vytvárania a fungovania expertných skupín Komisie (C(2016)3301), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Komisie z 30. mája 2016, ktorým sa stanovujú horizontálne pravidlá vytvárania a fungovania expertných skupín Komisie (C(2016)3301),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Komisii – Rámec pre expertné skupiny Komisie: horizontálne pravidlá a verejný register (C(2016)3300), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Komisii – Rámec pre expertné skupiny Komisie: horizontálne pravidlá a verejný register (C(2016)3300),

| — | so zreteľom na Rámcovú dohodu o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rámcovú dohodu o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. apríla 2016 o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2014, oddiel III – Komisia a výkonné agentúry (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. apríla 2016 o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2014, oddiel III – Komisia a výkonné agentúry (2),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanoviská Výboru pre zahraničné veci a Výboru pre rozpočet (A8-0002/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanoviská Výboru pre zahraničné veci a Výboru pre rozpočet (A8-0002/2017),

| A. | keďže vyjadril svoje znepokojenie v súvislosti s fungovaním predchádzajúceho rámca pre expertné skupiny Komisie z novembra 2010 (3), ktorý bol vytvorený s cieľom zaviesť významné funkčné inovácie s cieľom posilniť transparentnosť a koordináciu medziinštitucionálnej spolupráce; |
| --- | --- |

A.

keďže vyjadril svoje znepokojenie v súvislosti s fungovaním predchádzajúceho rámca pre expertné skupiny Komisie z novembra 2010 (3), ktorý bol vytvorený s cieľom zaviesť významné funkčné inovácie s cieľom posilniť transparentnosť a koordináciu medziinštitucionálnej spolupráce;

| B. | keďže najmä Výbor pre rozpočet vzhľadom na nedostatok transparentnosti a nevyvážené zloženie niektorých expertných skupín a vzhľadom na potrebu zabezpečiť, aby zloženie expertných skupín bolo vyvážené, pokiaľ ide o odborné znalosti a zastupované názory, prijal v rokoch 2011 a 2014 rozpočtové rezervy a sformuloval požiadavky na ich reformu, ktoré neboli ešte prijaté; |
| --- | --- |

B.

keďže najmä Výbor pre rozpočet vzhľadom na nedostatok transparentnosti a nevyvážené zloženie niektorých expertných skupín a vzhľadom na potrebu zabezpečiť, aby zloženie expertných skupín bolo vyvážené, pokiaľ ide o odborné znalosti a zastupované názory, prijal v rokoch 2011 a 2014 rozpočtové rezervy a sformuloval požiadavky na ich reformu, ktoré neboli ešte prijaté;

| C. | keďže v nedávnej štúdii, ktorú zadal na vypracovanie, bol zistený všeobecný nedostatok transparentnosti a nevyváženosť v zložení niektorých expertných skupín (4); |
| --- | --- |

C.

keďže v nedávnej štúdii, ktorú zadal na vypracovanie, bol zistený všeobecný nedostatok transparentnosti a nevyváženosť v zložení niektorých expertných skupín (4);

| D. | keďže vyvážené zloženie a transparentnosť sú zásadné predpoklady na to, aby odborné znalosti primerane odrážali potrebu regulačných opatrení a aby sa posilnila legitimita týchto odborných znalostí a regulačných opatrení v očiach európskych občanov; |
| --- | --- |

D.

keďže vyvážené zloženie a transparentnosť sú zásadné predpoklady na to, aby odborné znalosti primerane odrážali potrebu regulačných opatrení a aby sa posilnila legitimita týchto odborných znalostí a regulačných opatrení v očiach európskych občanov;

| E. | keďže európska ombudsmanka predložila v rámci svojho strategického vyšetrovania (5) odporúčanie týkajúce sa zloženia expertných skupín Komisie, najmä s dôrazom na potrebu väčšej transparentnosti expertných skupín; |
| --- | --- |

E.

keďže európska ombudsmanka predložila v rámci svojho strategického vyšetrovania (5) odporúčanie týkajúce sa zloženia expertných skupín Komisie, najmä s dôrazom na potrebu väčšej transparentnosti expertných skupín;

| F. | keďže pred prijatím rozhodnutia Komisia spolupracovala so zástupcami Európskeho parlamentu a s európskou ombudsmankou; |
| --- | --- |

F.

keďže pred prijatím rozhodnutia Komisia spolupracovala so zástupcami Európskeho parlamentu a s európskou ombudsmankou;

| G. | keďže Komisia predložila Európskemu parlamentu pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom reaguje na odporúčania obsiahnuté v pracovnom dokumente spravodajcu Výboru pre kontrolu rozpočtu; |
| --- | --- |

G.

keďže Komisia predložila Európskemu parlamentu pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom reaguje na odporúčania obsiahnuté v pracovnom dokumente spravodajcu Výboru pre kontrolu rozpočtu;

| H. | keďže napriek tomu ani pracovný dokument útvarov Komisie, ani rozhodnutie Komisie neprináša, žiaľ, riešenia všetkých otázok, ktoré nastolil Európsky parlament; |
| --- | --- |

H.

keďže napriek tomu ani pracovný dokument útvarov Komisie, ani rozhodnutie Komisie neprináša, žiaľ, riešenia všetkých otázok, ktoré nastolil Európsky parlament;

| 1. | víta rozhodnutie Komisie z 30. mája 2016, ktorým sa stanovujú horizontálne pravidlá vytvárania a fungovania expertných skupín Komisie, ale vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že napriek tomu, že mnohé mimovládne organizácie vyjadrili záujem, Komisia neuskutočnila plnohodnotnú verejnú konzultáciu; zdôrazňuje, že je dôležité obnoviť formy zapojenia zástupcov občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov v dôležitých oblastiach, ako je napríklad transparentnosť a fungovanie európskych inštitúcií; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že prijatím nových horizontálnych pravidiel sa zdanlivo odstránili mnohé obavy, ktoré predtým vyjadril Európsky parlament, najmä pokiaľ ide o potrebu verejných výziev na predkladanie žiadostí v súvislosti s výberom členov expertných skupín a o revíziu registra expertných skupín Komisie a vytvorenie synergie medzi týmto registrom, registrom transparentnosti Komisie a Európskym parlamentom, ako aj o pravidlá vzťahujúce sa na potrebu vyhnúť sa konfliktom záujmov, najmä pokiaľ ide o expertov, ktorí sú vymenovaní ako súkromné osoby; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že transparentnosť a koordinácia medziinštitucionálnych činností zohrávajú mimoriadne dôležitú úlohu pri dosahovaní primeranej rovnováhy, pokiaľ ide o poznatky a názory zastúpené v zložení expertných skupín, a to s cieľom zlepšiť ich činnosť; víta preto skutočnosť, že výberové konanie je odteraz verejné; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že musia byť zjavné praktické skúsenosti a kvalifikácia expertov; zastáva názor, že počas celého výberového konania by sa mala zaručiť vysoká úroveň transparentnosti a malo by sa postupovať podľa jasnejších a stručnejších kritérií s osobitným dôrazom na praktické skúsenosti uchádzačov, ako aj ich akademické vzdelanie a na možný konflikt záujmov expertov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta už existujúce prepojenie medzi registrom expertných skupín Komisie a registrom transparentnosti, čo zabezpečuje väčšiu transparentnosť; |
| --- | --- |

4.

| 5. | považuje za poľutovaniahodné, že snahy uskutočniť verejnú konzultáciu o zavedení nových pravidiel boli neúspešné; vyzýva Komisiu, aby konala transparentne a aby bola zodpovednou voči občanom EÚ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripomína, že nedostatok transparentnosti má negatívny vplyv na dôveru, ktorú majú občania EÚ v inštitúcie EÚ; domnieva sa, že účinná reforma systému expertných skupín Komisie, založená na jednoznačných zásadách transparentnosti a vyváženého zloženia, zlepší dostupnosť a spoľahlivosť údajov, čo následne prispeje k zvýšeniu dôvery ľudí v EÚ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že nové pravidlá by sa mali dôsledne a rovnakou mierou uplatňovať na všetky expertné skupiny bez ohľadu na ich názov (teda vrátane osobitných skupín, skupín na vysokej úrovni alebo iných „mimoriadnych“ skupín a formálnych alebo neformálnych skupín), ktoré nie sú zložené výlučne zo zástupcov členských štátov alebo sa neriadia rozhodnutím Komisie 98/500/ES z 20. mája 1998 o zriadení Výborov pre medziodvetvový dialóg na podporu dialógu medzi sociálnymi partnermi na európskej úrovni; pripomína, že nové pravidlá musia zabezpečiť vyvážené zastúpenie prostredníctvom účasti zástupcov všetkých zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnieva sa, že Komisia by mala uskutočniť kroky smerujúce k vyváženejšiemu zloženiu expertných skupín; odsudzuje však skutočnosť, že sa zatiaľ výslovne nerozlišuje medzi zástupcami hospodárskych a nehospodárskych záujmov, čím by sa zaručila maximálna miera transparentnosti a vyváženosti; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia vo verejnej výzve na predkladanie žiadostí objasnila, ako vymedzuje vyvážené zloženie a aké záujmy by rada videla zastúpené v zriadených expertných skupinách; považuje za dôležité zapojiť Európsky parlament a Hospodársky a sociálny výbor s cieľom vyváženejšie vymedziť toto rozlíšenie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby pri vytváraní nových expertných skupín alebo zmene zloženia existujúcich expertných skupín vo verejnej výzve na predkladanie žiadostí jasne uviedla, ako vymedzuje vyvážené zloženie a o zastúpenie akých záujmov sa snaží a prečo, ako aj odôvodnila akýkoľvek prípadný odklon od vopred vymedzeného vyváženého zloženia pri zriadení daných expertných skupín; |
| --- | --- |

9.

| 10. | v tejto súvislosti a s ohľadom na odseky 34 až 45 uvedeného stanoviska ombudsmanky upozorňuje, že napriek tomu, že Komisia zatiaľ oficiálne nevymedzila pojem „vyváženosť“, tento pojem sa nemá chápať ako výsledok aritmetického výpočtu, ale skôr ako výsledok úsilia zabezpečiť, aby členovia expertnej skupiny spoločne disponovali technickými odbornými znalosťami a širokou škálou názorov potrebnými na splnenie mandátu predmetnej expertnej skupiny; domnieva sa, že pojem vyváženosť by sa preto mal chápať tak, že je úzko spojený s konkrétnym mandátom každej expertnej skupiny; domnieva sa, že kritériá posudzovania vyváženosti expertnej skupiny by mali zahŕňať úlohy skupiny, požadované technické odborné znalosti, zainteresované strany, na ktoré bude mať daná záležitosť s najväčšou pravdepodobnosťou vplyv, organizáciu skupín zainteresovaných strán a primeraný pomer hospodárskych a nehospodárskych záujmov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Komisiu, aby bezodkladne preskúmala, či je potrebné vytvoriť nový mechanizmus podávania sťažností v prípadoch, keby zainteresované strany namietali proti vymedzeniu vyváženého zloženia, alebo či sú súčasné opatrenia primerané; žiada, aby bol Európsky parlament zapojený do tohto kontrolného mechanizmu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripomína, že v minulosti Komisia nedokázala vždy nájsť dostatok odborníkov zastupujúcich MSP, spotrebiteľov, odbory alebo iné organizácie všeobecného verejného záujmu a že to často bolo spôsobené súvisiacimi nákladmi buď pri čerpaní pracovného voľna alebo, napríklad v prípade MSP, pri nahradení času stráveného v expertných skupinách (ďalej len „alternatívnymi nákladmi“); |
| --- | --- |

12.

| 13. | žiada preto Komisiu, aby preskúmala spôsoby uľahčenia a podpory účasti nedostatočne zastúpených organizácií alebo sociálnych skupín v expertných skupinách tým, že okrem iného efektívne a spravodlivo posúdi svoje ustanovenia o úhrade výdavkov vrátane možných spôsobov pokrytia výdavkov na takéto „alternatívne náklady“, pričom bude riadne dodržiavať zásadu proporcionality; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žiada Komisiu, aby posúdila možnosť vypracovania systému príspevkov, ktorým by podporila nedostatočne zastúpené skupiny pri získavaní odborných znalostí potrebných v súvislosti s plne účinnou účasťou v expertnej skupine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu, aby európskym mimovládnym organizáciám umožnila, aby ich v expertných skupinách zastupovali zástupcovia z ich národných členských organizácií, ak majú jasný mandát od európskych organizácií; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že – dokonca aj vtedy, ak by napriek osobitným mechanizmom stále nebolo možné nájsť dostatok odborníkov zastupujúcich všetky relevantné záujmy, – daná expertná skupina prijme všetky vhodné opatrenia, napríklad prostredníctvom postupov váženia hlasov, aby sa zabezpečilo, že záverečné správy týchto expertných skupín budú v skutočnosti vyváženým spôsobom vyjadrovať všetky relevantné záujmy; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripomína, že Európsky parlament aj európska ombudsmanka Komisii odporučili, aby boli rokovania expertných skupín verejné a ich program, podkladové dokumenty a zápisnice zverejňované, pokiaľ kvalifikovaná väčšina ich členov nerozhodne, že konkrétna schôdza alebo časť schôdze musí byť dôverná, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia pokračuje v systéme, podľa ktorého sú schôdze aj naďalej dôverné, pokiaľ jednoduchá väčšina členov expertnej skupiny nerozhodne, že rokovania by mali byť verejné; považuje za nevyhnutné zaviesť čo najväčšiu transparentnosť a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby boli schôdze verejné a zápisnice zverejňované; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že je potrebné udeliť používateľom prístup k celému spektru dokumentov (programy schôdzí, referenčné dokumenty, rôzne správy), aby sa zabezpečilo účinné monitorovanie zo strany zainteresovaných strán; ďalej zastáva názor, že webové sídlo registra expertných skupín – či už samo osebe, alebo prostredníctvom hypertextových odkazov na iné relevantné webové sídla – by malo byť jedným z nástrojov alebo mechanizmov používaných na získavanie neustále aktualizovaných informácií týkajúcich sa vývoja politiky, čím sa zaručí vysoká úroveň transparentnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Komisiu, aby – v rámci konzultácií so zainteresovanými stranami vrátane Európskeho parlamentu – bezodkladne vypracovala osobitné usmernenia, v ktorých vysvetlí, ako vykladá ustanovenie, že zápisnice zo schôdzí expertných skupín by mali byť zmysluplné a úplné, najmä keď tieto schôdze nie sú verejné, a naliehavo vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti v súlade s odporúčaním európskej ombudsmanky zabezpečila maximálnu možnú transparentnosť, a to aj uverejňovanie programu schôdze, podkladových dokumentov, záznamov o hlasovaní a podrobných zápisníc vrátane nesúhlasných stanovísk; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína, že okrem expertov vymenovaných ako súkromné osoby môžu byť v konflikte záujmov aj členovia z univerzít, výskumných ústavov, advokátskych kancelárií a európskych alebo iných skupín odborníkov a konzultačných spoločností, a žiada Komisiu, aby objasnila, ako zabraňuje konfliktom záujmov v prípade týchto osobitných kategórií expertov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu, aby zaručila – opierajúc sa o existujúce pozitívne príklady – systematické vykonávanie zlepšených horizontálnych pravidiel prostredníctvom centrálneho dohľadu nad uplatňovaním týchto horizontálnych pravidiel a nedelegovala ho na jednotlivé generálne riaditeľstvá; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva Komisiu, aby vyčlenila dostatočné zdroje najmä na činnosti súvisiace s registrom, a to prostredníctvom vyvíjania inovatívnych a osobitne účinných metód, aby sa tak register mohol priebežne aktualizovať, neobsahoval žiadne vecné chyby a/alebo aby v ňom neboli vynechané údaje a aby umožnil export dát v strojovo čitateľnom formáte; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konštatuje, že Komisia oznámila, že do konca roka 2016 budú musieť všetky generálne riaditeľstvá začať uplatňovať nový rámec pre expertné skupiny Komisie, a žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu predložila správu o vykonávaní a hodnotení najneskôr jeden rok po prijatí rozhodnutia, t. j. pred 1. júnom 2017; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že v rámci štruktúrovaného dialógu s Európskym parlamentom sa prvá ústna prezentácia správy bude môcť uskutočniť už počas nasledujúcich šiestich mesiacov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že Komisia musí pri príprave a vypracúvaní delegovaných a vykonávacích aktov, ako aj pri príprave strategických usmernení zaručiť, aby sa všetky dokumenty vrátane návrhov aktov v rovnakom čase ako expertom členských štátov doručili aj Európskemu parlamentu a Rade, ako bolo dohodnuté v rámci Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 304, 20.11.2010, s. 47.

(2)  Ú. v. EÚ L 246, 14.9.2016, s. 27.

(3)  C(2010)7649 z 10. novembra 2010.

(4)  Tematická sekcia D – rozpočtové veci, Zloženie expertných skupín Komisie a stav registra expertných skupín, 2015.

(5)  OI/6/2014/NF.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/56

---

P8_TA(2017)0022

Úloha oznamovateľov v rámci ochrany finančných záujmov EÚ

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 k úlohe oznamovateľov nekalých praktík pri ochrane finančných záujmov EÚ (2016/2055(INI))

(2018/C 252/07)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 325, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 325,

| — | so zreteľom na články 22a, 22b a 22c služobného poriadku úradníkov Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 22a, 22b a 22c služobného poriadku úradníkov Európskej únie,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 23. októbra 2013 o organizovanej trestnej činnosti, korupcii a praní špinavých peňazí: odporúčania týkajúce sa opatrení a iniciatív, ktoré sa majú vykonať (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. októbra 2013 o organizovanej trestnej činnosti, korupcii a praní špinavých peňazí: odporúčania týkajúce sa opatrení a iniciatív, ktoré sa majú vykonať (1),

| — | so zreteľom na rozhodnutie európskej ombudsmanky o oznamovaní nekalých praktík, ktorým sa uzatvára jej vyšetrovanie z vlastnej iniciatívy OI/1/2014/PMC, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie európskej ombudsmanky o oznamovaní nekalých praktík, ktorým sa uzatvára jej vyšetrovanie z vlastnej iniciatívy OI/1/2014/PMC,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/943 z 8. júna 2016 o ochrane nesprístupneného know-how a obchodných informácií (obchodného tajomstva) pred ich neoprávneným získaním, využitím a sprístupnením (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/943 z 8. júna 2016 o ochrane nesprístupneného know-how a obchodných informácií (obchodného tajomstva) pred ich neoprávneným získaním, využitím a sprístupnením (2),

| — | so zreteľom na článok 9 Občianskoprávneho dohovoru Rady Európy o korupcii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 9 Občianskoprávneho dohovoru Rady Európy o korupcii,

| — | so zreteľom na článok 22 písm. a Trestnoprávneho dohovoru Rady Európy o korupcii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 22 písm. a Trestnoprávneho dohovoru Rady Európy o korupcii,

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady Európy CM/Rec(2014)7 o ochrane informátorov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady Európy CM/Rec(2014)7 o ochrane informátorov,

| — | so zreteľom na články 8, 13 a 33 Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 8, 13 a 33 Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii,

| — | so zreteľom na zásadu č. 4 odporúčaní OECD o posilňovaní etického správania vo verejnej službe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zásadu č. 4 odporúčaní OECD o posilňovaní etického správania vo verejnej službe,

| — | so zreteľom na vyšetrovanie úradu európskej ombudsmanky z 2. marca 2015 a na jej výzvu na prijatie nevyhnutných pravidiel týkajúcich sa oznamovania, ktorú adresovala inštitúciám EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyšetrovanie úradu európskej ombudsmanky z 2. marca 2015 a na jej výzvu na prijatie nevyhnutných pravidiel týkajúcich sa oznamovania, ktorú adresovala inštitúciám EÚ,

| — | so zreteľom na publikáciu OECD s názvom Záväzok účinnej ochrany oznamovateľov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na publikáciu OECD s názvom Záväzok účinnej ochrany oznamovateľov,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Guja v. Moldavsko, žiadosť č. 14277/04 z 12. februára 2008, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Guja v. Moldavsko, žiadosť č. 14277/04 z 12. februára 2008,

| — | so zreteľom na článok 2 Charty základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 2 Charty základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre ústavné veci (A8-0004/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre ústavné veci (A8-0004/2017),

| A. | keďže v súvislosti s postupom udeľovania absolutória Európsky parlament potrebuje čo najviac informácií o všetkých takýchto nezrovnalostiach; keďže v prípadoch týkajúcich sa nezrovnalostí vnútri inštitúcií by Európsky parlament mal byť oprávnený na plný prístup k informáciám, aby tak postup udeľovania absolutória mohol vykonať na základe úplného poznania skutočností; |
| --- | --- |

A.

keďže v súvislosti s postupom udeľovania absolutória Európsky parlament potrebuje čo najviac informácií o všetkých takýchto nezrovnalostiach; keďže v prípadoch týkajúcich sa nezrovnalostí vnútri inštitúcií by Európsky parlament mal byť oprávnený na plný prístup k informáciám, aby tak postup udeľovania absolutória mohol vykonať na základe úplného poznania skutočností;

| B. | keďže Európsky dvor audítorov poskytuje pre posudzovanie Európskemu parlamentu vynikajúci základ, ale nemôže sám pokrývať všetky individuálne výdavky; |
| --- | --- |

B.

keďže Európsky dvor audítorov poskytuje pre posudzovanie Európskemu parlamentu vynikajúci základ, ale nemôže sám pokrývať všetky individuálne výdavky;

| C. | keďže Komisia a ostatné inštitúcie EÚ takisto poskytujú Európskemu parlamentu informatívne správy o svojich výdavkoch, sú však tiež odkázané na oficiálne mechanizmy podávania správ; |
| --- | --- |

C.

keďže Komisia a ostatné inštitúcie EÚ takisto poskytujú Európskemu parlamentu informatívne správy o svojich výdavkoch, sú však tiež odkázané na oficiálne mechanizmy podávania správ;

| D. | keďže mnohé fondy Únie podliehajú spoločnému hospodáreniu Komisie a členských štátov, čo sťažuje Komisii podávanie správ o nezrovnalostiach týkajúcich sa jednotlivých projektov; |
| --- | --- |

D.

keďže mnohé fondy Únie podliehajú spoločnému hospodáreniu Komisie a členských štátov, čo sťažuje Komisii podávanie správ o nezrovnalostiach týkajúcich sa jednotlivých projektov;

| E. | keďže Európsky parlament pravidelne dostáva informácie od jednotlivých občanov alebo mimovládnych organizácií o nezrovnalostiach týkajúcich sa jednotlivých projektov, ktoré sú financované úplne alebo čiastočne z rozpočtu Únie; |
| --- | --- |

E.

keďže Európsky parlament pravidelne dostáva informácie od jednotlivých občanov alebo mimovládnych organizácií o nezrovnalostiach týkajúcich sa jednotlivých projektov, ktoré sú financované úplne alebo čiastočne z rozpočtu Únie;

| F. | keďže oznamovatelia zohrávajú dôležitú úlohu pri predchádzaní nezrovnalostiam, ich odhaľovaní a oznamovaní, pokiaľ ide o výdavky súvisiace s rozpočtom EÚ, ako aj pri odhaľovaní a zverejňovaní prípadov korupcie; keďže sa musí nastoliť a propagovať kultúra dôvery, ktorá by podporila európske verejné statky, znamenala, že úradníci a ostatní zamestnanci EÚ, ako aj široká verejnosť, sa budú cítiť chránení riadnym hospodárením a na základe ktorej by bolo zrejmé, že inštitúcie EÚ podporujú, chránia a povzbudzujú potenciálnych oznamovateľov; |
| --- | --- |

F.

keďže oznamovatelia zohrávajú dôležitú úlohu pri predchádzaní nezrovnalostiam, ich odhaľovaní a oznamovaní, pokiaľ ide o výdavky súvisiace s rozpočtom EÚ, ako aj pri odhaľovaní a zverejňovaní prípadov korupcie; keďže sa musí nastoliť a propagovať kultúra dôvery, ktorá by podporila európske verejné statky, znamenala, že úradníci a ostatní zamestnanci EÚ, ako aj široká verejnosť, sa budú cítiť chránení riadnym hospodárením a na základe ktorej by bolo zrejmé, že inštitúcie EÚ podporujú, chránia a povzbudzujú potenciálnych oznamovateľov;

| G. | keďže je nanajvýš dôležité, aby sa bezodkladne vytvoril horizontálny právny rámec, ktorý bude prostredníctvom stanovenia práv a povinností chrániť oznamovateľov v celej EÚ, ako aj v inštitúciách EÚ (ochrana anonymity, poskytovanie právnej, psychologickej a v prípade potreby finančnej pomoci, prístup k rôznym informačným kanálom, systémy rýchlej reakcie atď.); |
| --- | --- |

G.

keďže je nanajvýš dôležité, aby sa bezodkladne vytvoril horizontálny právny rámec, ktorý bude prostredníctvom stanovenia práv a povinností chrániť oznamovateľov v celej EÚ, ako aj v inštitúciách EÚ (ochrana anonymity, poskytovanie právnej, psychologickej a v prípade potreby finančnej pomoci, prístup k rôznym informačným kanálom, systémy rýchlej reakcie atď.);

| H. | keďže väčšina členských štátov EÚ ratifikovala Dohovor OSN proti korupcii, ktorý stanovuje povinnosť zabezpečiť oznamovateľom primeranú a účinnú ochranu; |
| --- | --- |

H.

keďže väčšina členských štátov EÚ ratifikovala Dohovor OSN proti korupcii, ktorý stanovuje povinnosť zabezpečiť oznamovateľom primeranú a účinnú ochranu;

| I. | keďže oznamovanie je základným zdrojom informácií v boji proti organizovanej trestnej činnosti a vo vyšetrovaní korupcie vo verejnom sektore; |
| --- | --- |

I.

keďže oznamovanie je základným zdrojom informácií v boji proti organizovanej trestnej činnosti a vo vyšetrovaní korupcie vo verejnom sektore;

| J. | keďže oznamovatelia zohrávajú mimoriadne dôležitú úlohu, pokiaľ ide o odhaľovanie a oznamovanie korupcie a podvodov, keďže priami účastníci týchto kriminálnych praktík sa aktívne snažia zakryť svoju činnosť pred všetkými oficiálnymi informačnými mechanizmami; |
| --- | --- |

J.

keďže oznamovatelia zohrávajú mimoriadne dôležitú úlohu, pokiaľ ide o odhaľovanie a oznamovanie korupcie a podvodov, keďže priami účastníci týchto kriminálnych praktík sa aktívne snažia zakryť svoju činnosť pred všetkými oficiálnymi informačnými mechanizmami;

| K. | keďže oznamovanie založené na zásadách transparentnosti a bezúhonnosti má zásadný význam; ochrana oznamovateľov by mala byť preto v celej EÚ zaručená zákonom a posilnená, ale len v prípade, ak je účelom ich činnosti ochrana verejného záujmu konaním v dobrej viere v súlade s judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva; |
| --- | --- |

K.

keďže oznamovanie založené na zásadách transparentnosti a bezúhonnosti má zásadný význam; ochrana oznamovateľov by mala byť preto v celej EÚ zaručená zákonom a posilnená, ale len v prípade, ak je účelom ich činnosti ochrana verejného záujmu konaním v dobrej viere v súlade s judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva;

| L. | keďže orgány by nemali obmedzovať ani znižovať schopnosť oznamovateľov a novinárov dokumentovať a zverejňovať informácie o ilegálnych, nezákonných alebo škodlivých praktikách, pokiaľ tieto informácie zverejňujú v dobrej viere a verejný záujem je prioritou; |
| --- | --- |

L.

keďže orgány by nemali obmedzovať ani znižovať schopnosť oznamovateľov a novinárov dokumentovať a zverejňovať informácie o ilegálnych, nezákonných alebo škodlivých praktikách, pokiaľ tieto informácie zverejňujú v dobrej viere a verejný záujem je prioritou;

| M. | keďže všetky inštitúcie EÚ sú od 1. januára 2014 povinné zaviesť vnútorné pravidlá na ochranu oznamovateľov, ktorí sú úradníkmi inštitúcií EÚ, v súlade s článkami 22a, 22b a 22c služobného poriadku, a pracovná skupina medziinštitucionálneho prípravného výboru pre otázky spojené so služobným poriadkom, ktorá sa zaoberá ochranou oznamovateľov, ešte neukončila svoju prácu; keďže súčasťou činnosti vykonávanej touto pracovnou skupinou by malo byť posúdenie situácie tých oznamovateľov, ktorí v inštitúciách znášali negatívne dôsledky, aby sa tak na základe predchádzajúcich skúseností stanovili najlepšie postupy; keďže uvedené vnútorné pravidlá musia zohľadňovať štruktúru riadenia a špecifický charakter jednotlivých kategórií podľa služobného poriadku; |
| --- | --- |

M.

keďže všetky inštitúcie EÚ sú od 1. januára 2014 povinné zaviesť vnútorné pravidlá na ochranu oznamovateľov, ktorí sú úradníkmi inštitúcií EÚ, v súlade s článkami 22a, 22b a 22c služobného poriadku, a pracovná skupina medziinštitucionálneho prípravného výboru pre otázky spojené so služobným poriadkom, ktorá sa zaoberá ochranou oznamovateľov, ešte neukončila svoju prácu; keďže súčasťou činnosti vykonávanej touto pracovnou skupinou by malo byť posúdenie situácie tých oznamovateľov, ktorí v inštitúciách znášali negatívne dôsledky, aby sa tak na základe predchádzajúcich skúseností stanovili najlepšie postupy; keďže uvedené vnútorné pravidlá musia zohľadňovať štruktúru riadenia a špecifický charakter jednotlivých kategórií podľa služobného poriadku;

| N. | keďže ochrana oznamovateľov na úrovni členských štátov nebola vo všetkých členských štátoch implementovaná ani harmonizovaná, čo znamená, že aj keď ide o finančné záujmy Európskej únie, poskytovať Európskemu parlamentu informácie o nezrovnalostiach môže byť pre oznamovateľov z osobného aj profesijného hľadiska riskantné; keďže nezrovnalosti nie sú oznamované práve preto, že sa ľudia obávajú toho, čo sa im môže kvôli nedostatočnej ochrane stať, a pretože sa domnievajú, že oznámením nezrovnalosti sa nič nezmení, a v dôsledku toho dochádza k oslabeniu finančných záujmov EÚ; |
| --- | --- |

N.

keďže ochrana oznamovateľov na úrovni členských štátov nebola vo všetkých členských štátoch implementovaná ani harmonizovaná, čo znamená, že aj keď ide o finančné záujmy Európskej únie, poskytovať Európskemu parlamentu informácie o nezrovnalostiach môže byť pre oznamovateľov z osobného aj profesijného hľadiska riskantné; keďže nezrovnalosti nie sú oznamované práve preto, že sa ľudia obávajú toho, čo sa im môže kvôli nedostatočnej ochrane stať, a pretože sa domnievajú, že oznámením nezrovnalosti sa nič nezmení, a v dôsledku toho dochádza k oslabeniu finančných záujmov EÚ;

| O. | keďže treba zaručiť náležité potrestanie všetkých prípadov odvety proti oznamovateľom; |
| --- | --- |

O.

keďže treba zaručiť náležité potrestanie všetkých prípadov odvety proti oznamovateľom;

| P. | keďže vo svojom uznesení z 23. októbra 2013 Európsky parlament vyzval Komisiu, aby do konca roku 2013 predložila legislatívny návrh, ktorým sa zavedie účinný a komplexný európsky program ochrany oznamovateľov vo verejnom a súkromnom sektore s cieľom chrániť osoby, ktoré odhalia neefektívne riadenie a nezrovnalosti a ohlásia prípady vnútroštátnej a cezhraničnej korupcie týkajúce sa finančných záujmov EÚ; keďže okrem toho vyzval členské štáty, aby zaviedli vhodnú a účinnú ochranu oznamovateľov; |
| --- | --- |

P.

keďže vo svojom uznesení z 23. októbra 2013 Európsky parlament vyzval Komisiu, aby do konca roku 2013 predložila legislatívny návrh, ktorým sa zavedie účinný a komplexný európsky program ochrany oznamovateľov vo verejnom a súkromnom sektore s cieľom chrániť osoby, ktoré odhalia neefektívne riadenie a nezrovnalosti a ohlásia prípady vnútroštátnej a cezhraničnej korupcie týkajúce sa finančných záujmov EÚ; keďže okrem toho vyzval členské štáty, aby zaviedli vhodnú a účinnú ochranu oznamovateľov;

| Q. | keďže zákonodarca EÚ už stanovil ochranu oznamovateľov v odvetvových nástrojoch vrátane smernice 2013/30/EÚ o bezpečnosti vyhľadávania, prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu na mori, nariadenia (EÚ) č. 596/2014 o zneužívaní trhu, smernice (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a nariadenia (EÚ) č. 376/2014 o ohlasovaní udalostí; |
| --- | --- |

Q.

keďže zákonodarca EÚ už stanovil ochranu oznamovateľov v odvetvových nástrojoch vrátane smernice 2013/30/EÚ o bezpečnosti vyhľadávania, prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu na mori, nariadenia (EÚ) č. 596/2014 o zneužívaní trhu, smernice (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a nariadenia (EÚ) č. 376/2014 o ohlasovaní udalostí;

| R. | keďže ochrana oznamovateľov v Únii sa stala ešte naliehavejšou, pretože smernica o obchodnom tajomstve obmedzuje práva oznamovateľov, a preto môže mať nechcený odrádzajúci účinok na tých, ktorí chcú nahlásiť nezrovnalosti v súvislosti s financovaním Únie v prospech jednotlivých spoločností; |
| --- | --- |

R.

keďže ochrana oznamovateľov v Únii sa stala ešte naliehavejšou, pretože smernica o obchodnom tajomstve obmedzuje práva oznamovateľov, a preto môže mať nechcený odrádzajúci účinok na tých, ktorí chcú nahlásiť nezrovnalosti v súvislosti s financovaním Únie v prospech jednotlivých spoločností;

| S. | keďže medzinárodné organizácie ako Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a Rada Európy už vykonali významnú prácu, pričom vypracovali odporúčania týkajúce sa ochrany oznamovateľov; |
| --- | --- |

S.

keďže medzinárodné organizácie ako Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a Rada Európy už vykonali významnú prácu, pričom vypracovali odporúčania týkajúce sa ochrany oznamovateľov;

| T. | keďže podľa OECD viac než tretina organizácií, ktoré disponujú mechanizmom oznamovania, nemá v písomnej podobe sformulovanú politiku ochrany oznamovateľov pred odvetnými opatreniami, alebo o nej nevie; |
| --- | --- |

T.

keďže podľa OECD viac než tretina organizácií, ktoré disponujú mechanizmom oznamovania, nemá v písomnej podobe sformulovanú politiku ochrany oznamovateľov pred odvetnými opatreniami, alebo o nej nevie;

| U. | keďže mimovládne organizácie ako Transparency International, Whistleblowing International Network atď. podobne vyvinuli medzinárodné zásady pre právnu úpravu v tejto oblasti, ktoré by mali slúžiť ako zdroj inšpirácie pre iniciatívy EÚ v tomto smere; |
| --- | --- |

U.

keďže mimovládne organizácie ako Transparency International, Whistleblowing International Network atď. podobne vyvinuli medzinárodné zásady pre právnu úpravu v tejto oblasti, ktoré by mali slúžiť ako zdroj inšpirácie pre iniciatívy EÚ v tomto smere;

| V. | keďže úrad európskej ombudsmanky má jasnú právomoc, pokiaľ ide o vyšetrovanie sťažností občanov EÚ týkajúcich sa nesprávnych úradných postupov inštitúcií EÚ, jej samotný úrad však v ochrane oznamovateľov v členských štátoch nezohráva žiadnu úlohu; |
| --- | --- |

V.

keďže úrad európskej ombudsmanky má jasnú právomoc, pokiaľ ide o vyšetrovanie sťažností občanov EÚ týkajúcich sa nesprávnych úradných postupov inštitúcií EÚ, jej samotný úrad však v ochrane oznamovateľov v členských štátoch nezohráva žiadnu úlohu;

| W. | keďže v najnovšej verzii služobného poriadku úradníkov a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov platnej od 1. januára 2014 sa zaviedlo niekoľko ustanovení týkajúcich sa oznamovateľov; |
| --- | --- |

W.

keďže v najnovšej verzii služobného poriadku úradníkov a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov platnej od 1. januára 2014 sa zaviedlo niekoľko ustanovení týkajúcich sa oznamovateľov;

| X. | keďže ochrana oznamovateľov je nevyhnutná na zabezpečenie verejného blaha a finančných záujmov Únie a na presadzovanie kultúry verejnej zodpovednosti a bezúhonnosti tak vo verejných, ako aj v súkromných inštitúciách; |
| --- | --- |

X.

keďže ochrana oznamovateľov je nevyhnutná na zabezpečenie verejného blaha a finančných záujmov Únie a na presadzovanie kultúry verejnej zodpovednosti a bezúhonnosti tak vo verejných, ako aj v súkromných inštitúciách;

| Y. | keďže v mnohých jurisdikciách a najmä v súkromnom sektore sú zamestnanci v súvislosti s určitými informáciami viazaní služobným tajomstvom, čo znamená, že oznamovatelia by v prípade podania oznámenia mimo vlastnej organizácie mohli čeliť disciplinárnym opatreniam; |
| --- | --- |

Y.

keďže v mnohých jurisdikciách a najmä v súkromnom sektore sú zamestnanci v súvislosti s určitými informáciami viazaní služobným tajomstvom, čo znamená, že oznamovatelia by v prípade podania oznámenia mimo vlastnej organizácie mohli čeliť disciplinárnym opatreniam;

| 1. | vyjadruje poľutovanie v súvislosti so skutočnosťou, že Komisia zatiaľ nepredložila žiadne legislatívne návrhy s cieľom zaviesť minimálnu úroveň ochrany európskych oznamovateľov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naliehavo žiada Komisiu, aby okamžite predložila legislatívny návrh, ktorým sa zavedie účinný a komplexný európsky program ochrany oznamovateľov zahŕňajúci mechanizmy pre spoločnosti, verejné orgány a neziskové organizácie, a predovšetkým vyzýva Komisiu, aby do konca tohto roka predložila legislatívny návrh na ochranu oznamovateľov ako súčasť nevyhnutných opatrení v oblasti prevencie a boja proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie s cieľom umožniť účinnú a rovnocennú ochranu v členských štátoch a vo všetkých inštitúciách, orgánoch, úradoch a agentúrach Únie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zastáva názor, že úloha oznamovateľov je veľmi dôležitá, pretože pomáhajú členským štátom a inštitúciám a orgánom EÚ zabraňovať narušovaniu zásady integrity a zneužívaniu právomoci, ktoré ohrozujú alebo porušujú verejné zdravie a bezpečnosť, finančnú integritu, hospodárstvo, ľudské práva, životné prostredie a zásady právneho štátu na európskej aj vnútroštátnej úrovni, alebo zvyšujú nezamestnanosť, obmedzujú alebo narúšajú spravodlivú súťaž a oslabujú dôveru občanov v demokratické inštitúcie a postupy, a riešiť ich; zdôrazňuje v tejto súvislosti, že oznamovatelia vo výraznej miere prispievajú k zvýšeniu demokratickej kvality a dôvery vo verejné inštitúcie tým, že ich robia transparentnejšími a priamo zodpovednými voči občanom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poznamenáva, že oznamovatelia aj dotknuté verejné orgány alebo inštitúcie by mali mať zabezpečenú právnu ochranu práv zaručených Chartou základných práv EÚ a vnútroštátnymi právnymi predpismi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripomína, že členské štáty sú, ako prví príjemcovia prostriedkov z fondov EÚ, povinné kontrolovať zákonnosť použitia týchto prostriedkov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konštatuje, že len niekoľko členských štátov zaviedlo dostatočne pokročilé systémy ochrany oznamovateľov; vyzýva členské štáty, ktoré v rámci svojho vnútroštátneho práva ešte neprijali zásady týkajúce sa ochrany oznamovateľov, aby tak spravili čo najskôr; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva členské štáty, aby presadzovali účinné protikorupčné pravidlá, a aby zároveň riadne zaviedli európske a medzinárodné normy a usmernenia o ochrane oznamovateľov do svojich vnútroštátnych právnych predpisov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnohé členské štáty ešte stále nezaviedli osobitné pravidlá na ochranu oznamovateľov, a to bez ohľadu na nevyhnutnú potrebu ich ochrany v oblasti predchádzania a boja proti korupcii a napriek skutočnosti, že ochrana oznamovateľov sa odporúča v článku 33 Dohovoru OSN proti korupcii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že oznamovanie týkajúce sa finančných záujmov Únie je zverejnenie alebo oznámenie protiprávneho konania, okrem iného aj korupcie, podvodu, konfliktu záujmov, vyhýbanie sa daňovým povinnostiam a daňové úniky, prania špinavých peňazí, prenikania organizovaného zločinu a snáh o zatajenie niektorej z týchto skutočností; |
| --- | --- |

9.

| 10. | považuje za nevyhnutné posilniť etickú kultúru, ktorá pomôže zabezpečiť, aby oznamovatelia neboli vystavení odvetným krokom alebo vnútorným konfliktom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opakuje skutočnosť, že od oznamovateľa sa žiada, aby informoval o nezrovnalostiach týkajúcich sa finančných záujmov EÚ, ako aj skutočnosť, že oznamovatelia by mali vždy spolupracovať tým spôsobom, že sa podelia o informácie s príslušnými orgánmi EÚ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opakuje skutočnosť, že oznamovatelia majú často lepší prístup k citlivým informáciám ako osoby zvonka, a preto je pravdepodobnejšie, že im budú hroziť väčšie následky súvisiace s ich profesijnou kariérou alebo riziká spojené s ich osobnou bezpečnosťou, ktorá je chránená článkom 6 Charty základných práv EÚ; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že definícia oznamovania zahŕňa aj ochranu osôb, ktoré zverejnia informácie, pričom sa opodstatnene domnievajú, že tieto informácie sú pravdivé v čase ich poskytnutia, vrátane osôb, ktoré zverejnenia nepresné informácie v úprimnom, ale mylnom presvedčení, |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje úlohu investigatívnej žurnalistiky a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že jej návrh zaručí investigatívnym novinárom rovnakú ochranu ako oznamovateľom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyjadruje potrebu zriadiť nezávislý orgán EÚ pre zhromažďovanie informácií, poradenstvo a konzultácie, ktorý by mal kancelárie v členských štátoch, ktoré môžu dostávať oznámenia o nezrovnalostiach, s dostatočnými rozpočtovými zdrojmi, primeranými právomocami a odborníkmi s cieľom pomáhať oznamovateľom využívať tie správne cesty na zverejňovanie svojich informácií o možných nezrovnalostiach poškodzujúcich finančné záujmy Únie a zároveň chrániť ich dôvernosť a ponúkať potrebnú podporu a poradenstvo; v prvej etape by sa jej činnosť primárne zameriavala na spoľahlivé overovanie získaných informácií; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva inštitúcie EÚ, aby v spolupráci so všetkými príslušnými vnútroštátnymi orgánmi zaviedli a prijali všetky nevyhnutné opatrenia na ochranu dôvernosti informačných zdrojov s cieľom zabrániť akýmkoľvek diskriminačným krokom či vyhrážkam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | víta rozhodnutie európskej ombudsmanky z roku 2014 začať vyšetrovanie z vlastného podnetu vo veci ochrany oznamovateľov, určené inštitúciám EÚ, a víta mimoriadne pozitívne výsledky tohto vyšetrovania; vyzýva inštitúcie a ďalšie orgány EÚ, ktoré tak zatiaľ nespravili, aby bezodkladne začali uplatňovať usmernenia vypracované v nadväznosti na skončenie vyšetrovania; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva inštitúcie EÚ, aby zvyšovali informovanosť o vážnych obavách oznamovateľov, ktorí sa nemôžu brániť; vyzýva preto Komisiu, aby v tejto veci pripravila komplexný akčný plán; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žiada, aby sa v rámci Európskeho parlamentu zriadilo osobitné oddelenie s hierarchickým vzťahom, ako aj s potrebným vybavením (napr. horúce linky, internetové stránky, kontaktné body) na prijímanie informácií týkajúcich sa finančných záujmov Únie od oznamovateľov, ktoré im bude takisto poskytovať poradenstvo a pomoc pri ochrane pred akýmikoľvek možnými odvetnými opatreniami, kým sa nezriadi nezávislá inštitúcia EÚ, ako sa uvádza v odseku 4; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žiada o realizáciu internetovej stránky, kde by sa mohli podávať sťažnosti; zdôrazňuje, že táto webová stránka by mala byť prístupná verejnosti a mala by zabezpečovať anonymitu údajov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu, aby poskytla jasný právny rámec, ktorý by zaručil, že osoby, ktoré poukážu na nezákonné či neetické činnosti, budú chránené pred odvetou alebo stíhaním; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva Komisiu, aby predložila konkrétne návrhy na plnú ochranu osôb, ktoré poukážu na nezákonné praktiky a nezrovnalosti a zabezpečila komplexný plán na odradenie od prevodu aktív do krajín mimo EÚ chrániacich anonymitu osôb, ktoré sa dopustili korupcie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby boli mechanizmy oznamovania prístupné, bezpečné a chránené a aby sa tvrdenia oznamovateľov profesionálne prešetrovali; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva Komisiu a Európsku prokuratúru, pokiaľ je to v jej právomoci pri jej zriadení, aby zriadili účinné komunikačné kanály medzi zainteresovanými stranami a takisto stanovili postupy na prijímanie a ochranu oznamovateľov, ktorí poskytnú informácie o nezrovnalostiach týkajúcich sa finančných záujmov Únie, a aby zaviedli jednotný pracovný protokol pre oznamovateľov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva všetky inštitúcie a orgány EÚ, aby prijali nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie uznania, zohľadňovania a rešpektovania oznamovateľov vo všetkých prípadoch, ktoré sa ich týkajú, alebo sa ich týkali, a v ktorých to uznal Súdny dvor Európskej únie, pričom zdôrazňuje, že by sa to malo uplatňovať so spätnou platnosťou; okrem toho ich vyzýva, aby o príslušných rozsudkoch verejne a vierohodne informovali celú inštitúciu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby poskytli Európskemu parlamentu všetky informácie o poškodzovaní finančných záujmov Únie získané od oznamovateľov a aby do svojich výročných správ o činnosti začlenili kapitolu o upozorneniach, ktoré dostali, a o následných opatreniach; vyzýva na kroky na úrovni EP na overovanie presnosti informácií s cieľom prijať vhodné opatrenia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby uskutočňovala verejné konzultácie s cieľom získať názor zúčastnených strán na mechanizmy oznamovania a potenciálne nedostatky postupov na vnútroštátnej úrovni, pričom výsledky verejnej konzultácie budú pre Komisiu cenným prínosom pri príprave jej budúceho návrhu o oznamovaní; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva nezávislý orgán EÚ a – kým nebude zriadený – Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF), aby každoročne vypracoval a zverejnil správu o hodnotení ochrany oznamovateľov v Európskej únii; |
| --- | --- |

28.

| 29. | okrem toho vyzýva Dvor audítorov, aby vo svojich výročných správach venoval osobitnú kapitolu úlohe oznamovateľov pri ochrane finančných záujmov Únie; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva agentúry EÚ, aby zabezpečili v písomnej podobe sformulovanú politiku ochrany oznamovateľov pred odvetnými opatreniami; |
| --- | --- |

30.

| 31. | víta skutočnosť, že Európsky parlament, Komisia, Rada Európskej únie, Súdny dvor Európskej únie, Európsky dvor audítorov, Európska služba pre vonkajšiu činnosť, Európsky hospodársky a sociálny výbor, Výbor regiónov, európsky ombudsman a európsky dozorný úradník pre ochranu údajov uplatnili vnútorné pravidlá na ochranu oznamovateľov v súlade s článkami 22a, 22b a 22c služobného poriadku; naliehavo žiada všetky inštitúcie, aby zabezpečili spoľahlivosť a komplexnosť príslušných prijatých vnútorných pravidiel ochrany oznamovateľov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nabáda členské štáty, aby vypracovali údaje, porovnávacie kritériá a ukazovatele týkajúce sa politík v oblasti oznamovania tak vo verejnom, ako aj v súkromnom sektore; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pripomína, že vo vykonávacej smernici Komisie (EÚ) 2015/2392 sa stanovujú postupy nahlasovania, požiadavky na vedenie záznamov a opatrenia na ochranu oznamovateľov; zdôrazňuje, že je dôležité zaručiť, aby oznamovatelia mohli ohlasovať prípady porušení predpisov dôverným spôsobom a aby ich anonymita bola riadne a úplne chránená aj v digitálnom prostredí, ľutuje však, že toto je jeden z mála odvetvových právnych predpisov, ktorý obsahuje ustanovenia týkajúce sa oznamovateľov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nabáda Komisiu, aby preskúmala najlepšie postupy z programov ochrany oznamovateľov zavedených už v iných krajinách sveta; upozorňuje na skutočnosť, že niektoré existujúce systémy poskytujú oznamovateľom finančnú odmenu (ako percento nariadených sankcií); domnieva sa, že hoci sa k tomuto aspektu musí pristupovať obozretne, aby sa predišlo možným zneužitiam, takéto výhody by mohli poskytnúť významný príjem osobám, ktoré v dôsledku oznamovania stratili prácu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva členské štáty, aby upustili od kriminalizácie činnosti oznamovateľov pri zverejňovaní informácií o nezákonnej činnosti alebo nezrovnalostí poškodzujúcich finančné záujmy EÚ; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 208, 10.6.2016, s. 89.

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2016, s. 1.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/62 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/62

---

P8_TA(2017)0026

Revízia Európskeho konsenzu o rozvoji

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o revízii Európskeho konsenzu o rozvoji (2016/2094(INI))

(2018/C 252/08)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji z decembra 2005 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji z decembra 2005 (1),

| — | so zreteľom na Pusanské partnerstvo pre účinnú rozvojovú spoluprácu (2) a spoločnú pozíciu EÚ ku druhej schôdzi Globálneho partnerstva pre účinnú rozvojovú spoluprácu (ďalej len „GPEDC“) na vysokej úrovni, ktorá sa konala v Nairobi (od 28. novembra do 1. decembra 2016) (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Pusanské partnerstvo pre účinnú rozvojovú spoluprácu (2) a spoločnú pozíciu EÚ ku druhej schôdzi Globálneho partnerstva pre účinnú rozvojovú spoluprácu (ďalej len „GPEDC“) na vysokej úrovni, ktorá sa konala v Nairobi (od 28. novembra do 1. decembra 2016) (3),

| — | so zreteľom na výsledný dokument štvrtého fóra na vysokej úrovni o účinnosti pomoci z decembra 2011, ktorá spustila GPEDC, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledný dokument štvrtého fóra na vysokej úrovni o účinnosti pomoci z decembra 2011, ktorá spustila GPEDC,

| — | so zreteľom na program 2030: „Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030“, ktorý bol prijatý na samite OSN o trvalo udržateľnom rozvoji 25. septembra 2015 v New Yorku (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na program 2030: „Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030“, ktorý bol prijatý na samite OSN o trvalo udržateľnom rozvoji 25. septembra 2015 v New Yorku (4),

| — | so zreteľom na akčný program z Addis Abeby o financovaní rozvoja (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný program z Addis Abeby o financovaní rozvoja (5),

| — | so zreteľom na deklaráciu z Dillí z 10. apríla 2010 o budovaní mieru a budovaní štátu, a na tzv. Novú dohodu o angažovanosti v nestabilných štátoch, ktorá začala 30. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na deklaráciu z Dillí z 10. apríla 2010 o budovaní mieru a budovaní štátu, a na tzv. Novú dohodu o angažovanosti v nestabilných štátoch, ktorá začala 30. novembra 2011,

| — | so zreteľom na Parížsku (COP21) dohodu v rámci Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy prijatú 12. decembra 2015 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku (COP21) dohodu v rámci Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy prijatú 12. decembra 2015 (6),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie nazvané Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: Program zmien (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie nazvané Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: Program zmien (COM(2011)0637),

| — | so zreteľom na Svetový humanitárny samit, ktorý sa uskutočnil 23. – 24. mája 2016 v Istanbule, a záväzok konať (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Svetový humanitárny samit, ktorý sa uskutočnil 23. – 24. mája 2016 v Istanbule, a záväzok konať (7),

| — | so zreteľom na novú mestskú agendu prijatú na konferencii OSN o bývaní a udržateľnom rozvoji miest (Habitat III), ktorá sa konala 17. až 20. októbra 2016 v meste Quito (Ekvádor) (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na novú mestskú agendu prijatú na konferencii OSN o bývaní a udržateľnom rozvoji miest (Habitat III), ktorá sa konala 17. až 20. októbra 2016 v meste Quito (Ekvádor) (8),

| — | so zreteľom na správu o pokroku OECD a UNDP za rok 2014 nazvanú Zefektívňovanie rozvojovej spolupráce (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o pokroku OECD a UNDP za rok 2014 nazvanú Zefektívňovanie rozvojovej spolupráce (9),

| — | so zreteľom na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) týkajúci sa rozvojovej spolupráce, v ktorom sa uvádza, že „politika Únie v oblasti rozvojovej spolupráce a politiky členských štátov v tejto oblasti sa vzájomne dopĺňajú a posilňujú“, a ktorým sa definuje obmedzovanie a odstránenie chudoby ako hlavný cieľ rozvojovej politiky EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) týkajúci sa rozvojovej spolupráce, v ktorom sa uvádza, že „politika Únie v oblasti rozvojovej spolupráce a politiky členských štátov v tejto oblasti sa vzájomne dopĺňajú a posilňujú“, a ktorým sa definuje obmedzovanie a odstránenie chudoby ako hlavný cieľ rozvojovej politiky EÚ,

| — | so zreteľom na závery Rady z októbra 2012 o koreňoch demokracie a trvalo udržateľného rozvoja: spolupráca Európy s občianskou spoločnosťou v oblasti vonkajších vzťahov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z októbra 2012 o koreňoch demokracie a trvalo udržateľného rozvoja: spolupráca Európy s občianskou spoločnosťou v oblasti vonkajších vzťahov,

| — | so zreteľom na Kódex správania EÚ v oblasti komplementárnosti a rozdelenia práce v rozvojovej politike (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Kódex správania EÚ v oblasti komplementárnosti a rozdelenia práce v rozvojovej politike (10),

| — | so zreteľom na závery Rady EÚ z 19. mája 2014 o prístupe k rozvojovej spolupráci založenom na právach a zahŕňajúcom všetky ľudské práva (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady EÚ z 19. mája 2014 o prístupe k rozvojovej spolupráci založenom na právach a zahŕňajúcom všetky ľudské práva (11),

| — | so zreteľom na Globálnu stratégiu pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie zverejnenú v júni 2016 (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Globálnu stratégiu pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie zverejnenú v júni 2016 (12),

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD), ktorý EÚ podpísala a ratifikovala v roku 2011, a na záverečné pripomienky OSN k plneniu UNCRPD, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD), ktorý EÚ podpísala a ratifikovala v roku 2011, a na záverečné pripomienky OSN k plneniu UNCRPD,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie nazvané Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie nazvané Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike (COM(2015)0497),

| — | so zreteľom na akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť na obdobie rokov 2016 – 2020 a na akčný plán pre ľudské práva a demokraciu na obdobie rokov 2015 – 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť na obdobie rokov 2016 – 2020 a na akčný plán pre ľudské práva a demokraciu na obdobie rokov 2015 – 2019,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, najmä uznesenie zo 17. novembra 2005 o návrhu spoločného vyhlásenia Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o európskej rozvojovej politike „Európsky konsenzus“ (13), z 5. júla 2011 o zvyšovaní vplyvu rozvojovej politiky EÚ (14), z 11. decembra 2013 o EÚ koordinácii darcov v oblasti rozvojovej pomoci (15), z 25. novembra 2014 o EÚ a celosvetovom rozvojovom rámci na obdobie po roku 2015 (16), z 19. mája 2015 o financovaní rozvoja (17), z 8. júla 2015 o vyhýbaní sa daňovým povinnostiam a daňových únikoch ako problémoch správy vecí verejných, sociálnej ochrany a rozvoja rozvojových krajín (18), zo 14. apríla 2016 o súkromnom sektore a rozvoji (19), z 12. mája 2016 o následných opatreniach a preskúmaní programu 2030 (20), zo 7. júna 2016 o správe EÚ za rok 2015 o súdržnosti politík v záujme rozvoja (21) a z 22. novembra 2016 o zvyšovaní účinnosti rozvojovej spolupráce (22), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, najmä uznesenie zo 17. novembra 2005 o návrhu spoločného vyhlásenia Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o európskej rozvojovej politike „Európsky konsenzus“ (13), z 5. júla 2011 o zvyšovaní vplyvu rozvojovej politiky EÚ (14), z 11. decembra 2013 o EÚ koordinácii darcov v oblasti rozvojovej pomoci (15), z 25. novembra 2014 o EÚ a celosvetovom rozvojovom rámci na obdobie po roku 2015 (16), z 19. mája 2015 o financovaní rozvoja (17), z 8. júla 2015 o vyhýbaní sa daňovým povinnostiam a daňových únikoch ako problémoch správy vecí verejných, sociálnej ochrany a rozvoja rozvojových krajín (18), zo 14. apríla 2016 o súkromnom sektore a rozvoji (19), z 12. mája 2016 o následných opatreniach a preskúmaní programu 2030 (20), zo 7. júna 2016 o správe EÚ za rok 2015 o súdržnosti politík v záujme rozvoja (21) a z 22. novembra 2016 o zvyšovaní účinnosti rozvojovej spolupráce (22),

| — | so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov s názvom Rodová rovnosť a posilnenie postavenia žien: premena životov dievčat a žien prostredníctvom vonkajších vzťahov EÚ v rokoch 2016 – 2020 (SWD(2015)0182) a na závery Rady z 26. októbra 2015, v rámci ktorých sa schválil príslušný akčný plán pre rodovú rovnosť na roky 2016 – 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov s názvom Rodová rovnosť a posilnenie postavenia žien: premena životov dievčat a žien prostredníctvom vonkajších vzťahov EÚ v rokoch 2016 – 2020 (SWD(2015)0182) a na závery Rady z 26. októbra 2015, v rámci ktorých sa schválil príslušný akčný plán pre rodovú rovnosť na roky 2016 – 2020,

| — | so zreteľom na nový rámec Rodová rovnosť a posilnenie postavenia žien: Ako môžu vonkajšie vzťahy EÚ v období 2016 – 2020 zmeniť život dievčat a žien (Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations (2016-2020)), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nový rámec Rodová rovnosť a posilnenie postavenia žien: Ako môžu vonkajšie vzťahy EÚ v období 2016 – 2020 zmeniť život dievčat a žien (Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations (2016-2020)),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o novej výhľadovo orientovanej a inovatívnej budúcej stratégii pre obchod a investície (23), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o novej výhľadovo orientovanej a inovatívnej budúcej stratégii pre obchod a investície (23),

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa a jeho štyri základné zásady nediskriminácie (článok 2), najlepších záujmov dieťaťa (článok 3), zachovania života, rozvoja a ochrany (článok 6) a zapojenia (článok 12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa a jeho štyri základné zásady nediskriminácie (článok 2), najlepších záujmov dieťaťa (článok 3), zachovania života, rozvoja a ochrany (článok 6) a zapojenia (článok 12),

| — | s zreteľom na nadchádzajúcu správu Výboru pre zahraničné veci a Výboru pre rozvoj o riešení pohybu utečencov a migrantov: úloha vonkajšej činnosti EÚ (2015/2342(INI) a na svoje uznesenie z 22. novembra 2016 o zvýšení účinnosti rozvojovej spolupráce (24), |
| --- | --- |

—

s zreteľom na nadchádzajúcu správu Výboru pre zahraničné veci a Výboru pre rozvoj o riešení pohybu utečencov a migrantov: úloha vonkajšej činnosti EÚ (2015/2342(INI) a na svoje uznesenie z 22. novembra 2016 o zvýšení účinnosti rozvojovej spolupráce (24),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj (A8-0020/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj (A8-0020/2017),

| A. | keďže revízia Európskeho konsenzu o rozvoji je vhodná a potrebná vzhľadom na zmenený vonkajší rámec – vrátane prijatia programu 2030 a cieľov trvalo udržateľného rozvoja, parížskej dohody o zmene klímy COP21, sendaiského rámca pre znižovanie rizika katastrof, akčného programu z Addis Abeby o financovaní rozvoja a globálneho partnerstva pre účinnú rozvojovú spoluprácu – ako aj na nové alebo silnejúce celosvetové výzvy, ako sú zmena klímy, kontext migrácie, diverzifikovanejšie rozvojové krajiny s rôznymi a osobitnými rozvojovými potrebami, noví darcovia a noví globálni aktéri, zužujúci sa priestor pre organizácie občianskej spoločnosti a vnútorné zmeny v rámci EÚ vrátane tých, ktoré vyplývajú z Lisabonskej zmluvy, programu zmien a globálnej stratégie EÚ v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky; |
| --- | --- |

A.

keďže revízia Európskeho konsenzu o rozvoji je vhodná a potrebná vzhľadom na zmenený vonkajší rámec – vrátane prijatia programu 2030 a cieľov trvalo udržateľného rozvoja, parížskej dohody o zmene klímy COP21, sendaiského rámca pre znižovanie rizika katastrof, akčného programu z Addis Abeby o financovaní rozvoja a globálneho partnerstva pre účinnú rozvojovú spoluprácu – ako aj na nové alebo silnejúce celosvetové výzvy, ako sú zmena klímy, kontext migrácie, diverzifikovanejšie rozvojové krajiny s rôznymi a osobitnými rozvojovými potrebami, noví darcovia a noví globálni aktéri, zužujúci sa priestor pre organizácie občianskej spoločnosti a vnútorné zmeny v rámci EÚ vrátane tých, ktoré vyplývajú z Lisabonskej zmluvy, programu zmien a globálnej stratégie EÚ v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky;

| B. | keďže v celosvetovom programe 2030 a navzájom súvisiacich cieľoch trvalo udržateľného rozvoja sa stanovuje dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja v rámci hraníc možností planéty s budovaním partnerstiev zameraných na ľudí, poskytovaním životne dôležitých zdrojov ako potraviny, voda a sanitácia, zdravotná starostlivosť, energie, vzdelávanie a pracovné príležitosti a presadzovaním mieru, spravodlivosti a prosperity pre všetkých; keďže sa musia podnikať kroky v súlade so zásadami zodpovednosti krajiny, inkluzívnych rozvojových partnerstiev, so zameraním na výsledky, transparentnosť a zodpovednosť; keďže prístup založený na právach je predpokladom pre trvalo udržateľný rozvoj v súlade s rezolúciou OSN č. 41/128, podľa ktorej je právo na rozvoj nescudziteľné ľudské právo; |
| --- | --- |

B.

keďže v celosvetovom programe 2030 a navzájom súvisiacich cieľoch trvalo udržateľného rozvoja sa stanovuje dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja v rámci hraníc možností planéty s budovaním partnerstiev zameraných na ľudí, poskytovaním životne dôležitých zdrojov ako potraviny, voda a sanitácia, zdravotná starostlivosť, energie, vzdelávanie a pracovné príležitosti a presadzovaním mieru, spravodlivosti a prosperity pre všetkých; keďže sa musia podnikať kroky v súlade so zásadami zodpovednosti krajiny, inkluzívnych rozvojových partnerstiev, so zameraním na výsledky, transparentnosť a zodpovednosť; keďže prístup založený na právach je predpokladom pre trvalo udržateľný rozvoj v súlade s rezolúciou OSN č. 41/128, podľa ktorej je právo na rozvoj nescudziteľné ľudské právo;

| C. | keďže v článku 208 ZFEÚ sa uvádza, že „politika Únie v oblasti rozvojovej spolupráce a politiky členských štátov v tejto oblasti sa vzájomne dopĺňajú a posilňujú“; |
| --- | --- |

C.

keďže v článku 208 ZFEÚ sa uvádza, že „politika Únie v oblasti rozvojovej spolupráce a politiky členských štátov v tejto oblasti sa vzájomne dopĺňajú a posilňujú“;

| D. | keďže zmena klímy je jav, ktorý sa musí riešiť urgentne, pretože do značnej miery zasahuje chudobné a najzraniteľnejšie krajiny; |
| --- | --- |

D.

keďže zmena klímy je jav, ktorý sa musí riešiť urgentne, pretože do značnej miery zasahuje chudobné a najzraniteľnejšie krajiny;

| E. | keďže tri štvrtiny chudobných ľudí sveta žijú v krajinách so stredným príjmom; keďže krajiny so stredným príjmom netvoria homogénnu skupinu, ale majú veľmi rôznorodé potreby a čelia veľmi rôznorodým výzvam, a preto je nutné dostatočne diferencovať rozvojovú spoluprácu EÚ; |
| --- | --- |

E.

keďže tri štvrtiny chudobných ľudí sveta žijú v krajinách so stredným príjmom; keďže krajiny so stredným príjmom netvoria homogénnu skupinu, ale majú veľmi rôznorodé potreby a čelia veľmi rôznorodým výzvam, a preto je nutné dostatočne diferencovať rozvojovú spoluprácu EÚ;

| F. | keďže súdržnosť politík v záujme rozvoja, ktorá vychádza zo zmlúv, si vyžaduje, aby EÚ pri konaní v iných oblastiach politiky, ktoré môžu mať vplyv na rozvojové krajiny, zohľadňovala rozvojovú spoluprácu; keďže je preto nutné formulovať a vykonávať úzko prepojené oblasti politiky ako obchod, bezpečnosť, migrácia, humanitárna pomoc a rozvoj tak, aby sa navzájom posilňovali; |
| --- | --- |

F.

keďže súdržnosť politík v záujme rozvoja, ktorá vychádza zo zmlúv, si vyžaduje, aby EÚ pri konaní v iných oblastiach politiky, ktoré môžu mať vplyv na rozvojové krajiny, zohľadňovala rozvojovú spoluprácu; keďže je preto nutné formulovať a vykonávať úzko prepojené oblasti politiky ako obchod, bezpečnosť, migrácia, humanitárna pomoc a rozvoj tak, aby sa navzájom posilňovali;

| G. | keďže migrácia sa stala ešte naliehavejším problémom, pričom na celom svete žije viac než 65 miliónov z donútenia vysídlených ľudí; keďže veľká väčšina utečencov žije v rozvojových krajinách; keďže krehkosť štátu, nestabilita a vojny, porušovanie ľudských práv, veľká chudoba a nulová perspektíva patria medzi hlavné príčiny toho, že ľudia opúšťajú svoje domovy; keďže do EÚ v nedávnom období imigrovali alebo utiekli milióny ľudí; |
| --- | --- |

G.

keďže migrácia sa stala ešte naliehavejším problémom, pričom na celom svete žije viac než 65 miliónov z donútenia vysídlených ľudí; keďže veľká väčšina utečencov žije v rozvojových krajinách; keďže krehkosť štátu, nestabilita a vojny, porušovanie ľudských práv, veľká chudoba a nulová perspektíva patria medzi hlavné príčiny toho, že ľudia opúšťajú svoje domovy; keďže do EÚ v nedávnom období imigrovali alebo utiekli milióny ľudí;

| H. | keďže niektoré nedávne návrhy Komisie možno vnímať ako zmenu orientácie rozvojovej politiky v rámci nového pohľadu na riadenie migrácie s cieľom splniť priority EÚ, ktoré sú často krátkodobé; keďže EÚ rozvojová pomoc aby nemala byť podmienená spoluprácou krajín, ktoré túto pomoc prijímajú, v migračných otázkach; keďže fondy ako Núdzový trustový fond Európskej únie pre Afriku a vonkajší investičný plán EÚ boli zriadené s cieľom reagovať na nedávnu migračnú krízu v EÚ; keďže primárnym cieľom politiky EÚ v oblasti rozvojovej spolupráce musí byť znižovanie chudoby a v dlhodobom horizonte jej odstránenie a musí vychádzať zo zásad účinnosti rozvoja; |
| --- | --- |

H.

keďže niektoré nedávne návrhy Komisie možno vnímať ako zmenu orientácie rozvojovej politiky v rámci nového pohľadu na riadenie migrácie s cieľom splniť priority EÚ, ktoré sú často krátkodobé; keďže EÚ rozvojová pomoc aby nemala byť podmienená spoluprácou krajín, ktoré túto pomoc prijímajú, v migračných otázkach; keďže fondy ako Núdzový trustový fond Európskej únie pre Afriku a vonkajší investičný plán EÚ boli zriadené s cieľom reagovať na nedávnu migračnú krízu v EÚ; keďže primárnym cieľom politiky EÚ v oblasti rozvojovej spolupráce musí byť znižovanie chudoby a v dlhodobom horizonte jej odstránenie a musí vychádzať zo zásad účinnosti rozvoja;

| I. | keďže zdravotníctvo a školstvo sú kľúčové prvky umožňujúce trvalo udržateľný rast; keďže investície do zaistenia univerzálneho prístupu do týchto oblastí sú preto na poprednom mieste programu 2030 a cieľov trvalo udržateľného rozvoja a mali by sa na ne vyčleniť primerané zdroje, aby mohli mať presahujúce účinky aj v iných odvetviach; |
| --- | --- |

I.

keďže zdravotníctvo a školstvo sú kľúčové prvky umožňujúce trvalo udržateľný rast; keďže investície do zaistenia univerzálneho prístupu do týchto oblastí sú preto na poprednom mieste programu 2030 a cieľov trvalo udržateľného rozvoja a mali by sa na ne vyčleniť primerané zdroje, aby mohli mať presahujúce účinky aj v iných odvetviach;

| J. | keďže MSP a mikropodniky sú na celom svete základom hospodárstva, sú základnou súčasťou hospodárstva rozvojových krajín a spolu s dobre fungujúcim verejným sektorom sú kľúčovým faktorom prehlbovania hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho rastu; keďže MSP často čelia obmedzenému prístupu ku kapitálu, najmä v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

J.

keďže MSP a mikropodniky sú na celom svete základom hospodárstva, sú základnou súčasťou hospodárstva rozvojových krajín a spolu s dobre fungujúcim verejným sektorom sú kľúčovým faktorom prehlbovania hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho rastu; keďže MSP často čelia obmedzenému prístupu ku kapitálu, najmä v rozvojových krajinách;

| K. | keďže viac než polovicu svetového obyvateľstva dnes tvoria obyvatelia miest a keďže podľa predpovedí dosiahne tento podiel do roku 2050 hodnotu 2/3, a zhruba 90 % rastu miest sa odohráva v Afrike a Ázii; keďže tento trend posilňuje potrebu trvalo udržateľného rozvoja; keďže tento trend zvyšuje potrebu trvalo udržateľného rozvoja; keďže bezpečnosť miest sa v mnohých rozvojových krajinách stáva čoraz väčšou výzvou; |
| --- | --- |

K.

keďže viac než polovicu svetového obyvateľstva dnes tvoria obyvatelia miest a keďže podľa predpovedí dosiahne tento podiel do roku 2050 hodnotu 2/3, a zhruba 90 % rastu miest sa odohráva v Afrike a Ázii; keďže tento trend posilňuje potrebu trvalo udržateľného rozvoja; keďže tento trend zvyšuje potrebu trvalo udržateľného rozvoja; keďže bezpečnosť miest sa v mnohých rozvojových krajinách stáva čoraz väčšou výzvou;

| L. | keďže oceány majú životne dôležitú úlohu v oblasti biodiverzity, potravinovej bezpečnosti, energetiky, pracovných miest a rastu, ale morské zdroje ohrozuje zmena klímy aj nadmerné využívania a neudržateľné riadenie; |
| --- | --- |

L.

keďže oceány majú životne dôležitú úlohu v oblasti biodiverzity, potravinovej bezpečnosti, energetiky, pracovných miest a rastu, ale morské zdroje ohrozuje zmena klímy aj nadmerné využívania a neudržateľné riadenie;

| M. | keďže odlesňovanie a degradácia lesov vyčerpáva ekosystémy a významne prispieva k zmene klímy; |
| --- | --- |

M.

keďže odlesňovanie a degradácia lesov vyčerpáva ekosystémy a významne prispieva k zmene klímy;

| N. | keďže rozvojová politika EÚ je dôležitým doplnkom rozvojovej politiky členských štátov, ktorý by sa mal sústrediť na oblasti komparatívnej výhody a na spôsoby, ako môže celosvetová úloha EÚ ako organizácie podporovať ciele jej rozvojovej politiky; |
| --- | --- |

N.

keďže rozvojová politika EÚ je dôležitým doplnkom rozvojovej politiky členských štátov, ktorý by sa mal sústrediť na oblasti komparatívnej výhody a na spôsoby, ako môže celosvetová úloha EÚ ako organizácie podporovať ciele jej rozvojovej politiky;

| O. | keďže rozvojová politika je kľúčový aspekt vonkajšej politiky EÚ; keďže Únia je najväčším darcom rozvojovej pomoci na svete a spolu so svojimi členskými štátmi poskytuje v celosvetovom meradle viac než polovicu oficiálnej rozvojovej pomoci; |
| --- | --- |

O.

keďže rozvojová politika je kľúčový aspekt vonkajšej politiky EÚ; keďže Únia je najväčším darcom rozvojovej pomoci na svete a spolu so svojimi členskými štátmi poskytuje v celosvetovom meradle viac než polovicu oficiálnej rozvojovej pomoci;

| P. | keďže nerovnosti v oblasti bohatstva a príjmov sú celosvetovo na vzostupe; keďže hrozí riziko, že tento trend oslabí sociálnu súdržnosť a zvýši diskrimináciu, politickú nestabilitu a nepokoje; keďže mobilizácia domácich zdrojov je preto pre realizáciu programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 kľúčová a predstavuje životaschopnú stratégiu prekonania závislosti od zahraničnej pomoci v dlhodobej perspektíve; |
| --- | --- |

P.

keďže nerovnosti v oblasti bohatstva a príjmov sú celosvetovo na vzostupe; keďže hrozí riziko, že tento trend oslabí sociálnu súdržnosť a zvýši diskrimináciu, politickú nestabilitu a nepokoje; keďže mobilizácia domácich zdrojov je preto pre realizáciu programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 kľúčová a predstavuje životaschopnú stratégiu prekonania závislosti od zahraničnej pomoci v dlhodobej perspektíve;

| 1. | zdôrazňuje význam Európskeho konsenzu o rozvoji pri poskytovaní spoločnej a jednotnej pozície na úrovni EÚ a na úrovni členských štátov, pokiaľ ide o ciele, hodnoty a zásady a hlavné aspekty rozvojovej politiky, a to aj pri jej realizácii; domnieva sa, že acquis konsenzu, a najmä jeho holistický prístup a jasný hlavný cieľ bojovať proti chudobe a odstrániť ju v dlhodobom horizonte, musia byť pri jeho revízii zachované; ďalej sa domnieva, že cieľom musí byť aj boj proti nerovnostiam, ako sa uznáva aj v cieľoch udržateľného rozvoja; pripomína, že rozvojové politiky na úrovni EÚ a na úrovni členských štátov by sa mali navzájom posilňovať a dopĺňať; |
| --- | --- |

1.

| 2. | varuje pred rozšírením kritérií pre oficiálnu rozvojovú pomoc (ďalej len „ODA“) zameraným na to, aby do nej patrili aj iné výdavky než tie, ktoré sú priamo spojené s uvedenými cieľmi; zdôrazňuje, že akákoľvek reforma ODA sa musí zameriavať na zvýšenie rozvojového vplyvu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uznáva význam jasnej európskej vonkajšej stratégie, ktorá si vyžaduje politickú súdržnosť, najmä v oblasti mieru a bezpečnosti, migrácie, obchodu, životného prostredia a zmeny klímy, humanitárnej pomoci a rozvojovej spolupráce; zdôrazňuje však, že rozvojové ciele sú ciele samy osebe; pripomína povinnosť vyplývajúcu zo zmluvy a zakotvenú v článku 208 „zohľadniť ciele rozvojovej spolupráce pri uskutočňovaní politík, ktoré môžu ovplyvniť rozvojové krajiny“; dôrazne upozorňuje, že Parlament môže prijať len presvedčivú koncepciu rozvojovej politiky zakotvenú v povinnostiach vyplývajúcich zo ZFEÚ a zameranú najmä na boj proti chudobe; pripomína zásady vonkajšej činnosti EÚ uvedené v článku 21 ods. 1 Zmluvy of fungovaní Európskej Únie, ktorými sú konkrétne demokracia, právny štát, univerzálnosť a nedeliteľnosť ľudských práv a základných slobôd, zachovávanie ľudskej dôstojnosti, rovnosť a solidarita a dodržiavanie zásad Charty Organizácie Spojených národov a medzinárodného práva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | v súlade s Lisabonskou zmluvou opisuje rozvojovú spoluprácu takto: boj za DÔSTOJNOSŤ prostredníctvom odstránenia CHUDOBY; |
| --- | --- |

4.

Rozvojové ciele EÚ, hodnoty a zásady

| 5. | žiada, aby sa ciele trvalo udržateľného rozvoja, program 2030 a hospodársky, sociálny a environmentálny rozmer trvalo udržateľného rozvoja dotýkali všetkých vnútorných, ako aj vonkajších politík EÚ, a stali sa jadrom konsenzu, pričom je nutné uznať významné väzby medzi jeho cieľmi; žiada, aby boj proti chudobe a z dlhodobého hľadiska za jej odstránenie ostal ústredným a primárnym cieľom rozvojovej politiky EÚ s osobitným dôrazom na skupiny najviac odsunuté na okraj spoločnosti a s cieľom nezabudnúť na nikoho; zdôrazňuje dôležitosť vymedzenia pojmu chudoby v súlade s vymedzením konsenzu a programu zmien a v rámci Lisabonskej zmluvy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že program 2030 má univerzálnu a transformačnú povahu; zdôrazňuje preto, že rozvinuté a rozvojové krajiny majú spoločnú zodpovednosť za dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja a že stratégiu EÚ v oblasti cieľov trvalo udržateľného rozvoja musí tvoriť súdržný súbor vnútorných a vonkajších politík a záväzkov s balíkom nástrojov pre rozvojovú politiku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | trvá na tom, že rozvojová politika musí konzistentnejšie odrážať to, že Únia sa zameriava na krehké štáty, nezamestnanosť mládeže, ako aj na ženy a dievčatá čeliace násiliu na základe rodovej príslušnosti, škodlivým praktikám, ženy a dievčatá v konfliktoch, a pripomína záväzok EÚ vyčleniť aspoň 20 % oficiálnej rozvojovej pomoci na sociálne začleňovanie a ľudský rozvoj; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že vzdelanie je kľúčom k vytvoreniu samostatne udržateľných spoločností; vyzýva, aby EÚ prepojila kvalitné vzdelanie, technickú a odbornú prípravu so spoluprácou s priemyslom, ako zásadnú podmienku umožňujúcu zamestnávanie mládeže a prístup ku kvalifikovaným pracovným miestam; je presvedčený, že pre vývoj aj ochranu detí je kľúčové najmä riešenie prístupu k vzdelávaniu v núdzových a krízových situáciách; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že systémové faktory ako rodová nerovnosť, politické prekážky a nerovnováha právomocí majú vplyv na zdravie a že je zásadne dôležité zaistenie spravodlivého prístupu ku kvalitným službám zdravotnej starostlivosti poskytovaným zručným, kvalifikovaným a kompetentným zdravotníckym personálom; zdôrazňuje, že nový konsenzus by mal preto presadzovať investície do zdravotníkov v prvej línii a posilnenie ich postavenia, keďže zohrávajú zásadnú úlohu pri zaisťovaní pokrytia zdravotníckych služieb v odľahlých a chudobných oblastiach s nedostatočnými službami a v oblastiach konfliktu; zdôrazňuje, že podpora výskumu a vývoja nových zdravotníckych technológií na riešenie nových zdravotných hrozieb ako epidémie a antimikrobiálna rezistencia je nevyhnutná na splnenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žiada o nepretržitý pevný záväzok EÚ týkajúci sa svetového riadenia založeného na pravidlách, najmä globálneho partnerstva pre trvalo udržateľný rozvoj, a jeho podporu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že boj proti nerovnostiam v rámci krajín a medzi nimi, boj proti diskriminácii (najmä na základe rodu), nespravodlivosti a konfliktom, presadzovanie mieru, participatívnej demokracie, dobrej správy vecí verejných a ľudských práv, inkluzívnych spoločností a udržateľného rastu a riešenie problémov súvisiacich s prispôsobovaním sa zmene klímy a zmierňovanie týchto zmien musia byť ciele spoločné pre všetky oblasti rozvojovej politiky EÚ; vyzýva na realizáciu celého programu 2030 koordinovane a v súlade s Parížskou dohodou o zmene klímy, a to aj pokiaľ ide o naliehavú potrebu preklenúť medzeru medzi tým, čo je potrebné na obmedzenie globálneho otepľovania, a zintenzívniť práce na prispôsobovaní a zvýšiť ich financovanie; pripomína záväzok EÚ vyčleniť 20 % svojho rozpočtu na obdobie rokov 2014 – 2020 (teda zhruba 180 miliárd EUR) na boj proti zmene klímy, a to aj v jej vonkajších a rozvojových politikách; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že rozvojová spolupráca môže vzniknúť na základe začleňovania, dôvery a inovácií založených na tom, že všetci partneri rešpektujú využívanie národných stratégií a rámcov výsledkov jednotlivých krajín; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uznáva osobitnú úlohu dimenzie dobrej správy, pokiaľ ide o trvalo udržateľný rozvoj; vyzýva EÚ na posilnenie rovnováhy medzi hospodárskou, sociálnou a environmentálnou oblasťou podporou komplexných národných stratégií trvalo udržateľného rozvoja a podporou vhodných mechanizmov a postupov dobrej správy vecí verejných, s ústrednou pozornosťou venovanou zapojeniu občianskej spoločnosti; zdôrazňuje význam reforiem v oblasti administratívnej a fiškálnej decentralizácie ako prostriedku na presadzovanie dobrej správy vecí verejných na miestnej úrovni v súlade so zásadou subsidiarity; |
| --- | --- |

13.

| 14. | požaduje, aby rozvojová spolupráca EÚ nabádala partnerské krajiny ku „glokalizácii“ cieľov trvalo udržateľného rozvoja, a to na základe konzultácií s občianskou spoločnosťou na celoštátnej a miestnej úrovni a s cieľom previesť tieto ciele na kontextovo relevantné ciele na celoštátnej a nižšej úrovni, zakorenené v národných rozvojových stratégiách, programoch a rozpočtoch; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby nabádali svoje partnerské krajiny k tomu, aby do monitorovania cieľov trvalo udržateľného rozvoja začlenili hlasy komunít odsunutých na okraj spoločnosti a aby presadzovali konkrétne mechanizmy, ktoré to umožnia, v súlade s programom „nezabudnúť na nikoho“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žiada, aby prioritou rozvojovej politiky EÚ bola aj naďalej podpora najmenej rozvinutých krajín a krajín s nízkymi príjmami, ako aj malých ostrovných rozvojových štátov, a aby zároveň riešila rozmanité a konkrétne potreby krajín so strednými príjmami, v ktorých žije väčšina chudobných na svete, v súlade s akčným programom z Addis Abeby a pri úplnom dodržiavaní zásady diferenciácie; požaduje presadzovanie územného prístupu k rozvoju s cieľom posilniť postavenie miestnej a regionálnej verejnej správy a lepšie riešiť nerovnosti v rámci krajín; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje význam zásady demokratickej zodpovednosti, ktorá dáva rozvojovým krajinám hlavnú zodpovednosť za ich vlastný rozvoj, ale zároveň umožňuje národným parlamentom a politickým stranám, regionálnym a miestnym orgánom, občianskej spoločnosti a ďalším zainteresovaným stranám spoločne s národnými vládami v plnej miere plniť ich úlohu a aktívne sa podieľať na rozhodovaní; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam zvyšovania adresnej zodpovednosti smerom nahor aj nadol, a to s cieľom lepšie reagovať na miestne potreby a podporovať demokratickú zodpovednosť občanov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva EÚ, aby naďalej podporovala budovanie kapacít na miestnej a regionálnej úrovni a decentralizačné procesy a aby túto podporu prehĺbila, a to s cieľom posilniť postavenie miestnej a regionálnej verejnej správy a zvýšenia jej transparentnosti a zodpovednosti, aby mohli lepšie napĺňať potreby a požiadavky občanov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | požaduje, v súlade so zásadou partnerstva, spoločnú zodpovednosť za všetky spoločné kroky, pričom presadzuje najvyššiu možnú mieru transparentnosti; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby presadzovali posilnenú úlohu národných parlamentov, miestnej a regionálnej verejnej správy a občianskej spoločnosti v oblasti politického a rozpočtového dohľadu a demokratickej kontroly; požaduje, aby sa proti korupcii a beztrestnosti bojovalo spoločnými silami, všetkými prostriedkami a na všetkých úrovniach politík; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žiada, aby bol politický dialóg medzi EÚ a partnerskými krajinami/regiónmi ústredným prvkom každej rozvojovej spolupráce EÚ a aby sa takéto dialógy zameriavali na spoločné hodnoty a na to, ako je možné ich podporiť; vyzýva k ďalšej účasti Európskeho parlamentu a občianskej spoločnosti na politických dialógoch; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje význam pluralitnej a inkluzívnej demokracie a vyzýva EÚ, aby presadzovala rovnaké podmienky pre politické strany a dynamickú občiansku spoločnosť vo všetkých svojich činnostiach, a to aj prostredníctvom budovania kapacít a prostredníctvom dialógu s partnerskými krajinami, aby sa vytvoril dostatočný priestor pre občiansku spoločnosť, participatívny dohľad a mechanizmy zodpovednosti na úrovni územných celkov, na celoštátnej a regionálnej úrovni a aby sa zaistilo zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do navrhovania a vykonávania rozvojových politík, dohľad nad nimi, ich prieskum a zodpovednosť za ne; žiada EÚ, aby uznala, že konzultácie s občianskou spoločnosťou sú kľúčovým faktorom úspechu vo všetkých programových odvetviach v záujme dosiahnutia inkluzívnej správy vecí verejných; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uznáva úlohu občianskej spoločnosti pri zvyšovaní informovanosti verejnosti a pri riešení cieľov trvalo udržateľného rozvoja na vnútroštátnej a celosvetovej úrovni prostredníctvom globálneho občianskeho vzdelávania a zvyšovania informovanosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žiada, aby boli rodová rovnosť a posilnenie postavenia a práva žien a dievčat samostatnými aj prierezovými cieľmi rozvojovej politiky EÚ, v súlade s akčným plánom EÚ pre rodovú rovnosť a programom 2030, ako sa uvádza v záveroch Rady z 26. mája 2015 o rodovej otázke v oblasti rozvoja; požaduje zavedenie osobitne politicky riadených opatrení na riešenie problémov v tejto oblasti; vyzýva na ďalšie úsilie EÚ presadzovať významné postavenie žien a mladých ľudí ako aktérov rozvoja a zmeny; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že rodová rovnosť zahŕňa dievčatá a chlapcov, ženy a mužov v akomkoľvek veku a že v rámci programov by sa malo podporovať rovnocenné uplatňovanie a presadzovanie práv a služieb, najmä pokiaľ ide o prístup k vzdelávaniu a reprodukčnej a zdravotnej starostlivosti, a to bez diskriminácie na základe rodovej identity alebo sexuálnej orientácie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripomína potrebu presadzovať a chrániť všetky ľudské práva a zaistiť ich dodržiavanie; zdôrazňuje, že dodržiavanie práv žien a dievčat, a to aj v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv, a odstránenie všetkých foriem sexuálneho a rodovo motivovaného násilia a diskriminácie vrátane pre deti škodlivých praktík, predčasných sobášov a sobášov z donútenia, mrzačenia ženských pohlavných orgánov sú zásadne dôležité pre uplatňovanie ľudských práv; zdôrazňuje potrebu zaistiť prístup všetkých ľudí k dostupným, úplným, kvalitným informáciám a vzdelaniu v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a služieb plánovaného rodičovstva; požaduje ďalšie kroky zamerané na urýchlenie úsilia o dosiahnutie rodovej rovnosti a posilnenia postavenia žien prehĺbením partnerstiev s mnohými zainteresovanými subjektmi, posilnením schopnosti rodovo citlivej tvorby rozpočtu a plánovania a zaistením zapojenia ženských organizácií; |
| --- | --- |

23.

| 24. | požaduje konkrétne rozvojové stratégie EÚ, ktoré by boli viac zamerané na zraniteľné a marginalizované skupiny, ako sú ženy a deti, osoby LGBTI, staršie osoby, osoby so zdravotným postihnutím, jazykové a etnické menšiny, malovýrobcovia a pôvodné obyvateľstvo, aby im v súlade so zásadou „nezabudnúť na nikoho“ boli poskytnuté rovnaké príležitosti a práva ako všetkým ostatným; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripomína záväzok EÚ investovať do vývoja detí a mládeže zlepšením informovania o rozvojovej spolupráci a domácich zdrojoch zameraných na deti a posilnením schopnosti mladých ľudí podieľať sa na uplatňovaní zodpovednosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | požaduje podporu krehkých a konfliktmi postihnutých krajín v oblasti prístupu k zdrojom a partnerstvám potrebným na dosiahnutie rozvojových priorít, ako aj podporu ich vzájomného partnerského vzdelávania a lepšiu angažovanosť v oblasti rozvoja, budovania mieru, bezpečnosti a humanitárnych partnerov a humanitárneho úsilia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje pretrvávajúci význam cieľov stanovených v kapitole o ľudskom rozvoji v rámci aktuálneho Európskeho konsenzu; zdôrazňuje, že je potrebné prepojiť tieto ciele s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja a umiestniť posilňovanie horizontálneho zdravotného systému (namiesto podpory vertikálnych programov pre špecifické choroby) do jadra programov rozvoja zdravia, čím sa posilnení aj odolnosť v prípade krízy v oblasti zdravia, ako bola epidémia eboly v západnej Afrike v období 2013 – 2014, a zaistiť základné právo na všeobecnú zdravotnú starostlivosť uvedené v článku 25 Všeobecnej deklarácie ľudských práv a v ústave Svetovej zdravotnej organizácie; pripomína, že v článku 168 ZFEÚ sa uvádza, že pri stanovení a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia; v tomto smere požaduje jednotnejšiu politiku v oblasti inovácie a vývoja liekov, ktorá zaistí prístup k liekom pre všetkých; |
| --- | --- |

27.

| 28. | odporúča, vzhľadom na demografický rast, predovšetkým v Afrike a v najmenej rozvinutých krajinách, berúc do úvahy skutočnosť, že 19 z 21 krajín s najvyššou pôrodnosťou sa nachádza v Afrike, že Nigéria je krajinou s najrýchlejšie rastúcim počtom obyvateľov na svete a že do roku 2050 sa očakáva, že bude viac než polovica celosvetového rastu populácie v Afrike, čo je problém pre trvalo udržateľný rozvoj, aby rozvojová pomoc EU kládla väčší dôraz na programy, ktorými sa rieši táto otázka; |
| --- | --- |

28.

| 29. | víta skutočnosť, že potravinová a výživová bezpečnosť sa stala prioritnou oblasťou pre nový celosvetový rozvojový rámec, a víta začlenenie samostatného cieľa skoncovať s hladom, dosiahnuť potravinovú bezpečnosť a lepšiu výživu a presadzovať udržateľné poľnohospodárstvo; uznáva, že v prípade hladu a chudoby nejde o nehody, ale o výsledok sociálnej a hospodárskej nespravodlivosti a nerovnosti na všetkých úrovniach; opakuje, že by sa v konsenze malo zdôrazniť, že EÚ naďalej podporuje integrované medziodvetvové prístupy posilňujúce kapacity na diverzifikovanú miestnu výrobu potravín a zahŕňajúce výživové aj výživovo citlivé zásahy, s výslovným zameraním na rodovú nerovnosť; |
| --- | --- |

29.

| 30. | trvá na tom, že sú potrebné mechanizmy zodpovednosti v oblasti monitorovania a plnenia cieľov trvalo udržateľného rozvoja a cieľov v oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci na úrovni 0,7 % HND; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby predložili časovú os postupného dosahovania týchto cieľov, s každoročným podávaním správ Európskemu parlamentu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že na účinné budovanie odolnosti sú potrebné medziodvetvové, integrované prístupy, čo znamená úsilie o lepšie začlenenie humanitárnych opatrení, opatrení v oblasti znižovania rizika katastrof, sociálnej ochrany, prispôsobovania sa zmene klímy, riadenia prírodných zdrojov, zmierňovania konfliktov a iných rozvojových opatrení; vyzýva EÚ a členské štáty, aby presadzovali inkluzívnu správu vecí verejných riešiacu marginalizáciu a nerovnosť ako hnacie sily zraniteľnosti; uznáva, že sa musí zlepšiť postavenie zraniteľných populácií tak, aby zvládali riziko a malí prístup k rozhodovacím procesom, ktoré majú vplyv na ich budúcnosť; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, ako kultúra prispieva k ľudskému, sociálnemu a hospodárskemu trvalo udržateľnému rozvoju, a trvá na zohľadňovaní kultúrneho rozmeru ako základného aspektu politiky EÚ v oblasti solidarity, spolupráce a rozvojovej pomoci; vyzýva na propagáciu kultúrnej diverzity, podporu kultúrnych politík a zohľadňovanie miestnych kontextov v rozsahu, v akom to prispieva k cieľu presadzovať inkluzívny trvalo udržateľný rozvoj; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poukazuje na to, že počet obyvateľov miest sa má do roku 2050 zvýšiť o 2,5 miliardy, pričom takmer 90 % tohto zvýšenia sa koncentruje v Ázii a Afrike; uznáva problémy vyplývajúce z explozívneho rastu obrovských miest a výzvy, ktoré tento jav predstavuje pre spoločenskú a environmentálnu udržateľnosť; vyzýva na vyvážený regionálny rozvoj a pripomína, že oživená hospodárska činnosť vo vidieckych oblastiach a menších mestečkách a mestách znižuje tlak na migráciu do mestských megacentier a tým zmenšuje problémy s nekontrolovanou urbanizáciou a migráciou; |
| --- | --- |

33.

Diferenciácia

| 34. | zdôrazňuje, že aby bola stratégia EÚ pre rozvoj účinná, musí EÚ podporovať spravodlivé prerozdelenie bohatstva rozvojovými krajinami prostredníctvom národných rozpočtov, a to v rámci krajín a aj medzi nimi; poukazuje na to, že európska rozvojová pomoc by mala predovšetkým rozlišovať medzi situáciami a rozvojovými potrebami jednotlivých krajín, a nemala by sa odvíjať len od mikroekonomických ukazovateľov alebo od politických úvah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že rozvojová spolupráca EÚ by sa mala realizovať tak, aby riešila najdôležitejšie potreby a aby sa snažila o čo najväčší vplyv z krátkodobého aj dlhodobého hľadiska; zdôrazňuje, že sú potrebné rozvojové stratégie prispôsobené na mieru, s miestnou zodpovednosťou a na miestnej úrovni pripravované, zohľadňujúce osobitné výzvy, ktorým čelia jednotlivé krajiny alebo skupiny krajín ako malé ostrovné rozvojové štáty, krehké štáty a vnútrozemské rozvojové krajiny; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva na vypracovanie osobitnej stratégie pre spoluprácu s krajinami so strednými príjmami s cieľom konsolidovať ich pokrok a boj proti nerovnosti, vylúčeniu, diskriminácii a chudobe, najmä prostredníctvom presadzovania spravodlivých a progresívnych daňových systémov a zároveň zdôrazňuje, že krajiny so strednými príjmami netvoria homogénnu skupinu, a preto má každá z nich osobitné potreby, ktoré by sa mali dosiahnuť prostredníctvom osobitne prispôsobených politík; zdôrazňuje, že je potrebné postupne a zodpovedne zrušiť finančnú pomoc krajinám so strednými príjmami a zamerať sa na iné formy spolupráce, ako na technickú pomoc, výmenu priemyselného know-how a vedomostí, verejno-verejné partnerstvá, ktoré môžu podporovať globálne verejné statky ako veda, technológie a inovácia, výmenu najlepších postupov a podporu regionálnej spolupráce, spolupráce medzi južnými krajinami a trojstrannej spolupráce; zdôrazňuje význam alternatívnych zdrojov financovania, ako sú napríklad mobilizácia domácich príjmov, úvery bez zvýhodnenia, resp. s nižším zvýhodnením, spolupráca v technických a daňových otázkach a otázkach súvisiacich s obchodom alebo výskumom a verejno-súkromné partnerstvá; |
| --- | --- |

36.

Účinnosť a financovanie rozvoja

Účinnosť rozvoja

| 37. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zaujali vedúcu pozíciu medzi aktérmi v oblasti rozvoja a opätovne sa zaviazali k úplnému uskutočňovaniu zásad účinnej rozvojovej spolupráce, a uprednostnili mechanizmy, nástroje a prostriedky, ktoré konečným príjemcom umožnia získať viac prostriedkov, konkrétne zodpovednosti krajiny za priority v oblasti rozvoja, zosúladenia s národnými rozvojovými stratégiami a systémami partnerských krajín, zamerania sa na výsledky, transparentnosti, vzájomnej zodpovednosti a demokratického zapojenia všetkých zainteresovaných strán; zdôrazňuje význam posilnenia úsilia EÚ o dosiahnutie čo najvyššej účinnosti rozvojovej spolupráce, a to s cieľom prispieť k dosiahnutiu ambicióznych cieľov uvedených v programe 2030 a čo najlepšie využiť verejné a súkromné zdroje na rozvoj; žiada, aby boli v novom Európskom konsenze o rozvoji jasne stanovené zásady účinnosti z hľadiska rozvoja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opätovne zdôrazňuje význam toho, aby európska verejnosť lepšie chápala významné diskusie o rozvoji a pokusy o odstránenie svetovej chudoby a presadzovanie trvalo udržateľného rozvoja a aktívne sa do nich zapájala; zdôrazňuje preto, že neformálne vzdelávanie a zvyšovanie informovanosti o rozvoji, a to aj prostredníctvom predĺženia a rozšírenia programu vzdelávania a zvyšovania informovanosti, musia byť naďalej integrálne súčasti rozvojových politík EÚ a členských štátov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | domnieva sa, že zjednodušenie financovania a byrokratických postupov môže pomôcť pri zlepšovaní účinnosti; požaduje reformu EÚ zameranú na urýchlenie vykonávania (čomu sa venuje aj odsek 122 spoločného oznámenia o Európskom konsenze o rozvoji z roku 2005) a riešenie potreby zrevidovať postupy výberu väčším dôrazom na žiadateľa: totožnosť, odborné znalosti, skúsenosti, výkonnosť a spoľahlivosť v danej oblasti (nie len formálne požiadavky prijateľnosti); |
| --- | --- |

39.

| 40. | opätovne zdôrazňuje význam budovania schopností pre zlepšenie schopnosti občanov, organizácií, vlád a spoločností plnohodnotne zohrávať svoju úlohu pri príprave, realizácii, monitorovaní a vyhodnocovaní stratégií trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | víta pokrok, ktorý sa dosiahol, žiada však EÚ a jej členské štáty, aby zintenzívnili a rozšírili spoločné programovanie a činnosti v oblasti spoločnej realizácie, s cieľom spájať zdroje, zlepšiť deľbu práce v rámci krajiny, znížiť transakčné náklady, predísť prekrývaniu a fragmentácii pomoci, zlepšiť viditeľnosť Európskej únie v teréne a podporiť zodpovednosť krajín za stratégie rozvoja a súlad s prioritami partnerských krajín; zdôrazňuje, že je zásadne dôležité, aby sa medzi európskymi aktérmi uskutočňoval proces spoločného programovania a aby sa ostatným darcom sprístupnil, len ak to miestna situácia odôvodňuje, ale bez zmazania európskej povahy tohto procesu; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby ďalej koordinovali svoje činnosti s inými darcami a organizáciami, ako sú noví darcovia, organizácie občianskej spoločnosti, súkromní filantropi, finančné inštitúcie a spoločnosti zo súkromného sektora; berie so znepokojením na vedomie, že do polovice roka 2015 zverejnilo svoje pusanské realizačné plány len päť členských štátov EÚ; naliehavo žiada členské štáty, aby svoje realizačné plány zverejnili a každoročne podávali správu o svojom úsilí v oblasti účinnosti rozvoja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pripomína svoju požiadavku (25), aby sa kodifikovali a posilnili mechanizmy a postupy na zabezpečenie lepšej komplementárnosti a účinnej koordinácie rozvojovej pomoci medzi členskými štátmi a inštitúciami EÚ, pričom by sa stanovili jasné a vymáhateľné pravidlá na zaručenie demokratickej vnútroštátnej zodpovednosti, harmonizácie, zosúladenia so stratégiami a systémami krajiny, predvídateľnosti financovania, transparentnosti a vzájomnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje, že účinnosť rozvoja by mala byť jedným z hlavných hnacích prvkov novej rozvojovej politiky EÚ; pripomína, že to nezávisí len darcov pomoci, ale aj od existencie účinných a reagujúcich inštitúcií, kvalitných politík, právneho štátu, inkluzívnej demokratickej správy vecí verejných a ochrany pred korupciou v rozvojových krajinách a nelegálnymi finančnými tokmi na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uznáva úlohu miestnej a regionálnej verejnej správy v prípade rozvoja a najmä decentralizovanej spolupráce medzi európskou verejnou správou a miestnou a regionálnou verejnou správou partnerskej krajiny ako účinného prostriedku obojstranného posilňovania schopností a realizácie cieľov trvalo udržateľného rozvoja na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

44.

Financovanie rozvoja

| 45. | pripomína, že ODA by mala ostať základom rozvojovej politiky EÚ; pripomína záväzok EÚ dosiahnuť do roku 2030 ODA na úrovni 0,7 % HND; zdôrazňuje význam toho, aby ostatné krajiny, rozvinuté aj rozvíjajúce sa, tiež zvýšili svoju ODA; zdôrazňuje dôležitú úlohu oficiálnej rozvojovej pomoci ako katalyzátora zmeny a stimulátora mobilizácie iných zdrojov; pripomína záväzok EÚ zmobilizovať zdroje na opatrenia v oblasti zmeny klímy v rozvojových krajinách, podieľať sa na záväzku rozvinutých krajín zmobilizovať 100 miliárd USD ročne a zachovať zdvojnásobenie financovania opatrení v oblasti biodiverzity určeného rozvojovým krajinám; |
| --- | --- |

45.

| 46. | žiada o objektívne a transparentné kritériá prideľovania zdrojov rozvojovej pomoci na úrovni členských štátov, ako aj na úrovni EÚ; žiada, aby boli tieto kritériá založené na potrebách, na posúdení vplyvu a na politickej, sociálnej a hospodárskej výkonnosti, s cieľom čo najúčinnejšie využívať zdroje; zdôrazňuje však, že takéto rozdelenie by nikdy nemalo byť podmienené výkonnosťou v oblastiach, ktoré priamo nesúvisia s rozvojovými cieľmi; zdôrazňuje, že by sa mali podporovať a odmeňovať dobré výsledky smerujúce k vzájomne dohodnutým cieľom; zdôrazňuje význam údajov rozčlenených na územnej úrovni pre lepšie posúdenie vplyvu oficiálnej rozvojovej pomoci; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uznáva, že všeobecná rozpočtová podpora napomáha zodpovednosti na vnútroštátnej úrovni, zosúladeniu národných rozvojových stratégií partnerských krajín, zameraniu na výsledok, transparentnosť a spoločnú zodpovednosť, ale zdôrazňuje, že by sa mala zvážiť len vtedy a tam, kde existujú vhodné podmienky a účinné systémy kontroly; pripomína, že rozpočtová podpora je najvhodnejší nástroj na podporu zavedenia skutočného politického dialógu umožňujúceho výraznejšie posilnenie postavenia a zodpovednosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | domnieva sa, že riešenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja si bude vyžadovať financovanie rozvoja a opatrenia týkajúce sa rozvoja, ktoré presahujú rámec ODA a verejných politík; zdôrazňuje, že sú potrebné vnútroštátne aj medzinárodné, verejné aj súkromné financie a politiky spájajúce verejné a súkromné opatrenia na podporu rozvoja a podnecujúce prostredie, ktoré podporuje rast a jeho spravodlivé rozdelenie prostredníctvom národných rozpočtov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripomína, že rozvojové krajiny čelia významným obmedzeniam pri zvyšovaní daňových výnosov a osobitne sa ich dotýka vyhýbanie sa daňovej povinnosti zo strany podnikov a nezákonné finančné toky; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby v tejto oblasti posilnili súdržnosť politík v záujme rozvoja, preverovali účinky vlastných daňových režimov a zákonov presahujúce do rozvojových krajín a presadzovali lepšie zastúpenie rozvojových krajín na medzinárodných fórach vytvorených s cieľom zreformovať celosvetové daňové politiky; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby podporovali krajiny s nízkymi a strednými príjmami pri vytváraní spravodlivých, progresívnych, transparentných a účinných daňových systémov, ako aj iných spôsobov mobilizácie domácich zdrojov, aby sa zvýšila predvídateľnosť a stabilita takéhoto financovania a znížila závislosť od pomoci; požaduje takúto podporu v oblastiach, ako je finančná správa a riadenie verejných financií, spravodlivé systémy prerozdeľovania, boj proti korupcii a boj proti fingovaným cenám transferov, daňovým únikom a iným formám nezákonných finančných tokov; zdôrazňuje význam fiškálnej decentralizácie a potrebu budovania kapacít na podporu verejnej správy na nižšej než celoštátnej úrovni pri utváraní systémov miestnych daní a pri výbere daní; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zaviedli povinné podávanie správ podľa jednotlivých krajín o nadnárodných podnikoch, a to spolu s povinným zverejňovaním komplexných a porovnateľných údajov o aktivitách podnikov, s cieľom zaistiť transparentnosť a zodpovednosť; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zvažovali účinky svojej daňových politík, opatrení a právnych predpisov, ktoré presahujú do rozvojových krajín, a aby uskutočnili reformy potrebné na zaistenie toho, aby európske podniky, ktoré vytvárajú zisky v rozvojových krajinách, platili náležité dane v týchto krajinách; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že je potrebné kombinované financovania a sú potrebné verejno-súkromných partnerstvá s cieľom zvýšiť financovanie nad rámec ODA a účinne dodržiavať zásady účinnosti rozvoja, ale zdôrazňuje, že je tiež potrebné, aby boli tieto prostriedky založené na transparentných kritériách, aby sa jasne preukázal ich dodatočný a pozitívny vplyv na rozvoj, aby sa nenarušil všeobecný prístup ku kvalitným základným verejným službám a aby sa všetky platby realizovali transparentne; zdôrazňuje, že financované projekty musia záväzne rešpektovať národné rozvojové ciele a medzinárodne dohodnuté ľudské práva a sociálne a environmentálne normy, potreby a práva miestnych obyvateľov a zásady účinnosti rozvoja; v tejto súvislosti uznáva, že tradičné využívanie pôdy, napríklad drobnými poľnohospodármi a pastierskymi komunitami, nie je spravidla zdokumentované, ale musí byť rešpektované a chránené; pripomína, že podniky zapojené do rozvojových partnerstiev by mali dodržiavať zásady sociálnej zodpovednosti podnikov a usmerňujúce zásady OSN a usmernenia OECD vo všetkých svojich operáciách a podporovať etické podnikanie; konštatuje, že rozvojové politiky a programy majú pri splnení zásad účinnosti rozvoja dvojaký prínos; vyzýva všetkých rozvojových aktérov, aby ich konanie bolo celkom v súlade s týmito zásadami; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzýva EÚ, aby presadzovala investície vytvárajúce dôstojné pracovné miesta v súlade s Medzinárodnou organizáciou práce a programom 2030; zdôrazňuje v tomto smere hodnotu sociálneho dialógu a potrebu transparentnosti a zodpovednosti súkromného sektora v prípade verejno-súkromných partnerstiev a pri využívaní finančných prostriedkov určených na rozvoj na kombinované zdroje financovania; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdôrazňuje, že rozvojové fondy použité na navrhovaný vonkajší investičný plánu (EIP), ako aj existujúce trustové fondy, musia byť v súlade s rozvojovými cieľmi zlučiteľnými s ODA a s novými cieľmi trvalo udržateľného rozvoja; žiada o vytvorenie mechanizmov, ktoré Parlamentu umožnia plniť svoju kontrolnú úlohu, ak sa rozvojové fondy EÚ budú využívať mimo bežných rozpočtových postupov EÚ, predovšetkým tým, že mu bude priznaný štatút pozorovateľa pre plán pre vonkajšie investície, trustový fond a iné strategické rady, ktoré rozhodujú o prioritách a rozsahu programov a projektov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uznáva úlohu miestnych mikropodnikov, malých a stredných podnikov, družstiev, inkluzívnych podnikateľských modelov a výskumných ústavov ako hybnej sily rastu, zamestnanosti a miestnej inovácie, ktoré prispejú k splneniu cieľov trvalo udržateľného rozvoja; žiada o podporu priaznivého prostredia pre investície, industrializáciu, obchodné aktivity, vedu, technológie a inovácie s cieľom podnietiť a urýchliť domáci hospodársky a ľudský rozvoj, ako aj programy odbornej prípravy a pravidelné dialógy medzi verejným a súkromným sektorom; uznáva úlohu EIB v rámci EIP EÚ a zdôrazňuje, že jej iniciatívy by sa mali osobitne zameriavať na mladých ľudí a ženy mali by – v súlade so zásadami účinnosti rozvoja – prispievať k investíciám do sociálne významných odvetví ako vodárenstvo, zdravotníctvo a školstvo alebo ktoré zintenzívňujú podporu podnikania a súkromného sektora; žiada EIB, aby venovala viac prostriedkov na mikrofinancovanie s dôrazom na rodové hľadisko; vyzýva tiež EIB, aby spolupracovala s Africkou rozvojovou bankou (AfDB) na financovaní dlhodobých investícií v prospech trvalo udržateľného rozvoja a ostatné rozvojové banky, aby navrhli nástroj pre mikroúvery s cieľom dotovať udržateľné pôžičky pre rodinné poľnohospodárske podniky; |
| --- | --- |

55.

| 56. | považuje za nevyhnutné, aby nový konsenzus odkazoval na pevné odhodlanie EÚ zaviesť do praxe právne záväzný medzinárodný rámec zodpovednosti podnikov za ich nesprávne postupy v krajinách, kde pôsobia, keďže majú vplyv na všetky oblasti spoločnosti – od využívania detskej práce po absenciu životného minima, od únikov ropy po masové odlesňovanie a od zastrašovania obhajcov ľudských práv po zaberanie pôdy; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzýva Európsku úniu a jej členské štáty, aby presadzovali záväzné opatrenia na zaistenie toho, aby nadnárodné korporácie platili dane v krajinách, v ktorých sa získava alebo vytvára hodnota, a aby presadzovali povinné podávanie správ súkromným sektorom podľa jednotlivých krajín a tým zlepšili schopnosť krajín mobilizovať domáce zdroje; požaduje analýzu presahov skúmajúcu možné postupy presúvania ziskov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | požaduje prístup k udržateľnosti dlhu založený na ľudských potrebách a vychádzajúci zo záväzného súboru noriem vymedzujúceho zodpovedné poskytovanie a využívanie úverov, dlhové audity a spravodlivé mechanizmy reštrukturalizácie dlhov, ktoré by mali posudzovať legitimitu a udržateľnosť dlhovej záťaže krajiny; |
| --- | --- |

58.

Súdržnosť politík v záujme rozvoja

| 59. | vyzýva na diskusiu o súdržnosti politík v záujme rozvoja (ďalej len „PCD“) na úrovni celej EÚ s cieľom objasniť väzbu medzi súdržnosťou politík v záujme rozvoja a súdržnosťou politík v záujme trvalo udržateľného rozvoja; zdôrazňuje kľúčový význam uplatňovania zásad PCD vo všetkých politikách EÚ; zdôrazňuje, že PCD by mala byť významným prvkom stratégie EÚ v oblasti dosahovania cieľov trvalo udržateľného rozvoja; opakuje, že je potrebné, aby inštitúcie EÚ a členské štáty vyvinuli ďalšie úsilie, pokiaľ ide o zohľadnenie cieľov rozvojovej spolupráce vo všetkých vnútorných a vonkajších politikách, ktoré pravdepodobne môžu ovplyvniť rozvojové krajiny, aby našli účinné mechanizmy a využívali existujúce najlepšie postupy na úrovni členských štátov na vykonávanie a hodnotenie súdržnosti politík v záujme rozvoja, zaistili vykonávanie súdržnosti politík v záujme rozvoja rodovo citlivým prístupom a aby do tohto postupu zapojili všetky zainteresované strany vrátane organizácií občianskej spoločnosti a miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

59.

| 60. | navrhuje, aby mal predseda Európskej komisie k dispozícii arbitrážny nástroj na zaistenie súdržnosti politík v záujme rozvoja a aby sa v prípade rozporov medzi rôznymi politikami Únie predseda Komisie plnohodnotne zhostil svojej politickej zodpovednosti za celkové smerovanie a rozhodol medzi nimi podľa záväzkov EÚ v oblasti súdržnosti politík v záujme rozvoja; domnieva sa, že po identifikácii problému by sa mohla zvážiť reforma procesov rozhodovania v rámci služieb Komisie a v rámci spolupráce medzi jednotlivými odbormi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | požaduje posilnený dialóg medzi EÚ a rozvojovými krajinami o presadzovaní a vykonávaní súdržnosti politík v záujme rozvoja zo strany EÚ; domnieva sa, že spätná väzba od partnerov EÚ týkajúca sa pokroku v oblasti súdržnosti politík v záujme rozvoja môže zohrávať kľúčovú úlohu pri získavaní presného posúdenia jej vplyvu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opakuje svoju výzvu na vytvorenie procesov riadenia na podporu súdržnosti politík v záujme rozvoja na celosvetovej úrovni a aby EÚ zaujala vedúce postavenie pri presadzovaní koncepcie súdržnosti politík v záujme rozvoja na medzinárodnej scéne; |
| --- | --- |

62.

Obchod a rozvoj

| 63. | zdôrazňuje význam spravodlivého a riadne regulovaného obchodu pri presadzovaní regionálnej integrácie, prispievaní k udržateľnému rastu a boji proti chudobe; zdôrazňuje, že obchodná politika EÚ musí byť súčasťou programu trvalo udržateľného rozvoja a odrážať ciele rozvojovej politiky EÚ; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdôrazňuje, že jednostranné obchodné preferencie v prospech rozvojových krajín, ktoré nepatria medzi najmenej rozvinuté krajiny, ešte stále existujú, a to na podporu rozvoja; domnieva sa tiež, že nový konsenzus by mal obsahovať odkaz na záväzok EÚ presadzovať spravodlivé a etické obchodné systémy pre malovýrobcov v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

64.

| 65. | víta skutočnosť, že bolo ocenené významné prispenie spravodlivého obchodu k vykonávaniu programu OSN 2030; vyzýva EÚ, aby zaviedla do praxe a rozvinula svoje odhodlanie podporovať zavádzanie systémov spravodlivého obchodu v krajinách EÚ a partnerských krajinách, a to s cieľom presadzovať udržateľné spotrebné a výrobné vzorce prostredníctvom jej obchodných politík; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdôrazňuje potrebu ďalšej podpory zo strany EÚ pre rozvojové krajiny na budovanie obchodných kapacít, rozvoja infraštruktúry a domáceho súkromného sektora s cieľom umožniť im dosiahnuť diverzifikovanú produkciu s pridanou hodnotou a zvýšiť objem ich obchodu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opakuje, že zdravé životné prostredie vrátane stabilnej klímy je pre odstránenie chudoby nevyhnutné; podporuje úsilie EÚ zvýšiť transparentnosť a zodpovednosť pri hospodárení s prírodnými zdrojmi, pri ich ťažbe a obchodovaní s nimi, propagovať udržateľnú spotrebu a výrobu a zabrániť nezákonnému obchodu v odvetviach, ako sú nerastné suroviny, drevo a voľne žijúce druhy; je pevne presvedčený, že je potrebné vyvinúť väčšie úsilie na celosvetovej úrovni s cieľom vypracovať regulačné rámce pre dodávateľské reťazce a väčšiu zodpovednosť súkromného sektora v záujme zabezpečenia udržateľného riadenia prírodných zdrojov a obchodu s nimi a umožnenia krajinám bohatým na zdroje a ich obyvateľstvu chrániacemu práva miestnych a pôvodných komunít mať z takéhoto obchodu a z udržateľného riadenia biodiverzity a ekosystémov väčší úžitok; víta pokrok dosiahnutý od zavedenia paktu udržateľnosti pre Bangladéš a vyzýva Európsku komisiu, aby rozšírila takéto rámce aj na iné odvetvia; v tomto smere naliehavo žiada Komisiu, aby rozšírila iniciatívy v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov a náležitej starostlivosti, dopĺňajúce existujúce nariadenie o dreve, aj na navrhované nariadenie EÚ o konfliktných mineráloch a iné odvetvia; |
| --- | --- |

67.

| 68. | považuje za poľutovaniahodné, že stále neexistuje regulačný rámec týkajúci sa spôsobu dodržiavania ľudských práv a povinností zo strany podnikov s ohľadom na sociálne a environmentálne normy, čo niektorým štátom a podnikom umožňuje, aby ich beztrestne obchádzali; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby sa aktívne zapojili do práce Rady OSN pre ľudské práva a Programu OSN pre životné prostredie v súvislosti s medzinárodnou zmluvou s cieľom zabezpečiť, aby sa nadnárodné spoločnosti brali na zodpovednosť za porušovanie ľudských práv a nedodržiavanie environmentálnych noriem; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opätovne potvrdzuje dôležitosť koordinovaných a urýchlených krokov zameraných na riešenie podvýživy s cieľom splniť program 2030 a dosiahnuť cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 2 týkajúci sa odstránenia hladu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pripomína kľúčovú úlohu lesov pri zmierňovaní dôsledkov zmeny klímy, ochrane biodiverzity a znižovaní chudoby a vyzýva EÚ, aby prispela k zastaveniu a zvráteniu trendu odlesňovania a znehodnocovania lesov a aby v rozvojových krajinách presadzovala udržateľné obhospodarovanie lesov; |
| --- | --- |

70.

Bezpečnosť a rozvoj

| 71. | zdôrazňuje priame prepojenie medzi bezpečnosťou a rozvojom, zdôrazňuje však aj to, že je potrebné striktne sa držať nedávnej reformy ODA týkajúcej sa používania rozvojových nástrojov na účely bezpečnostnej politiky tým, že sa bude sledovať jasný cieľ odstraňovania chudoby a presadzovanie trvalo udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že cieľ mierových a inkluzívnych spoločností s prístupom k spravodlivosti pre všetkých by sa mal premietnuť do vonkajšej činnosti EÚ podporujúcej všetkých miestnych aktérov, ktorí môžu tieto ciele dosiahnuť, pokiaľ ide o zvyšovanie odolnosti, podporu bezpečnosti ľudí, posilňovanie právneho štátu, obnovu dôvery a riešenie zložitých výziev neistoty, nestability a prechodu k demokracii; |
| --- | --- |

71.

| 72. | domnieva sa, že synergie medzi spoločnou bezpečnostnou a obrannou politikou (ďalej len „SBOP“) a rozvojovými nástrojmi je potrebné podporovať s cieľom nájsť správnu rovnováhu medzi predchádzaním konfliktom, ich riešením a obnovou po skončení konfliktu a rozvojom; zdôrazňuje, že programy a opatrenia vonkajšej politiky prijaté na tento účel musia byť komplexné a prispôsobené situácii v krajine a, ak sú financované z prostriedkov určených na rozvojovú politiku, musia prispievať k dosahovaniu hlavných rozvojových cieľov podľa definície ODA; zdôrazňuje, že hlavnými úlohami rozvojovej spolupráce ostávajú aj naďalej podpora krajín v ich úsilí o vytvorenie stabilných a mierových štátov, ktoré rešpektujú dobrú správu, právny štát a ľudské práva a úsilie vytvoriť udržateľné fungujúce trhové hospodárstva s cieľom zabezpečiť ľuďom prosperitu a plnenie všetkých základných ľudských potrieb; v tomto kontexte zdôrazňuje potrebu zväčšiť veľmi obmedzený objem prostriedkov na financovanie SBOP, aby sa umožnilo jej rozšírenejšie používanie, okrem iného v prospech rozvoja v súlade s PCD; |
| --- | --- |

72.

Migrácia a rozvoj

| 73. | zdôrazňuje ústrednú úlohu rozvojovej spolupráce pri riešení základných príčin nútenej migrácie a vysídľovania, ako sú nestabilita štátu, konflikty, neistota a marginalizácia, chudoba, nerovnosť a diskriminácia, porušovanie ľudských práv, nedostatočný prístup k základným službám ako zdravotná starostlivosť a vzdelávanie, a zmena klímy; tieto ciele považuje za základné predpoklady vybudovania stabilných a odolných štátov, ktoré budú menej ohrozené situáciami, ktoré by mohli nakoniec viesť k nútenej migrácii: podpora ľudských práv a ľudskej dôstojnosti, budovanie demokracie, dobrá správa vecí verejných a právny štát, sociálne začlenenie a sociálna súdržnosť, ekonomické príležitosti s dôstojným zamestnaním a prostredníctvom podnikania zameraného na ľudí, ako aj politický priestor pre občiansku spoločnosť; požaduje, aby bola rozvojová spolupráca zameraná na tieto ciele a posilňovala tak odolnosť, a vyzýva na poskytovanie rozvojovej pomoci spojenej s migráciouí v núdzových situáciách s cieľom stabilizovať situáciu, zaistiť fungovanie štátov a umožniť dôstojný život vysídleným osobám; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pripomína, že migranti majú – ako sa zdôrazňuje aj v programe 2030 – pozitívny vplyv na rozvoj vrátane remitencie, pričom cestovné náklady na ňu by sa mali ešte znížiť; zdôrazňuje, že spoločná a zmysluplná reakcia na problémy spojené s migráciou a na migračnú krízu si vyžaduje koordinovanejší, systematickejší a štruktúrovanejší prístup zodpovedajúci záujmom krajín pôvodu a cieľových krajín; zdôrazňuje, že účinný spôsob, ako pomôcť veľkým počtom utečencov a žiadateľov o azyl, je zlepšiť podmienky a ponúknuť humanitárnu aj rozvojovú pomoc; zároveň vyjadruje nesúhlas s akýmikoľvek pokusmi o spájanie pomoci s kontrolou hraníc, riadením migračných tokov alebo dohodami o readmisii; |
| --- | --- |

74.

| 75. | zdôrazňuje, že krajiny pôvodu a tranzitu migrantov si vyžadujú individuálne prispôsobené riešenia pre rozvoj, ktoré zodpovedajú ich príslušnej politickej a sociálno-ekonomickej situácii; zdôrazňuje, že takáto spolupráca musí podporovať ľudské práva a dôstojnosť pre všetkých, dobrú správu, mier a budovanie demokracie a že by sa mala zakladať na spoločných záujmoch a hodnotách, a na rešpektovaní medzinárodného práva; |
| --- | --- |

75.

| 76. | zdôrazňuje potrebu prísnej parlamentnej kontroly a monitorovania dohôd súvisiacich s riadením migrácie a využívania rozvojových fondov v súvislosti s migráciou; zdôrazňuje význam úzkej spolupráce a stanovenia osvedčených postupov výmeny informácií medzi inštitúciami, najmä v oblasti migrácie a bezpečnosti; pripomína svoje obavy z čoraz častejšieho používania trustových fondov, napríklad obmedzenú transparentnosť a absenciu konzultácií a regionálnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poukazuje na to, že vzhľadom na nedávne európske politické opatrenia na boj proti prvotným príčinám migrácie musí európska rozvojová politika spadať do definície Výboru pre rozvojovú pomoc OECD a musí vychádzať z rozvojových potrieb a ľudských práv; ďalej zdôrazňuje, že rozvojová pomoc nesmie byť podmienená spoluprácou v oblasti migrácie, ako je riadenie hraníc alebo dohody o readmisii; |
| --- | --- |

77.

Humanitárna pomoc

| 78. | zdôrazňuje potrebu užšieho prepojenia humanitárnej pomoci a rozvojovej spolupráce s cieľom riešiť medzery vo financovaní, zabrániť prekrývaniu a vytváraniu paralelných systémov a vytvoriť podmienky pre udržateľný rozvoj so zabudovanou odolnosťou a nástroje na lepšie predchádzanie krízam a pripravenosť na ne; vyzýva EÚ, aby splnila svoj záväzok venovať do roku 2020 prinajmenšom 25 % svojej humanitárnej pomoci miestnym a celoštátnym aktérom čo najpriamejším spôsobom, ako sa dohodlo v tzv. veľkej dohode (Grand Bargain); |
| --- | --- |

78.

| 79. | pripomína základné zásady humanitárnej pomoci: ľudskosť, neutralita, nezávislosť a nestrannosť; víta neústupčivosť Komisie, s akou odmieta zlúčenie Európskeho konsenzu o rozvoji a Európskeho konsenzu o humanitárnej pomoci; |
| --- | --- |

79.

| 80. | zdôrazňuje, že je potrebné zvýšiť medzinárodnú pomoc, koordináciu a objem zdrojov určených na núdzovú reakciu, obnovu a rekonštrukciu a situáciách po katastrofe; |
| --- | --- |

80.

| 81. | víta odhodlanie podporovať presadzovanie IKT technológií v rozvojových krajinách a aj vytvárať prostredie pre digitálne hospodárstvo zlepšovaním bezplatnej, otvorenej a bezpečnej konektivity; pripomína, že satelity môžu poskytovať nákladovo účinné riešenia pri spájaní zariadení a ľudí v odľahlých oblastiach, a nabáda EÚ a jej členské štáty, aby to pri svojej práci v tejto oblasti brali na vedomie; |
| --- | --- |

81.

Celosvetové verejné statky a problémy

| 82. | je pevne presvedčený, že celosvetová prítomnosť EÚ a jej členských štátov im zaisťuje dobré postavenie na to, aby na medzinárodnej scéne aj naďalej zohrávali vedúcu úlohu pri riešení celosvetových verejných statkov a problémov, ktoré sú pod čoraz väčším tlakom a neprimerane ovplyvňujú chudobných; žiada, aby sa do konsenzu začlenili globálne statky a environmentálne výzvy, medzi nimi aj ľudský rozvoj, životné prostredie vrátane zmeny klímy a prístupu k vode, neistota a nestabilita štátu, migrácia, dostupné energetické služby, potravinová bezpečnosť a odstránenie podvýživy a hladu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pripomína, že drobné a rodinné poľnohospodárstvo, ktoré je celosvetovo najrozšírenejším modelom poľnohospodárstva, má kľúčovú úlohu pri plnení cieľov trvalo udržateľného rozvoja: v podstatnej miere prispieva k potravinovej bezpečnosti, k boju proti erózii pôdy a strate biodiverzity a k zmierňovaniu dôsledkov zmeny klímy, pričom poskytuje pracovné miesta; zdôrazňuje, že EÚ by mala na jednej strane podporovať zriaďovanie organizácií poľnohospodárov vrátane družstiev a na druhej strane udržateľné poľnohospodárstvo s dôrazom na poľnohospodársko-ekologické praktiky, lepšiu produktivitu rodinných poľnohospodárskych podnikov, práva roľníkov práva na využívanie pôdy a neformálne systémy produkcie semien ako spôsob, ako poľnohospodárom zaistiť potravinovú bezpečnosť, dodávky na miestne a regionálne trhy, spravodlivé príjmy a dôstojný život; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pripomína, že súkromný sektor nie je homogénny súbor aktérov; zdôrazňuje preto, že pri styku so súkromným sektorom by rozvojovú politiku EÚ a členských štátov mali tvoriť diferencované stratégie zapájania rôznych typov aktérov zo súkromného sektora vrátane aktérov zo súkromného sektora pod vedením výrobcov, mikropodniky, malé a stredné podniky, družstvá, sociálne podniky a aktéri z oblasti sociálnej ekonomiky; |
| --- | --- |

84.

| 85. | opätovne potvrdzuje, že zaistenie prístupu k cenovo dostupnej, spoľahlivej, udržateľnej a modernej energetike pre všetkých do roku 2030 (cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 7) je kľúčové pre uspokojenie základných ľudských potrieb vrátane prístupu k čistej vode, sanitácii, zdravotnej starostlivosti a vzdelaniu a je zásadne dôležité pre podporu vytvárania miestnych podnikov a všetkých druhov hospodárskej činnosti, a je to aj kľúčová hnacia sila pokroku v oblasti rozvoja; |
| --- | --- |

85.

| 86. | zdôrazňuje, že zvýšenie produktivity drobných poľnohospodárov a dosiahnutie udržateľných a voči klíme odolných poľnohospodárskych a potravinárskych systémov má kľúčovú úlohu pri plnení cieľa trvalo udržateľného rozvoja č. 2, ako aj z hľadiska koncepcie udržateľnej spotreby a výroby vymedzenej v cieli trvalo udržateľného rozvoja č. 12, ktorý presahuje zásady obehového hospodárstva a venuje sa otázkam životného prostredia a sociálnym vplyvom a vplyvom na ľudské práva; zdôrazňuje preto, že by sa EÚ mala zamerať na udržateľnú výrobu potravín a odolné poľnohospodárske postupy, ktoré zvyšujú produktivitu a produkciu; uznáva osobitné potreby žien – poľnohospodárok v súvislosti s potravinovou bezpečnosťou; |
| --- | --- |

86.

| 87. | zdôrazňuje, že je dôležité naďalej pracovať na zlepšovaní prístupu k vode, sanitácii a hygiene, čo sú prierezové záležitosti ovplyvňujúce plnenie iných cieľov v agende po roku 2015, a to aj v oblasti zdravia, vzdelania a rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

87.

| 88. | vyzýva EÚ, aby presadzovala celosvetové iniciatívy zamerané na riešenie výziev spojených s rýchlo postupujúcou urbanizáciou a na vytvorenie bezpečnejších, inkluzívnejších, odolnejších a udržateľných miest; v tomto kontexte víta nedávne prijatie novej mestskej agendy na Konferencii OSN o bývaní a udržateľnom rozvoji miest (Habitat III), ktorej cieľom je preveriť lepšie spôsoby plánovania, prípravy, financovania, rozvoja, spravovania a riadenia miest, s cieľom bojovať proti chudobe a hladu, zlepšovať zdravie a chrániť životné prostredie; |
| --- | --- |

88.

| 89. | požaduje väčšie úsilie EÚ o ochranu oceánov a morských zdrojov; víta v tomto kontexte nedávne iniciatívy Komisie zamerané na zlepšenie medzinárodnej správy oceánov v záujme presadzovania lepšieho riadenia a zmierňovania vplyvu zmeny klímy na moria a ekosystémy; |
| --- | --- |

89.

| 90. | zdôrazňuje význam riešenia väzieb so zvýšenou produktivitou udržateľného poľnohospodárstva a rybného hospodárstva, ktorá vedie k zníženiu strát a miery mrhania potravinami, transparentnému riadení prírodných zdrojov a prispôsobeniu sa zmene klímy; |
| --- | --- |

90.

Rozvojová politika EÚ

| 91. | opätovne zdôrazňuje komparatívne výhody, ktoré ponúka rozvojová činnosť EÚ a ktoré zahŕňajú jej prítomnosť v celosvetovom meradle, flexibilitu, ktorú ponúka škála jej nástrojov a metód uskutočňovania, jej úlohu v oblasti súdržnosti politík a koordinácie a záväzok v tomto smere, jej prístup založený na právach a demokracii, jej rozsah z hľadiska poskytovania kritického množstva grantov a jej trvalú podporu občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa komparatívne výhody EÚ premenili na cielené akcie v určitom počte oblastí politiky, okrem iného vrátane demokracie, dobrej správy vecí verejných a ľudských práv, celosvetových verejných statkov a problémov, obchodnej a regionálnej integrácie a riešenia základných príčin neistoty a nútenej migrácie; zdôrazňuje, že takáto koncentrácia sa bude musieť prispôsobiť potrebám a prioritám jednotlivých rozvojových krajín a regiónov v súlade so zásadami zodpovednosti a partnerstva; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pripomína čoraz väčšiu úlohu športu v oblasti rozvoja a mieru, ktorú zohráva prostredníctvom presadzovania tolerancie a kultúry vzájomného rešpektu, a aj to, ako šport prispieva k posilňovaniu postavenia žien a mladých ľudí, jednotlivcov aj komunít, ako aj k zdraviu, vzdelaniu a sociálnemu začleneniu; |
| --- | --- |

93.

| 94. | zdôrazňuje, že pre monitorovanie a prieskum spôsobu, akým EÚ a jej členské štáty uplatňujú program 2030 a konsenzus, je dôležitý kolektívny, komplexný, transparentný a včasný systém zaistenia zodpovednosti, podčiarkuje, že na zaručenie zodpovednosti a parlamentného dohľadu je aj naďalej potrebné ročné podávanie správ o pokroku v plnení všetkých záväzkov v oblasti rozvojovej politiky vrátane záväzkov týkajúcich sa účinnosti, súdržnosti politík v záujme rozvoja a oficiálnej rozvojovej pomoci; vyjadruje poľutovanie nad nedávnymi a očakávanými medzerami v podávaní správ; víta plán Komisie na vykonanie hodnotenia uplatňovania konsenzu v polovici trvania; |
| --- | --- |

94.

o

o o

| 95. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť. |
| --- | --- |

95.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1.

(2)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

(3)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14684-2016-INIT/sk/pdf

(4)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(5)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

(6)  https://unfccc.int/resource/docs/2015/cop21/eng/l09r01.pdf

(7)  https://www.worldhumanitariansummit.org/

(8)  https://habitat3.org/the-new-urban-agenda/

(9)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

(10)  Závery Rady, 15.5.2007.

(11)  Závery Rady, 19.5.2014.

(12)  Dokument Rady 10715/16.

(13)  Ú. v. EÚ C 280 E, 18.11.2006, s. 484.

(14)  Ú. v. EÚ C 33 E, 5.2.2013, s. 77.

(15)  Ú. v. EÚ C 468, 15.12.2016, s. 73.

(16)  Prijaté texty, P8_TA(2014)0059.

(17)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0196.

(18)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0265.

(19)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0137.

(20)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0224.

(21)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0246.

(22)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0437.

(23)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0299.

(24)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0437.

(25)  Uznesenie z 11. decembra 2013.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/78 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/78

---

P8_TA(2017)0027

Výročná správa o politike hospodárskej súťaže EÚ

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 k výročnej správe o politike hospodárskej súťaže EÚ (2016/2100(INI))

(2018/C 252/09)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na správu Komisie z 15. júna 2016 o politike hospodárskej súťaže za rok 2015 (COM(2016)0393) a na pracovný dokument útvarov Komisie zverejnený ako sprievodný dokument toho istého dňa (SWD(2016)0198), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 15. júna 2016 o politike hospodárskej súťaže za rok 2015 (COM(2016)0393) a na pracovný dokument útvarov Komisie zverejnený ako sprievodný dokument toho istého dňa (SWD(2016)0198),

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), najmä na jej články39, 42 a 101 až 109, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), najmä na jej články39, 42 a 101 až 109,

| — | so zreteľom na Protokol č. 26 o službách všeobecného záujmu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 26 o službách všeobecného záujmu,

| — | so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality,

| — | so zreteľom na všeobecný rámec pre posudzovanie udržateľnosti potravinových a poľnohospodárskych systémov (ďalej len „SAFA“), ktorý vypracovala Organizácia pre výživu a poľnohospodárstvo Organizácie Spojených národov (ďalej len „FAO“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na všeobecný rámec pre posudzovanie udržateľnosti potravinových a poľnohospodárskych systémov (ďalej len „SAFA“), ktorý vypracovala Organizácia pre výživu a poľnohospodárstvo Organizácie Spojených národov (ďalej len „FAO“),

| — | so zreteľom na príslušné pravidlá, usmernenia, uznesenia, oznámenia a dokumenty Komisie v oblasti hospodárskej súťaže, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na príslušné pravidlá, usmernenia, uznesenia, oznámenia a dokumenty Komisie v oblasti hospodárskej súťaže,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2016 o daňových rozhodnutiach a ďalších opatreniach podobného charakteru alebo účinku (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2016 o daňových rozhodnutiach a ďalších opatreniach podobného charakteru alebo účinku (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 23. júna 2016 o správe o pokroku Chorvátska za rok 2008 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. júna 2016 o správe o pokroku Chorvátska za rok 2008 (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2016 o sociálnom dampingu v Európskej únii (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2016 o sociálnom dampingu v Európskej únii (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o výročnej správe za rok 2014 o politike hospodárskej súťaže EÚ (4) a na svoje uznesenie z 10. marca 2015 o výročnej správe za rok 2013 o politike hospodárskej súťaže EÚ (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o výročnej správe za rok 2014 o politike hospodárskej súťaže EÚ (4) a na svoje uznesenie z 10. marca 2015 o výročnej správe za rok 2013 o politike hospodárskej súťaže EÚ (5),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Komisie zo 6. mája 2015 o začatí vyšetrovania elektronického obchodu podľa článku 17 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 (C(2015)3026), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Komisie zo 6. mája 2015 o začatí vyšetrovania elektronického obchodu podľa článku 17 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 (C(2015)3026),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. februára 2015 s názvom Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. februára 2015 s názvom Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy (COM(2015)0080),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/751 z 29. apríla 2015 o výmenných poplatkoch za platobné transakcie viazané na kartu (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/751 z 29. apríla 2015 o výmenných poplatkoch za platobné transakcie viazané na kartu (6),

| — | so zreteľom na nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (7) (všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách (ďalej len „GBER“)), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (7) (všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách (ďalej len „GBER“)),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (8),

| — | so zreteľom na bielu knihu z 9. júla 2014 s názvom Smerom k účinnejšej kontrole koncentrácií v EÚ (COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na bielu knihu z 9. júla 2014 s názvom Smerom k účinnejšej kontrole koncentrácií v EÚ (COM(2014)0449),

| — | so zreteľom na odpovede Komisie na otázky na písomné zodpovedanie od poslancov Európskeho parlamentu E-000344/2016, E-002666/2016 a E-002112/2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odpovede Komisie na otázky na písomné zodpovedanie od poslancov Európskeho parlamentu E-000344/2016, E-002666/2016 a E-002112/2016,

| — | so zreteľom na uznesenie z 11. novembra 2015 o letectve (9), najmä na jeho odseky 6, 7 a 11 súvisiace s revíziou nariadenia (ES) č. 868/2004 v záujme spravodlivej hospodárskej súťaže vo vonkajších leteckých vzťahoch EÚ a posilnenia konkurenčnej pozície leteckého priemyslu v EÚ, účinnejšieho bránenia nekalej súťaži, zaistenia reciprocity a odstránenia nekalých praktík vrátane dotácií a štátnej pomoci poskytovanej všetkým leteckým spoločnostiam z niektorých tretích krajín, ktoré narúšajú trh, keďže finančná transparentnosť v ustanovení o spravodlivej hospodárskej súťaži je základným predpokladom na zaručenie rovnakých podmienok, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie z 11. novembra 2015 o letectve (9), najmä na jeho odseky 6, 7 a 11 súvisiace s revíziou nariadenia (ES) č. 868/2004 v záujme spravodlivej hospodárskej súťaže vo vonkajších leteckých vzťahoch EÚ a posilnenia konkurenčnej pozície leteckého priemyslu v EÚ, účinnejšieho bránenia nekalej súťaži, zaistenia reciprocity a odstránenia nekalých praktík vrátane dotácií a štátnej pomoci poskytovanej všetkým leteckým spoločnostiam z niektorých tretích krajín, ktoré narúšajú trh, keďže finančná transparentnosť v ustanovení o spravodlivej hospodárskej súťaži je základným predpokladom na zaručenie rovnakých podmienok,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (10) (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (10) (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov),

| — | so zreteľom na nariadenie Komisie (EÚ) č. 1218/2010 zo 14. decembra 2010 o uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na niektoré kategórie dohôd o špecializácii (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Komisie (EÚ) č. 1218/2010 zo 14. decembra 2010 o uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na niektoré kategórie dohôd o špecializácii (11),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre dopravu a cestovný ruch a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A8-0001/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre dopravu a cestovný ruch a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A8-0001/2017),

| A. | keďže silná a účinná politika hospodárskej súťaže EÚ bola vždy základným kameňom vnútorného trhu, pretože podnecuje hospodársku efektívnosť a vytvára priaznivé prostredie pre rast, inovácie a technologický pokrok, a zároveň znižuje ceny; |
| --- | --- |

A.

keďže silná a účinná politika hospodárskej súťaže EÚ bola vždy základným kameňom vnútorného trhu, pretože podnecuje hospodársku efektívnosť a vytvára priaznivé prostredie pre rast, inovácie a technologický pokrok, a zároveň znižuje ceny;

| B. | keďže európska politika hospodárskej súťaže je dôležitým nástrojom na boj proti fragmentácii vnútorného trhu, a teda vytváranie a zachovávanie rovnakých podmienok pre podniky v celej EÚ; |
| --- | --- |

B.

keďže európska politika hospodárskej súťaže je dôležitým nástrojom na boj proti fragmentácii vnútorného trhu, a teda vytváranie a zachovávanie rovnakých podmienok pre podniky v celej EÚ;

| C. | keďže Európska únia pod vedením Komisie by mala podporovať kultúru hospodárskej súťaže v EÚ a na celom svete; |
| --- | --- |

C.

keďže Európska únia pod vedením Komisie by mala podporovať kultúru hospodárskej súťaže v EÚ a na celom svete;

| D. | keďže politika hospodárskej súťaže je svojou podstatou prostriedkom ochrany európskej demokracie a to tým, že zabraňuje nadmernej koncentrácii ekonomickej a finančnej moci v rukách niekoľko málo subjektov, ktorá by oslabila schopnosť politických orgánov Európy konať nezávisle od veľkých priemyselných a bankových skupín; |
| --- | --- |

D.

keďže politika hospodárskej súťaže je svojou podstatou prostriedkom ochrany európskej demokracie a to tým, že zabraňuje nadmernej koncentrácii ekonomickej a finančnej moci v rukách niekoľko málo subjektov, ktorá by oslabila schopnosť politických orgánov Európy konať nezávisle od veľkých priemyselných a bankových skupín;

| E. | keďže riadne uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže (vrátane anitrustových pravidiel) v súlade so sociálnym trhovým hospodárstvom by mali zabrániť nadmernej koncentrácii hospodárskej a finančnej moci v rukách niekoľko málo súkromných spoločností a podnecuje aktérov aj tým, že poskytuje stimuly na to, aby boli dynamickí, inovatívni a na trhoch sa odlíšili od konkurentov; |
| --- | --- |

E.

keďže riadne uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže (vrátane anitrustových pravidiel) v súlade so sociálnym trhovým hospodárstvom by mali zabrániť nadmernej koncentrácii hospodárskej a finančnej moci v rukách niekoľko málo súkromných spoločností a podnecuje aktérov aj tým, že poskytuje stimuly na to, aby boli dynamickí, inovatívni a na trhoch sa odlíšili od konkurentov;

| F. | keďže politika spravodlivej hospodárskej súťaže udržiava trhy efektívne a otvorené, čo vedie k nižším cenám, vzniku nových aktérov, lepšej kvalite výrobkov a služieb, väčšiemu výberu pre spotrebiteľov, a tiež podporuje výskum a inovácie, hospodársky rast a odolnejšie spoločnosti; |
| --- | --- |

F.

keďže politika spravodlivej hospodárskej súťaže udržiava trhy efektívne a otvorené, čo vedie k nižším cenám, vzniku nových aktérov, lepšej kvalite výrobkov a služieb, väčšiemu výberu pre spotrebiteľov, a tiež podporuje výskum a inovácie, hospodársky rast a odolnejšie spoločnosti;

| G. | keďže politika hospodárskej súťaže môže a mala by významnou mierou prispievať ku kľúčovým politickým prioritám, akými sú podpora inovácií, kvalitné pracovné miesta, boj proti zmenám klímy, udržateľný rast a udržateľný rozvoj, investície, efektívne využívanie zdrojov, ochrana spotrebiteľov a ľudského zdravia, a zároveň posilnenie jednotného trhu, najmä pokiaľ ide o jednotný digitálny trh a energetickú úniu; |
| --- | --- |

G.

keďže politika hospodárskej súťaže môže a mala by významnou mierou prispievať ku kľúčovým politickým prioritám, akými sú podpora inovácií, kvalitné pracovné miesta, boj proti zmenám klímy, udržateľný rast a udržateľný rozvoj, investície, efektívne využívanie zdrojov, ochrana spotrebiteľov a ľudského zdravia, a zároveň posilnenie jednotného trhu, najmä pokiaľ ide o jednotný digitálny trh a energetickú úniu;

| H. | keďže úspešná politika hospodárskej súťaže sa nesmie zamerať výhradne na znižovanie spotrebiteľských cien, ale že by súčasne mala mať neustále na zreteli inovačnú kapacitu a investičnú aktivitu európskeho priemyslu a osobitné podmienky hospodárskej súťaže malých a stredných podnikov; |
| --- | --- |

H.

keďže úspešná politika hospodárskej súťaže sa nesmie zamerať výhradne na znižovanie spotrebiteľských cien, ale že by súčasne mala mať neustále na zreteli inovačnú kapacitu a investičnú aktivitu európskeho priemyslu a osobitné podmienky hospodárskej súťaže malých a stredných podnikov;

| I. | keďže politika hospodárskej súťaže EÚ je definovaná aj takými hodnotami, ako je sociálna spravodlivosť, politická nezávislosť, transparentnosť a riadny proces; |
| --- | --- |

I.

keďže politika hospodárskej súťaže EÚ je definovaná aj takými hodnotami, ako je sociálna spravodlivosť, politická nezávislosť, transparentnosť a riadny proces;

| J. | keďže politika hospodárskej súťaže EÚ je úzko prepojená s inými hlavnými politikami EÚ, vrátane daňovej politiky a politík v oblastiach priemyslu a digitálnych technológií, koordinácia ktorých má za cieľ zabezpečenie dodržiavania základných zásad zakotvených v zmluvách, najmä transparentnosti a lojálnosti; |
| --- | --- |

J.

keďže politika hospodárskej súťaže EÚ je úzko prepojená s inými hlavnými politikami EÚ, vrátane daňovej politiky a politík v oblastiach priemyslu a digitálnych technológií, koordinácia ktorých má za cieľ zabezpečenie dodržiavania základných zásad zakotvených v zmluvách, najmä transparentnosti a lojálnosti;

| K. | keďže daňové úniky, daňové podvody a daňové raje stoja daňovníkov EÚ miliardy eur (podľa niektorých odhadov ide o sumu až 1 bilión eur) stratených príjmov ročne a narušujú hospodársku súťaž na jednotnom trhu medzi spoločnosťami, ktoré platia svoj spravodlivý podiel daní, a spoločnosťami, ktoré dane neplatia; |
| --- | --- |

K.

keďže daňové úniky, daňové podvody a daňové raje stoja daňovníkov EÚ miliardy eur (podľa niektorých odhadov ide o sumu až 1 bilión eur) stratených príjmov ročne a narušujú hospodársku súťaž na jednotnom trhu medzi spoločnosťami, ktoré platia svoj spravodlivý podiel daní, a spoločnosťami, ktoré dane neplatia;

| L. | keďže celosvetová spolupráca na presadzovaní hospodárskej súťaže pomáha zabrániť nesúladu v nápravných opatreniach a vo výsledkoch opatrení na presadzovanie práva a pomáha podnikom znižovať svoje náklady na zabezpečenie súladu s právnymi predpismi; |
| --- | --- |

L.

keďže celosvetová spolupráca na presadzovaní hospodárskej súťaže pomáha zabrániť nesúladu v nápravných opatreniach a vo výsledkoch opatrení na presadzovanie práva a pomáha podnikom znižovať svoje náklady na zabezpečenie súladu s právnymi predpismi;

| M. | keďže judikatúra Súdneho dvora Európskej únie a z rozhodovacia prax Komisie ponúkajú rozdielny výklad pojmu „hospodárska činnosť“ v závislosti od toho, či ide o pravidlá vnútorného trhu alebo o pravidlá hospodárskej súťaže; keďže tieto mätúce praktiky ešte viac komplikujú už beztak problematický pojem „hospodárska činnosť“; |
| --- | --- |

M.

keďže judikatúra Súdneho dvora Európskej únie a z rozhodovacia prax Komisie ponúkajú rozdielny výklad pojmu „hospodárska činnosť“ v závislosti od toho, či ide o pravidlá vnútorného trhu alebo o pravidlá hospodárskej súťaže; keďže tieto mätúce praktiky ešte viac komplikujú už beztak problematický pojem „hospodárska činnosť“;

| N. | keďže jasné, súdržné a uskutočniteľné regulačné prostredie usilujúce sa o prispôsobenie politiky hospodárskej súťaže špecifikám poľnohospodárstva môže prispieť k posilneniu postavenia poľnohospodárov v rámci potravinového dodávateľského reťazca tým, že bude riešiť nerovnomerné rozloženie síl medzi jednotlivými subjektmi, zvyšovať efektívnosť trhu a zabezpečovať právnu istotu a rovnaké podmienky na jednotnom trhu; |
| --- | --- |

N.

keďže jasné, súdržné a uskutočniteľné regulačné prostredie usilujúce sa o prispôsobenie politiky hospodárskej súťaže špecifikám poľnohospodárstva môže prispieť k posilneniu postavenia poľnohospodárov v rámci potravinového dodávateľského reťazca tým, že bude riešiť nerovnomerné rozloženie síl medzi jednotlivými subjektmi, zvyšovať efektívnosť trhu a zabezpečovať právnu istotu a rovnaké podmienky na jednotnom trhu;

| O. | keďže tvar, intenzitu a načasovanie hospodárskych rizík sa dá ťažko predvídať a je nevyhnutné, aby trhovo orientovaná spoločná poľnohospodárska politika (ďalej len „SPP“) v prípade vážnej nerovnováhy na trhu poskytovala poľnohospodárom podporu a umožnila dodatočné časovo obmedzené výnimky z pravidiel hospodárskej súťaže; keďže počas krízy v mliekarenskom odvetví sa Komisia rozhodla ako krajné opatrenie aktivovať článok 222 nariadenia o jednotnej spoločnej organizácii trhov s cieľom oslobodiť kolektívne plánovanie výroby mlieka uznanými zoskupeniami poľnohospodárov z uplatňovania práva hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

O.

keďže tvar, intenzitu a načasovanie hospodárskych rizík sa dá ťažko predvídať a je nevyhnutné, aby trhovo orientovaná spoločná poľnohospodárska politika (ďalej len „SPP“) v prípade vážnej nerovnováhy na trhu poskytovala poľnohospodárom podporu a umožnila dodatočné časovo obmedzené výnimky z pravidiel hospodárskej súťaže; keďže počas krízy v mliekarenskom odvetví sa Komisia rozhodla ako krajné opatrenie aktivovať článok 222 nariadenia o jednotnej spoločnej organizácii trhov s cieľom oslobodiť kolektívne plánovanie výroby mlieka uznanými zoskupeniami poľnohospodárov z uplatňovania práva hospodárskej súťaže;

| P. | keďže politika hospodárskej súťaže sama osebe nepostačuje na riešenie nekalých obchodných praktík v potravinovom dodávateľskom reťazci; |
| --- | --- |

P.

keďže politika hospodárskej súťaže sama osebe nepostačuje na riešenie nekalých obchodných praktík v potravinovom dodávateľskom reťazci;

| Q. | keďže z článku 102 ZFEÚ jasne vyplýva, že priame alebo nepriame vynucovanie neprimeraných obchodných praktík v iných sektoroch potravinového reťazca predstavuje porušenie tejto zmluvy; |
| --- | --- |

Q.

keďže z článku 102 ZFEÚ jasne vyplýva, že priame alebo nepriame vynucovanie neprimeraných obchodných praktík v iných sektoroch potravinového reťazca predstavuje porušenie tejto zmluvy;

| R. | keďže v záujme zlepšenia postavenia poľnohospodárov v potravinovom dodávateľskom reťazci bola zriadená osobitná skupina pre poľnohospodárske trhy, ktorá má preskúmať možnosti, pokiaľ ide o posilnenie ich postavenia, vrátane zákonných možností týkajúcich sa nadviazania zmluvných vzťahov a organizovania kolektívnych akcií poľnohospodárov; keďže v rámci prípadných budúcich diskusií a opatrení, ktoré sa majú prijať, sa musia vziať do úvahy závery tejto osobitnej skupiny; |
| --- | --- |

R.

keďže v záujme zlepšenia postavenia poľnohospodárov v potravinovom dodávateľskom reťazci bola zriadená osobitná skupina pre poľnohospodárske trhy, ktorá má preskúmať možnosti, pokiaľ ide o posilnenie ich postavenia, vrátane zákonných možností týkajúcich sa nadviazania zmluvných vzťahov a organizovania kolektívnych akcií poľnohospodárov; keďže v rámci prípadných budúcich diskusií a opatrení, ktoré sa majú prijať, sa musia vziať do úvahy závery tejto osobitnej skupiny;

| 1. | víta výročnú správu Komisie o politike hospodárskej súťaže, ktorá preukazuje, že vhodná politika hospodárskej súťaže EÚ môže pomôcť obnoviť dostatočnú úroveň investícií a inovácie vytvorením spravodlivého konkurenčného prostredia; víta zameranie správy na prínos politiky hospodárskej súťaže pri odstraňovaní prekážok a rušivých opatrení v oblasti štátnej pomoci v prospech vnútorného trhu; takisto opakuje, že budúcnosť Európy by mala byť založená na inovácii, sociálnom trhovom hospodárstve a efektívnom využívaní zdrojov, čo vytvára vysokú životnú úroveň pre všetkých občanov EÚ; |
| --- | --- |

1.

Integrácia jednotného trhu

| 2. | víta cieľ Komisie vytvárať nové príležitosti pre občanov a podniky a pripomína, že voľný pohyb tovaru, kapitálu, služieb a osôb predstavuje štyri slobody jednotného trhu, a že ich uplatňovanie je kľúčom k priblíženiu EÚ k jej občanom; zdôrazňuje, že bez účinnej politiky hospodárskej súťaže EÚ nemôže vnútorný trh dosiahnuť svoj plný potenciál; víta skutočnosť, že Komisia využíva rôzne nástroje, ktoré má k dispozícii, vrátane kontroly fúzií, boja proti zneužívaniu dominantného postavenia a praktikám narúšajúcim hospodársku súťaž, boja proti kartelom, kontroly štátnej pomoci, koordinácie s národnými a prípadne regionálnymi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže, ako aj sektorových prieskumov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zastáva názor, že účinná politika hospodárskej súťaže musí umožňovať konkrétne trhové podmienky vzťahujúce sa na malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“), mikropodniky a začínajúce podniky, a musia chrániť práva pracovníkov a zaručiť spravodlivé zdaňovanie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva členské štáty a inštitúcie EÚ, aby považovali za prioritu posilnenie jednotného trhu po brexite zabezpečením úplného dodržiavania právnych predpisov EÚ v oblasti hospodárskej súťaže a ďalším prehĺbením spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti daňových záležitostí; konštatuje tiež, že brexit by mohol negatívne ovplyvniť politiku hospodárskej súťaže EÚ; zdôrazňuje najmä riziko zdvojenia konaní, ktoré by zvýšilo administratívne náklady a spôsobilo omeškania vo vyšetrovacích postupoch; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripomína, že spravodlivá hospodárska súťaž v oblasti daní je nevyhnutná pre integritu vnútorného trhu EÚ, a preto by všetci účastníci trhu by mali platiť spravodlivý podiel daní, pričom dane sa musia platiť tam, kde vznikajú zisky; zdôrazňuje, že od odhalenia tzv. LuxLeaks EÚ s cieľom posilniť spravodlivú hospodársku súťaž na jednotnom trhu uznala, že potrebuje jednoduché a transparentné daňové politiky a reguláciu, a tiež uznala, že je potrebné, aby ukončili nekalú daňovú súťaž (vrátane poskytnutých nezákonných daňových výhod) zo strany členských štátov, čo predstavuje morálny hazard a vytvára dodatočné daňové zaťaženie čestných daňových poplatníkov a bráni rozvoju malých a stredných podnikov, a to aj vtedy, ak noví účastníci trhu a MSP pôsobiace iba v jednej krajine sú znevýhodnení v porovnaní s nadnárodnými spoločnosťami, ktoré môžu presúvať zisky alebo vykonávať iné formy agresívneho daňového plánovania prostredníctvom rôznych rozhodnutí a nástrojov, ku ktorým majú prístup len ony; zdôrazňuje, že je potrebné dôkladne vyšetriť všetky prípady, v ktorých je podozrenie, že cieľom je nezákonná daňová optimalizácia zo strany nadnárodných spoločností; súčasne víta hĺbkové vyšetrovania Komisie týkajúce sa praktík narúšajúcich hospodársku súťaž, ako sú selektívne daňové výhody, ktoré môžu zahŕňať systémy rozhodnutí o nadmernom zisku, a víta aj nedávne výsledky vyšetrovaní, ktoré preukazujú, že selektívne daňové výhody predstavujú nelegálnu štátnu pomoc v zmysle práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, že Komisia mala široký prístup k informáciám s cieľom začať viac vyšetrovaní podozrivých prípadov; vyzýva Komisiu, aby vypracovala jasné usmernenia o štátnej pomoci daňovej povahy, ktoré by sa týkali prípadov nekalej hospodárskej súťaže, a tiež, aby v plnej miere využila svoje právomoci v rámci právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže s cieľom pomôcť členským štátom účinne bojovať proti škodlivým daňovým praktikám; trvá na tom, že je potrebné, aby sa väčšie úsilie vynakladalo aj na boj proti agresívnym daňovým praktikám; zdôrazňuje, že informácie o daňových rozhodnutiach a dohodách o transferovom oceňovaní, ktoré sa vymieňajú medzi daňovými orgánmi členských štátov, majú mimoriadny význam; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že členské štáty odopierajú GR pre hospodársku súťaž členských štátov prístup k týmto informáciám; odporúča zvýšenú výmenu informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi a vyzýva členské štáty, aby zverejňovali informácie o svojich daňových rozhodnutiach, a navrhuje predložiť tieto informácie vo forme regionálneho členenia podľa potreby; domnieva sa, že rozhodnutia Komisie, ktorými sa stanovila jasná metodika výpočtu hodnoty a nenáležitej konkurenčnej výhody, ktoré požívajú spoločnosti, ktorých sa týkali nesprávne rozhodnutia, poskytujú vhodný právny základ pre ďalšiu konvergenciu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že korupcia vo verejnom obstarávaní významne negatívne ovplyvňuje európsku konkurencieschopnosť tým, že narúša trh; pripomína, že verejné obstarávanie je jednou z vládnych činností, ktoré sú najviac náchylné na korupciu; zdôrazňuje, že v niektorých členských štátoch verejné obstarávanie financované zo zdrojov EÚ so sebou prináša väčšie riziko korupcie ako obstarávanie financované z vnútroštátnych zdrojov; pripomína, že na obmedzenie hospodárskej súťaže na trhu sa vo veľkej miere používajú personalizované verejné súťaže; vyzýva Komisiu, aby pokračovala vo svojom úsilí zabraňovať zneužívaniu finančných prostriedkov EÚ a podporovať zodpovednosti v oblasti verejného obstarávania; naliehavo vyzýva na vytvorenie Európskej prokuratúry s potrebnými právomocami s cieľom lepšie vyšetrovať údajné trestné činy súvisiace s fondmi EÚ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že konania o štátnej pomoci samy o sebe nemôžu v členských štátoch zastaviť nekalú daňovú súťaž; odporúča preto zavedenie spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb (plný CCCTB), čo pomôže odstrániť deformácie hospodárskej súťaže a poskytnúť záruku, že žiaden zisk neopustí EÚ bez zdanenia, zverejnenie príslušných informácií o záväzných daňových rozhodnutiach, preskúmanie smernice o DPH s cieľom predísť podvodom a povinnosť veľkých medzinárodných spoločností, aby zverejňovali svoje obraty a zisky podľa jednotlivých krajín, a vyzýva členské štáty, aby zaviedli väčšiu transparentnosť vo svojich daňových postupoch a vzájomných požiadavkách na podávanie správ; pripomína nevyhnutnosť zavedenia balíka opatrení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, pravidiel upravujúcich výmenu informácií medzi krajinami EÚ, ako ja mechanizmu rýchlej reakcie na boj proti podvodom v oblasti DPH, s cieľom zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nazdáva sa, že spravodlivú hospodársku súťaž môže prekaziť daňové plánovanie; víta odporúčanie Komisie upraviť vymedzenie pojmu „stála prevádzkareň“ tak, aby spoločnosti nemohli umelo zabrániť tomu, aby mali zdaniteľnú prítomnosť v členských štátoch, v ktorých majú hospodársku činnosť; zdôrazňuje, že toto vymedzenie pojmu by sa malo tiež vzťahovať na osobitnú situáciu digitálneho odvetvia, v ktorom spoločnosti, ktoré sa zapájajú do úplne dematerializovaných digitálnych činností, možno považovať za spoločnosti so stálou prevádzkarňou v členskom štáte, ak majú v hospodárstve danej krajiny významnú digitálnu prítomnosť; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že v záujme boja proti fragmentácii jednotného trhu je potrebné presadzovať pravidlá jednotného trhu aj na úrovni členských štátov a riešiť ich porušenia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | požaduje zlepšenia jednotného kontaktného miesta založené na súčasných skúsenostiach zo zjednodušeného režimu jedného kontaktného miesta pre digitálne výrobky; konštatuje, že dokonca aj zjednodušený režim jednotného kontaktného miesta môže malým podnikom a mikropodnikom pomôcť čeliť výraznému zvýšeniu administratívnej záťaže; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje potrebu ďalej posilniť jednotný trh odstránením zostávajúcich bariér a prekážok; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripomína Komisii, že aby jednotný trh EÚ mohol fungovať bez problémov, je nevyhnutné umožniť vnútroštátnym a regionálnym orgánom zasahovať v situáciách, ktoré vyplývajú zo znevýhodnení spôsobených geografickou polohou, ktoré obmedzujú schopnosť trhu rozvíjať sa v hospodárskom aj sociálnom rozmere; |
| --- | --- |

12.

| 13. | trvá na tom, že je potrebné bojovať proti fiškálnemu a sociálnemu dumpingu, zneužívaniu daňového plánovania a daňovým únikom, aby sa zabezpečila spravodlivá hospodárska súťaž na jednotnom trhu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby dokončila realizáciu jednotného európskeho železničného priestoru, zabezpečila úplnú transparentnosť v tokoch peňazí medzi manažérmi infraštruktúry a železničnými podnikmi a overila, či každý členský štát má silný a nezávislý vnútroštátny regulačný orgán; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naliehavo vyzýva Radu, aby čo najskôr prijala potrebné opatrenia s cieľom prijať návrh Komisie o zosúladení spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb (CCCTB); |
| --- | --- |

15.

| 16. | zastáva názor, že keby tie štáty, ktoré ešte neprijali jednotnú menu, prijali euro, posilnilo by to voľnú hospodársku súťaž v rámci vnútorného trhu; |
| --- | --- |

16.

Jednotný digitálny trh

| 17. | víta stratégiu Komisie pre jednotný digitálny trh a zdôrazňuje kľúčovú úlohu politiky hospodárskej súťaže pri dokončení digitálneho vnútorného trhu; podporuje tiež úsilie Komisie zabezpečiť, aby sa politika hospodárskej súťaže EÚ plne uplatňovala na jednotný digitálny trh, keďže hospodárska súťaž nielenže prináša spotrebiteľom väčší výber, ale tiež poskytuje rovnaké podmienky a vyjadruje poľutovanie nad tým, že súčasný nedostatok európskeho digitálneho rámca zvýraznil zlyhanie v oblasti zosúladenia záujmov malých a veľkých poskytovateľov služieb; zdôrazňuje, že tradičné trhové modely politiky hospodárskej súťaže často nie sú dostatočne relevantné pre digitálny vnútorný trh; žiada, aby sa venovala väčšia pozornosť novým obchodným modelom, ktoré využívajú digitálne podniky; opakuje, že zjednotený digitálny trh by mohol vytvoriť státisíce nových pracovných miest a hospodárstvu EÚ ročne priniesť 415 miliárd EUR; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že aby stratégia v oblasti jednotného digitálneho trhu zostala vierohodná, by Komisia mala pozorne uzavrieť všetky ostatné otvorené vyšetrovania kartelov bez toho, aby bola ohrozená kvalita; žiada, aby sa konania urýchlil, aby sa výsledky dosiahli v čo najkratšom čase; víta preto dodatočné oznámenie o výhradách zaslané Komisiou, týkajúce sa služby porovnávania cien a oznámenie o výhradách v prípade systému Android; vyzýva Komisiu, aby s rozhodnosťou pokračovala v preskúmaní všetkých problémov, ktoré svojim vyšetrovaním zistí, a to aj vo všetkých ostatných oblastiach skresleného vyhľadávania (hotely, miestne vyhľadávanie, lety), aby sa zabezpečila rovnosť podmienok pre všetky subjekty na digitálnom trhu; žiada o vyšetrenie dominantných platforiem na rezerváciu hotelov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | víta odvetvové vyšetrovanie Komisie v oblasti elektronického obchodu, ktorého predbežné výsledky identifikovali určité obchodné praktiky v tomto sektore, ktoré by mohli obmedzovať hospodársku súťaž v online prostredí; víta aj záväzok Komisie smerom k európskemu jednotnému digitálnemu trhu a jej návrh týkajúci sa geografického blokovania a iných foriem diskriminácie z dôvodu štátnej príslušnosti a miesta pobytu zákazníkov; vyzýva Komisiu, aby prijala ambiciózne kroky na odstránenie nezákonných prekážok hospodárskej súťaže v on-line prostredí s cieľom zaistiť bezbariérové nakupovanie on-line pre spotrebiteľov EÚ, ktorí nakupujú od predajcov so sídlom v inom členskom štáte; domnieva sa teda, že sú potrebné cielené kroky na zlepšenie prístupu k tovarom a službám, najmä odstránením praktík neopodstatneného geografického blokovania a nespravodlivej cenovej diskriminácie na základe zemepisnej polohy, ktorých dôsledkom je často vytváranie monopolov a uchyľovanie sa k nezákonnému obsahu zo strany spotrebiteľov; vyzýva aj na označovanie stránok na úrovni EÚ, aby sa zaručila existencia a kvalita poskytovaných služieb alebo výrobkov s cieľom zabezpečiť ešte vyššiu úroveň spravodlivej hospodárskej súťaže a zároveň posilniť ochranu spotrebiteľa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | domnieva sa, že posilnenie účasti MSP by malo zohrávať kľúčovú úlohu v úsilí o podporu združeného jednotného digitálneho trhu a zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa vyhodnotil potenciálny vplyv každej iniciatívy, a najmä tých, ktoré sa zameriavajú na podporu elektronického obchodu a objasnenie statusu stálej prevádzky pre digitálny sektor, na schopnosť MSP využívať výhody jednotného digitálneho trhu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pripomína, že sieťová neutralita je mimoriadne dôležitá na zabezpečenie nediskriminácie medzi internetovými službami a hospodárskej súťaže v plnej miere („neutralita siete“ je zásada, podľa ktorej sa so všetkými internetovými prenosmi zaobchádza rovnako bez diskriminácie, obmedzenia alebo rušenia, nezávisle od odosielateľa, príjemcu, typu, obsahu, zariadenia, služby alebo aplikácie); |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje rastúci význam nových podnikov schopných fungovať v digitálnom prostredí, predovšetkým pokiaľ ide o internetové a mobilné aplikácie, popri existujúcich prevádzkovateľoch, čo otvorilo nové kanály, pomocou ktorých spotrebitelia môžu nájsť, porovnať a vybrať si tovary a služby v rámci jednotného trhu, v dôsledku čoho sa posilňuje postavenie spotrebiteľov, ktorí sa usilujú prijímať informované rozhodnutia na základe ich osobných potrieb a cieľov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že hospodárstvo spoločného využívania zdrojov ponúka spotrebiteľom v EÚ množstvo inovatívnych výrobkov a služieb; zdôrazňuje, že platformy hospodárstva spoločného využívania zdrojov priniesli myšlienku výzvy pre existujúcich etablovaných dominantných aktérov s cieľom vytvoriť konkurenčnejšie prostredie pre spotrebiteľov aj podniky; pripomína, že okrem zdaňovania, administratívneho rámca a bezpečnostných aspektov by Komisia mala preskúmať aj aspekty týkajúce sa hospodárskej súťaže a odstrániť prekážky vstupu na trh pre podniky s cieľom vytvoriť rovnaké podmienky pre všetkých; zdôrazňuje, že tento druh hospodárstva sa zaviedol už pred niekoľkými rokmi, a že z dôvodov právnej konzistentnosti by sa všetky nezrovnalosti mali riešiť na úrovni EÚ v súlade so zásadou subsidiarity; zdôrazňuje, že v súvislosti s jednotným digitálnym trhom treba zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov a osobných údajov; vyzýva Komisiu, aby vytvorila súbor nástrojov, ktorý je nevyhnutný, aby rozmanité formy a varianty hospodárstva spoločného využívania zdrojov mohli získať podporu na úrovni EÚ a aj v jednotlivých členských štátoch, využívali sa a získali dôveryhodnosť a dôveru, a uvedomuje si, že tento zhovievavý a podporný regulačný rámec nepovedie k narušeniu hospodárskej súťaže; vyzýva Komisiu, aby sa opäť zaoberala týmito obavami, aby sa výhody týchto obchodných modelov pre spoločnosť v daných právnych rámcoch stali realitou; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva Komisiu, aby uskutočnila rozsiahle preskúmanie účinnosti existujúcich nástrojov práva hospodárskej súťaže v digitálnom veku, a v prípade potreby ich ďalej rozvíjala; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že najmä v dynamickom sektore, akým je digitálne hospodárstvo, je absolútne nevyhnutné, aby sa konania vo veci hospodárskej súťaže uzatvárali rýchlo, aby zneužitie dominantného postavenia na trhu nemohlo viesť ku konsolidácii trhu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva Komisiu, aby zohľadňovala rastúcu konvergenciu na digitálnych trhoch porovnávaním porovnateľných služieb, ako napríklad služieb na zasielanie rýchlych správ s ekvivalentnými službami, ktoré poskytuje všeobecný telekomunikačný sektor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | víta, že Komisia vyšetruje niektoré praktiky narúšania hospodárskej súťaže, ktoré používajú viaceré spoločnosti, konkrétne najväčšie spoločnosti v oblasti internetu a telekomunikácií a iné mediálne spoločnosti, filmové štúdiá a televízni distribútori; vyzýva Komisiu, aby urýchlila všetky konania proti správaniu potláčajúcemu hospodársku súťaž, ktoré porušuje antitrustové pravidlá EÚ; |
| --- | --- |

27.

| 28. | víta rozhodnutie Komisie o vymáhaní štátnej pomoci v prípade spoločnosti Apple, ktoré predstavuje míľnik pri riešení otázky nelegálnej štátnej pomoci formou daňových výhod; poukazuje však na to, že EÚ musí mať prísnejšie právne predpisy upravujúce daňové rozhodnutia, ktoré zároveň zabezpečia účinný systém a postup vymáhania dlhu v prospech vlastných zdrojov rozpočtu EÚ; vyzýva Komisiu, aby napravila akékoľvek porušenie, s cieľom zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž na jednotnom trhu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva Komisiu, aby navrhla regulačnú stratégiu zohľadňujúcu konvergenciu technológií, a najmä zvýšenie počtu platforiem; pripomína, že sektorové predpisy ex ante preto musia vytvárať rovnováhu ochrany plurality, slobody prejavu, ochrany osobných údajov, ochrany samostatnosti spotrebiteľa a slobodnej voľby, a tiež rovnakej propagácie konkurenčných ponúk v Európe a konvergentných ponúk najlepších európskych podnikov v medzinárodnej hospodárskej súťaži; žiada o vyrovnanie nerovností v rovnováhe síl a odstránenie stavov závislosti medzi hospodárskymi subjektami s cieľom dosiahnuť spravodlivé rozdelenie hodnoty; |
| --- | --- |

29.

| 30. | víta väčšiu pozornosť venovanú sieťovým efektom a zhromažďovaniu údajov, ako aj analýze pri určovaní trhovej sily na digitálnych trhoch; zastáva názor, že údaje zohrávajú významnú úlohu v digitálnom hospodárstve, preto by sa mali brať do úvahy pri hodnotení pravidiel hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

30.

| 31. | domnieva sa, že hospodárska súťaž v odvetví internetového vyhľadávania a v telekomunikačnom odvetví má rozhodujúci význam nielen pri podnecovaní inovácií a investícií do sietí a do digitálneho hospodárstva, ale aj pri nabádaní k prijateľným cenám a vo výbere služieb pre spotrebiteľov; preto vyzýva Komisiu, aby v týchto odvetviach zachovala konkurenciu, a to aj pokiaľ ide o internetové služby a prideľovanie frekvenčných rozsahov; v tejto súvislosti víta zámer Komisie pri uplatňovaní usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci v oblasti širokopásmových sietí pozitívne zohľadňovať strategické ciele telekomunikačného balíka; víta rozhodnutie Komisie zastaviť fúziu poskytovateľov mobilných telefónnych služieb O2 a Three v Spojenom kráľovstve, ktoré bolo v prospech európskych spotrebiteľov; opätovne zdôrazňuje dôležitosť uplatňovania európskeho kódexu elektronickej komunikácie a posilňovanie prepojenosti v celej EÚ; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnieva sa, že zrušenie poplatkov za roaming v EÚ nepostačuje a že hovory v rámci EÚ musia byť regulované na takej istej úrovni ako miestne hovory; vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívny návrh, ktorý sa bude týkať regulácie hovorov v rámci EÚ; |
| --- | --- |

32.

| 33. | domnieva sa, že kroky vedúce k odstráneniu spotrebiteľských poplatkov za roaming v EÚ z dlhodobého hľadiska nie sú dostatočné, ak sa má jednotný trh ďalej prehlbovať, že treba vytvoriť stimuly na to, aby boli hovory v rámci EÚ na rovnakej úrovni ako miestne hovory, a to uľahčovaním investícií do plne európskych alebo spoločných sietí; vyzýva Komisiu, aby vykonala podrobné konzultácie s prevádzkovateľmi sietí a príslušnými zainteresovanými stranami o tom, ako znížiť poplatky za hovory v rámci EÚ na úroveň miestnych hovorov čo najefektívnejším spôsobom, ktorým sa zároveň podporujú investície a zabezpečia celosvetová konkurencieschopnosť a inovácie; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva Komisiu, aby využila svoje politické a finančné nástroje a podporovala výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi, aby sa posilnili investície do rôznych tradičných odvetví a MSP, ktoré zaostávajú za digitálnou priemyselnou revolúciou; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že Európska únia by mala podporovať všetky podniky (ako sú napríklad podniky s dominantným podielom na trhu, a tiež začínajúce podniky) v tom, aby inovovali; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Komisiu, aby preukázala rovnakú zásadovosť v priebehu prebiehajúceho vyšetrovania proti spoločnosti McDonald’s a v jeho výsledkoch; |
| --- | --- |

36.

Štátna pomoc

| 37. | víta reformu pravidiel štátnej pomoci, a navrhuje, aby sa Európskemu parlamentu posielala osobitná výročná správa; pripomína členským štátom, že cieľom bolo lepšie sa zamerať na opatrenia vedúce k dlhodobému trvalo udržateľnému hospodárskemu rastu, tvorbu kvalitných pracovných miest, ako aj sociálnu súdržnosť, pričom by sa súčasne zabezpečili rovnaké podmienky a slobodné fungovanie sociálneho trhového hospodárstva; zdôrazňuje, že členské štáty majú zvýšenú zodpovednosť pri poskytovaní pomoci bez predchádzajúceho oznámenia Komisii; zdôrazňuje, že Komisia by mala poskytnúť dostatočný právny základ v právnych predpisoch týkajúcich sa hospodárskej súťaže s cieľom podporiť cestovný ruch ako dôležitý hospodársky faktor v EÚ, a že financovanie verejnoprávnych organizácie cestovného ruchu by teda malo spadať pod výnimku podľa všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách; vyzýva Komisiu, aby preskúmala akékoľvek transakcie na poslednú chvíľu, ktoré uskutočňuje členský štát, bez ohľadu na politický tlak, ktorý sa následne uplatňuje; pripomína tiež Komisii, že je potrebné zabrániť tomu, aby niektoré vlády konali so zlým úmyslom tak, ako konajú pri mrhaní finančnými prostriedkami EÚ; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje, že štátne alebo regionálne stimuly patria medzi politické nástroje na zabezpečenie služieb nevyhnutných na podporu hospodárskych a sociálnych podmienok v izolovaných, odľahlých či okrajových regiónoch a na ostrovoch v Únii, ale treba tiež zohľadniť doterajšie skúsenosti a tieto zásahy by nemali byť v rozpore so zásadami jednotného trhu; zdôrazňuje, že prepojenosť okrajových ostrovných regiónov je tiež mimoriadne dôležitá a víta začlenenie sociálnej pomoci pre dopravu obyvateľov vzdialených regiónov do všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, v ktorom sa uznáva problém prepojenosti; žiada Komisiu, aby počas prebiehajúcej revízie nariadenia o skupinových výnimkách v plnej miere zohľadnila osobitosti najvzdialenejších európskych regiónov, ako je stanovené v článku 349 ZFEÚ, vzhľadom na to, že prepojenosť je životne dôležitá pre miestne MSP v najvzdialenejších regiónoch, a je tiež najmenej pravdepodobné, že ovplyvní hospodársku súťaž na vnútornom trhu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | víta oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc v rámci iniciatívy modernizácie štátnej pomoci; uznáva prínosy zjednodušených pravidiel, ktoré dávajú istotu verejným orgánom aj spoločnostiam; zároveň vyzýva Komisiu, aby dôkladnejšie kontrolovala zakázanú štátnu pomoc, ktorá má veľký negatívny vplyv na jednotný trh; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na významné zmeny judikatúry a praxe v oblasti presadzovania vytvorila dokument s usmerneniami týkajúcimi sa pojmu štátna pomoc, a to čo najskôr, aby sa zabezpečila právna istota a predvídateľnosť; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu, aby zaviedla plán postupu pre nižšiu, ale lepšie cielenú štátnu pomoc, ktorého cieľom bude umožnenie zníženia štátnej pomoci prostredníctvom zníženia daní, čo podporí nové podniky a spravodlivú hospodársku súťaž namiesto toho, aby sa podporovali staré štruktúry a etablované subjekty; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje, že pri využívaní štátnej pomoci s cieľom podporiť služby všeobecného záujmu je rozhodujúci prospech spotrebiteľov a občanov, nie prospech jednotlivých podnikov či verejných subjektov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva Komisiu, aby dôsledne monitorovala opätovné zoštátňovanie verejných služieb v členských štátoch EÚ a zabránila neoprávnenej štátnej pomoci poskytovanej vo forme kompenzácie za služby vo verejnom záujme; |
| --- | --- |

43.

| 44. | Vyzýva Komisiu, aby v rámci medzinárodných organizácií zameraných na hospodársku súťaž, ako napríklad Medzinárodná sieť pre hospodársku súťaž, presadzovala harmonizovanú definíciu štátnej pomoci; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje, že aby sa dosiahlo riadne fungovanie energetickej únie a aby sa predišlo nesúladu s pravidlami štátnej pomoci a zároveň zneužitiu fondov EÚ, musia sa všetky prípady štátnej pomoci a nezrovnalosti vo verejných obstarávaniach spojených s investíciami v oblasti životného prostredia a energetiky, ako napríklad kontroverzný projekt na zväčšenie jadrovej elektrárne Paks v Maďarsku, prísne monitorovať a podrobne preskúmať; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že tak, ako už Komisia po šiesty raz uviedla vo svojej výročnej správe o hospodárskej súťaži, dočasná štátna pomoc poskytovaná vo finančnom sektore bola považovaná za potrebnú na stabilizáciu svetového finančného systému, ale musí sa rýchlo obmedziť alebo čo najskôr úplne odstrániť a prešetriť; vyzýva Komisiu a Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA), aby zabezpečili jednotné uplatňovanie všetkých právnych predpisov v oblasti ochrany spotrebiteľa, ako napríklad smernice MiFID a smernice o distribúcii poistenia, v rámci jednotného trhu, a žiada Komisiu a ESMA o zabezpečenie toho, aby nedochádzalo k regulačnej arbitráži pri uplatňovaní týchto právnych predpisov; žiada Komisiu, aby zvážila možnosť podmieňovania štátnej pomoci bankám poskytovaním úverov malým a stredným podnikom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pripomína svoju pozíciu, pokiaľ ide o súčasné vyšetrovanie Komisie týkajúce sa odložených daňových aktív a odložených daňových pohľadávok/dobropisov (DTC) v prospech bankového sektoru vo viacerých členských štátoch; zastáva názor, že odložené daňové pohľadávky a odložené záväzky by mali byť so spätnou účinnosťou povolené v zmysle ustanovení o štátnej pomoci, ak sa viažu s konkrétnymi podmienkami týkajúcimi sa finančných cieľov pre reálnu ekonomiku; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia nepodnikla žiadne kroky proti prípadom zneužitia, ku ktorým došlo v rámci reštrukturalizácie súkromných bánk, vrátane prípadov, ktoré mali vplyv na malých vkladateľov a malých vlastníkov finančných nástrojov, ako napr. prioritných akcií, ktoré boli v mnohých prípadoch uvedené na trh bez toho, aby pritom boli plne dodržané právne predpisy EÚ; vyzýva Komisiu, aby sa zaoberala rozsiahlymi dôsledkami zavádzajúceho predaja finančných produktov, ktorých sa netýkala reštrukturalizácia bánk a ktorých sa dotkla hospodárska kríza; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripomína svoju požiadavku, aby Komisia preskúmala, či bankové odvetvie od začiatku krízy získalo implicitné dotácie a štátnu podporu prostredníctvom nekonvenčnej podpory likvidity; |
| --- | --- |

49.

| 50. | konštatuje, že Európsky dvor audítorov zistil chyby v oblasti štátnej pomoci pri približne pätine z kontrolovaných projektov, ktoré boli spolufinancované z programov súdržnosti a označené za dôležité v oblasti štátnej pomoci počas obdobia rokov 2010 – 2014 (12); konštatuje, že tretina týchto chýb bola ohodnotená ako také, ktoré majú finančný dosah, a že sa považujú za faktory, ktoré prispeli k chybovosti v oblasti politiky súdržnosti; domnieva sa preto, že existuje priestor na pokrok pri riešení problému nesúladu s pravidlami štátnej pomoci v rámci politiky súdržnosti; domnieva sa, že je mimoriadne potrebné zlepšiť poznatky o pravidlách štátnej pomoci v prijímajúcich krajinách, aby bolo možné vyhnúť sa chybám v dobrej viere, ako aj zlepšiť zaznamenávanie nezrovnalostí s cieľom získať lepší prehľad o tejto otázke; |
| --- | --- |

50.

| 51. | domnieva sa, že je potrebné lepšie pochopenie klasifikácie nezákonnej štátnej pomoci na miestnej a vnútroštátnej úrovni; víta nedávne rozhodnutia Komisie, v ktorých sa objasnilo, ktoré opatrenia verejnej podpory členských štátov sa môžu vykonať bez toho, aby Komisia posudzovala štátnu pomoc; považuje tieto rozhodnutia za užitočné pramene usmernení pre miestne a mestské projekty, ktorými sa znižuje administratívne zaťaženie a súčasne zvyšuje právna istota; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva Komisiu, aby preverila výklad príslušných ustanovení o hospodárskej súťaži v súvislosti so smernicou o systéme ochrany vkladov (DGSD) tak, aby sa včasné stabilizačné nástroje ustanovené zákonodarným orgánom EÚ mohli skutočne začať používať; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdôrazňuje význam vyšetrovania Komisie týkajúceho sa štátnej pomoci daňovej povahy, ktoré poskytujú potrebnú podporu pre európsku a medzinárodnú daňovú agendu, a to najmä v boji proti agresívnemu daňovému plánovaniu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva Komisiu, aby vyčlenila viac zdrojov na vyšetrovanie daňových rozhodnutí, ktoré vytvárajú znepokojenie, pokiaľ ide o štátnu pomoc, a aby pristupovala k takýmto vyšetrovaniam systematicky; berie na vedomie skutočnosť, že Komisia považuje neprehľadné daňové rozhodnutia udelené zo strany niektorých členských štátov niektorým nadnárodným spoločnostiam za protiprávnu štátnu pomoc z dôvodu, že nenarúšajú hospodársku súťaž na vnútornom trhu; víta aj zvýšenú informovanosť o vzájomnom prepojení medzi daňovými politikami a administratívnymi postupmi v oblasti zdaňovania na jednej strane a politikou hospodárskej súťaže na druhej strane; vyzýva Komisiu, aby uverejnila zhrnutie hlavných daňových rozhodnutí dohodnutých v predchádzajúcom roku na základe informácií obsiahnutých v bezpečnom centrálnom registri, zahŕňajúce prinajmenšom opis otázok riešených v daňovom rozhodnutí a opis kritérií použitých na určenie záväzného stanoviska k stanoveniu metódy ocenenia, pričom by sa určili aj členské štáty, ktoré najpravdepodobnejšie budú ovplyvnené; |
| --- | --- |

54.

Protimonopolné konanie týkajúce sa kartelov a kontroly koncentrácií

| 55. | víta úsilie Komisie vypracovať usmernenia k svojim postupom a priebežne hodnotiť právny rámec EÚ; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdôrazňuje význam rozbíjania kartelov v záujme európskych občanov a európskych podnikov, najmä MSP; nabáda Komisiu, aby v záujme zrýchlenia konaní zjednodušila administratívne postupy v tejto oblasti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | domnieva sa, že navrhované zlúčenie najväčších svetových spoločnosti v oblasti agrochémie a osív by viedlo k riziku rastu cien osív a menšieho výberu odrôd prispôsobených agroekologickým podmienkam; zdôrazňuje, že ak by sa toto zlúčenie uskutočnilo, 61 % svetového trhu s osivami a 65 % svetového trhu s pesticídmi by kontrolovali iba tri spoločnosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzýva Komisiu, aby posilnila svoju činnosť na celosvetovej úrovni s cieľom zabezpečiť, aby pravidlá hospodárskej súťaže v tretích krajinách neboli v rozpore s ustanoveniami EÚ na úkor európskych podnikov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | žiada Komisiu, aby zásadne a účinne presadzovala protimonopolné opatrenia vo všetkých prípadoch, v ktorých má dostatočné dôkazy o porušovaní predpisov; poukazuje na to, že politika hospodárskej súťaže umožňuje konkurentom, aby spolupracovali v oblasti inovácií bez toho, aby sa táto spolupráca zneužívala na protikonkurenčné účely; berie na vedomie päť rozhodnutí z minulého roka týkajúcich sa pokút v celkovej výške približne 365 miliónov EUR, ako sa to uvádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie pripojenom k správe o politike hospodárskej súťaže za rok 2015; |
| --- | --- |

59.

| 60. | domnieva sa, že platné ustanovenia pre pokuty za porušenie pravidiel by bolo možné doplniť o prísnejšie postihy zodpovedných subjektov; vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť doplňujúcich pokút pre kartely spojených s osobnými sankciami zameranými na osoby s rozhodovacími právomocami v spoločnostiach, ako aj individuálne sankcie pre tých zamestnancov, ktorí sú skutočne zodpovední za to, že ich spoločnosti porušili právo hospodárskej súťaže – Komisia by preto mala byť schopná v prípade potreby ukladať opatrenia, ako je napríklad zákaz činnosti pre riaditeľa alebo osobné peňažné sankcie; |
| --- | --- |

60.

| 61. | je presvedčený, že zvyšovanie pokút ako jediný antitrustový nástroj by mohlo byť príliš nešikovné; zdôrazňuje, že politika vysokých pokút by sa nemala používať ako alternatívny mechanizmus financovania rozpočtu; podporuje prístup „cukru a biča“ so sankciami, ktoré účinne odrádzajú (najmä tých, čo priestupky páchajú opakovane), a súčasne podporujú dodržiavanie predpisov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | konštatuje, že počet oznámených koncentrácií sa v roku 2015 podstatne zvýšil; preto žiada, aby sa príslušným útvarom (prostredníctvom vnútorných presunov zamestnancov) poskytli nevyhnutné zdroje, ktoré im umožnia, aby sa týmto stavom naďalej účinne zaoberali; |
| --- | --- |

62.

| 63. | víta, že Komisia nedávno začala konzultácie o určitých procesných a právnych aspektoch kontroly zlúčení podnikov v EÚ; v súvislosti s plánovanou reformou nariadenia o fúziách vyzýva Komisiu, aby starostlivo preskúmala, či sa súčasných postupoch posudzovania dostatočne zohľadňujú okolnosti týkajúce sa digitálnych trhov a internacionalizácie trhov; domnieva sa, že najmä v digitálnom hospodárstve treba kritériá posudzovania zlučovania spoločností prispôsobiť; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyjadruje rovnaké obavy v súvislosti so súčasnými rokovaniami týkajúcimi sa fúzie medzi spoločnosťami Bayer AG a Monsanto Company Inc.; upriamuje pozornosť na skutočnosť, že plánované zlúčenie by v prípade, ak bude povolené, vytvorilo možný európsky a globálny oligopol; zdôrazňuje, že toto zlúčenie by mohlo viesť k monopolnému postaveniu na trhoch s osivami a pesticídmi, ktoré sú dôležité pre poľnohospodársky sektor; žiada preto Komisiu, aby predložila ex ante posúdenie vplyvu tejto fúzie, a žiada tiež jasný prehľad, pokiaľ ide o časový plán Komisie; |
| --- | --- |

64.

| 65. | zastáva názor, že režim kontroly zlučovania podnikov v EÚ by mal ako kritérium zohľadňovať cenu, pretože z fúzií na digitálnych trhoch vyplýva, že prahové hodnoty obratu nie sú dostatočné; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívny návrh, ktorým sa stanoví rámec pre európsku koordináciu vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže v oblasti kontroly fúzií; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opätovne vyzýva Komisiu, aby dôsledne preverila, či členské štáty transponovali smernicu 2014/104/EÚ o škodách pri porušovaní antitrustových pravidiel; poukazuje na to, že uvedená smernica sa musí riadne transponovať do 27. decembra 2016; vyjadruje poľutovanie nad tým, že pokrok v transpozícii je zatiaľ pomalý a mnohé členské štáty ešte nepredložili návrhy právnych predpisov; vyzýva Komisiu ako strážkyňu zmlúv, aby pripomenula členským štátom ich povinnosti; |
| --- | --- |

67.

Odvetvové aspekty

| 68. | víta Rámcovú stratégiu odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy zverejnenú Komisiou a súhlasí s jej piatimi navzájom prepojenými politickými rozmermi; zdôrazňuje, že prijímanie rozhodnutí o energetickom mixe je vecou členských štátov; |
| --- | --- |

68.

| 69. | víta rôzne protimonopolné vyšetrovania, osobitne tie, ktoré sa týkajú Gazpromu a Bulgargazu, ktorých cieľom je zabezpečiť trhovú integráciu v energetickej únii; vyslovuje však poľutovanie nad praxou časti členských štátov kupovať plyn cez zahraničné spoločnosti, pretože ide o typický príklad obchádzania daňových povinností a činnosť, ktorá je v rozpore s riadnym fungovaním energetickej únie; takisto zdôrazňuje dôležitosť predchádzania tvorbe trhových štruktúr, ktoré by mohli narušiť účinnú hospodársku súťaž v odvetví energetiky; |
| --- | --- |

69.

| 70. | berie na vedomie úsilie Komisie podporovať trhovú integráciu obnoviteľných zdrojov energie, aby sa zabránilo narúšaniu hospodárskej súťaže; zdôrazňuje však právne záväzné záväzky prijaté členskými štátmi na konferencii o zmene klímy COP21, ktoré nemožno splniť bez konkrétnych (štátnych) opatrení na podporu a financovanie výroby a využívania energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | zdôrazňuje, že európska politika hospodárskej súťaže má veľký potenciál pri podpore vyšších noriem v environmentálnej a sociálnej oblasti; s poľutovaním konštatuje, že maďarská vláda stanovením vysokých daní a zabraňovaním zavádzaniu energeticky efektívnych a obnoviteľných energetických technológií narúšajú hospodársku súťaž v odvetví energie z obnoviteľných zdrojov; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov v Európe na dosiahnutie environmentálnych cieľov stanovených v desaťročnej stratégii rastu EÚ s názvom Európa 2020; žiada Komisiu, aby naďalej podporovala začleňovanie environmentálnych, sociálnych a pracovných požiadaviek do postupov verejného obstarávania; |
| --- | --- |

71.

| 72. | vyzýva Komisiu na prepracovanie nariadenia Komisie (EÚ) č. 267/2010, ktorým sa vylučujú určité dohody v sektore poisťovníctva, vzhľadom na to, že výmena informácií požadovaných na účely výpočtu rizika a spoločné krytie rizika zvyšujú právnu istotu a konkurencieschopnosť sektora, čím sa uľahčuje vstup na trh pre nové podniky, a teda zvyšuje možnosť voľby pre spotrebiteľov a zlepšujú hospodárske podmienky; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poukazuje na potrebu z pojmového a politického hľadiska rozlišovať medzi pravidlami hospodárskej súťaže a sociálnou politikou príslušného členského štátu; uznáva, že je každá vláda je povinná zasahovať s cieľom zabraňovať energetickej chudobe svojich občanov; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby znížili dane z energetických výrobkov a prijali účinné opatrenia na boj proti energetickej chudobe; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poukazuje na to, že energetická sieť je sieťová infraštruktúra, ktorá si vyžaduje osobitné zaobchádzanie, aby sa umožnila a podporila vlastná spotreba; |
| --- | --- |

75.

| 76. | konštatuje, že existujúce štátne monopoly, ako sú monopoly na hazardné hry, môže viesť k nekalým praktikám a praktikám narúšajúcim hospodársku súťaž; upozorňuje na riziko, že poskytnutím licencií bez ponukových konaní týkajúcich sa koncesií alebo prostredníctvom netransparentných a spochybniteľných ponukových konaní majú vlády členských štátov možnosť zvýhodniť určité podniky pred inými, a tým môžu vytvoriť prostredie s mimoriadne narušenou hospodárskou súťažou; vyzýva Komisiu, aby dôsledne monitorovala existujúce štátne monopoly a zákonnosť koncesných ponukových konaní s cieľom zabrániť akémukoľvek neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vyzýva Komisiu, aby navrhla zmeny nariadenia (ES) č. 261/2004 s cieľom zabezpečiť rovnakú ochranu pre cestujúcich leteckou dopravou na letoch z tretích krajín bez ohľadu na to, či dopravca pochádza z EÚ alebo z krajiny mimo EÚ; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pripomína, že v článku 42 ZFEÚ sa kladie osobitný dôraz na sektor poľnohospodárstva, pokiaľ ide o právo hospodárskej súťaže, čo sa potvrdilo počas poslednej reformy SPP, a to umožnením viacerých odchýlok a výnimiek z ustanovení článku 101 ZFEÚ; domnieva sa, že súčasná kríza v odvetví poľnohospodárstva zhoršuje už aj tak slabú pozíciu poľnohospodárov v rámci potravinového dodávateľského reťazca; |
| --- | --- |

78.

| 79. | domnieva sa, že kolektívne činnosti vykonávané organizáciami výrobcov a ich združeniami, ako je plánovanie výroby a rokovanie o predaji a prípadne aj o zmluvných podmienkach, sú nevyhnutné pre dosiahnutie cieľov SPP vymedzených v článku 39 ZFEÚ, a preto by sa na ne mala vzťahovať domnienka súladu s článkom 101 ZFEÚ; konštatuje, že súčasné výnimky nie sú využívané v plnom rozsahu, a že nejednoznačnosť týchto výnimiek, ťažkosti pri vykonávaní a nejednotné uplatňovanie zo strany vnútroštátnych orgánov pre hospodársku súťaž neposkytujú poľnohospodárom a ich organizáciám dostatočnú právnu istotu, čo im bráni v samoorganizácii a narúša dobré fungovanie vnútorného trhu; vyzýva preto Komisiu, aby zlepšila dostupné nástroje tým, že zabezpečí, aby politika hospodárskej súťaže lepšie zohľadňovala špecifiká poľnohospodárskeho sektora, a tiež tým, že náležite spresní rozsah pôsobnosti všeobecnej výnimky pre poľnohospodárstvo, osobitné pravidlá pre sektory mlieka a mliečnych výrobkov, olivového oleja, hovädzieho a teľacieho mäsa a plodín pestovaných na ornej pôde, ako aj individuálne výnimky podľa článku 101 ods. 3 ZFEÚ; |
| --- | --- |

79.

| 80. | vyzýva Komisiu, aby bojovala proti nekalým obchodným praktikám v potravinovom reťazci, ktoré bránia poľnohospodárov a spotrebiteľov, a prijímala záväzné regulačné opatrenia na úrovni EÚ proti týmto praktikám; vyzýva Komisiu a vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže, aby reagovali na znepokojenie, ktoré vyvolal kumulatívny vplyv jednak rýchlej koncentrácie distribúcie na vnútroštátnej úrovni a jednak rozvoja aliancií veľkých distribútorov na medzinárodnej aj európskej úrovni, po vzostupnej línii potravinového dodávateľského reťazca, ako aj u maloobchodných predajcov a spotrebiteľov; poznamenáva, že tento štrukturálny vývoj by mohol viesť k cenovej volatilite a ku znižujúcim sa príjmom poľnohospodárov a vzbudzuje obavy z možných strategických spojenectiev, obmedzenia hospodárskej súťaže a menšieho priestoru pre investície do inovácií v potravinovom dodávateľskom reťazci; |
| --- | --- |

80.

| 81. | zdôrazňuje, že politika hospodárskej súťaže chráni záujmy spotrebiteľov, ale neberie do úvahy záujmy poľnohospodárskych výrobcov; zdôrazňuje, že politika hospodárskej súťaže musí postaviť ochranu záujmov poľnohospodárskych výrobcov na tú istú úroveň ako ochranu záujmov spotrebiteľov tým, že zabezpečí spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže a prístupu na vnútorný trh v záujme podpory investícií, zamestnanosti, inovácií, životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov a vyváženého rozvoja vidieckych oblastí v EÚ; |
| --- | --- |

81.

| 82. | trvá na tom, že pojem „spravodlivá cena“ by nemala byť vnímaná ako najnižšia možná cena pre spotrebiteľa, ale že táto cena musí byť primeraná a musí umožniť spravodlivé odmeňovanie všetkých účastníkov v potravinovom dodávateľskom reťazci; |
| --- | --- |

82.

| 83. | vyzýva Komisiu, aby Európskemu parlamentu a Rade poskytla prehľad toho, ako poľnohospodári v jednotlivých členských štátoch využívajú existujúce výnimky z uplatňovania článku 225 nariadenia o jednotnej spoločnej organizácii trhov, a aby náležite objasnila rozsah týchto odchýlok, ako aj individuálne výnimky z pravidiel hospodárskej súťaže podľa článku 101 ods. 3 ZFEÚ; vyzýva Komisiu, aby objasnila najmä to, či dohody o udržateľnosti, ktoré boli uzavreté v rámci potravinového dodávateľského reťazca s cieľom uspokojiť spoločenský dopyt a ktorých opatrenia presahujú rámec zákonných požiadaviek, môžu byť oslobodené od uplatňovania práva hospodárskej súťaže, ak tieto dohody prispievajú k zlepšovaniu produkcie a podporujú inováciu a zároveň prinášajú prospech spotrebiteľom; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vyzýva Komisiu, aby zaujala extenzívny prístup pri určovaní „dominantného postavenia“ a zneužitia tohto postavenia zo strany jedného alebo viacerých poľnohospodárskych podnikov spojených horizontálnou dohodou, pričom zohľadní stupeň koncentrácie a obmedzenia plynúce z vyjednávacej sily vstupného, spracovateľského a maloobchodného odvetvia; |
| --- | --- |

84.

| 85. | domnieva sa, že na jednotnom poľnohospodárskom trhu treba ďalej rozvíjať pojem „relevantného trhu“, ktorý by sa mal analyzovať v prvom rade na úrovni EÚ, než sa prihliadne na nižšie úrovne, aby sa reštriktívnym rozčleňovaním oblastí činnosti poľnohospodárskych podnikov neohrozil cieľ koncentrácie poľnohospodárskej ponuky; |
| --- | --- |

85.

| 86. | domnieva sa, že poľnohospodárom vo všetkých výrobných odvetviach by sa malo zaručiť právo na kolektívne vyjednávanie vrátane práva na odsúhlasenie minimálnych cien; |
| --- | --- |

86.

| 87. | domnieva sa, že poľnohospodári by mali plne spolupracovať s organizáciami výrobcov vrátane družstiev, ich združení a medziodvetvových subjektov a využívať ich potenciál; vyzýva Komisiu, aby podporila právomoci a účinnosti takýchto kolektívnych svojpomocných nástrojov tým, že objasní a zjednoduší pravidlá, ktoré sa na ne vzťahujú, s cieľom posilniť ich rokovaciu pozíciu a ich konkurencieschopnosť a súčasne zachovať zásady stanovené v článku 39 ZFEÚ; |
| --- | --- |

87.

| 88. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že ustanovenia článku 222 nariadenia o jednotnej spoločnej organizácii trhov sa v čase závažnej trhovej nerovnováhy dokážu rýchlo aktivovať, a aby ďalej vyhodnocovala účinnosť tohto opatrenia v prípadoch, keď je použité na trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami, a mohla tak navrhnúť ďalšie dočasné úpravy práva hospodárskej súťaže a príslušných konaní, ktoré by platili v čase závažnej nerovnováhy na trhu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | víta v tejto súvislosti nedávne uverejnenie usmernení o uplatňovaní týchto osobitných pravidiel; domnieva sa však, že ich právny rozsah je príliš obmedzený a kritériá, ktoré sa majú dodržiavať, sú príliš prísne a v jednotlivých odvetviach príliš odlišné na to, aby mohli poľnohospodárom, ktorí by chceli tieto výnimky využívať, poskytnúť potrebnú právnu zrozumiteľnosť a istotu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | domnieva sa, že kategorizácia relevantného trhu nie je pre súčasnú situáciu v sektore olivového oleja vhodná, a preto navrhuje, aby bol spotrebiteľský trh s olivovým olejom považovaný za jednotný trh, čím by sa mohlo zlepšiť vykonávanie pravidiel článku 169 nariadenia o jednotnej spoločnej organizácii trhov; |
| --- | --- |

90.

| 91. | domnieva sa, že vzhľadom na rozdiely vo výrobe olivového oleja, ktoré sú spôsobené hlavne poveternostnými podmienkami, a v záujme zaručenia cieľov stanovených členmi organizácií výrobcov alebo združení organizácií výrobcov by sa mali zohľadniť prípady, keď sú organizácie výrobcov nútené nakupovať olivový olej od nečlenov, a malo by sa zároveň zabezpečiť, aby boli tieto len pridruženou činnosťou k uvádzaniu produktov vyrobených vlastnými členmi na trh; |
| --- | --- |

91.

| 92. | navrhuje rozšíriť rozsah pôsobnosti pravidiel článku 170 týkajúcich sa hovädzieho a teľacieho mäsa na odvetvie výkrmu dobytka, aby sa zabezpečilo lepšie vykonávanie; |
| --- | --- |

92.

| 93. | v súvislosti so zrušením kvót v odvetví cukru víta ponechanie zmluvného rámca (13) medzi pestovateľmi cukrovej repy, ich organizáciami a cukrovarníckymi podnikmi, ktorý im umožňuje rokovať o podmienkach zdieľania hodnôt v závislosti od vývoja na trhu s cukrom alebo inými surovinami; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že táto možnosť bude ponúknutá všetkým subjektom v tomto odvetví, aby sa tak mohli splniť ciele nariadenia o jednotnej spoločnej organizácii trhov, čím sa dosiahne spravodlivé vyváženie práv a povinností medzi cukrovarníckymi podnikmi a pestovateľmi cukrovej repy; |
| --- | --- |

93.

| 94. | vyzýva Komisiu, aby posúdila vplyv maloobchodníkov na firmy, ktoré vyrábajú svoje výrobky pod vlastnou značkou; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pripomína, že Európsky parlament podporuje (14) prijatie rámcových právnych predpisov na úrovni EÚ, ktoré by riešili nekalé obchodné praktiky v potravinovom dodávateľskom reťazci; zdôrazňuje, že tieto právne predpisy musia zabezpečiť, aby európski poľnohospodári a spotrebitelia mali možnosť využívať spravodlivé podmienky pri predaji a nákupe; |
| --- | --- |

95.

| 96. | domnieva sa, že na posilnenie sektoru mlieka a mliečnych výrobkov je nevyhnutné úplné a uspokojivé vykonanie balíka predpisov týkajúcich sa mlieka (15) a vyzýva Európsku komisiu, aby navrhla predĺženie platnosti balíka predpisov týkajúcich sa mlieka na obdobie po polovici roka 2020 a preskúmala možnosť rozšírenia jeho pravidiel na iné poľnohospodárske odvetvia; |
| --- | --- |

96.

| 97. | berie na vedomie závery štúdie s názvom Ekonomický vplyv moderného maloobchodu na výber a inovácie v potravinárskom odvetví EÚ Generálneho riaditeľstva pre hospodársku súťaž vrátane existencie negatívneho vzťahu, ktorý by mohol existovať medzi inováciami a prienikom výrobkov súkromných značiek na trh s potravinami; vyzýva Komisiu, aby predložila Európskemu parlamentu prehľad o rozsahu prebiehajúcich rokovaní, aby bolo možné určiť, či tento negatívny vzťah obmedzuje inovácie a rôznorodosť produktov, ktoré sú k dispozícii spotrebiteľom, a to, aký dlhodobý vplyv by to malo na dodávateľský reťazec a situáciu poľnohospodárov; |
| --- | --- |

97.

| 98. | opätovne zdôrazňuje potrebu postupne vypracovať rámec EÚ pre hospodársku súťaž, aby sa zahrnulo monitorovanie potravinového dodávateľského reťazca v Európe, ukazovatele rámca pre posudzovanie udržateľnosti potravinového a poľnohospodárskeho systému (SAFA) a Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) vrátane ukazovateľov uvedených v oddieloch Spravodlivé stanovovanie cien a transparentné zmluvy (S.2.1.1) a Práva dodávateľov (S.2.2.1); |
| --- | --- |

98.

| 99. | zdôrazňuje, že nadmerné zdaňovanie niektorého odvetvia by ľahko mohlo zničiť hospodársku súťaž a bolo by v rozpore so záujmami spotrebiteľov; |
| --- | --- |

99.

| 100. | vyzýva na ďalší rozvoj nástroja na monitorovanie cien potravín v Európe s cieľom zlepšiť odhaľovanie kríz v agropotravinárskom sektore, a to prostredníctvom lepších a viac rozčlenených údajov; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu zapojenia organizácií poľnohospodárov do vymedzovania a zhromažďovanie údajov; |
| --- | --- |

100.

| 101. | vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na citlivú finančnú situáciu poľnohospodárskych výrobcov v Európe a ich zásadnú úlohu v našej spoločnosti v plnom rozsahu zohľadnila vplyv možných deformácií trhu vyplývajúcich z obchodných dohôd s tretími krajinami týkajúcich sa na nich; domnieva sa, že Komisia by mala venovať osobitnú pozornosť dohodám s tými krajinami, ktoré majú podstatne menej poľnohospodárskych a zdravotných predpisov ako v EÚ; |
| --- | --- |

101.

| 102. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala povahu a podstatu narúšania hospodárskej súťaže na maloobchodnom trhu a zahrnula do preskúmania možný vplyv teritoriálnych obmedzení ponuky pre maloobchodníkov vzhľadom na to, že narušenia vedú k fragmentácii trhu a vytvárajú potenciál pre veľké supermarkety, aby mohli prevládnuť na trhu a skresliť hospodársku súťaž v rámci dodávateľských reťazcov; zdôrazňuje, že je dôležité, aby všetky zainteresované strany zverejňovali príslušné informácie; naliehavo žiada Komisiu, aby začala vyšetrovanie otázky udržiavania maloobchodných cien; |
| --- | --- |

102.

| 103. | domnieva sa, že Komisia by mala ďalej posilňovať prepojenia medzi politikou hospodárskej súťaže a dopravnou politikou; konštatuje, že v osobitnej správe Európskeho dvora audítorov č. 21/2014 sa uvádza, že okrem osobitných prípadov regionálnych letísk alebo letísk v odľahlých oblastiach by sa prepojenosť v Európe mala zakladať na ekonomickej udržateľnosti; vyjadruje poľutovanie nad tým, že investície do letísk vždy nepriniesli predpokladané výsledky; vyzýva preto Komisiu, aby určila úspešné a neúspešné projekty rozvoja letísk; vyzýva Komisiu, aby preskúmala nariadenie (ES) č. 868/2004 s cieľom posilniť konkurenčnú pozíciu leteckého priemyslu v EÚ, účinnejšie zabraňovať nekalej súťaži, zabezpečiť reciprocitu a odstrániť nekalé praktiky vrátane dotácií a štátnej pomoci poskytovanej všetkým leteckým spoločnostiam z určitých tretích krajín; vyzýva Komisiu, aby preskúmala, či niektoré postupy na základe existujúcich dvojstranných dohôd o leteckých službách uzavretých medzi členskými štátmi a krajinami, ktoré nepatria do EÚ, poškodzujú spravodlivú hospodársku súťaž medzi dopravcami a letiskami, a či sú v záujme európskych spotrebiteľov; takisto vyzýva Komisiu, aby účinne riešila praktiky narúšajúce hospodársku súťaž, ktoré môžu ohroziť schopnosť európskych spotrebiteľov používať rôzne online kanály vrátane metavyhľadávacie služby na porovnania a online cestovné kancelárie; |
| --- | --- |

103.

| 104. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preukázali väčšiu politickú vôľu na ďalšie prehlbovanie a posilňovanie jednotného trhu v oblasti dopravy a vytvárali rovnaké podmienky s cieľom zabezpečiť otvorenú a spravodlivú hospodársku súťaž medzi verejnými a súkromnými subjektmi v odvetví dopravy a v sektore pôšt a cestovného ruchu, pri rešpektovaní ostatných politík, cieľov a zásad EÚ vrátane sociálneho rozmeru, ktorý je dôležitý pre hladké fungovanie vnútorného trhu v doprave; |
| --- | --- |

104.

| 105. | zdôrazňuje význam prepojenia a dopravnej infraštruktúry pre zabezpečenie prežitia, hospodárskeho rozvoja a poskytovania verejných a súkromných služieb v regiónoch a vo vzdialených oblastiach; |
| --- | --- |

105.

| 106. | verí preto, že sa dokončí globálna sieť TEN-T; |
| --- | --- |

106.

| 107. | zdôrazňuje, že potreba zaručenia účinnejšej ochrany práv pracovníkov pred zneužívaním by nemala byť zámienkou na obmedzenie voľnej hospodárskej súťaže medzi subjektmi z rôznych členských štátov; vyzýva Komisiu, aby pri navrhovaní právnych predpisov, ktoré budú mať významný vplyv na fungovanie jednotného trhu s dopravou, rešpektovala zásady proporcionality a subsidiarity; |
| --- | --- |

107.

| 108. | berie na vedomie výzvy, s ktorými sa stretávajú prevádzkovatelia poštových služieb v dôsledku vytvorenia jednotného digitálneho trhu; zdôrazňuje, že úspech tohto ambiciózneho projektu, najmä v oblasti elektronického obchodu, závisí vo veľkej miere od formy trhu s balíkovými zásielkovými službami; zdôrazňuje, že treba zaručiť spravodlivú cezhraničnú hospodársku súťaž a rovnaké podmienky pre súkromné subjekty a verejných prevádzkovateľov poskytujúcich komerčné služby; |
| --- | --- |

108.

| 109. | zdôrazňuje, že politika hospodárskej súťaže by mala dodržiavať sociálne práva všetkých prevádzkovateľov v príslušných odvetviach; |
| --- | --- |

109.

| 110. | zdôrazňuje skutočnosť, že členské štáty často nevykonávajú dostatočne právne predpisy EÚ v oblasti dopravy a nedodržiavajú zásady zakotvené v zmluvách, najmä ak ústredná vláda pristupuje k doprave ako k monopolu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby riadne vykonávali a presadzovali súčasné právne predpisy EÚ, ktoré sú kľúčom k riadnemu fungovaniu vnútorného trhu, s cieľom zabezpečiť dodatočný prínos pre podniky, priemysel, spotrebiteľov, sociálne podmienky pracovníkov a životné prostredie; |
| --- | --- |

110.

| 111. | zdôrazňuje, že je dôležité odstrániť fyzické, technické a regulačné prekážky medzi členskými štátmi, aby sa zabránilo roztrieštenosti jednotného trhu a uľahčila cezhraničná mobilita a územná spolupráca, čím sa stimuluje hospodárska súťaž; |
| --- | --- |

111.

| 112. | upriamuje pozornosť Komisie na nepriame prekážky hospodárskej súťaže, ktoré vyplývajú z rozdielov v pravidlách pre zdaňovanie, bezpečnosť, čas vedenia vozidla a odpočinku, typové označovanie a právach cestujúcich; |
| --- | --- |

112.

| 113. | víta pokrok v oblasti digitálnych technológií v doprave a cestovnom ruchu, ktoré podporujú hospodársku súťaž, tvorbu pracovných miest, uľahčujú prístup MSP na väčšie trhy a prinášajú hmatateľné výhody pre spotrebiteľov; poukazuje na to, že digitalizácia a vítaný rozvoj kolaboratívnej ekonomiky prinesú významné zmeny v prevádzkových prostrediach odvetví a že v záujme využitia výhod procesu digitalizácie je potrebné zaviesť vhodný a jasný právny rámec; |
| --- | --- |

113.

| 114. | zdôrazňuje, že subjekty, ktoré pôsobia na základe nových hospodárskych modelov pozitívne ovplyvňujú trh dopravy a cestovného ruchu v EÚ, najmä tým, že zvyšujú dostupnosť služieb a zlepšujú ich kvalitu; |
| --- | --- |

114.

| 115. | víta zámer Komisie rokovať o vonkajších dohodách v oblasti leteckej dopravy s viacerými kľúčovými krajinami a regiónmi vo svete; domnieva sa, že týmto sa nielen zlepší prístup na trh, ale vzniknú aj nové obchodné príležitosti pre celosvetovo najlepšie európske odvetvie letectva, vytvoria sa kvalitné pracovné miesta, zachovajú sa prísne normy bezpečnosti, zohľadnia sa práva pracovníkov v tomto odvetví a prinesie to výhody pre spotrebiteľov; zdôrazňuje, že Európsky parlament musí zohrávať dôležitú úlohu v rámci týchto rokovaní; |
| --- | --- |

115.

| 116. | vyzýva Komisiu, aby do rokovaní o týchto vonkajších dohodách o leteckej doprave zahrnula ustanovenie o spravodlivej hospodárskej súťaži s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky; |
| --- | --- |

116.

| 117. | domnieva sa, že so zreteľom na prístavné služby treba pre verejné prístavy v Európe vytvoriť čoraz otvorenejší, konkurencieschopnejší a transparentnejší regulačný rámec a zároveň vytvárať ďalšie pracovné príležitosti; |
| --- | --- |

117.

| 118. | je presvedčený, že intenzívnejšia hospodárska súťaž vyplývajúca z postupného otvárania sa trhu EÚ s cestnou nákladnou dopravou môže priniesť spotrebiteľom výhody, no dôrazne odsudzuje skutočnosť, že určité opatrenia uplatňované niektorými členskými štátmi narúšajú integritu jednotného trhu v tejto oblasti; podporuje postoj Komisie v boji proti takýmto opatreniam; |
| --- | --- |

118.

| 119. | verí, že toto otvorenie trhu nákladnej cestnej dopravy nebude ďalšou príčinou sociálneho dampingu a okrem toho vyjadruje poľutovanie nad javom „schránkových spoločností“; |
| --- | --- |

119.

| 120. | vyjadruje ďalej poľutovanie nad tým, že v politikách EÚ sa nevenuje náležitá pozornosť ľahkým úžitkovým vozidlám, a to napriek skutočnosti, že sa čoraz častejšie používajú na obchádzanie správneho uplatňovania právnych predpisov o zamestnanosti, bezpečnosti a ochrane životného prostredia; |
| --- | --- |

120.

| 121. | vyzýva Komisiu, aby pozorne sledovala oligopolné tendencie cenového dumpingu najmä v odvetví leteckej dopravy a v odvetví diaľkovej/linkovej autobusovej dopravy, a trvá na správnom uplatňovaní práva EÚ a spravodlivých konkurenčných podmienkach medzi jednotlivými druhmi dopravy; |
| --- | --- |

121.

| 122. | požaduje urýchlené uzavretie rokovaní o štvrtom železničnom balíku a vyjadruje presvedčenie, že by to malo ešte viac otvoriť osobnú železničnú dopravu hospodárskej súťaži a zlepšiť efektívnosť sektora železničnej dopravy pri súčasnom zabezpečení kvality a zachovaní záväzkov služieb vo verejnom záujme; |
| --- | --- |

122.

| 123. | víta prijatie technického piliera štvrtého železničného balíka a je presvedčený, že sa tým posilní bezpečnosť železníc a zároveň odstránia technické prekážky hospodárskej súťaže prostredníctvom interoperability; |
| --- | --- |

123.

| 124. | zdôrazňuje význam cestovného ruchu ako dôležitej hnacej sily hospodárskeho rastu a vytvárania pracovných miest a vyzýva Komisiu, aby zaujala aktívny prístup k podpore konkurencieschopnosti odvetvia európskeho cestovného ruchu a k vytváraniu priaznivého prostredia pre rast a rozvoj; |
| --- | --- |

124.

| 125. | zdôrazňuje, že poštové služby, a najmä cezhraničné doručovanie balíkov majú zásadný význam pre rozvoj elektronického obchodu v rámci EÚ; víta protimonopolné vyšetrovanie Komisie v odvetví elektronického obchodu a nabáda ju, aby naďalej monitorovala vývoj trhu v oblasti doručovania balíkov a poštových služieb; |
| --- | --- |

125.

| 126. | zdôrazňuje, že treba financovať udržateľné, dostupné, bezpečné dopravné projekty, ktoré by mohli pomôcť zlepšiť fungovanie celého európskeho dopravného systému; |
| --- | --- |

126.

| 127. | žiada, aby sa finančné prostriedky EÚ, ako napríklad Nástroj na prepájanie Európy (NPE), Kohézny fond, Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) a program Horizont 2020, používali na rozvoj európskej dopravnej infraštruktúry a zvyšovanie kvantity a kvality služieb; |
| --- | --- |

127.

| 128. | vyzýva členské štáty, aby venovali dostatočnú pozornosť ukončovaniu cezhraničných projektov v oblasti infraštruktúry, a koordinovali svoje najdôležitejšie dopravné plány so susednými členskými štátmi; |
| --- | --- |

128.

| 129. | považuje za dôležité, aby sa v plnej miere využívali inovatívne finančné nástroje, ako je napríklad Európsky fond pre strategické investície, ktoré sú vhodné na financovanie projektov odvetvia dopravy s cieľom podporiť rast a konkurencieschopnosť; zdôrazňuje však, že zdroje vyčlenené na záručný fond EFSI nemôžu byť na úkor NPE a programu Horizont 2020, ktoré sú dôležitými nástrojmi na rozvoj spoločného trhu v odvetví dopravy; |
| --- | --- |

129.

| 130. | zdôrazňuje, že úplné otvorenie trhu železničnej dopravy by mohlo priniesť množstvo výhod pre prevádzkovateľov aj cestujúcich zo všetkých členských štátov; konštatuje však, že v tomto procese treba zohľadňovať rozdielne stupne rozvoja železničnej infraštruktúry v členských štátoch; zdôrazňuje potrebu zachovať v budúcom viacročnom finančnom rámci súčasnú úroveň investícií na vyrovnávanie rozdielov v železničnej infraštruktúre; |
| --- | --- |

130.

| 131. | zdôrazňuje, že potreba zaručenia účinnejšej ochrany práv pracovníkov pred zneužívaním by nemala byť zámienkou na obmedzenie voľnej hospodárskej súťaže medzi subjektmi z rôznych členských štátov; vyzýva Komisiu, aby pri navrhovaní právnych predpisov, ktoré budú mať významný vplyv na fungovanie jednotného trhu s dopravou, rešpektovala zásady proporcionality a subsidiarity; |
| --- | --- |

131.

| 132. | vyzýva Komisiu, aby poskytla analytické metódy na vymedzenie nových relevantných trhov, na ktorých sa rozvíja digitalizácia hospodárstva, a najmä fenomén konvergencie technológií a komerčné používanie osobných údajov vo veľkom rozsahu; |
| --- | --- |

132.

| 133. | vyzýva členské štáty, aby s cieľom zabezpečiť skutočnú hospodársku súťaž medzi európskymi podnikmi v oblasti cestnej dopravy prestali udeľovať akékoľvek koncesie na cesty v okolí mestských oblastí, čo má za následok platbu mýta; |
| --- | --- |

133.

| 134. | žiada Komisiu, aby preskúmala údajné prípady podvodov v oblasti DPH v odvetví bravčového mäsa; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia ešte nezačala vyšetrovanie v tejto veci, a to napriek sťažnostiam, ktoré dostala od združení poľnohospodárov; |
| --- | --- |

134.

| 135. | zastáva názor, že pri bežných a vkladových účtoch by nemali vznikať poplatky pre používateľov, pokiaľ nie sú viazané na osobitné služby; |
| --- | --- |

135.

| 136. | opakuje svoje znepokojenie (vyjadrené v uznesení z 11. júna 2013 o sociálnom bývaní v Európskej únii (16)) nad prísnym vymedzením sociálneho bývania, ktoré stanovila Komisia v oblasti politiky hospodárskej súťaže; vyzýva Komisiu, aby objasnila toto vymedzenie na základe výmeny najlepších postupov a skúseností medzi členskými štátmi, berúc do úvahy skutočnosť, že sociálne bývanie je v rôznych členských štátoch, regiónoch a miestnych spoločenstvách koncipované a riadené rôznymi spôsobmi; |
| --- | --- |

136.

| 137. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia nedokázala rýchlo a rozhodne reagovať na pokusy niektorých členských štátov obmedziť slobodnú hospodársku súťaž v odvetví dopravy; žiada, aby sa táto prax zrušila a aby sa prijali všetkých dostupné opatrenia na zabezpečenie rovnakého prístupu na jednotný trh za rovnakých podmienok pre subjekty pôsobiace v tomto odvetví zo všetkých členských štátov; |
| --- | --- |

137.

| 138. | domnieva sa, že je dôležité zaručiť hospodársku súťaž na vnútornom európskom trhu v oblasti finančných služieb vrátane poistenia, čo znamená, že sa bude chrániť možnosť cezhraničného nadobúdania; |
| --- | --- |

138.

| 139. | opätovne vyzýva Komisiu, aby zverejnila zistenia súčasných vyšetrovaní postupov hospodárskej súťaže v odvetviach dodávok potravín, energetiky, dopravy a médií; |
| --- | --- |

139.

| 140. | odmieta požiadavku, aby používatelia mali sídlo v členskom štáte, v ktorom má na účely poskytovania služieb sídlo finančná inštitúcia alebo poisťovňa, pretože to nezodpovedá cieľom vnútorného trhu v oblasti retailových finančných služieb; |
| --- | --- |

140.

| 141. | žiada okamžité vyšetrenie znepokojenia v súvislosti s hospodárskou súťažou v rámci motoristického športového odvetvia formuly 1; |
| --- | --- |

141.

| 142. | vyzýva Komisiu, aby pri tvorbe a uplatňovaní politiky hospodárskej súťaže zohľadňovala skutočnosť, že mikropodniky a malé a stredné podniky predstavujú prevažnú väčšinu podnikov v EÚ; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu používateľsky priaznivých pravidiel hospodárskej súťaže pre menšie podniky, ktoré chcú v rámci jednotného trhu pôsobiť online a cezhranične; |
| --- | --- |

142.

| 143. | rovnako pripomína Komisii, že finančné inštitúcie naďalej rušia platnosť platobných kariet, ak sa ich držiteľ presťahuje do iného členského štátu, a žiada, aby boli prijaté opatrenia v tejto oblasti, okrem iného tým, že sa upovedomia vnútroštátne orgány; |
| --- | --- |

143.

| 144. | zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť prístup k liekom tak, že sa bude bojovať proti zneužívaniu farmaceutického priemyslu; konštatuje, že v zdravotníckych systémoch členských štátov je potrebné podporovať používanie generických liekov, ak sú k dispozícii; |
| --- | --- |

144.

| 145. | zdôrazňuje, že prístup k hotovosti prostredníctvom bankomatov predstavuje základnú verejnú službu, ktorá sa musí poskytnúť bez akýchkoľvek diskriminačných alebo nekalých praktík a bez praktík narúšajúcich hospodársku súťaž, a že sa teda nesmie spájať s nadmernými nákladmi; |
| --- | --- |

145.

| 146. | zdôrazňuje potrebu bojovať proti nekalým kolektívnym bojkotom, ktoré možno vymedziť ako situácie, v ktorých sa skupina konkurentov dohodne na vylúčení skutočného alebo potenciálneho konkurenta, pretože z ich podstaty vyplýva obmedzenie hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

146.

| 147. | vyjadruje znepokojenie nad škandálmi súvisiacimi s tzv. otáčavými dverami, ktoré ovplyvňujú orgány EÚ, a najmä nad prípadom bývalej komisárky pre hospodársku súťaž Neelie Kroesovej, ktorá bude nielen lobovať za spoločnosť Uber, ale tiež sa jej týkajú odhalenia kauzy Bahamas Leaks; |
| --- | --- |

147.

Zvýšenie efektívnosti národných orgánov členských štátov na ochranu hospodárskej súťaže v EÚ

| 148. | víta decentralizované presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže EÚ v Európe, ale domnieva sa, že účinnosť ochrany občanov a podnikov pred praktikami, ktoré sú v rozpore s hospodárskou súťažou, by nemala závisieť len od členského štátu, v ktorom sídlia; zastáva názor, že nariadenie o konaniach v prípadoch kartelov (nariadenie (ES) č. 1/2003) výrazne prispelo k vytvoreniu rovnakých podmienok pre podniky na celom vnútornom trhu; zdôrazňuje však, že ešte stále existujú rozdiely medzi vnútroštátnymi systémami a vnútroštátnymi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže, najmä pokiaľ ide o nezávislosť, stanovovania výšky pokút a programy zhovievavosti; zastáva názor, že ak sa má presadzovať kartelové právo EÚ a zaručovať právna istota spotrebiteľov a podnikov, sú nevyhnutne potrebné účinné a jednotné procesné ustanovenia; vyzýva orgány pre hospodársku súťaž v členských štátoch, aby v plnej miere využívali možnosti, ktoré ponúka európska spolupráca v rámci Európskej siete pre hospodársku súťaž (ESHS); |
| --- | --- |

148.

| 149. | preto považuje za zásadné, aby národné orgány na ochranu hospodárskej súťaže v EÚ mali prostriedky a nástroje, ktoré potrebujú na účinné presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže v EÚ, vrátane nástrojov na zisťovanie, riešenie a postihovanie porušení a programov zhovievavého posudzovania, ktoré budú rozhodujúce, ak majú spoločnosti vyjsť s pravdou von, pokiaľ ide o monopoly v Európe; |
| --- | --- |

149.

| 150. | opakuje, že nezávislosť národných orgánov na ochranu hospodárskej súťaže má prvoradý význam a že sem patrí aj zabezpečenie toho, aby mali zdroje, ktoré potrebujú na plnenie svojich úloh; |
| --- | --- |

150.

| 151. | v tejto súvislosti víta konzultačný postup spustený Komisiou, ktorý pravdepodobne povedie k legislatívnym návrhom týkajúcim sa posilnenia nástrojov presadzovania a sankčných nástrojov, ktoré majú k dispozícii národné orgány pre hospodársku súťaž, tzv. ESHS+; opätovne zdôrazňuje, že presadzovanie zo strany viacerých orgánov v tom istom alebo v súvisiacich prípadoch vytvára riziko prekrývania a potenciálne nekonzistentných opatrení, čo znižuje právnu istotu a vytvára zbytočné náklady pre podniky; preto žiada Komisiu, aby predložila návrh proaktívnych opatrení EÚ, ktorými sa zabezpečí, že národné orgány na ochranu hospodárskej súťaže budú účinnejšími presadzovateľmi a budú konať jednotne a zosúladene, aby sa mohol využiť celý potenciál decentralizovaného systému presadzovania hospodárskej súťaže v EÚ; žiada úplné zapojenie Európskeho parlamentu v rámci spolurozhodovacieho postupu; |
| --- | --- |

151.

| 152. | zdôrazňuje, že medzinárodná spolupráca medzi orgánmi pre hospodársku súťaž je v globalizovanom svete nevyhnutne potrebná; podporuje preto aktívnu účasť Komisie a vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže v medzinárodnej sieti pre hospodársku súťaž; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti uzatvorenia dohôd o hospodárskej súťaži, ktorý sa uľahčí výmena informácií medzi vyšetrujúcimi orgánmi, s viacerými tretími krajinami; zdôrazňuje, že v tomto ohľade môžu slúžiť ako model budúcich dohôd tohto druhu dohody o hospodárskej súťaži nedávno uzatvorené so Švajčiarskom a s Kanadou; domnieva sa tiež, že medzinárodné obchodné a investičné dohody by mali obsahovať rozsiahlu časť venovanú hospodárskej súťaži; |
| --- | --- |

152.

| 153. | vyzýva Komisiu, aby bez toho, aby bola ohrozená nezávislosť vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže, posúdila rôzne úrovne vnútroštátnych sankcií za porušenia v členských štátoch a posúdila možnosť a vhodnosť zmiernenia týchto rozdielov; |
| --- | --- |

153.

| 154. | považuje za zásadne dôležité, aby Komisia naďalej presadzovala lepšiu spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže v EÚ; |
| --- | --- |

154.

| 155. | zdôrazňuje, že nezávislosť GR pre hospodársku súťaž je nanajvýš dôležitá na to, aby sa úspešne dosiahli jeho ciele; opakovane žiada o prísne členenie oddelení, ktoré vypracúvajú usmernenia a tých, ktoré sú zodpovedné za uplatňovanie týchto usmernení; žiada Komisiu, aby vyčlenila dostatočné finančné prostriedky a ľudské zdroje pre GR pre hospodársku súťaž; žiada, aby Komisia pri vyšetrovaní podnikov v oblasti špičkových technológií zabezpečila dostatok technicky kvalifikovaných inžinierov; naliehavo žiada Komisiu, aby etické pravidlá pre tím hlavného ekonóma GR pre hospodársku súťaž zosúladila s postupmi pre ostatných úradníkov Komisie; |
| --- | --- |

155.

Demokratické posilnenie politiky hospodárskej súťaže

| 156. | víta úsilie komisárky Vestagerovej, súčasnej komisárky zodpovednej za otázky hospodárskej súťaže, viesť pravidelný štruktúrovaný dialóg s Európskym parlamentom, a najmä s Výborom pre hospodárske a menové záležitosti a s pracovnou skupinou pre politiku hospodárskej súťaže; žiada Komisiu, aby predložila komplexnejšiu spätnú väzbu týkajúcu sa konkrétnych žiadostí predkladaných v rámci výročnej správy Európskeho parlamentu o hospodárskej súťaži; domnieva sa, že osobitný štruktúrovaný dialóg by mohol prispieť k dôkladnejšiemu procesu prijímania následných opatrení vyplývajúcich z príslušných výročných správ o hospodárskej súťaži; |
| --- | --- |

156.

| 157. | víta iniciatívy Komisie týkajúce sa verejných konzultácií pri uplatňovaní kontroly fúzií a vyzýva ju, aby výsledky prediskutovala s Európskym parlamentom; |
| --- | --- |

157.

| 158. | vyzýva na rozšírenie dialógu medzi európskymi inštitúciami a vnútroštátnymi orgánmi pre hospodársku súťaž, najmä s cieľom zahrnúť výmeny názorov s parlamentnými výbormi Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

158.

| 159. | opakuje svoju výzvu Komisii, aby začlenila usmernenia k metóde stanovovania pokút do záväzných právnych predpisov; |
| --- | --- |

159.

Medzinárodný rozmer politiky hospodárskej súťaže

| 160. | víta skutočnosť, že Komisia sa zaviazala k otvorenej a konštruktívnej výmene názorov o otázkach hospodárskej súťaže na celom svete; víta pokrok, ktorý sa dosiahol, pokiaľ ide o ustanovenia o hospodárskej súťaži v niektorých dohodách o voľnom obchode (DVO), ale zároveň nalieha na Komisiu, aby pokračovala v práci na začlenení ustanovení o hospodárskej súťaži a štátnej pomoci do rokovaní o všetkých dohodách o voľnom obchode; |
| --- | --- |

160.

| 161. | zdôrazňuje, že spravodlivá hospodárska súťaž v oblasti obchodu, služieb a investícií ma pozitívny vplyv na spoločensko-hospodársky rozvoj EÚ a jej obchodných partnerov; vyzýva Komisiu a Radu, aby urýchlene ukončili prácu na modernizácii nástrojov na obranu obchodu, ktoré sú potrebné na zaručovanie spravodlivej hospodárskej súťaže na trhu EÚ, a domnieva sa, že obchodné dohody by sa mali systematicky zaoberať problémami nekalých praktík zo strany tretích krajín; |
| --- | --- |

161.

| 162. | vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s obchodnými partnermi s cieľom zabezpečiť, aby ich trhy boli otvorenejšie pre spoločnosti z EÚ, najmä pokiaľ ide o oblasť energetiky, dopravy, telekomunikácií, verejného obstarávania a služieb vrátane služieb poskytovaných v rámci vykonávania regulovaných profesií; |
| --- | --- |

162.

| 163. | vyzýva Komisiu, aby zahrnula ambiciózne ustanovenia týkajúce sa hospodárskej súťaže do všetkých obchodných dohôd a aby efektívne monitorovala riadne vykonávanie týchto ustanovení stranami, pokiaľ ide o všetky pravidlá, vrátane ustanovení o štátnej pomoci a pokiaľ ide o všetkých hospodárskych aktérov vrátane štátnych podnikov; |
| --- | --- |

163.

| 164. | zdôrazňuje význam podpory rozvíjajúcich sa krajín pri ich snažení o podporu a praktické vykonávanie zásad hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

164.

| 165. | vyzýva Komisiu, aby podporila snahu o vytvorenie komplexnej, užívateľsky prístupnej databázy, ktorá by obsahovala ustanovenia o hospodárskej súťaži v dohodách o voľnom obchode, ktorú by mohol prevádzkovať sekretariát WTO; |
| --- | --- |

165.

| 166. | víta pokrok dosiahnutý na ministerskej konferencii WTO v Nairobi o znižovaní vývozných dotácií, ktorého cieľom je zaručiť nerušenú hospodársku súťaž na medzinárodných trhoch s poľnohospodárskymi výrobkami; v tejto súvislosti zdôrazňuje citlivosť poľnohospodárskeho odvetvia a potrebu prijať jasné a účinné opatrenia aj v rámci dohôd WTO, ktoré umožnia európskym výrobcom zachovať si konkurencieschopnosť na medzinárodných trhoch; |
| --- | --- |

166.

| 167. | opakovane konštatuje, že rovnaký prístup k prírodným zdrojom vrátane energetických zdrojov má zásadný vplyv na rovnocennú a spravodlivú hospodársku súťaž na celosvetovom trhu a vyzýva Komisiu, aby do obchodných dohôd zahrnula ustanovenia, ktorými sa zlepší prístup k takýmto zdrojom vrátane ustanovení o postupoch narúšajúcich hospodársku súťaž zo strany podnikov vo vlastníctve štátu a o nediskriminácii a tranzite; |
| --- | --- |

167.

| 168. | zdôrazňuje, že politika hospodárskej súťaže je dôležitou súčasťou vnútorného trhu, ako je ustanovené v zmluve; zdôrazňuje, že konkurencieschopný a plne fungujúci jednotný trh je potrebný na podporu udržateľného rastu, zamestnanosti a inovácie v EÚ a že snaha o zachovanie spravodlivej hospodárskej súťaže v celej EÚ je v záujme spotrebiteľov, začínajúcich podnikov a MSP; je presvedčený, že presadzovanie európskych právnych predpisov by nemalo byť oslabené využívaním projektu EU Pilot namiesto formálneho konania o porušení povinnosti a že sa treba snažiť o zachovanie hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

168.

| 169. | nabáda Komisiu, aby nesústredila svoje úsilie o spravodlivú hospodársku súťaž len na najsledovanejšie konania proti známym veľkým spoločnostiam; pripomína Komisii, že presadzovanie spravodlivej hospodárskej súťaže je dôležité aj pre MSP; |
| --- | --- |

169.

| 170. | vyzýva na posilnenie slobody výberu pre spotrebiteľov; domnieva sa, že právo na prenosnosť údajov zakotvené vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov predstavuje správny prístup k posilneniu práv spotrebiteľov aj hospodárskej súťaže; zdôrazňuje, že je potrebné preskúmať, ako je možné zabezpečiť interoperabilitu medzi digitálnymi sieťami na základe otvorených noriem a rozhraní; |
| --- | --- |

170.

| 171. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala a napravila situáciu maloobchodníkov, ktorí na základe práva hospodárskej súťaže môžu spolupracovať prostredníctvom kamenných obchodov, ale sú obvinení z nekalej hospodárskej súťaže, ak poskytujú spoločné ponuky v rámci elektronického obchodu; |
| --- | --- |

171.

| 172. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že sa pravidlá EÚ v oblasti verejného obstarávania sa vykonajú včas, najmä čo sa týka zavedenia elektronického obstarávania a nových ustanovení na podporu rozdeľovania zákaziek na časti, čo je zásadne dôležité pre podporu inovácií a hospodárskej súťaže a pre podporu MSP na trhoch s verejným obstarávaním; |
| --- | --- |

172.

| 173. | vyzýva Komisiu, aby zabránila tvorbe monopolov alebo uzatvorených hodnotových reťazcov prostredníctvom štandardizácie; domnieva sa, že by mal byť zavedený odvolací postup na preskúmanie noriem, ak môžu priniesť riziko vplyvu na konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

173.

| 174. | vyjadruje znepokojenie nad úrovňou koncentrácie v niektorých odvetviach, ako je chemický priemysel, vzhľadom na nedávne fúzie; žiada Komisiu, aby vysvetlila, akým spôsobom umožňuje vstup na trh, najmä začínajúcim podnikom; žiada Komisiu, aby preskúmala, či by sa trhová sila podniku vyplývajúca z informácií a údajov a spracovania týchto informácií a údajov, ako aj počet používateľov mali brať do úvahy ako skúšobné kritériá pri kontrole fúzií; vyzýva na zváženie, či by zlúčenie údajov a informácií, a to najmä o zákazníkoch, mohlo viesť k narušeniu hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

174.

| 175. | považuje hospodársku súťaž v telekomunikačnom odvetví za kľúčový prvok presadzovania inovácií a investícií do sietí, ako aj možnosti výberu služieb pre spotrebiteľov; považuje rýchle rozšírenie širokopásmového pripojenia za kľúčové pre dokončenie digitálneho jednotného trhu; v tejto súvislosti víta skutočnosť, že Komisia zváži strategické ciele týkajúce sa pripojenia, ako sú stanovené v telekomunikačnom balíku, pri uplatňovaní usmernení o štátnej pomoci v oblasti širokopásmového pripojenia; |
| --- | --- |

175.

| 176. | poukazuje na poslednú správu Európskeho dvora audítorov o nesúlade s pravidlami štátnej pomoci v rámci politiky súdržnosti, v ktorej zaznamenáva výraznú úroveň nesúladu a požaduje vykonanie viacerých odporúčaní; vyjadruje znepokojenie nad týmito zisteniami, pretože je to na úkor dobre fungujúceho vnútorného trhu, a preto žiada Komisiu, aby vzala odporúčania Dvora audítorov do úvahy a zvýšila úsilie na zabránenie ďalším nedostatkom; |
| --- | --- |

176.

| 177. | podporuje opatrenia Komisie v oblasti presadzovania práva v súvislosti s kartelovými dohodami, ako sú nedávne opatrenia v odvetví maloobchodu s potravinami a odvetví optických diskových mechaník, v záujme zaručenia spravodlivých cien pre spotrebiteľov; |
| --- | --- |

177.

| 178. | žiada Komisiu, aby preskúmala, či existujú nezrovnalosti v predaji výrobkov na jednotnom trhu, čo by mohlo mať negatívny vplyv na miestnych výrobcov, najmä malé a stredné podniky; |
| --- | --- |

178.

| 179. | pripomína, že Európsky parlament vo svojom uznesení o výročnej správe o politike hospodárskej súťaže za rok 2014 vyzval Komisiu, aby dôsledne monitorovala aliancie medzi veľkými distribútormi v Európe, a víta ochotu Komisie diskutovať o vplyve týchto aliancií na výrobcov a spotrebiteľov v rámci Európskej siete pre hospodársku súťaž; |
| --- | --- |

179.

o

o o

| 180. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vnútroštátnym a prípadne regionálnym orgánom na ochranu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

180.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0310.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0292.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0346.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0004.

(5)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0051.

(6)  Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1.

(8)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0394.

(10)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

(11)  Ú. v. EÚ L 335, 18.12.2010, s. 43.

(12)  Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 24/2016: „Potreba ďalšieho úsilia na zvyšovanie informovanosti o súlade s pravidlami štátnej pomoci a na presadzovanie súladu s týmito pravidlami v rámci politiky súdržnosti“ – http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_24/SR_STATE_AIDS_SK.pdf

(13)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1166 zo 17. mája 2016, ktorým sa mení príloha X k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o podmienky nákupu cukrovej repy v sektore cukru od 1. októbra 2017 (Ú. v. EÚ L 193, 19.7.2016, s. 17).

(14)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2016 o nekalých obchodných praktikách v potravinovom dodávateľskom reťazci (P8_TA(2016)0250).

(15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 261/2012 zo 14. marca 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o zmluvné vzťahy v sektore mlieka a mliečnych výrobkov (Ú. v. EÚ L 94, 30.3.2012, s. 38).

(16)  Ú. v. EÚ C 65, 19.2.2016, s. 40.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/99

---

P8_TA(2017)0028

Podpora rodovej rovnosti v oblasti duševného zdravia a klinického výskumu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o podpore rodovej rovnosti v oblasti duševného zdravia a klinického výskumu (2016/2096(INI))

(2018/C 252/10)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 19 a článok 168, v ktorom sa zabezpečenie vysokej úrovne „ochrany ľudského zdravia“ uvádza medzi cieľmi všetkých politík EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 19 a článok 168, v ktorom sa zabezpečenie vysokej úrovne „ochrany ľudského zdravia“ uvádza medzi cieľmi všetkých politík EÚ,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej články 21, 23 a 35, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej články 21, 23 a 35,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 536/2014 zo 16. apríla 2014 o klinickom skúšaní liekov na humánne použitie, ktorým sa zrušuje smernica 2001/20/ES, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 536/2014 zo 16. apríla 2014 o klinickom skúšaní liekov na humánne použitie, ktorým sa zrušuje smernica 2001/20/ES,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/20/ES zo 4. apríla 2001 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa uplatňovania dobrej klinickej praxe počas klinických pokusov s humánnymi liekmi (smernica o klinických skúškach), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/20/ES zo 4. apríla 2001 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa uplatňovania dobrej klinickej praxe počas klinických pokusov s humánnymi liekmi (smernica o klinických skúškach),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom EURÓPA 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom EURÓPA 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (COM(2010)2020),

| — | so zreteľom na zelenú knihu Komisie s názvom Zlepšovanie duševného zdravia obyvateľstva – k stratégii duševného zdravia pre Európsku úniu (COM(2005)0484), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zelenú knihu Komisie s názvom Zlepšovanie duševného zdravia obyvateľstva – k stratégii duševného zdravia pre Európsku úniu (COM(2005)0484),

| — | so zreteľom na európsky Kompas pre činnosti v oblasti duševného zdravia a pohody, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na európsky Kompas pre činnosti v oblasti duševného zdravia a pohody,

| — | so zreteľom na komplexný akčný plán Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) v oblasti duševného zdravia na obdobie rokov 2013 – 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na komplexný akčný plán Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) v oblasti duševného zdravia na obdobie rokov 2013 – 2020,

| — | so zreteľom na globálnu stratégiu Svetovej zdravotníckej organizácie pre zdravie žien, detí a mladistvých na obdobie 2016 – 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálnu stratégiu Svetovej zdravotníckej organizácie pre zdravie žien, detí a mladistvých na obdobie 2016 – 2030,

| — | so zreteľom na európsku deklaráciu pre duševné zdravie z roku 2005, ktorú podpísali Svetová zdravotnícka organizácia (WHO), Komisia a Rada Európy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na európsku deklaráciu pre duševné zdravie z roku 2005, ktorú podpísali Svetová zdravotnícka organizácia (WHO), Komisia a Rada Európy,

| — | so zreteľom na európsky akčný plán pre duševné zdravie Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) na obdobie rokov 2013 – 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na európsky akčný plán pre duševné zdravie Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) na obdobie rokov 2013 – 2020,

| — | so zreteľom na Európsky pakt za duševné zdravie a pohodu z roku 2008, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pakt za duševné zdravie a pohodu z roku 2008,

| — | so zreteľom na spoločnú akciu Komisie v oblasti duševného zdravia a pohody (2013 – 2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú akciu Komisie v oblasti duševného zdravia a pohody (2013 – 2016),

| — | so zreteľom na všeobecnú pripomienku č. 14 Výboru OSN pre hospodárske, sociálne a kultúrne práva týkajúcu sa práva na najvyššiu dosiahnuteľnú úroveň zdravia (U.N. Doc. E/C.12/2000/4) a na jeho všeobecnú pripomienku č. 20 týkajúcu sa opatrení proti diskriminácii v hospodárskom, sociálnom a kultúrnom živote (dokument OSN E/C.12/GC/2009), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na všeobecnú pripomienku č. 14 Výboru OSN pre hospodárske, sociálne a kultúrne práva týkajúcu sa práva na najvyššiu dosiahnuteľnú úroveň zdravia (U.N. Doc. E/C.12/2000/4) a na jeho všeobecnú pripomienku č. 20 týkajúcu sa opatrení proti diskriminácii v hospodárskom, sociálnom a kultúrnom živote (dokument OSN E/C.12/GC/2009),

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy CM/Rec(2010)5 členským štátom o opatreniach na boj proti diskriminácii na základe sexuálnej orientácie alebo rodovej identity, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy CM/Rec(2010)5 členským štátom o opatreniach na boj proti diskriminácii na základe sexuálnej orientácie alebo rodovej identity,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť a na stanovisko Výboru pre rozvoj (A8-0380/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť a na stanovisko Výboru pre rozvoj (A8-0380/2016),

| A. | keďže právo na najvyššiu dosiahnuteľnú úroveň fyzického a duševného zdravia je základným ľudským právom a zahŕňa povinnosť nediskriminácie; keďže každý by mal mať prístup k zdravotnej starostlivosti; keďže prístup k zdravotnej starostlivosti v oblasti duševného zdravia je otázkou kľúčového významu s cieľom zlepšiť kvalitu života európskych občanov, posilniť sociálne začleňovanie a zabezpečiť hospodársky a kultúrny rozvoj v Únii; |
| --- | --- |

A.

keďže právo na najvyššiu dosiahnuteľnú úroveň fyzického a duševného zdravia je základným ľudským právom a zahŕňa povinnosť nediskriminácie; keďže každý by mal mať prístup k zdravotnej starostlivosti; keďže prístup k zdravotnej starostlivosti v oblasti duševného zdravia je otázkou kľúčového významu s cieľom zlepšiť kvalitu života európskych občanov, posilniť sociálne začleňovanie a zabezpečiť hospodársky a kultúrny rozvoj v Únii;

| B. | keďže v globálnom kontexte, ktorý sa vyznačuje pretrvávajúcou hospodárskou krízou a prudkým nárastom nezamestnanosti, najmä mladých ľudí a žien, stále stúpa výskyt problémov v oblasti duševného zdravia, ako sú depresia, bipolárne poruchy, schizofrénia, úzkosť a demencia; |
| --- | --- |

B.

keďže v globálnom kontexte, ktorý sa vyznačuje pretrvávajúcou hospodárskou krízou a prudkým nárastom nezamestnanosti, najmä mladých ľudí a žien, stále stúpa výskyt problémov v oblasti duševného zdravia, ako sú depresia, bipolárne poruchy, schizofrénia, úzkosť a demencia;

| C. | keďže zdravie je stavom úplnej fyzickej, duševnej a sociálnej pohody a nie len absenciou ochorenia alebo postihnutia, keďže Svetová zdravotnícka organizácia označuje ako „duševné poruchy“ rad duševných porúch a porúch správania, ako napr. depresia, bipolárna emočná porucha, schizofrénia, úzkostné poruchy, demencia a autizmus; keďže Svetová zdravotnícka organizácia definuje duševné zdravie ako stav emocionálnej a psychologickej pohody, keď je jednotlivec schopný využívať svoje kognitívne a emocionálne schopnosti, fungovať v spoločnosti, spĺňať bežné nároky každodenného života, nadviazať uspokojivé a zrelé vzťahy s ostatnými, konštruktívne prispievať k sociálnym zmenám a prispôsobiť sa vonkajším podmienkam a vnútorným konfliktom; |
| --- | --- |

C.

keďže zdravie je stavom úplnej fyzickej, duševnej a sociálnej pohody a nie len absenciou ochorenia alebo postihnutia, keďže Svetová zdravotnícka organizácia označuje ako „duševné poruchy“ rad duševných porúch a porúch správania, ako napr. depresia, bipolárna emočná porucha, schizofrénia, úzkostné poruchy, demencia a autizmus; keďže Svetová zdravotnícka organizácia definuje duševné zdravie ako stav emocionálnej a psychologickej pohody, keď je jednotlivec schopný využívať svoje kognitívne a emocionálne schopnosti, fungovať v spoločnosti, spĺňať bežné nároky každodenného života, nadviazať uspokojivé a zrelé vzťahy s ostatnými, konštruktívne prispievať k sociálnym zmenám a prispôsobiť sa vonkajším podmienkam a vnútorným konfliktom;

| D. | keďže duševné zdravie sa musí vnímať a riešiť holisticky zohľadnením sociálnych, hospodárskych a environmentálnych faktorov a vyžadovaním psychosociálneho celospoločenského prístupu na dosiahnutie najvyššej možnej úrovne duševnej pohody všetkých občanov; |
| --- | --- |

D.

keďže duševné zdravie sa musí vnímať a riešiť holisticky zohľadnením sociálnych, hospodárskych a environmentálnych faktorov a vyžadovaním psychosociálneho celospoločenského prístupu na dosiahnutie najvyššej možnej úrovne duševnej pohody všetkých občanov;

| E. | keďže holistická stratégia pre duševné zdravie a pohodu musí zahŕňať hľadisko životného cyklu so zohľadnením rôznych faktorov, ktoré majú vplyv na osoby rôzneho veku; keďže sa musia zohľadniť špecifické zraniteľné stránky dospievajúcich dievčat a starších žien; |
| --- | --- |

E.

keďže holistická stratégia pre duševné zdravie a pohodu musí zahŕňať hľadisko životného cyklu so zohľadnením rôznych faktorov, ktoré majú vplyv na osoby rôzneho veku; keďže sa musia zohľadniť špecifické zraniteľné stránky dospievajúcich dievčat a starších žien;

| F. | keďže fyzické a duševné zdravie sú prepojené a obidve sú veľmi dôležité pre celkovú pohodu; keďže sa uznáva, že zlé duševné zdravie môže viesť k chronickým fyzickým problémom a že u osôb s chronickými fyzickými problémami je väčšia pravdepodobnosť vzniku duševných problémov; keďže napriek známym súvislostiam medzi fyzickým a duševným zdravím má výskum fyzického zdravia často väčšiu prioritu ako duševné zdravie; |
| --- | --- |

F.

keďže fyzické a duševné zdravie sú prepojené a obidve sú veľmi dôležité pre celkovú pohodu; keďže sa uznáva, že zlé duševné zdravie môže viesť k chronickým fyzickým problémom a že u osôb s chronickými fyzickými problémami je väčšia pravdepodobnosť vzniku duševných problémov; keďže napriek známym súvislostiam medzi fyzickým a duševným zdravím má výskum fyzického zdravia často väčšiu prioritu ako duševné zdravie;

| G. | keďže duševné zdravie žien a dievčat negatívne ovplyvňujú rôzne faktory vrátane rozšírených rodových stereotypov a diskriminácie, objektivizácie, rodovo motivovaného násilia a obťažovania, prostredia na pracovisku, rovnováhy pracovného a súkromného života, sociálno-ekonomických podmienok, absencie alebo zlej kvality vzdelávania v oblasti duševného zdravia a obmedzeného prístupu k starostlivosti o duševné zdravie; |
| --- | --- |

G.

keďže duševné zdravie žien a dievčat negatívne ovplyvňujú rôzne faktory vrátane rozšírených rodových stereotypov a diskriminácie, objektivizácie, rodovo motivovaného násilia a obťažovania, prostredia na pracovisku, rovnováhy pracovného a súkromného života, sociálno-ekonomických podmienok, absencie alebo zlej kvality vzdelávania v oblasti duševného zdravia a obmedzeného prístupu k starostlivosti o duševné zdravie;

| H. | keďže takmer 9 z 10 ľudí s problémami duševného zdravia hovorí, že zažili stigmatizáciu a diskrimináciu, a viac ako 7 z 10 ľudí udáva, že stigmatizácia a diskriminácia znižujú kvalitu ich života; |
| --- | --- |

H.

keďže takmer 9 z 10 ľudí s problémami duševného zdravia hovorí, že zažili stigmatizáciu a diskrimináciu, a viac ako 7 z 10 ľudí udáva, že stigmatizácia a diskriminácia znižujú kvalitu ich života;

| I. | keďže sa musí venovať pozornosť geografickým faktorom duševného zdravia a pohody a rozdielom medzi mestským a vidieckym prostredím, a to aj pokiaľ ide o demografické faktory, prístup k starostlivosti a poskytovanie služieb; |
| --- | --- |

I.

keďže sa musí venovať pozornosť geografickým faktorom duševného zdravia a pohody a rozdielom medzi mestským a vidieckym prostredím, a to aj pokiaľ ide o demografické faktory, prístup k starostlivosti a poskytovanie služieb;

| J. | keďže hormonálne zmeny počas perimenopauzy a v období po menopauze môžu ovplyvniť emocionálne zdravie ženy a môžu viesť k problémom s duševným zdravím vrátane depresie a úzkosti; keďže precitlivenosť na symptómy môže zabraňovať včasnému odhaleniu a vhodnej liečbe; |
| --- | --- |

J.

keďže hormonálne zmeny počas perimenopauzy a v období po menopauze môžu ovplyvniť emocionálne zdravie ženy a môžu viesť k problémom s duševným zdravím vrátane depresie a úzkosti; keďže precitlivenosť na symptómy môže zabraňovať včasnému odhaleniu a vhodnej liečbe;

| K. | keďže určujúce faktory duševného zdravia a pohody sa líšia medzi pohlaviami a vekovými skupinami; keďže faktory ako rodové nerovnosti, rozdiely v príjmoch, väčšie vystavenie žien chudobe a pracovnému preťaženiu, sociálno-ekonomická diskriminácia, rodovo motivované násilie, ako aj podvýživa a hlad ešte viac vystavujú ženy poruchám duševného zdravia; keďže podľa Svetovej zdravotníckej organizácie neexistuje žiadny významný rozdiel medzi pohlaviami v prípade vážnych duševných porúch, ale ženy trpia vo väčšej miere depresiami, úzkosťou, stresom, somatizáciou a poruchami príjmu potravy, zatiaľ čo muži sú častejšie závislí na návykových látkach a trpia antisociálnymi poruchami osobnosti; keďže depresia je najčastejšou neuropsychickou poruchou a s väčšou pravdepodobnosťou postihuje ženy ako mužov; keďže je tiež najrozšírenejším ochorením žien vo veku od 15 do 44 rokov; |
| --- | --- |

K.

keďže určujúce faktory duševného zdravia a pohody sa líšia medzi pohlaviami a vekovými skupinami; keďže faktory ako rodové nerovnosti, rozdiely v príjmoch, väčšie vystavenie žien chudobe a pracovnému preťaženiu, sociálno-ekonomická diskriminácia, rodovo motivované násilie, ako aj podvýživa a hlad ešte viac vystavujú ženy poruchám duševného zdravia; keďže podľa Svetovej zdravotníckej organizácie neexistuje žiadny významný rozdiel medzi pohlaviami v prípade vážnych duševných porúch, ale ženy trpia vo väčšej miere depresiami, úzkosťou, stresom, somatizáciou a poruchami príjmu potravy, zatiaľ čo muži sú častejšie závislí na návykových látkach a trpia antisociálnymi poruchami osobnosti; keďže depresia je najčastejšou neuropsychickou poruchou a s väčšou pravdepodobnosťou postihuje ženy ako mužov; keďže je tiež najrozšírenejším ochorením žien vo veku od 15 do 44 rokov;

| L. | keďže duševné ochorenia a duševná pohoda sa často prehliadajú, ignorujú alebo potláčajú z dôvodov stigmatizácie, predsudkov alebo nedostatočnej informovanosti či nedostatočných zdrojov; keďže to vedie k tomu, že mnohé osoby s problémami s duševným zdravím nevyhľadajú starostlivosť a že lekári nediagnostikujú pacientov alebo niekedy určia nesprávnu diagnózu; keďže diagnóza duševných ochorení je veľmi rodovo ovplyvnená, pričom u žien je väčšia pravdepodobnosť, že budú diagnostikované určitými ochoreniami, než u mužov; |
| --- | --- |

L.

keďže duševné ochorenia a duševná pohoda sa často prehliadajú, ignorujú alebo potláčajú z dôvodov stigmatizácie, predsudkov alebo nedostatočnej informovanosti či nedostatočných zdrojov; keďže to vedie k tomu, že mnohé osoby s problémami s duševným zdravím nevyhľadajú starostlivosť a že lekári nediagnostikujú pacientov alebo niekedy určia nesprávnu diagnózu; keďže diagnóza duševných ochorení je veľmi rodovo ovplyvnená, pričom u žien je väčšia pravdepodobnosť, že budú diagnostikované určitými ochoreniami, než u mužov;

| M. | keďže najmä lesbické a bisexuálne ženy, ako aj transsexuálne a intersexuálne osoby čelia špecifickým problémom súvisiacim s duševným zdravím vyplývajúcim zo stresu z menšiny, ktorý je definovaný ako vysoká úroveň úzkosti a stresu spôsobená predsudkami, stigmatizáciou a skúsenosťami s diskrimináciou, ako aj medikalizáciou a patologizáciou; keďže osoby patriace k LGBTI môžu čeliť špecifickým ťažkostiam v oblasti duševného zdravia a pohody, ktoré sa musia zohľadniť v každej stratégii pre duševné zdravie; |
| --- | --- |

M.

keďže najmä lesbické a bisexuálne ženy, ako aj transsexuálne a intersexuálne osoby čelia špecifickým problémom súvisiacim s duševným zdravím vyplývajúcim zo stresu z menšiny, ktorý je definovaný ako vysoká úroveň úzkosti a stresu spôsobená predsudkami, stigmatizáciou a skúsenosťami s diskrimináciou, ako aj medikalizáciou a patologizáciou; keďže osoby patriace k LGBTI môžu čeliť špecifickým ťažkostiam v oblasti duševného zdravia a pohody, ktoré sa musia zohľadniť v každej stratégii pre duševné zdravie;

| N. | keďže formy somatizácie sa vyskytujú najčastejšie u žien a častejšie sa diagnostikujú u žien ako u mužov, a to vrátane fibromyalgie a chronickej únavy, ktorých hlavnými symptómami sú bolesti a vyčerpanie, hoci môžu mať aj ďalšie symptómy, ktoré sú bežné u ďalších ochorení; |
| --- | --- |

N.

keďže formy somatizácie sa vyskytujú najčastejšie u žien a častejšie sa diagnostikujú u žien ako u mužov, a to vrátane fibromyalgie a chronickej únavy, ktorých hlavnými symptómami sú bolesti a vyčerpanie, hoci môžu mať aj ďalšie symptómy, ktoré sú bežné u ďalších ochorení;

| O. | keďže transrodové identity nie sú patologické, stále sa však, žiaľ, považujú za poruchy duševného zdravia, a väčšina štátov požaduje tieto diagnózy na prístup k právnemu uznaniu rodu alebo transrodovej zdravotnej starostlivosti, aj keď z výskumu vyplýva, že diagnóza poruchy rodovej identity je pre transrodové osoby zdrojom značných ťažkostí; |
| --- | --- |

O.

keďže transrodové identity nie sú patologické, stále sa však, žiaľ, považujú za poruchy duševného zdravia, a väčšina štátov požaduje tieto diagnózy na prístup k právnemu uznaniu rodu alebo transrodovej zdravotnej starostlivosti, aj keď z výskumu vyplýva, že diagnóza poruchy rodovej identity je pre transrodové osoby zdrojom značných ťažkostí;

| P. | keďže depresívne poruchy predstavujú 41,9 % všetkých prípadov postihnutí vyplývajúcich z neuropsychických porúch žien v porovnaní s 29,3 % mužov; |
| --- | --- |

P.

keďže depresívne poruchy predstavujú 41,9 % všetkých prípadov postihnutí vyplývajúcich z neuropsychických porúch žien v porovnaní s 29,3 % mužov;

| Q. | keďže WHO odhaduje, že depresia postihuje 350 miliónov ľudí; keďže v roku 2020 bude toto ochorenie druhou najčastejšou príčinou pracovnej neschopnosti; |
| --- | --- |

Q.

keďže WHO odhaduje, že depresia postihuje 350 miliónov ľudí; keďže v roku 2020 bude toto ochorenie druhou najčastejšou príčinou pracovnej neschopnosti;

| R. | keďže transrodové predpubertálne deti sú stále vystavované nepotrebným a škodlivým diagnostickým postupom, pričom každé dieťa by malo môcť bezpečne skúmať svoju rodovú identitu a prejav; |
| --- | --- |

R.

keďže transrodové predpubertálne deti sú stále vystavované nepotrebným a škodlivým diagnostickým postupom, pričom každé dieťa by malo môcť bezpečne skúmať svoju rodovú identitu a prejav;

| S. | keďže depresia je z rôznych dôvodov, ktoré sa týkajú predovšetkým odlišných úloh žien a mužov, nerovností medzi nimi a diskriminácie, približne dvakrát častejšia u žien ako u mužov a transrodové osoby vykazujú výrazne zvýšenú úroveň predstavovania si samovraždy a pokusov o ňu; keďže zo štúdií vyplýva, že nútené tradičné rodové úlohy negatívne ovplyvňujú duševné zdravie a pohodu žien; |
| --- | --- |

S.

keďže depresia je z rôznych dôvodov, ktoré sa týkajú predovšetkým odlišných úloh žien a mužov, nerovností medzi nimi a diskriminácie, približne dvakrát častejšia u žien ako u mužov a transrodové osoby vykazujú výrazne zvýšenú úroveň predstavovania si samovraždy a pokusov o ňu; keďže zo štúdií vyplýva, že nútené tradičné rodové úlohy negatívne ovplyvňujú duševné zdravie a pohodu žien;

| T. | keďže v systémoch vzdelávania členských štátov alebo na pracovisku sa nevenuje dostatočná pozornosť duševnému zdraviu a pohode, pretože duševné zdravie je často veľmi stigmatizované alebo je tabu; keďže vzdelávanie o duševnom zdraví bojuje so stigmatizáciou tohto predmetu, a malo by sa zameriavať na rodovo špecifické zraniteľné aspekty, rodové stereotypy a diskrimináciu, ktorej čelia ženy a dievčatá; |
| --- | --- |

T.

keďže v systémoch vzdelávania členských štátov alebo na pracovisku sa nevenuje dostatočná pozornosť duševnému zdraviu a pohode, pretože duševné zdravie je často veľmi stigmatizované alebo je tabu; keďže vzdelávanie o duševnom zdraví bojuje so stigmatizáciou tohto predmetu, a malo by sa zameriavať na rodovo špecifické zraniteľné aspekty, rodové stereotypy a diskrimináciu, ktorej čelia ženy a dievčatá;

| U. | keďže muži a chlapci zažívajú rodovo podmienené ťažkosti s duševným zdravím; keďže v Európe muži spáchajú samovraždu s päťnásobne väčšou pravdepodobnosťou než ženy a samovražda je najčastejšou príčinou úmrtia mužov do veku 35 rokov; keďže muži sa s trojnásobne väčšou pravdepodobnosťou než ženy stanú závislými od alkoholu a s väčšou pravdepodobnosťou užívajú nelegálne drogy (a zomierajú na ne); keďže muži s menšou pravdepodobnosťou využijú psychologickú liečbu ako ženy; keďže muži a chlapci čelia rodovým stereotypom týkajúcim sa mužnosti, ktoré môžu podporovať potláčanie emócií alebo uchýlenie sa k hnevu, a tie majú vplyv na duševné zdravie mužov, ako aj na fenomén rodovo motivovaného násilia; |
| --- | --- |

U.

keďže muži a chlapci zažívajú rodovo podmienené ťažkosti s duševným zdravím; keďže v Európe muži spáchajú samovraždu s päťnásobne väčšou pravdepodobnosťou než ženy a samovražda je najčastejšou príčinou úmrtia mužov do veku 35 rokov; keďže muži sa s trojnásobne väčšou pravdepodobnosťou než ženy stanú závislými od alkoholu a s väčšou pravdepodobnosťou užívajú nelegálne drogy (a zomierajú na ne); keďže muži s menšou pravdepodobnosťou využijú psychologickú liečbu ako ženy; keďže muži a chlapci čelia rodovým stereotypom týkajúcim sa mužnosti, ktoré môžu podporovať potláčanie emócií alebo uchýlenie sa k hnevu, a tie majú vplyv na duševné zdravie mužov, ako aj na fenomén rodovo motivovaného násilia;

| V. | keďže v EÚ je približne 58 000 prípadov samovrážd ročne, z ktorých štvrtinu páchajú ženy, a keďže samovraždy sú aj naďalej dôležitou príčinou úmrtí; |
| --- | --- |

V.

keďže v EÚ je približne 58 000 prípadov samovrážd ročne, z ktorých štvrtinu páchajú ženy, a keďže samovraždy sú aj naďalej dôležitou príčinou úmrtí;

| W. | keďže psychosociálny celospoločenský prístup k duševnému zdraviu si na dosiahnutie celkovo vyššej úrovne duševnej pohody vyžaduje politickú jednotnosť pre pohodu, koordináciu zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, zamestnanosti, hospodárskych a sociálnych politík; |
| --- | --- |

W.

keďže psychosociálny celospoločenský prístup k duševnému zdraviu si na dosiahnutie celkovo vyššej úrovne duševnej pohody vyžaduje politickú jednotnosť pre pohodu, koordináciu zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, zamestnanosti, hospodárskych a sociálnych politík;

| X. | keďže výskyt porúch príjmu potravy, ako sú anorexia a bulímia, sa zvyšuje najmä u dospievajúcich a postadolescentných dievčat; |
| --- | --- |

X.

keďže výskyt porúch príjmu potravy, ako sú anorexia a bulímia, sa zvyšuje najmä u dospievajúcich a postadolescentných dievčat;

| Y. | keďže sú dobre zdokumentované dlhodobé dôsledky porúch príjmu potravy, ako je anorexia a bulímia, na telesné a duševné zdravie, ako aj rodový rozmer príčin týchto porúch; |
| --- | --- |

Y.

keďže sú dobre zdokumentované dlhodobé dôsledky porúch príjmu potravy, ako je anorexia a bulímia, na telesné a duševné zdravie, ako aj rodový rozmer príčin týchto porúch;

| Z. | keďže ženy sú v práci viac vystavené psychickému a/alebo sexuálnemu obťažovaniu, čo spôsobuje psychické a fyzické problémy u žien, ktoré sú mu vystavené; |
| --- | --- |

Z.

keďže ženy sú v práci viac vystavené psychickému a/alebo sexuálnemu obťažovaniu, čo spôsobuje psychické a fyzické problémy u žien, ktoré sú mu vystavené;

| AA. | keďže modely sociálnej starostlivosti zamerané na duševné ochorenia prostredníctvom športu, umenia alebo spoločenských aktivít by mali byť zohľadnené v programoch verejného zdravia, pokiaľ ide o prevenciu, liečbu a rehabilitáciu; |
| --- | --- |

AA.

keďže modely sociálnej starostlivosti zamerané na duševné ochorenia prostredníctvom športu, umenia alebo spoločenských aktivít by mali byť zohľadnené v programoch verejného zdravia, pokiaľ ide o prevenciu, liečbu a rehabilitáciu;

| AB. | keďže osobám so zdravotným postihnutím hrozí riziko zhoršených ťažkostí s duševným zdravím; |
| --- | --- |

AB.

keďže osobám so zdravotným postihnutím hrozí riziko zhoršených ťažkostí s duševným zdravím;

| AC. | keďže sexuálna výchova a vzdelávanie o vzťahoch sú kľúčové pre prekonanie rodových stereotypov, obmedzenie rodovo motivovaného násilia a zlepšenie duševného zdravia a pohody dievčat a chlapcov, ako aj žien a mužov; |
| --- | --- |

AC.

keďže sexuálna výchova a vzdelávanie o vzťahoch sú kľúčové pre prekonanie rodových stereotypov, obmedzenie rodovo motivovaného násilia a zlepšenie duševného zdravia a pohody dievčat a chlapcov, ako aj žien a mužov;

| AD. | keďže duševné problémy a ochorenia predstavujú jednu z hlavných príčin pracovnej neschopnosti, čo nepriaznivo ovplyvňuje zdravotníctvo, vzdelávanie, hospodárstvo, trh práce a systémy sociálneho zabezpečenia v EÚ, prináša rozsiahle hospodárske náklady a má závažný negatívny vplyv na hospodárstvo EÚ a je tak ďalším podnetom, pokiaľ ide o potrebu celostného, komplexného a rodovo citlivého riešenia zdravotnej starostlivosti v oblasti duševného zdravia; keďže podľa štúdie Európskeho združenia pre depresiu (European Depression Association, EDA) každý desiaty pracovník v EÚ si vybral voľno z práce pre depresiu, čo spoločnosť stojí odhadom 92 miliárd EUR, najmä v dôsledku stratenej produktivity; |
| --- | --- |

AD.

keďže duševné problémy a ochorenia predstavujú jednu z hlavných príčin pracovnej neschopnosti, čo nepriaznivo ovplyvňuje zdravotníctvo, vzdelávanie, hospodárstvo, trh práce a systémy sociálneho zabezpečenia v EÚ, prináša rozsiahle hospodárske náklady a má závažný negatívny vplyv na hospodárstvo EÚ a je tak ďalším podnetom, pokiaľ ide o potrebu celostného, komplexného a rodovo citlivého riešenia zdravotnej starostlivosti v oblasti duševného zdravia; keďže podľa štúdie Európskeho združenia pre depresiu (European Depression Association, EDA) každý desiaty pracovník v EÚ si vybral voľno z práce pre depresiu, čo spoločnosť stojí odhadom 92 miliárd EUR, najmä v dôsledku stratenej produktivity;

| AE. | keďže okrem biologických charakteristík závisí duševné zdravie žien od faktorov, ako sú dosiahnuté vzdelanie, miera, v akej si osvojili sociálne a kultúrne hodnoty, normy a stereotypy, spôsob, akým zažívajú a vstrebávajú svoje skúsenosti, postoje, ktoré majú voči sebe a voči ostatným, úlohy, ktoré zohrávajú, a prekážky a tlaky, s ktorými sa musia vyrovnať; |
| --- | --- |

AE.

keďže okrem biologických charakteristík závisí duševné zdravie žien od faktorov, ako sú dosiahnuté vzdelanie, miera, v akej si osvojili sociálne a kultúrne hodnoty, normy a stereotypy, spôsob, akým zažívajú a vstrebávajú svoje skúsenosti, postoje, ktoré majú voči sebe a voči ostatným, úlohy, ktoré zohrávajú, a prekážky a tlaky, s ktorými sa musia vyrovnať;

| AF. | keďže zohľadnením rozmanitosti žien a ich fyziologických odlišností od mužov a začlenením týchto faktorov do politík v oblasti zdravia zameraných tak na prevenciu, ako aj na samotnú liečbu žien s konkrétnymi opatreniami zameranými na zraniteľné a marginalizované skupiny by sa posilnila účinnosť týchto politík; |
| --- | --- |

AF.

keďže zohľadnením rozmanitosti žien a ich fyziologických odlišností od mužov a začlenením týchto faktorov do politík v oblasti zdravia zameraných tak na prevenciu, ako aj na samotnú liečbu žien s konkrétnymi opatreniami zameranými na zraniteľné a marginalizované skupiny by sa posilnila účinnosť týchto politík;

| AG. | keďže ženy boli z rôznych dôvodov vylúčené z toxikologického, biomedicínskeho výskumu a klinického skúšania a keďže veľké rozdiely v zastúpení mužov a žien vo výskume obmedzujú naše poznatky o rozdieloch medzi zdravím žien a mužov; keďže biomedicínsky výskum preto obvykle odráža prevažne mužské hľadisko a mylne predpokladá, že ženy a muži sú identickí v oblastiach, v ktorých existujú fyziologické rozdiely; keďže výskum o špecifických potrebách intersexuálnych žien je nedostatočný; |
| --- | --- |

AG.

keďže ženy boli z rôznych dôvodov vylúčené z toxikologického, biomedicínskeho výskumu a klinického skúšania a keďže veľké rozdiely v zastúpení mužov a žien vo výskume obmedzujú naše poznatky o rozdieloch medzi zdravím žien a mužov; keďže biomedicínsky výskum preto obvykle odráža prevažne mužské hľadisko a mylne predpokladá, že ženy a muži sú identickí v oblastiach, v ktorých existujú fyziologické rozdiely; keďže výskum o špecifických potrebách intersexuálnych žien je nedostatočný;

| AH. | keďže vylúčenie a nedostatočné zastúpenie žien ako jedincov alebo rod a pohlavie ako faktory biomedicínskeho výskumu a klinického skúšania ohrozujú životy a zdravie žien; |
| --- | --- |

AH.

keďže vylúčenie a nedostatočné zastúpenie žien ako jedincov alebo rod a pohlavie ako faktory biomedicínskeho výskumu a klinického skúšania ohrozujú životy a zdravie žien;

| AI. | keďže nariadením (EÚ) č. 536/2014 o klinickom skúšaní liekov na humánne použitie sa zaviedli požiadavky na zohľadnenie rodu pri skúšaní, ale vykonávanie tohto nariadenia je potrebné vyhodnotiť; keďže v nariadení sa nešpecifikujú okolnosti týkajúce sa žien iné než súvisiace s tehotnými a dojčiacimi ženami; |
| --- | --- |

AI.

keďže nariadením (EÚ) č. 536/2014 o klinickom skúšaní liekov na humánne použitie sa zaviedli požiadavky na zohľadnenie rodu pri skúšaní, ale vykonávanie tohto nariadenia je potrebné vyhodnotiť; keďže v nariadení sa nešpecifikujú okolnosti týkajúce sa žien iné než súvisiace s tehotnými a dojčiacimi ženami;

| AJ. | keďže Európska agentúra pre lieky (EMEA) nevypracovala špecifické stratégie na vykonávanie usmernení pre štúdium a posudzovanie rodových rozdielov pri klinickom hodnotení liečiv, hoci pripúšťa, že „niektoré faktory, ktoré ovplyvňujú účinok lieku v populácii, môžu byť dôležité pri posudzovaní možných rozdielov v reakcii u mužov a u žien“ a že „pri účinku lieku môžu významnú úlohu zohrávať aj vplyvy špecifické pre jednotlivé pohlavia“ (1); |
| --- | --- |

AJ.

keďže Európska agentúra pre lieky (EMEA) nevypracovala špecifické stratégie na vykonávanie usmernení pre štúdium a posudzovanie rodových rozdielov pri klinickom hodnotení liečiv, hoci pripúšťa, že „niektoré faktory, ktoré ovplyvňujú účinok lieku v populácii, môžu byť dôležité pri posudzovaní možných rozdielov v reakcii u mužov a u žien“ a že „pri účinku lieku môžu významnú úlohu zohrávať aj vplyvy špecifické pre jednotlivé pohlavia“ (1);

| AK. | keďže vplyv liekov alebo liečebných prípravkov, ako sú antikoncepčné prostriedky, antidepresíva a sedatíva, na fyzické a duševné zdravie žien nie je dostatočne pochopený a vyžaduje si ďalší výskum zameraný na odstránenie škodlivých vedľajších účinkov a zlepšenie poskytovania starostlivosti; |
| --- | --- |

AK.

keďže vplyv liekov alebo liečebných prípravkov, ako sú antikoncepčné prostriedky, antidepresíva a sedatíva, na fyzické a duševné zdravie žien nie je dostatočne pochopený a vyžaduje si ďalší výskum zameraný na odstránenie škodlivých vedľajších účinkov a zlepšenie poskytovania starostlivosti;

| AL. | keďže zdravie súvisí s pohlavím a má rodový rozmer, z čoho vyplýva, že ženy čelia počas života mnohým špecifickým zdravotným rizikám; |
| --- | --- |

AL.

keďže zdravie súvisí s pohlavím a má rodový rozmer, z čoho vyplýva, že ženy čelia počas života mnohým špecifickým zdravotným rizikám;

| AM. | keďže chýbajú porovnateľné údaje o dostupnej, prístupnej a kvalitnej transrodovo špecifickej zdravotnej starostlivosti a výrobky používané v hormonálnej liečbe nie sú riadne testované a licencované; |
| --- | --- |

AM.

keďže chýbajú porovnateľné údaje o dostupnej, prístupnej a kvalitnej transrodovo špecifickej zdravotnej starostlivosti a výrobky používané v hormonálnej liečbe nie sú riadne testované a licencované;

| AN. | keďže úmrtnosť matiek sa považuje za jeden z hlavných ukazovateľov efektívnosti, kvality a výkonnosti systému zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

AN.

keďže úmrtnosť matiek sa považuje za jeden z hlavných ukazovateľov efektívnosti, kvality a výkonnosti systému zdravotnej starostlivosti;

| AO. | keďže nedostatočný prístup k sexuálnym a reprodukčným právam vrátane služieb bezpečného a legálneho umelého prerušenia tehotenstva ohrozuje život a zdravie žien a dievčat a všetkých osôb s reprodukčnou schopnosťou, zvyšuje úmrtnosť a chorobnosť matiek a vedie k odmietaniu poskytovania zdravotnej starostlivosti na záchranu života a k nárastu počtu tajných umelých prerušení tehotenstva; |
| --- | --- |

AO.

keďže nedostatočný prístup k sexuálnym a reprodukčným právam vrátane služieb bezpečného a legálneho umelého prerušenia tehotenstva ohrozuje život a zdravie žien a dievčat a všetkých osôb s reprodukčnou schopnosťou, zvyšuje úmrtnosť a chorobnosť matiek a vedie k odmietaniu poskytovania zdravotnej starostlivosti na záchranu života a k nárastu počtu tajných umelých prerušení tehotenstva;

| AP. | keďže vo všetkých krajinách s dostupnými údajmi existujú značné rozdiely v zdraví medzi sociálno-ekonomickými skupinami a medzi ženami a mužmi v tom zmysle, že ľudia s nižšou úrovňou vzdelania, povolania a/alebo príjmu majú systematicky vyššiu chorobnosť a úmrtnosť; keďže tieto zdravotné nerovnosti sú v súčasnosti jednou z hlavných výziev politík v oblasti verejného zdravia; keďže nedostatočné sociálno-ekonomické podmienky, chudoba a sociálne vylúčenie majú významný negatívny vplyv na duševné zdravie a pohodu; |
| --- | --- |

AP.

keďže vo všetkých krajinách s dostupnými údajmi existujú značné rozdiely v zdraví medzi sociálno-ekonomickými skupinami a medzi ženami a mužmi v tom zmysle, že ľudia s nižšou úrovňou vzdelania, povolania a/alebo príjmu majú systematicky vyššiu chorobnosť a úmrtnosť; keďže tieto zdravotné nerovnosti sú v súčasnosti jednou z hlavných výziev politík v oblasti verejného zdravia; keďže nedostatočné sociálno-ekonomické podmienky, chudoba a sociálne vylúčenie majú významný negatívny vplyv na duševné zdravie a pohodu;

| AQ. | keďže komplexná, vekovo primeraná, vedecky presná sexuálna výchova založená na dôkazoch a bez predsudkov, kvalitné služby rodinného plánovania a prístup k antikoncepcii pomáhajú zamedziť neplánovaným a neželaným tehotenstvám, znížiť potrebu prerušenia tehotenstva a prispievajú k prevencii HIV a sexuálne prenosných chorôb; keďže naučiť mladých ľudí, že musia prevziať zodpovednosť za svoje sexuálne a reprodukčné zdravie, má dlhodobé pozitívne účinky, ktoré trvajú celý ich život a majú pozitívny vplyv na spoločnosť; |
| --- | --- |

AQ.

keďže komplexná, vekovo primeraná, vedecky presná sexuálna výchova založená na dôkazoch a bez predsudkov, kvalitné služby rodinného plánovania a prístup k antikoncepcii pomáhajú zamedziť neplánovaným a neželaným tehotenstvám, znížiť potrebu prerušenia tehotenstva a prispievajú k prevencii HIV a sexuálne prenosných chorôb; keďže naučiť mladých ľudí, že musia prevziať zodpovednosť za svoje sexuálne a reprodukčné zdravie, má dlhodobé pozitívne účinky, ktoré trvajú celý ich život a majú pozitívny vplyv na spoločnosť;

| AR. | keďže každý štvrtý pôrod v EÚ sa v súčasnosti vykonáva cisárskym rezom a štatisticky sa zvyšujú súvisiace zdravotné problémy matiek a detí; |
| --- | --- |

AR.

keďže každý štvrtý pôrod v EÚ sa v súčasnosti vykonáva cisárskym rezom a štatisticky sa zvyšujú súvisiace zdravotné problémy matiek a detí;

| AS. | keďže v súčasnosti v niektorých členských štátoch v dôsledku zatvárania pôrodníc a výrazného zníženia počtu súkromných pôrodných asistentiek a pôrodníkov už existujú nebezpečné rozdiely v zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

AS.

keďže v súčasnosti v niektorých členských štátoch v dôsledku zatvárania pôrodníc a výrazného zníženia počtu súkromných pôrodných asistentiek a pôrodníkov už existujú nebezpečné rozdiely v zdravotnej starostlivosti;

| AT. | keďže obmedzenia a rozpočtové škrty, ku ktorým národné vlády pristupujú v oblasti verejného zdravia a vzdelávania, takisto komplikujú prístup k zdraviu a službám starostlivosti o duševné zdravie, a to má neprimeraný vplyv na ženy, najmä osamelé matky a na rodiny s veľkým počtom detí; |
| --- | --- |

AT.

keďže obmedzenia a rozpočtové škrty, ku ktorým národné vlády pristupujú v oblasti verejného zdravia a vzdelávania, takisto komplikujú prístup k zdraviu a službám starostlivosti o duševné zdravie, a to má neprimeraný vplyv na ženy, najmä osamelé matky a na rodiny s veľkým počtom detí;

| AU. | keďže migrantky, utečenkyne a žiadateľky o azyl môžu navyše trpieť niekedy veľmi závažnými zdravotných ťažkosťami v dôsledku nedostatočnej liečby alebo čeliť špecifickým problémom týkajúcim sa reprodukčného zdravia, ako sú komplikácie počas tehotenstva alebo pôrodu, a tiež potenciálnej ďalšej psychologickej traume, ako je prednatálna a postnatálna depresia, a sú tiež vystavené riziku traumatického (sexuálneho) násilia a zneužívania a špecifickým ohrozeniam ich duševného zdravia a pohody; keďže pri poskytovaní starostlivosti o duševné zdravie týchto kategórií ľudí je viacero špecifických problémov, ktorých rozsah sa líši podľa rozsahu faktorov vrátane toho, odkiaľ ľudia prišli, a času, ktorý strávili v hostiteľskej krajine; |
| --- | --- |

AU.

keďže migrantky, utečenkyne a žiadateľky o azyl môžu navyše trpieť niekedy veľmi závažnými zdravotných ťažkosťami v dôsledku nedostatočnej liečby alebo čeliť špecifickým problémom týkajúcim sa reprodukčného zdravia, ako sú komplikácie počas tehotenstva alebo pôrodu, a tiež potenciálnej ďalšej psychologickej traume, ako je prednatálna a postnatálna depresia, a sú tiež vystavené riziku traumatického (sexuálneho) násilia a zneužívania a špecifickým ohrozeniam ich duševného zdravia a pohody; keďže pri poskytovaní starostlivosti o duševné zdravie týchto kategórií ľudí je viacero špecifických problémov, ktorých rozsah sa líši podľa rozsahu faktorov vrátane toho, odkiaľ ľudia prišli, a času, ktorý strávili v hostiteľskej krajine;

| AV. | keďže ženy postihujú určité formy rakoviny, ktoré sa vyskytujú predovšetkým alebo výlučne u žien, ako je napríklad rakovina prsníka, maternice alebo krčka maternice; |
| --- | --- |

AV.

keďže ženy postihujú určité formy rakoviny, ktoré sa vyskytujú predovšetkým alebo výlučne u žien, ako je napríklad rakovina prsníka, maternice alebo krčka maternice;

| AW. | keďže ženy trpiace rakovinou, ktoré podstúpili operáciu a invazívnu liečbu, ako je napríklad rádioterapia a chemoterapia, sú vo všeobecnosti náchylnejšie na depresiu; |
| --- | --- |

AW.

keďže ženy trpiace rakovinou, ktoré podstúpili operáciu a invazívnu liečbu, ako je napríklad rádioterapia a chemoterapia, sú vo všeobecnosti náchylnejšie na depresiu;

| AX. | keďže 10 členských štátov EÚ si stanovilo cieľ zabezpečiť 100 % skríning žien na rakovinu prsníka a osem štátov má takýto cieľ pre skríning rakoviny krčka maternice; |
| --- | --- |

AX.

keďže 10 členských štátov EÚ si stanovilo cieľ zabezpečiť 100 % skríning žien na rakovinu prsníka a osem štátov má takýto cieľ pre skríning rakoviny krčka maternice;

| AY. | keďže choroby, ako je osteoporóza, muskuloskeletálne problémy a ochorenia centrálnej nervovej sústavy ako Alzheimerova choroba a/alebo demencia súvisia s hormonálnymi zmenami, ktorými ženy prechádzajú počas menopauzy alebo skôr z dôvodu hormonálnej liečby; keďže rodový rozmer výskumu v týchto oblastiach je na nízkej úrovni aj napriek tomu, že je známe, že tieto choroby postihujú častejšie ženy ako mužov; |
| --- | --- |

AY.

keďže choroby, ako je osteoporóza, muskuloskeletálne problémy a ochorenia centrálnej nervovej sústavy ako Alzheimerova choroba a/alebo demencia súvisia s hormonálnymi zmenami, ktorými ženy prechádzajú počas menopauzy alebo skôr z dôvodu hormonálnej liečby; keďže rodový rozmer výskumu v týchto oblastiach je na nízkej úrovni aj napriek tomu, že je známe, že tieto choroby postihujú častejšie ženy ako mužov;

| AZ. | keďže endometrióza je nevyliečiteľná choroba, ktorá postihuje približne 1 z 10 žien a dievčat (t. j. zhruba 180 miliónov žien na celom svete a 15 miliónov v EÚ); keďže toto ochorenie často vedie k neplodnosti a spôsobuje silnú bolesť a problémy s duševným zdravím, čím ženy výrazne obmedzuje vo viacerých aspektoch pracovného, súkromného a spoločenského života; |
| --- | --- |

AZ.

keďže endometrióza je nevyliečiteľná choroba, ktorá postihuje približne 1 z 10 žien a dievčat (t. j. zhruba 180 miliónov žien na celom svete a 15 miliónov v EÚ); keďže toto ochorenie často vedie k neplodnosti a spôsobuje silnú bolesť a problémy s duševným zdravím, čím ženy výrazne obmedzuje vo viacerých aspektoch pracovného, súkromného a spoločenského života;

| BA. | keďže fyzické a psychické rodovo motivované násilie a násilie voči ženám a jeho vplyv na zdravie obetí je zásadnou prekážkou dosiahnutia rodovej rovnosti a bráni ženám v plnom užívaní slobôd zaručených základnými ľudskými právami; |
| --- | --- |

BA.

keďže fyzické a psychické rodovo motivované násilie a násilie voči ženám a jeho vplyv na zdravie obetí je zásadnou prekážkou dosiahnutia rodovej rovnosti a bráni ženám v plnom užívaní slobôd zaručených základnými ľudskými právami;

| BB. | keďže u žien a dievčat, ktoré sú obeťami mrzačenia pohlavných orgánov, sa prejavujú vážne krátkodobé aj dlhodobé účinky na fyzické, psychické, sexuálne aj reprodukčné zdravie; |
| --- | --- |

BB.

keďže u žien a dievčat, ktoré sú obeťami mrzačenia pohlavných orgánov, sa prejavujú vážne krátkodobé aj dlhodobé účinky na fyzické, psychické, sexuálne aj reprodukčné zdravie;

| BC. | keďže intersexuálne osoby vystavené mrzačeniu pohlavných orgánov zažívajú aj účinky na svoje fyzické, psychologické, sexuálne a reprodukčné zdravie; |
| --- | --- |

BC.

keďže intersexuálne osoby vystavené mrzačeniu pohlavných orgánov zažívajú aj účinky na svoje fyzické, psychologické, sexuálne a reprodukčné zdravie;

| BD. | keďže transrodové osoby sú stále vystavované nútenej sterilizácii v postupoch rodového uznania v 13 členských štátoch; |
| --- | --- |

BD.

keďže transrodové osoby sú stále vystavované nútenej sterilizácii v postupoch rodového uznania v 13 členských štátoch;

| BE. | keďže systematický a primeraný zber údajov o násilí páchanom na ženách je veľmi dôležitý na zabezpečenie účinnej tvorby politiky v príslušnej oblasti na ústrednej a aj na regionálnej a miestnej úrovni a na monitorovanie vykonávania právnych predpisov; |
| --- | --- |

BE.

keďže systematický a primeraný zber údajov o násilí páchanom na ženách je veľmi dôležitý na zabezpečenie účinnej tvorby politiky v príslušnej oblasti na ústrednej a aj na regionálnej a miestnej úrovni a na monitorovanie vykonávania právnych predpisov;

| BF. | keďže ženy, ktoré zažili rodovo motivované násilie, trpia následkami, často celoživotnými, na svoje fyzické a duševné zdravie; keďže podľa svetovej správy WHO o násilí a zdraví (2) môžu mať dôsledky rodovo motivovaného násilia páchaného na ženách rôzne podoby: fyzické následky (podliatiny, zlomeniny, syndrómy chronickej bolesti, zdravotné postihnutie, fibromyalgia, zažívacie ťažkosti atď.), psychologické a behaviorálne následky (nadmerné užívanie alkoholu, liekov a omamných látok, depresia a úzkosť, poruchy príjmy potravy a poruchy spánku, pocity hanby a viny, fóbie a záchvaty paniky, nízka sebadôvera, posttraumatická stresová porucha, psychosomatické poruchy, samovražedné a sebapoškodzujúce správanie, neistota v neskorších vzťahoch atď.), následky v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia: gynekologické poruchy, neplodnosť, komplikácie počas tehotenstva, potraty, sexuálna dysfunkcia, sexuálne prenosné choroby, nechcené tehotenstvo atď.) a smrteľné následky (vražda, samovražda, úmrtie v dôsledku sexuálne prenosnej choroby atď.); |
| --- | --- |

BF.

keďže ženy, ktoré zažili rodovo motivované násilie, trpia následkami, často celoživotnými, na svoje fyzické a duševné zdravie; keďže podľa svetovej správy WHO o násilí a zdraví (2) môžu mať dôsledky rodovo motivovaného násilia páchaného na ženách rôzne podoby: fyzické následky (podliatiny, zlomeniny, syndrómy chronickej bolesti, zdravotné postihnutie, fibromyalgia, zažívacie ťažkosti atď.), psychologické a behaviorálne následky (nadmerné užívanie alkoholu, liekov a omamných látok, depresia a úzkosť, poruchy príjmy potravy a poruchy spánku, pocity hanby a viny, fóbie a záchvaty paniky, nízka sebadôvera, posttraumatická stresová porucha, psychosomatické poruchy, samovražedné a sebapoškodzujúce správanie, neistota v neskorších vzťahoch atď.), následky v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia: gynekologické poruchy, neplodnosť, komplikácie počas tehotenstva, potraty, sexuálna dysfunkcia, sexuálne prenosné choroby, nechcené tehotenstvo atď.) a smrteľné následky (vražda, samovražda, úmrtie v dôsledku sexuálne prenosnej choroby atď.);

Rodová rovnosť v oblasti duševného zdravia

| 1. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby na Kompas pre činnosti v oblasti duševného zdravia a pohody nadviazali ambicióznou novou stratégiou pre duševné zdravie, v rámci ktorej sa podporí celostný psychosociálny celospoločenský prístup, ktorý bude zahŕňať silný rodový pilier a zabezpečí jednotnosť politiky v oblasti duševného zdravia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poznamenáva, že v EÚ zažilo 27 % dospelých obyvateľov vrátane mužov a žien najmenej jednu príhodu duševného ochorenia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva členské štáty, aby prijali opatrenia a pridelili dostatočné zdroje na zabezpečenie prístupu všetkých žien k službám zdravotnej starostlivosti a konkrétne k starostlivosti o duševné zdravie (vrátane azylových domov pre ženy) bez ohľadu na ich právne postavenie, zdravotné postihnutie, sexuálnu orientáciu, rodovú identitu, pohlavnú charakteristiku, rasový alebo etnický pôvod, vek alebo náboženstvo; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby riešili rozdiely v prístupe k poskytovaniu zdravotnej starostlivosti v oblasti duševného zdravia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poznamenáva, že je potrebný ďalší výskum vplyvu rodovo motivovaného násilia vrátane verbálneho a psychického násilia, obťažovania a zastrašovania na duševné zdravie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva Komisiu, členské štáty a miestne orgány, aby zabezpečili, aby sa v stratégiách pre duševné zdravie riešili problémy duševného zdravia, s ktorými sa môžu stretávať osoby LGBTI; nabáda členské štáty, aby vykonali odporúčania obsiahnuté v dokumente Rady Európy CM/Rec(2010)5 a pri vypracúvaní politík, programov a protokolov v oblasti zdravia zohľadnili špecifické potreby lesbických, bisexuálnych a transrodových osôb; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva členské štáty, aby podporovali zriadenie centier psychologickej podpory pre pacientov s rakovinovým ochorením s cieľom poskytovať im psychologickú podporu počas celého procesu liečby a rehabilitácie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | upozorňuje na závažnú situáciu žien so zdravotným postihnutím, ktoré sú častejšie vystavené ťažkostiam priamo súvisiacim nielen s ich zdravotným postihnutím, ale aj s prehlbovaním sociálnej izolácie a nedobrovoľnej neaktivity; vyzýva členské štáty, aby systematicky zvyšovali dostupnosť preventívnej psychologickej starostlivosti o ženy so zdravotným postihnutím a zabezpečili psychologickú podporu pre ženy starajúce sa o svoje ťažko zdravotne postihnuté deti; zdôrazňuje, že je potrebná stratégia a výmena najlepších postupov v oblasti duševného zdravia a pohody žien a dievčat so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali informačné kampane a kampane o prevencii a iné iniciatívy na zvýšenie informovanosti verejnosti o problémoch s duševným zdravím a na prekonanie stigmatizácie; naliehavo vyzýva členské štáty a Komisiu, aby investovali do formálneho, a neformálneho vzdelávania a informálneho učenia o duševnom zdraví a pohode pre všetky vekové kategórie s dôrazom na rodovo citlivé ťažkosti s duševným zdravím, ako sú depresia, úzkosť alebo užívanie omamných látok; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili školám vhodné rámce na identifikáciu a podporu osôb trpiacich problémami s duševným zdravím vrátane rodových aspektov a aby zaručili prístupnosť k službám v oblasti duševného zdravia; poznamenáva, že 70 % detí a mladých ľudí, ktorí majú problém s duševným zdravím, nedostalo vhodnú podporu v dostatočne skorom veku; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, členské štáty a Európsky inštitút pre rodovú rovnosť (EIGE), aby zvýšili zber pravidelných údajov o duševnom zdraví na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni, najmä o prevalencii depresie, pričom tieto údaje by mali byť členené minimálne podľa pohlavia, rodu, vekovej kategórie a sociálno-ekonomického postavenia a mali by zahŕňať ukazovatele sexuálneho a reprodukčného zdravia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnieva sa, že na opatreniach prijatých na úrovni EÚ v oblasti duševného zdravia a pohody by sa mali podieľať vedúce osobnosti v politike, v oblasti zdravia, vzdelávania a sociálnej oblasti spoločne so sociálnymi partnermi a s organizáciami občianskej spoločnosti; považuje za nevyhnutné, aby duševné zdravie prestalo byť v určitých sociálnych prostrediach tabu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | trvá na tom, že súvislosť medzi sociálno-ekonomickými podmienkami a duševným zdravím a pohodou je zásadná pre jednotnosť politiky v oblasti duševného zdravia, keďže chudoba a sociálne vylúčenie zvyšujú problémy s duševným zdravím; poznamenáva, že feminizácia chudoby a úsporné politiky, ktoré neúmerne ovplyvňujú ženy, viac ohrozujú duševnú pohodu žien; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje význam sociálnej liečby a starostlivosti o duševné zdravie, napríklad prostredníctvom športu, hudby, umenia a kultúrnych činností, ako dôležitý prvok poskytovania zdravotnej starostlivosti znižujúci hospodárske a ľudské náklady, ktoré môžu problémy s duševným zdravím spôsobiť jednotlivcom a spoločnosti ako celku; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby viac investovali do programov starostlivosti o duševné zdravie, ako je napríklad sociálna terapia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | so znepokojením konštatuje, že Svetová zdravotnícka organizácia vie len o 13 členských štátoch EÚ, ktoré majú vnútroštátnu stratégiu pre prevenciu samovrážd; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali a uplatňovali národnú stratégiu pre prevenciu samovrážd a aby prijali prijatie opatrenia na zníženie rizikových faktorov súvisiacich so samovraždou, ako sú nadmerné užívanie alkoholu, liekov a omamných látok, sociálne vylúčenie, depresia a stres; požaduje takisto zriadenie systémov na poskytovanie podpory po pokusoch o samovraždu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uznáva vplyv médií, a najmä internetových a sociálnych médií, na duševné zdravie a pohodu najmä mladých žien a dievčat, a poznamenáva, že sa musí vykonať ďalší výskum tejto témy; konštatuje, že mediálne kultúry, ktoré kladú dôraz na vek žien a ich fyzický vzhľad, majú potenciálne nepriaznivé účinky na duševné zdravie a pohodu žien a dievčat, ktoré sa prejavujú napr. úzkosťou, depresiou alebo obsedantným správaním; zdôrazňuje, že sa musia vypracovať účinné nástroje vrátane právnych opatrení na riešenie online šikanovania, obťažovania a zaobchádzania s ľuďmi ako s vecami; zdôrazňuje, že je potrebné vypracovať ambicióznu stratégiu pre elektronické duševné zdravie a pohodu a že je potrebné pracovať so zainteresovanými stranami na vypracovaní rozvíjajúcich sa elektronických terapií; uznáva, že je potrebné, aby boli do mediálnej stratégie v oblasti duševného zdravia zapojené všetky zúčastnené strany vrátane vydavateľov a reklamného priemyslu, ktorí musia prijať etické normy, aby nedochádzalo k zaobchádzaniu so ženami ako s vecami a k podporovaniu rodových stereotypov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poukazuje na skutočnosť, že niektoré ženy majú vďaka médiám, stereotypnej reklame a sociálnemu tlaku narušené vnímanie svojho obrazu a že u nich vzniknú poruchy príjmu potravy a behaviorálne poruchy, napríklad anorexia, bulímia, ortorexia, nárazové prejedanie sa alebo bigorexia; podporuje prístup zohľadňujúci rodový aspekt k poruchám príjmu potravy a jeho začlenenie do diskusie o zdraví, ako aj do informácií adresovaných širokej verejnosti; vyzýva členské štáty, aby zriadili kontaktné miesta pomoci a podpory v školách, ktoré budú poskytovať psychologickú podporu študentom, najmä dospievajúcim dievčatám, ktoré sú náchylnejšie na vznik porúch príjmu potravy; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta skutočnosť, že svetoví lídri po prvýkrát uznali podporovanie duševného zdravia a pohody a prevenciu a liečbu drogovo závislých osôb za priority v oblasti zdravia v rámci celosvetového rozvojového programu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadruje vážne znepokojenie nad poskytovaním starostlivosti o duševné zdravie a súvisiacich zariadení pre utečenkyne a dievčatá v Európe vo všetkých členských štátoch, najmä pre tie v provizórnych podmienkach; zdôrazňuje, že zadržiavanie utečencov a žiadateľov o azyl bez efektívneho a účinného spracovania ich žiadostí o azyl je v rozpore s medzinárodným právom a má negatívny vplyv na ich duševné zdravie a pohodu; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili ochranu žiadateliek o azyl, ktoré sú zadržané, a zdôrazňuje, že týmto ženám treba poskytnúť okamžitú ochranu vrátane okamžitého ukončenia zaistenia, urýchlenia premiestnenia a presadzovania podpory a poradenstva; vyzýva členské štáty, aby oddelili politiky v oblasti zdravia od imigračnej kontroly tým, že umožnia prístup k základným službám zdravotnej starostlivosti a neuložia poskytovateľom zdravotnej starostlivosti povinnosť nahlasovať migrantov bez dokladov; navyše žiada, aby členské štáty vykonávali usmernenia viacerých agentúr o ochrane a podpore duševného zdravia a psychosociálnej pohody utečencov, žiadateľov o azyl a migrantov v Európe, ktoré vypracovali WHO/Europe, UNHCR a IOM; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na to, že ženy musia často absolvovať dvojitý pracovný deň, to znamená, pracovný deň na pracovisku v zamestnaní a pracovný deň doma, lebo muži sa nevenujú dostatočne domácim prácam a výchove dcér a synov, čo spôsobuje, že mnohé ženy trpia depresiou, úzkosťou a stresom okrem pocitov viny za zlyhanie pri riadnej starostlivosti o rodinu, čo je úloha tradične pridelená ženám; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odsudzuje rozšírený sexistický stereotyp, podľa ktorého moderná žena musí vynikať v štúdiu a v práci, ale musí splniť tradičné očakávania, že bude dobrou ženou, bude sa dobre starať o domov a bude dokonalou matkou, pričom sa bude starať o svoj výzor, čo je vzorec správania, ktorý mnohým ženám spôsobuje pocity stresu a úzkosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva Komisiu, členské štáty a miestne orgány, aby vypracovali špecificky prispôsobené politiky na poskytovanie starostlivosti o duševné zdravie skupinám zraniteľných žien v marginalizovaných komunitách a ženám, ktoré sa stretávajú s prierezovou diskrimináciou, ako sú utečenkyne a migrantky, ženy čeliace chudobe a sociálnemu vylúčeniu, intersexuálne a transrodové osoby, ženy z etnických menšín, ženy so zdravotným postihnutím, staršie ženy a ženy vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje dôležitosť prístupu životného cyklu k duševnému zdraviu, keď sa potreby každej vekovej kategórie riešia jednotným a komplexným spôsobom s dôrazom na dospievajúce dievčatá a staršie ženy, ktoré v priemere udávajú nižšiu mieru životnej spokojnosti ako muži rovnakých vekových kategórií; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odporúča, aby sa v prípade tehotenstva zdravotná starostlivosť v oblasti duševného zdravia začala čo najskôr v prvom trimestri tehotenstva, aby bolo možné diagnostikovať špecifické stavy, ktoré je vhodné sledovať, rozpoznať sociálne problémy, pri ktorých riešení by ženy mohli potrebovať pomoc sociálnych služieb alebo služieb v oblasti duševného zdravia, a takisto poskytnúť ženám informácie o otázkach súvisiacich s tehotenstvom; požaduje rozsiahlejšie poskytovanie komplexnej a miestnej pôrodnej starostlivosti vrátane súkromných pôrodných asistentiek a pôrodníkov vo všetkých členských štátoch EÚ a zdôrazňuje osobitný význam tejto otázky pre vidiecke oblasti; zdôrazňuje, že psychologická zdravotná starostlivosť je rovnako dôležitá ako starostlivosť o fyzické zdravie, a poznamenáva, že 10 % až 15 % žien v EÚ, ktoré práve porodili, trpí popôrodnou depresiou; zdôrazňuje význam dostupnosti psychologickej a lekárskej starostlivosti pre ženy po spontánnom aj umelom prerušení tehotenstva a potrebu citlivého a personalizovaného prístupu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali, rozvíjali a vykonávali včasné odhaľovanie a liečbu popôrodnej psychózy a popôrodnej depresie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že sociálna politika a politika zamestnanosti, najmä politika v oblasti rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, musí využívať celostný prístup zohľadňujúci duševné zdravie a pohodu žien a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali s odborovými organizáciami, zamestnávateľmi, zdravotníckymi pracovníkmi a občianskou spoločnosťou s cieľom vyvinúť celostný prístup k rodovo citlivej duševnej pohode v práci; konštatuje, že je dôležité poskytovať školenia v oblasti duševného zdravia osobám pracujúcim v riadiacich pozíciách v súkromnom a verejnom sektore; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uznáva dôležitú úlohu formálnych a neformálnych opatrovateľov v oblasti starostlivosti o duševné zdravie, ktorými sú prevažne ženy; požaduje, aby sa osobitná pozornosť venovala úlohe formálnych a neformálnych opatrovateľov v oblasti starostlivosti o duševné zdravie, a najmä úlohe opatrovateliek, a takisto požaduje opatrenia na ochranu duševného zdravia a pohody samotných opatrovateľov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zahrnuli problémy s duševným zdravím a pohodou, s ktorými sa stretávajú muži a chlapci z dôvodu rodových stereotypov a ktoré vedú k vyššej pravdepodobnosti užívania omamných látok a samovrážd ako u žien; zdôrazňuje, že v politikách pre duševné zdravie mužov sa musia zohľadniť aj hľadiská veku a priemernej dĺžky života, sociálno-ekonomické podmienky, sociálne vylúčenie a zemepisné faktory; |
| --- | --- |

25.

Rodová rovnosť v klinickom skúšaní

| 26. | zdôrazňuje, že je potrebné klinické skúšanie farmaceutických výrobkov na mužoch aj ženách, pričom toto skúšanie by malo byť inkluzívne, nediskriminačné a malo by sa vykonávať pri zachovaní podmienok rovnosti, začlenenia a bez marginalizácie a malo by primerane odrážať populáciu, ktorá bude výrobky používať; navrhuje, aby sa pri klinickom skúšaní zohľadňovali aj osobitné zraniteľné skupiny obyvateľstva, ako sú pediatrickí a geriatrickí pacienti a osoby z etnických menšín; zastáva názor, že údaje rozdelené podľa pohlavia by sa mali zbierať aj po umiestnení výrobkov na trh, aby sa dali zaznamenať rôzne vedľajšie účinky, rovnako ako výskum a údaje o vykonávaní príslušných právnych predpisov EÚ členskými štátmi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že nedostatočné zlepšenie zastúpenia žien v klinickom skúšaní a biomedicínskom výskume ohrozuje zdravie a život žien a zdôrazňuje, že metodiky a návrh klinického skúšania musia umožniť rozčlenenie analýz podľa veku a rodu; poukazuje preto na naliehavú potrebu začleniť rodové rozdiely do klinických postupov v oblasti duševného zdravia; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje význam zverejňovania výsledkov klinického skúšania, aby bola metodika transparentná a dostupná; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripomína, že výskyt infekčných chorôb (napr. HIV a malárie) a nepriaznivý výsledok tehotenstva (napr. narodenie mŕtveho plodu) je najvyšší v krajinách s nízkymi a strednými príjmami; žiada, aby sa do klinického skúšania začlenili tehotné ženy, čo umožní znížiť chorobnosť a úmrtnosť matiek a dojčiat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | žiada, aby sa na označeniach farmaceutických výrobkov jasne uvádzalo, či sa uskutočnili skúšky na ženách a či sa môžu očakávať odlišné vedľajšie účinky u mužov a u žien; vyzýva členské štáty, aby podporili výskum dlhodobých účinkov výrobkov používaných v hormonálnej liečbe; |
| --- | --- |

30.

| 31. | žiada Komisiu, aby stimulovala projekty na úrovni EÚ zamerané na to, ako sa so ženami zaobchádza v klinickom výskume; domnieva sa, že do takýchto projektov by mali byť zapojené zdravotnícke orgány na všetkých úrovniach a farmaceutický priemysel, a to vypracovaním špecifických stratégií na vykonávanie usmernení o skúmaním a posudzovaní rodových rozdielov v klinickom skúšaní; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby investovali do informačných kampaní na povzbudenie účasti žien na klinickom skúšaní; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naliehavo žiada Európsku agentúru pre lieky (EMA), aby vypracovala samostatné usmernenia na posudzovanie žien ako špecifickej populačnej skupiny v klinickom skúšaní; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva členské štáty, aby pri uplatňovaní nariadenia (EÚ) č. 536/2014 o klinickom skúšaní liekov na humánne použitie uplatňovali metodický prístup pre klinické skúšanie, ktorý zaručí adekvátne zastúpenie mužov a žien, pričom treba v venovať zvýšenú pozornosť transparentnosti rodového zloženia účastníkov skúšok, a aby pri posudzovaní správnosti vykonávania tohto nariadenia osobitne sledovali úroveň zastúpenia žien a mužov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naliehavo vyzýva členské štáty, Európsku agentúru pre lieky (EMA) a relevantné zainteresované strany, aby zabezpečili začlenenie faktorov pohlavia a rodu v najskorších fázach výskumu a vývoja liečiv ešte pred fázou klinického skúšania; zdôrazňuje, že je potrebná lepšia výmena najlepších postupov v tejto oblasti medzi výskumnými inštitúciami a poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti v celej Európe; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že je potrebné bezodkladné konanie na nápravu rodových rozdielov v klinickom skúšaní v oblastiach zdravia, kde sú tieto rozdiely osobitne škodlivé, ako napríklad v prípade liekov na Alzheimerovu chorobu, rakovinu, liečbu mŕtvice a kardiovaskulárnych chorôb a antidepresív; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že výskumní pracovníci a všetky relevantné zainteresované strany musia konať koordinovane na odstránenie škodlivých vedľajších účinkov liekov, ktoré osobitne postihujú ženy, ako sú napríklad antidepresíva, antikoncepcia a iné lieky, s cieľom zlepšiť zdravie žien a kvalitu zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | so znepokojením konštatuje, že výskum v oblasti zdravotnej a sociálnej starostlivosti v rozvojových krajinách sa vyznačuje rodovou diskrimináciou a rodovými rozdielmi, čo má vplyv na rozvoj primeraných a cielených liečebných postupov; poukazuje predovšetkým na to, že pacienti v rozvojových krajinách nie sú primerane zastúpení vo farmakologickom výskume; konštatuje, že osobitné časti obyvateľstva vrátane detí a tehotných žien boli zanedbávané pri vývoji liekov na tuberkulózu; zdôrazňuje, že je potrebné zhromažďovať a uchovávať vzorky pre farmakogenetické štúdie v budúcich klinických skúšaniach liekov na rodovom základe; pripomína, že rozdielna biologická a fyziologická konštitúcia žien si vyžaduje náležité informácie o účinnosti liekov na ich telá; |
| --- | --- |

38.

| 39. | so znepokojením konštatuje, že zvýšený offshoring skúšania liekov do Afriky a iných málo rozvinutých regiónov môže viesť k závažnému porušovaniu etických noriem a porušovaniu základných zásad EÚ, ako je právo na ochranu zdravia a zdravotnú starostlivosť; upozorňuje, že zraniteľné osoby, najmä ženy, bez prístupu k cenovo dostupnej zdravotnej starostlivosti alebo zdravotnému poisteniu, ako aj prístupu k cenovo dostupným liekom nemajú inú možnosť, než sa zúčastniť na klinickom skúšaní, ak chcú dostať lekársku starostlivosť, pričom si pravdepodobne neuvedomujú s tým spojené riziká; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poznamenáva, že je dokázané, že ženy užívajú väčšie množstvá psychotropných liekov ako muži, ale je veľmi málo štúdií o rodových rozdieloch, pokiaľ ide o účinok týchto liekov, ktoré sa predpisujú ženám a mužom bez rozdielu a v rovnakých dávkach; vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že ženy vo väčšej miere trpia negatívnymi účinkami psychotropných liekov, lebo sú vylúčené z klinického skúšania, takže sa nezohľadňuje ženská fyziológia; poukazuje aj na skutočnosť, že ženy sa častejšie ako muži usilujú vyriešiť svoje duševné problémy pomocou psychoterapie; |
| --- | --- |

40.

Všeobecné poznámky

| 41. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby:






  a) | podporovali zdravotnú starostlivosť zabezpečením bezproblémového prístupu k službám a poskytovaním primeraných informácií prispôsobených osobitným potrebám mužov a žien a presadzovali výmenu najlepších postupov v oblasti duševného zdravia a klinického výskumu; |
| --- | --- | --- |

41.

a)

podporovali zdravotnú starostlivosť zabezpečením bezproblémového prístupu k službám a poskytovaním primeraných informácií prispôsobených osobitným potrebám mužov a žien a presadzovali výmenu najlepších postupov v oblasti duševného zdravia a klinického výskumu;

| b) | vytvorili prehľad osobitných zdravotných potrieb mužov a žien a zabezpečili začlenenie rodového hľadiska do svojich politík, programov a výskumu v oblasti zdravotníctva od ich vývoja a návrhu k posudzovaniu vplyvu a rozpočtovaniu; |
| --- | --- |

b)

vytvorili prehľad osobitných zdravotných potrieb mužov a žien a zabezpečili začlenenie rodového hľadiska do svojich politík, programov a výskumu v oblasti zdravotníctva od ich vývoja a návrhu k posudzovaniu vplyvu a rozpočtovaniu;

| c) | zabezpečili zameranie stratégií prevencie na ženy, ktorým hrozí prierezová diskriminácia, ako sú napríklad Rómky, ženy so zdravotným postihnutím, lesbické a bisexuálne ženy, migrantky, utečenkyne a ženy žijúce v chudobe, ako aj transrodové a intersexuálne osoby; |
| --- | --- |

c)

zabezpečili zameranie stratégií prevencie na ženy, ktorým hrozí prierezová diskriminácia, ako sú napríklad Rómky, ženy so zdravotným postihnutím, lesbické a bisexuálne ženy, migrantky, utečenkyne a ženy žijúce v chudobe, ako aj transrodové a intersexuálne osoby;

| d) | uznali rodovo motivované násilie a násilie páchané na ženách ako problém verejného zdravia, ako sa uvádza v rezolúcii Svetovej zdravotníckej organizácie WHA49.25 z 25. mája 1996, ktorý má priamy vplyv na duševné zdravie a pohodu žien; |
| --- | --- |

d)

uznali rodovo motivované násilie a násilie páchané na ženách ako problém verejného zdravia, ako sa uvádza v rezolúcii Svetovej zdravotníckej organizácie WHA49.25 z 25. mája 1996, ktorý má priamy vplyv na duševné zdravie a pohodu žien;

| e) | zabezpečili urýchlenie celoeurópskeho prieskumu o rozšírení násilia na základe pohlavia, ktorý bude použitý v rámci Európskeho štatistického systému, ako bolo stanovené v pracovnom programe Eurostatu na rok 2016, a pravidelne zbierali roztriedené údaje, najmä o výskyte depresií, a aby tieto údaje bola rozdelené aspoň podľa pohlavia, vekových skupín a sociálno-ekonomického postavenia; |
| --- | --- |

e)

zabezpečili urýchlenie celoeurópskeho prieskumu o rozšírení násilia na základe pohlavia, ktorý bude použitý v rámci Európskeho štatistického systému, ako bolo stanovené v pracovnom programe Eurostatu na rok 2016, a pravidelne zbierali roztriedené údaje, najmä o výskyte depresií, a aby tieto údaje bola rozdelené aspoň podľa pohlavia, vekových skupín a sociálno-ekonomického postavenia;

| f) | podporovali organizácie občianskej spoločnosti a organizácie žien, ktoré presadzujú práva žien, a aby sa usilovali o zastúpenie žien pri riešení otázok európskej a vnútroštátnej politiky v oblasti zdravia a aby európske a vnútroštátne politiky v oblasti zdravia zodpovedali ich potrebám; |
| --- | --- |

f)

podporovali organizácie občianskej spoločnosti a organizácie žien, ktoré presadzujú práva žien, a aby sa usilovali o zastúpenie žien pri riešení otázok európskej a vnútroštátnej politiky v oblasti zdravia a aby európske a vnútroštátne politiky v oblasti zdravia zodpovedali ich potrebám;

| g) | stimulovali programy, ktoré sa zaoberajú osobitnými potrebami žien v súvislosti s chorobami, ako je osteoporóza, muskuloskeletálne problémy a ochorenia centrálnej nervovej sústavy ako Alzheimerova choroba a/alebo demencia vrátane programov na informovanie žien o spôsoboch prevencie a programov ponúkajúcich odbornú prípravu zdravotníckeho personálu; |
| --- | --- |

g)

stimulovali programy, ktoré sa zaoberajú osobitnými potrebami žien v súvislosti s chorobami, ako je osteoporóza, muskuloskeletálne problémy a ochorenia centrálnej nervovej sústavy ako Alzheimerova choroba a/alebo demencia vrátane programov na informovanie žien o spôsoboch prevencie a programov ponúkajúcich odbornú prípravu zdravotníckeho personálu;

| h) | venovali osobitnú pozornosť špeciálnym potrebám žien s diagnostikovaným syndrómom chronickej únavy alebo fibromyalgiou tým, že sa im poskytnú dostatočne kvalitné služby zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

h)

venovali osobitnú pozornosť špeciálnym potrebám žien s diagnostikovaným syndrómom chronickej únavy alebo fibromyalgiou tým, že sa im poskytnú dostatočne kvalitné služby zdravotnej starostlivosti;

| i) | zvýšili financovanie na podporu výskumu príčin a možných spôsobov liečby endometriózy a tiež na vypracovanie klinických usmernení a vytvorenie referenčných centier; podporovali informačné a osvetové kampane o endometrióze a jej prevencie a poskytli prostriedky na odbornú prípravu špecializovaných zdravotníckych pracovníkov a na výskumné iniciatívy; |
| --- | --- |

i)

zvýšili financovanie na podporu výskumu príčin a možných spôsobov liečby endometriózy a tiež na vypracovanie klinických usmernení a vytvorenie referenčných centier; podporovali informačné a osvetové kampane o endometrióze a jej prevencie a poskytli prostriedky na odbornú prípravu špecializovaných zdravotníckych pracovníkov a na výskumné iniciatívy;

| 42. | vyzýva členské štáty, aby prijali politiky na zlepšenie priemernej úrovne zdravia populácie odstránením zdravotných nerovností, ktoré postihujú znevýhodnené sociálno-ekonomické skupiny; v tejto súvislosti požaduje aktívne zapojenie mnohých politických sektorov, nielen sektorov verejného zdravia a systémov zdravotnej starostlivosti, ale aj vzdelávania, sociálneho zabezpečenia, rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a plánovania miest, pričom zapájať by sa mali vždy s jasnou perspektívou rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva vlády rozvojových krajín, aby začlenili rodové hľadisko do politiky duševného zdravia a vypracovali politiky a programy, ktoré budú zamerané na osobitné potreby žien v oblasti liečby duševného zdravia, ako aj na spoločenské príčiny psychických problémov; so znepokojením konštatuje, že v najmenej rozvinutých krajinách je vylúčenie žien z biomedicínskeho výskumu často spôsobené nedostatkom informačných a osvetových kampaní, plnením materských a opatrovateľských úloh a nedostatkom slobody rozhodovania v ich domácnostiach; vyjadruje pevné presvedčenie, že kľúčom k ďalšiemu zníženiu rodových rozdielov v oblasti duševného zdravia by bola lepšia rovnováha medzi rodovými úlohami a povinnosťami, istota príjmu, rovnaký prístup k vzdelávaniu, začlenenie do trhu práce, účinnejšie opatrenia na podporu rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, najmä pre slobodné matky, rozvoj záchranných sociálnych sietí a zníženie miery chudoby; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnieva sa, že medzi sexuálne a reprodukčné práva patrí prístup k legálnemu a bezpečnému umelému prerušeniu tehotenstva, k spoľahlivej, bezpečnej a cenovo dostupnej antikoncepcii a ku komplexnému vzdelávaniu o sexualite a vzťahoch; |
| --- | --- |

44.

| 45. | považuje za poľutovaniahodné, že sexuálne a reprodukčné práva sú vo viacerých členských štátoch EÚ značne obmedzené a/alebo sa uplatňujú len za určitých podmienok; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zastáva názor, že rastúci počet zdravotných pracovníkov, ktorí odmietajú vykonávať zákrok na umelé prerušenie tehotenstva v členských štátoch, prestavuje ďalšiu hrozbu pre zdravie a práva žien; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zabezpečili existenciu aspoň minimálneho počtu zdravotných pracovníkov na vykonávanie umelých prerušení tehotenstva v nemocniciach; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzýva členské štáty, aby predchádzali a zakázali násilnú sterilizáciu žien, t. j. jav, ktorý postihuje predovšetkým ženy so zdravotným postihnutím, transrodové a intersexuálne osoby a Rómky, a trestne ju stíhali; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdôrazňuje, že plošné kontrolné vyšetrenia (skríning) v rannom štádiu rakoviny spolu s informačnými programami patria medzi najúčinnejšie opatrenia na prevenciu rakoviny a vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, aby všetky ženy a dievčatá mali prístup k takémuto skríningu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje, že posilnenie postavenia žien a podpora rodovej rovnosti sú rozhodujúce pre zrýchlenie trvalo udržateľného rozvoja, a tým pre ukončenie všetkých foriem diskriminácie žien a dievčat, a to aj v oblasti duševného zdravia a klinického výskumu, pričom nejde len o základné ľudské právo, ale toto posilnenie a táto podpora majú multiplikačný účinok vo všetkých ostatných rozvojových oblastiach (cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 5); |
| --- | --- |

49.

| 50. | domnieva sa, že členské štáty majú povinnosť zaručiť poskytovanie miestnej pôrodníckej starostlivosti ako verejnej služby a zabezpečiť, aby pôrodné asistentky boli dostupné aj vo vidieckych a horských regiónoch; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva zdravotnícke orgány členských štátov, aby uznali endometriózu za ochorenie spôsobujúce neschopnosť, pretože by to postihnutým ženám umožnilo získať nárok na bezplatné ošetrenie, a to aj v prípade nákladných spôsobov liečby a/alebo chirurgického zákroku, a tiež nárok na uznanie špeciálnej pracovnej neschopnosti počas najkritickejších období, čím by sa zabránilo ich stigmatizácii na pracovisku; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva členské štáty, Komisiu a príslušné agentúry, aby zabezpečili plný prístup všetkých utečencov, žiadateľov o azyl a migrantov, najmä zraniteľných žien a dievčat, ku kvalitnej starostlivosti o fyzické a duševné zdravie v rámci všeobecných ľudských práv a aby z dlhodobého hľadiska zodpovedajúco pripravili vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti pre prichádzajúcich utečencov a žiadateľov o azyl; zdôrazňuje, že je potrebná rodovo citlivá odborná príprava o duševnom zdraví imigračných, azylových pracovníkov a pracovníkov presadzovania práva, ktorí pracujú s utečencami, žiadateľmi o azyl a prisťahovalcami, najmä tých, ktorí pracujú so zraniteľnými ženami a dievčatami; domnieva sa, že tieto potrebné opatrenia zdravotnej starostlivosti by mali zahŕňať opatrenia, ako sú bezpečné ubytovanie a sanitárne zariadenia pre ženy a dievčatá, právne poradenstvo a prístup k sexuálnemu a reprodukčnému zdraviu a právam vrátane antikoncepcie, podpory pre osoby, ktoré zažili sexuálne násilie, a bezpečného a legálneho umelého prerušenia tehotenstva; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzýva EÚ a členské štáty, aby okamžite ukončili súčasné úsporné politiky a škrty verejných výdavkov, ktoré obplyvňujú služby, ktoré sú zásadné na dosiahnutie vysokej úrovne ochrany zdravotnej starostlivosti pre všetky ženy a mužov, dievčatá a chlapcov v EÚ bez ohľadu na ich pôvod alebo právne postavenie; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili bezplatný prístup k zdravotníckym službám pre nezamestnané ženy, ženy vo vidieckych oblastiach a dôchodkyne s nízkym príjmom, ktoré samé nevedia zaplatiť za lekárske vyšetrenia a liečbu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | odporúča, aby sa ženám po pôrode dieťaťa so zdravotným postihnutím alebo so život ohrozujúcou chorobou poskytla špeciálna podpora vrátane bezplatného prístupu k dlhodobej pediatrickej domácej starostlivosti, paliatívnej pediatrickej starostlivosti a špecializovanej a ľahko dostupnej psychologickej podpore; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdôrazňuje, že dosiahnutie práva na zdravie pre všetkých prevláda nad ochranou práv duševného vlastníctva a závisí od investícií do európskeho výskumu v oblasti zdravia vrátane zdravotníckej technológie a liekov pre choroby spojené s chudobou a zanedbávané ochorenia; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyjadruje poľutovanie nad znižovaním rozpočtov na verejné zdravie členskými štátmi a vyjadruje sklamanie z toho, že vo všetkých členských štátoch sú ročné rozpočty pre programy zamerané na prevenciu násilia páchaného na ženách oveľa nižšie ako je jeho skutočná cena, či už ekonomického, sociálneho alebo morálneho charakteru; podporuje členské štáty pri zvyšovaní výdavkov na podporu programov prevencie násilia páchaného na ženách a efektívnej pomoci a ochrany obetí. |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzýva členské štáty, aby prijali opatrenia v zdravotnej oblasti týkajúce sa včasného odhaľovania a podpory pre obete rodovo motivovaného násilia a používali zdravotné protokoly v prípadoch útoku, ktoré by mali byť postúpené príslušným súdom s cieľom urýchliť právne konanie; vyzýva tiež členské štáty, aby zaručili právo prístupu k informáciám a integrovanej sociálnej pomoci, ktorá by sa mala poskytovať prostredníctvom trvalých služieb naliehavej starostlivosti so špecializáciou v multidisciplinárnych odborných službách; |
| --- | --- |

58.

| 59. | víta úsilie Komisie, aby EÚ ratifikovala Istanbulský dohovor, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnohé členské štáty tak ešte neurobili; naliehavo vyzýva Radu, aby zabezpečila čo najskoršie pristúpenie EÚ k Istanbulskému dohovoru; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdôrazňuje, že prostitúcia je tiež otázkou zdravia, keďže má škodlivé účinky na zdravie osôb, ktoré vykonávajú prostitúciu a ktoré s väčšou pravdepodobnosťou trpia sexuálnymi, fyzickými a duševnými zdravotnými traumami, závislosťou od drog a alkoholu a stratou sebaúcty, ako aj vyššou úmrtnosťou ako široká verejnosť; dodáva a zdôrazňuje, že mnohé osoby, ktoré si kupujú sex, žiadajú o nechránený komerčný sex, čo zvyšuje riziko škodlivých účinkov na zdravie osôb, ktoré vykonávajú prostitúciu, ako aj kupujúcich; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyzýva členské štáty, aby zamedzili, zakázali a trestne stíhali mrzačenie ženských pohlavných orgánov a mrzačenie pohlavných orgánov intersexuálnych osôb a aby poskytli podporu pre duševné zdravie spolu s fyzickou starostlivosťou obetiam a osobám, ktorých by sa to mohlo týkať; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nabáda Komisiu a členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť najzraniteľnejším alebo najviac znevýhodneným skupinám a naštartovali intervenčné programy pre ne; |
| --- | --- |

62.

| 63. | domnieva sa, že nedostatok porovnateľných, komplexných, spoľahlivých a pravidelne aktualizovaných rodovo rozčlenených údajov je zdrojom diskriminácie žien v oblasti zdravia; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pripomína, že zdravotnícka starostlivosť a politika sú v kompetencii členských štátov a úloha Európskej komisie je komplementárna k vnútroštátnym politikám; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  EMEA/CHMP/3916/2005 – ICH http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Scientific_guideline/2010/01/WC500059887.pdf

(2)  Krug, Dahlberg, Mercy, Zwi a Lozano, 2002.

---

Streda 15. februára 2017

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/113

---

P8_TA(2017)0033

Rámcová dohoda o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Mongolskom (uznesenie)

Nelegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej (08919/2016 – C8-0218/2016 – 2015/0114(NLE) – 2016/2231(INI))

(2018/C 252/11)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (08919/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (08919/2016),

| — | so zreteľom na návrh Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej (07902/1/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej (07902/1/2011),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207, článkom 209 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0218/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207, článkom 209 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0218/2016),

| — | so zreteľom na podpísanie Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci (alebo „dohody o partnerstve a spolupráci“ – DPS) 30. apríla 2013 v Ulanbátare za prítomnosti vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku/podpredsedníčky Európskej komisie (VP/PK) Catherine Ashtonovej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na podpísanie Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci (alebo „dohody o partnerstve a spolupráci“ – DPS) 30. apríla 2013 v Ulanbátare za prítomnosti vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku/podpredsedníčky Európskej komisie (VP/PK) Catherine Ashtonovej,

| — | so zreteľom na Dohodu o obchode a hospodárskej spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi a Mongolskom, ktorá nadobudla platnosť 1. marca 1993, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o obchode a hospodárskej spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi a Mongolskom, ktorá nadobudla platnosť 1. marca 1993,

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 15. novembra 2005 o návrhu rozhodnutia Rady o zmene a doplnení Zmluvy o založení Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR) s cieľom umožniť banke financovať operácie v Mongolsku (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 15. novembra 2005 o návrhu rozhodnutia Rady o zmene a doplnení Zmluvy o založení Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR) s cieľom umožniť banke financovať operácie v Mongolsku (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. apríla 2016 k vykonávaniu a preskúmaniu stratégie EÚ – Stredná Ázia (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. apríla 2016 k vykonávaniu a preskúmaniu stratégie EÚ – Stredná Ázia (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia zo 16. decembra 2015 (3) a 14. marca 2013 (4) o vzťahoch medzi EÚ a Čínou, a najmä na odôvodnenie Y druhého z uvedených uznesení, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia zo 16. decembra 2015 (3) a 14. marca 2013 (4) o vzťahoch medzi EÚ a Čínou, a najmä na odôvodnenie Y druhého z uvedených uznesení,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júna 2015 o stave vzťahov medzi EÚ a Ruskom (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júna 2015 o stave vzťahov medzi EÚ a Ruskom (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2012 o pozícii Európskeho parlamentu k 19. zasadnutiu Rady OSN pre ľudské práva (6), a najmä na jeho odsek 30, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2012 o pozícii Európskeho parlamentu k 19. zasadnutiu Rady OSN pre ľudské práva (6), a najmä na jeho odsek 30,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. januára 2013 o odporúčaniach hodnotiacej konferencie venovanej Zmluve o nešírení jadrových zbraní v súvislosti s vytvorením zóny bez zbraní hromadného ničenia na Blízkom východe, a najmä na jeho odôvodnenie F (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. januára 2013 o odporúčaniach hodnotiacej konferencie venovanej Zmluve o nešírení jadrových zbraní v súvislosti s vytvorením zóny bez zbraní hromadného ničenia na Blízkom východe, a najmä na jeho odôvodnenie F (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 27. októbra 2016 o jadrovej bezpečnosti a nešírení jadrových zbraní (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 27. októbra 2016 o jadrovej bezpečnosti a nešírení jadrových zbraní (8),

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia (9),

| — | so zreteľom na zapojenie Mongolska do osobitného stimulačného opatrenia pre trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných v rámci všeobecného systému preferencií EÚ (VSP+), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zapojenie Mongolska do osobitného stimulačného opatrenia pre trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných v rámci všeobecného systému preferencií EÚ (VSP+),

| — | so zreteľom na dlhodobé vzťahy medzi delegáciami Európskeho parlamentu a Veľkého ľudového churalu (mongolského parlamentu), a najmä na spoločné vyhlásenie z 10. medziparlamentného zasadnutia, ktoré sa konalo 17. februára 2015 v Ulanbátare, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dlhodobé vzťahy medzi delegáciami Európskeho parlamentu a Veľkého ľudového churalu (mongolského parlamentu), a najmä na spoločné vyhlásenie z 10. medziparlamentného zasadnutia, ktoré sa konalo 17. februára 2015 v Ulanbátare,

| — | so zreteľom na mongolské predsedníctvo a úlohu hostiteľa 11. samitu ASEM (stretnutie Ázia – Európa), ktorý sa konal 15. – 16. júla 2016 v Ulanbátare, a 9. stretnutia Ázijsko-európskeho parlamentného partnerstva (ASEP), ktoré sa konalo 21. – 22. apríla 2016 v Ulanbátare, a na vyhlásenia prijaté na oboch týchto stretnutiach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na mongolské predsedníctvo a úlohu hostiteľa 11. samitu ASEM (stretnutie Ázia – Európa), ktorý sa konal 15. – 16. júla 2016 v Ulanbátare, a 9. stretnutia Ázijsko-európskeho parlamentného partnerstva (ASEP), ktoré sa konalo 21. – 22. apríla 2016 v Ulanbátare, a na vyhlásenia prijaté na oboch týchto stretnutiach,

| — | so zreteľom na aktívnu úlohu Mongolska v Európskom parlamentnom zhromaždení OBSE vrátane úlohy hostiteľa jeho jesenného zasadnutia, ktoré sa konalo 15. –18. septembra 2015 v Ulanbátare, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na aktívnu úlohu Mongolska v Európskom parlamentnom zhromaždení OBSE vrátane úlohy hostiteľa jeho jesenného zasadnutia, ktoré sa konalo 15. –18. septembra 2015 v Ulanbátare,

| — | so zreteľom na zvolenie Mongolska do Rady OSN pre ľudské práva na obdobie rokov 2016 – 2018 a na jeho ohlásenú ambíciu stať sa v roku 2022 členom Bezpečnostnej rady OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zvolenie Mongolska do Rady OSN pre ľudské práva na obdobie rokov 2016 – 2018 a na jeho ohlásenú ambíciu stať sa v roku 2022 členom Bezpečnostnej rady OSN,

| — | so zreteľom na mongolské predsedníctvo Spoločenstva demokracií v rokoch 2012 – 2013, a koalície „Freedom On-line“ (Sloboda na internete) v roku 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na mongolské predsedníctvo Spoločenstva demokracií v rokoch 2012 – 2013, a koalície „Freedom On-line“ (Sloboda na internete) v roku 2015,

| — | so zreteľom na predbežné zistenia a závery medzinárodnej volebnej pozorovateľskej misie na parlamentných voľbách v Mongolsku, ktoré sa konali 29. júna 2016, s účasťou Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva OBSE (OBSE/ODIHR) a Európskeho parlamentu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežné zistenia a závery medzinárodnej volebnej pozorovateľskej misie na parlamentných voľbách v Mongolsku, ktoré sa konali 29. júna 2016, s účasťou Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva OBSE (OBSE/ODIHR) a Európskeho parlamentu,

| — | so zreteľom na vystúpenie mongolského prezidenta Cachjagína Elbegdordža na plenárnom zasadnutí Európskeho parlamentu 9. júna 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vystúpenie mongolského prezidenta Cachjagína Elbegdordža na plenárnom zasadnutí Európskeho parlamentu 9. júna 2015,

| — | so zreteľom na viaceré vzájomné stretnutia a návštevy na vysokej úrovni vrátane návštevy predsedu Európskej komisie Josého Barrosa v Mongolsku v novembri 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na viaceré vzájomné stretnutia a návštevy na vysokej úrovni vrátane návštevy predsedu Európskej komisie Josého Barrosa v Mongolsku v novembri 2013,

| — | so zreteľom na mongolskú zahraničnú politiku „tretieho suseda“ zahŕňajúcu vzťahy s EÚ, USA, Japonskom, Kórejskou republikou, Indiou, Iránom, so stredoázijskými a ďalšími krajinami, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na mongolskú zahraničnú politiku „tretieho suseda“ zahŕňajúcu vzťahy s EÚ, USA, Japonskom, Kórejskou republikou, Indiou, Iránom, so stredoázijskými a ďalšími krajinami,

| — | so zreteľom na strategické partnerstvo Mongolska s Ruskom a Čínou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na strategické partnerstvo Mongolska s Ruskom a Čínou,

| — | so zreteľom na postavenie Mongolska ako pozorovateľa v Šanghajskej organizácii pre spoluprácu (SCO), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na postavenie Mongolska ako pozorovateľa v Šanghajskej organizácii pre spoluprácu (SCO),

| — | so zreteľom na pravidelné trojstranné stretnutia na vysokej úrovní medzi Mongolskom, Ruskom a Čínou a medzi Mongolskom, Japonskom a USA, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pravidelné trojstranné stretnutia na vysokej úrovní medzi Mongolskom, Ruskom a Čínou a medzi Mongolskom, Japonskom a USA,

| — | so zreteľom na iniciatívy, ktorých cieľom je integrovať rôzne hospodárske projekty v regióne, vrátane čínskeho Hospodárskeho pásma hodvábnej cesty (Silk Road Economic Belt), ruského Rozvoja transeurázijského pásma (Trans-Eurasian Belt Development) a mongolskej Stepnej cesty (Prairie Road), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na iniciatívy, ktorých cieľom je integrovať rôzne hospodárske projekty v regióne, vrátane čínskeho Hospodárskeho pásma hodvábnej cesty (Silk Road Economic Belt), ruského Rozvoja transeurázijského pásma (Trans-Eurasian Belt Development) a mongolskej Stepnej cesty (Prairie Road),

| — | so zreteľom na mongolský individuálny program partnerstva a spolupráce s NATO uzavretý v roku 2012, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na mongolský individuálny program partnerstva a spolupráce s NATO uzavretý v roku 2012,

| — | so zreteľom na vyhlásenie Mongolska zo septembra 2015 o svojom zámere zachovať trvalý stav neutrality, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Mongolska zo septembra 2015 o svojom zámere zachovať trvalý stav neutrality,

| — | so zreteľom na skutočnosť, že Mongolsko vyhlásilo, že je krajinou bez jadrových zbraní, pričom OSN tento štatút uznala v septembri 2012, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na skutočnosť, že Mongolsko vyhlásilo, že je krajinou bez jadrových zbraní, pričom OSN tento štatút uznala v septembri 2012,

| — | so zreteľom na mongolský Fond medzinárodnej spolupráce, ktorého cieľom je vymieňať si skúsenosti s ďalšími krajinami v procese demokratickej transformácie, ako sú Mjanmarsko, Kirgizsko a Afganistan, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na mongolský Fond medzinárodnej spolupráce, ktorého cieľom je vymieňať si skúsenosti s ďalšími krajinami v procese demokratickej transformácie, ako sú Mjanmarsko, Kirgizsko a Afganistan,

| — | so zreteľom na úsilie o budovanie dôvery, ktoré zahŕňa Ulanbátarsky dialóg o bezpečnosti v Severovýchodnej Ázii vrátane Severnej Kórey, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na úsilie o budovanie dôvery, ktoré zahŕňa Ulanbátarsky dialóg o bezpečnosti v Severovýchodnej Ázii vrátane Severnej Kórey,

| — | so zreteľom na záverečné pripomienky Výboru OSN proti mučeniu k druhej pravidelnej správe Mongolska prijatej v auguste 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečné pripomienky Výboru OSN proti mučeniu k druhej pravidelnej správe Mongolska prijatej v auguste 2016,

| — | so zreteľom na článok 99 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 99 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0383/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0383/2016),

| A. | keďže Mongolsko môže slúžiť ako demokratický model nielen pre ďalšie vznikajúce demokracie regiónu, ale aj pre režimy s autoritárskejšími tendenciami; |
| --- | --- |

A.

keďže Mongolsko môže slúžiť ako demokratický model nielen pre ďalšie vznikajúce demokracie regiónu, ale aj pre režimy s autoritárskejšími tendenciami;

| B. | keďže 1. augusta 1989 nadviazali európske spoločenstvá s Mongolskom diplomatické vzťahy; |
| --- | --- |

B.

keďže 1. augusta 1989 nadviazali európske spoločenstvá s Mongolskom diplomatické vzťahy;

| C. | keďže medzi EÚ a Mongolskom vládnu priateľské vzťahy založené na politických, spoločenských, hospodárskych, kultúrnych a historických väzbách; |
| --- | --- |

C.

keďže medzi EÚ a Mongolskom vládnu priateľské vzťahy založené na politických, spoločenských, hospodárskych, kultúrnych a historických väzbách;

| D. | keďže EÚ a Mongolsko majú mnoho podobných postojov, pokiaľ ide o väčšinu hlavných medzinárodných výziev a Mongolsko zohráva konštruktívnu úlohu v medzinárodných vzťahoch, a najmä v multilaterálnych organizáciách; |
| --- | --- |

D.

keďže EÚ a Mongolsko majú mnoho podobných postojov, pokiaľ ide o väčšinu hlavných medzinárodných výziev a Mongolsko zohráva konštruktívnu úlohu v medzinárodných vzťahoch, a najmä v multilaterálnych organizáciách;

| E. | keďže vzťahy medzi EÚ a Mongolskom sú orientované predovšetkým na projekty v oblasti rozvojovej spolupráce, ktorých cieľom je umožniť krajine, aby smerovala prebiehajúcu rýchlu premenu na dosiahnutie hospodársky udržateľného rozvoja spoločnosti podporujúceho sociálne začlenenie; |
| --- | --- |

E.

keďže vzťahy medzi EÚ a Mongolskom sú orientované predovšetkým na projekty v oblasti rozvojovej spolupráce, ktorých cieľom je umožniť krajine, aby smerovala prebiehajúcu rýchlu premenu na dosiahnutie hospodársky udržateľného rozvoja spoločnosti podporujúceho sociálne začlenenie;

| F. | keďže Mongolsko má záujem ďalej rozvíjať vzťahy s EÚ a rozširovať existujúcu spoluprácu nad rámec rozvojovej spolupráce; keďže dohoda o partnerstve a spolupráci vyzdvihuje rastúci význam vzťahov medzi EÚ a Mongolskom založených na spoločných zásadách, ako je rovnosť, vzájomný prospech, demokracia, právny štát a ľudské práva, a obom stranám oficiálne otvára možnosť vytvárať nové oblasti spolupráce v oblastiach, ako je okrem iného podnikanie, obchod, rozvoj, poľnohospodárstvo, životné prostredie, energetika, modernizácia štátu, ale aj vzdelávanie, kultúra a cestovný ruch; |
| --- | --- |

F.

keďže Mongolsko má záujem ďalej rozvíjať vzťahy s EÚ a rozširovať existujúcu spoluprácu nad rámec rozvojovej spolupráce; keďže dohoda o partnerstve a spolupráci vyzdvihuje rastúci význam vzťahov medzi EÚ a Mongolskom založených na spoločných zásadách, ako je rovnosť, vzájomný prospech, demokracia, právny štát a ľudské práva, a obom stranám oficiálne otvára možnosť vytvárať nové oblasti spolupráce v oblastiach, ako je okrem iného podnikanie, obchod, rozvoj, poľnohospodárstvo, životné prostredie, energetika, modernizácia štátu, ale aj vzdelávanie, kultúra a cestovný ruch;

| G. | keďže rozvoj vzťahov medzi EÚ a Mongolskom patrí ešte stále do zodpovednosti delegácie EÚ v Pekingu; keďže v súčasnosti majú v Ulánbátare svoje vlastné veľvyslanectvá Bulharsko, Česká republika, Francúzsko, Nemecko, Maďarsko, Spojené kráľovstvo a Taliansko; |
| --- | --- |

G.

keďže rozvoj vzťahov medzi EÚ a Mongolskom patrí ešte stále do zodpovednosti delegácie EÚ v Pekingu; keďže v súčasnosti majú v Ulánbátare svoje vlastné veľvyslanectvá Bulharsko, Česká republika, Francúzsko, Nemecko, Maďarsko, Spojené kráľovstvo a Taliansko;

Všeobecné ustanovenia

| 1. | oceňuje priateľské a konštruktívne vzťahy medzi EÚ a Mongolskom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uznáva špecifickú geografickú polohu Mongolska medzi Čínou, Ruskom a Strednou Áziou a severovýchodnou Áziou s ich obrovským potenciálom z hľadiska globálneho hospodárstva a uznáva jeho dôveryhodnosť v oblasti demokracie, ktorú si Mongolsko vybudovalo, a ktorá je v danom regióne skôr výnimkou, a konštruktívnu úlohu, ktorú Mongolsko zohráva v rámci pomoci pri mierovom riešení konfliktov a jeho uľahčovaní a v rámci podpory regionálnej hospodárskej integrácie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uznáva, že demokratická transformácia, ktorá sa začala v 90. rokoch 20. storočia, konzistentne pokračuje; uznáva hmatateľný pokrok, pokiaľ ide sociálno-hospodárske reformy; berie však na vedomie problémy, ktoré existujú v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, hospodárstva, financií, dobrej správy vecí verejných, boja proti korupcii, sociálneho zabezpečenia a ochrany životného prostredia a politickej polarizácii a ku ktorým sa pridáva čoraz náročnejšie medzinárodné prostredie; |
| --- | --- |

3.

Inštitucionálny rámec a diplomatické zastúpenie

| 4. | víta prehlbovanie a rozširovanie vzťahov medzi EÚ a Mongolskom, ako sa preukázalo v Rámcovej dohode o partnerstve a spolupráci (DPS), a zahrnutie oblastí, ako je politický dialóg a ľudské práva, obchod a rozvojová pomoc, ako aj spoluprácu v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, energetiky, zmeny klímy, výskumu a inovácií a vzdelávania a kultúry, ktoré majú veľký význam pre hospodársku diverzifikáciu a riešenie súčasných hospodárskych problémov, ako aj pre dlhodobú transformáciu pôvodne kočovnej spoločnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta vytvorenie spoločného výboru, ktorý bude podľa článku 56 dohody sprevádzať vykonávanie DPS, a nabáda ho, aby pravidelne podával správy Európskemu parlamentu aj mongolskému parlamentu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naliehavo vyzýva tri členské štáty, ktoré doposiaľ neukončili vnútroštátny proces ratifikácie, aby tak urýchlene urobili, s cieľom umožniť výrazne oneskorené uzatvorenie a nadobudnutie platnosti DPS; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje potrebu ďalšieho posilnenia parlamentného rozmeru v rámci vzťahov medzi EÚ a Mongolskom; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že text DPS nezahŕňa články o zriadení parlamentného výboru pre spoluprácu v rámci DPS, ktorý by uskutočňoval demokratický dohľad nad vykonávaním tejto dohody a posilňoval politický dialóg medzi týmito dvomi parlamentmi; žiada preto, aby sa čo najskôr uskutočnilo v súlade s článkom 57 dohody o partnerstve a spolupráci rokovanie o novom protokole, ktorý by túto situáciu napravil, ako už skôr naliehavo požadovali mongolský a Európsky parlament v spoločnom vyhlásení z 10. medziparlamentného stretnutia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že diplomatické vzťahy s Mongolskom v súčasnosti stále vedie delegácia EÚ v Číne; vyzýva Radu a VP/PK, aby pretvorili kontaktnú kanceláriu EÚ v Ulanbátare na plnohodnotnú delegáciu EÚ, keďže toto opatrenie zásadne uľahčí politický dialóg a spoluprácu v oblasti ľudských práv a demokracie, zvýši kapacitu na vykonávanie a sledovanie projektov pomoci EÚ a podporí obchod s tovarom a službami, ako aj medziľudskú a kultúrnu výmenu; |
| --- | --- |

8.

Demokracia, právny štát, dobrá správa vecí verejných a ľudské práva

| 9. | víta snahy Mongolska upevňovať demokratický pokrok a právny štát, čo zahŕňa voľby s účasťou viacerých politických strán, nezávislejšie médiá a živú občiansku spoločnosť; z tohto hľadiska víta účasť Mongolska v Spoločenstve demokracií; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že dodržiavanie slobody médií a slobody prejavu je nevyhnutné, pokiaľ ide o ďalšie upevňovanie demokracie, právneho štátu a ľudských práv v Mongolsku; nabáda mongolské orgány, aby riešili záležitosti týkajúce sa správ o politicky motivovanom zásahu do činnosti médií a aby nepostihovali ani neobmedzovali tradičné ani internetové médiá, ktoré sa kriticky vyjadrujú k vláde; nabáda mongolský parlament, aby tieto základné práva explicitne kodifikoval a uskutočnil ich za prísnej kontroly; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je presvedčený, že demokratická transformácia v Mongolsku by mohla mať pozitívny účinok presahovania v regióne, v ktorom dochádza ku komplexným transformačným procesom, a že Mongolsko by v tomto smere mohlo konštruktívne prispieť k stabilite a všeobecnému blahobytu v regióne; vyzýva EÚ, aby to zohľadnila pri plánovaní regionálnej spolupráce najmä s krajinami regiónu Strednej Ázie, ako aj v širšom regióne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | oceňuje skutočnosť, že v nedávnych voľbách sa preukázalo všeobecné dodržiavanie volebných pravidiel; vyzýva mongolské úrady, aby zohľadnili odporúčania, ktoré vydal OBSE/ODIHR po parlamentných voľbách 29. júna 2016 a ktoré sa týkali stabilizácie volebných zákonov, obmedzení týkajúcich sa kampaní, nezávislosti médií a objektívnosti a úplnosti informácií dostupných pre voličov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyjadruje záujem o vyslanie pozorovateľskej misie Európskeho parlamentu na prezidentské voľby, ktoré sa majú konať v polovici roka 2017; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nabáda Mongolsko, aby riešilo zostávajúce výzvy týkajúce sa rešpektovania nezávislosti súdnictva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | víta nedávno začaté legislatívne snahy, ktorých cieľom je posilniť právny základ boja proti všadeprítomnej korupcii, ktorá so sebou prináša reálne a značné riziko ohrozovania sociálnej súdržnosti krajiny, ako aj snahy riešiť otázky ľudských práv a sociálne konflikty; nabáda Mongolsko, aby prijalo zásadné reformy a uskutočnilo ich včas; odvoláva sa na vlastné skúsenosti v súvislosti s tým, že osoby odsúdené za trestný čin korupcie sa musia dôsledne brať na zodpovednosť; odporúča krajine, aby v oblasti riešenia korupcie posilnila spoluprácu s EÚ, OBSE a OSN; je presvedčený, že aktívna účasť na vykonávaní medzinárodných odporúčaní týkajúcich sa sociálnej zodpovednosti podnikov v hospodárskom výrobnom sektore a vo verejnom a administratívnom živote Mongolska by mohla v týchto podnikoch zohrávať pozitívnu a dôležitú úlohu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uznáva záväzky krajiny a právny rámec zamerané na potlačenie obchodovania s ľuďmi, naďalej je však znepokojený konkrétnou situáciou a naliehavo vyzýva Mongolsko, aby v plnej miere vykonávalo zákon o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2012 a súvisiace vnútroštátne plány; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadruje potešenie, že EÚ a Mongolsko sa v zásade dohodli na začatí pravidelného dialógu EÚ – Mongolsko o ľudských právach a že boli v tomto smere začaté prípravné práce; |
| --- | --- |

17.

| 18. | víta skutočnosť, že po ratifikácii druhého opčného protokolu k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach mongolský parlament v decembri 2015 prijal novelu trestného zákonníka, ktorá okrem iných dôležitých právnych reforiem, ako je zákaz mučenia, priniesla aj úplné zrušenie trestu smrti; berie na vedomie, že novozvolený parlament odložil uplatňovanie revidovaného trestného zákonníka a nabáda mongolské orgány, aby túto významnú reformu bezodkladne implementovali; |
| --- | --- |

18.

| 19. | berie na vedomie pokrok, ktorý dosiahlo Mongolsko pri zlepšovaní svojho právneho rámca v súlade s medzinárodnými záväzkami v oblasti ľudských práv, inštitucionálnu reformu vrátane nezávislej národnej komisie pre ľudské práva, úsilie zamerané na budovanie kapacít a zvyšovanie informovanosti o ľudských právach, ako aj trvalý záväzok riešiť pretrvávajúce výzvy súvisiace s ochranou a podporou všeobecných noriem v oblasti ľudských práv, ako sú tie, na ktoré sa poukázalo v rámci druhého všeobecného periodického hodnotenia OSN v roku 2015, vrátane predchádzania všetkým prípadom údajného mučenia a ich vyšetrovania, ochrany práv žien a detí, ako aj práv väzňov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyjadruje obavy zo správ o prípadoch zatknutí bez právneho príkazu a mučenia a beztrestnosti za múrmi mongolských väzníc; pripája sa k Rade pre ľudské práva, ktorá žiada účinné opatrenia so zámerom zabezpečiť, aby sa všetkým zadržaným osobám v praxi poskytli všetky základné právne záruky v súlade s medzinárodnými normami; vyzýva Mongolsko, aby sa ďalej zaoberalo svojim záväzkom zriadiť nezávislý mechanizmus s cieľom urýchlene a účinne preskúmať obvinenia z mučenia a zo zlého zaobchádzania; |
| --- | --- |

20.

| 21. | víta projekt podporovaný EÚ na podporu práv osôb LGBTI v Mongolsku; je však znepokojený pretrvávajúcou diskrimináciou a obťažovaním členov komunity LGBTI; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odporúča Mongolsku, aby v súlade s už ratifikovaným Dohovorom o právach dieťaťa zákonne zakázalo telesné tresty, a to nielen vo vzdelávacích inštitúciách, ale úplne, a aby pomocou osobitných a cielených opatrení riešilo neklesajúcu mieru násilia páchaného na deťoch, ekonomické vykorisťovanie detí a nehody, pri ktorých dochádza k úmrtiu alebo vážnym zraneniam detí; žiada všetky príslušné inštitúcie EÚ o pomoc v tejto veci; |
| --- | --- |

22.

| 23. | odporúča posilniť situáciu v oblasti zdravia a bezpečnosti vykonaním dohovoru MOP C176, ako aj ďalších dohovorov MOP týkajúcich sa bezpečnosti a zdravia, ktoré sa ešte neratifikovali; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podporuje neprestajné a úprimné snahy Mongolska o postupné odstránenie všetkých druhov detskej práce a zaručenie práv dieťaťa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | víta právny rámec Mongolska zameraný na dosiahnutie rovnakých práv žien a mužov, ktorý bol prijatý v roku 2011, a postupné odstraňovanie diskriminácie žien; |
| --- | --- |

25.

Udržateľný rozvoj

| 26. | víta značný pokrok, ktorý Mongolsko dosiahlo od 90. rokov 20. storočia v oblasti hospodárskeho rozvoja a znižovania chudoby v súlade s miléniovými rozvojovými cieľmi; podporuje Mongolsko pri dosahovaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja OSN v súlade so zásadou účinnosti pomoci a zásadou transparentnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uznáva, že prehĺbenie regionálnej hospodárskej integrácie poskytne Mongolsku príležitosti na väčšiu prosperitu v budúcnosti a hospodársky úspech, a berie na vedomie skutočnosť, že Mongolsko zároveň hľadá hospodárskych spojencov a partnerov, ktorí by mu umožnili naplno využiť potenciál v oblasti spolupráce pri súčasnom rešpektovaní jeho oprávnených vnútroštátnych politických a hospodárskych záujmov, dlhodobého záväzku k viacsmernej diplomacii, tradičnej identity a životného štýlu či demokratických základov mongolskej spoločnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je však znepokojený skutočnosťou, že v niektorých oblastiach sa chudoba stáva trvalou a že zaznamenaný hospodársky rozmach v rokoch 2010 – 2012 dostatočne neprispel k zníženiu chudoby v krajine; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podporuje Mongolsko v jeho úsilí dosiahnuť udržateľný hospodársky rast; vyjadruje obavy z prudkého spomalenia rastu HDP, ktorý v roku 2011 dosiahol rekordnú úroveň (17,3 %), ale v roku 2015 predstavoval len 2,3 % a v prognózach na rok 2016 sa uvádza výška 1,3 %; obáva sa, že deficit verejných financií, ktorý sa vyšplhal na 20 % HDP, môže mať nepriaznivý vplyv na zmierňovanie chudoby, ako aj na sociálne začlenenie a súdržnosť systému sociálnej ochrany; |
| --- | --- |

29.

| 30. | víta skutočnosť, že rozvojová pomoc EÚ pre Mongolsko na roky 2014 – 2020 sa takmer zdvojnásobila – dosiahla výšku 65 miliónov EUR v porovnaním s 30 miliónmi EUR na roky 2007 – 2013, pričom sa zameralo najmä na zlepšenie správy hospodárskych záležitostí a odbornú prípravu na účely lepších pracovných príležitosti; nabáda Mongolsko, aby sa zapojilo do regionálnych programov financovaných EÚ; poukazuje na relatívne dobré vykonávanie projektov a programov EÚ, ktoré Mongolsku pomáhajú pri rozvoji a modernizácii; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje význam neprestajnej administratívnej reformy zameranej najmä na budovanie vysoko profesionálnej správy na národnej, ako aj miestnej úrovni; nabáda inštitúcie EÚ, aby pomohli Mongolsku pri rozvoji potrebných zdrojov a expertízy v rámci záujmu pripraviť krajinu lepšie na to, ako čeliť výzvam, ktoré súvisia so zložitými procesmi hospodárskej a spoločenskej premeny a zlepšiť schopnosť čerpať finančné prostriedky EÚ; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva na rozšírenie príležitostí na výmenu študentov a akademických pracovníkov v rámci programov Erasmus+ a Marie Skłodowska-Curie a na prehĺbenie kontaktov medzi ľuďmi, vrátane umelcov, z EÚ a Mongolska; vyzýva EÚ, aby zahrnula výskum a inovácie do svojich oblastí spolupráce s Mongolskom; |
| --- | --- |

32.

| 33. | víta včasné uloženie ratifikačnej listiny Parížskej dohody o zmene klímy zo strany Mongolska 21. septembra 2016; vyjadruje znepokojenie, že kombinácia vplyvov zmeny klímy, nadmerného rastu chovu hospodárskych zvierat, dramatického zvýšenia migrácie z vidieka do hlavného mesta, ako aj rozsiahleho využívania a rýchleho vyčerpávania prírodných zdrojov ako voda a pôda na účely oficiálnej a neoficiálnej ťažby medi, uhlia a iných nerastných surovín spôsobili dramatické zhoršenie situácie v oblasti životného prostredia v Mongolsku, zvýšenie rizika konfliktov so susednými krajinami súvisiacich s vodou a častejší výskyt klimatických javov ako „dzud“, ktorý sa vyznačuje dlhými cyklami sucha a krutými zimami a spôsobuje rozsiahle straty, pokiaľ ide o hospodárske zvieratá, voľne žijúce druhy a biodiverzitu ako takú; vyzýva mongloskú vládu, aby zvýšila úsilie o diverzifikáciu mongolského hospodárstva, a nabáda EÚ, aby bola v tejto veci nápomocná prostredníctvom vyhradených činností a preventívnych a ďalších opatrení, napríklad v rámci úzkej koordinácie politík v oblasti životného prostredia na oboch stranách; vyzýva mongolské orgány a Európsky parlament, ako aj všetky členské štáty EÚ, aby spolupracovali a prispievali k výraznému posilneniu medzinárodného režimu v oblasti klímy v rámci záväzkov konferencie COP 22 v Marrákeši; |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta skutočnosť, že Mongolsko ratifikovalo všetky dohovory týkajúce sa VSP+ v oblasti ochrany životného prostredia a zmeny klímy a koná v súlade s nimi; naliehavo však vyzýva Mongolsko, aby si plnilo svoje oznamovacie povinnosti podľa dohovorov OSN o ochrane životného prostredia a zmene klímy (CITES, Bazilejský a Štokholmský dohovor) a posilnilo právny rámec krajiny v oblasti životného prostredia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poukazuje na to, že v roku 2014 ťažobný priemysel v Mongolsku predstavoval 17 % HDP a 89 % celkového vývozu z krajiny; víta v tejto súvislosti aktívnu účasť Mongolska na iniciatíve pre transparentnosť v ťažobnom priemysle (EITI), ktorej cieľom je zvýšiť zodpovednosť a transparentnosť tohto odvetvia; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že baňa Oju Tolgoi na ťažbu medi a zlata je najväčším projektom v oblasti baníctva, ktorý bude podľa predpokladov od roku 2020 tvoriť tretinu HDP Mongolska, a že Tavan Tolgoi je najväčšou nerozvinutou uhoľnou baňou na svete; víta verejné diskusie o vplyve ťažby na životné prostredie a účasť verejnosti na riadení zdrojov na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nabáda Mongolsko, aby v prospech svojich občanov pracovalo na rozvoji využívania svojich prírodných zdrojov, najmä vzácnych minerálov, ktorých hodnota v digitálnom odvetví neustále rastie; poukazuje na podpornú úlohu, ktorú by mohla Únia zohrávať pri poskytovaní technickej a finančnej pomoci na účely posilnenia nezávislého charakteru ťažby minerálov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | domnieva sa, že investovanie do technológií budúcnosti a digitalizácie by mohlo pomôcť odstrániť rozdiely medzi jednotlivými regiónmi v Mongolsku a diverzifikovať hospodárstvo; nabáda EÚ a členské štáty, aby zintenzívnili spoluprácu v oblasti digitalizácie a nových technológií; |
| --- | --- |

38.

| 39. | berie na vedomie rozsiahle výzvy, pokiaľ ide o boj proti pašovaniu drog; odporúča EÚ, aby bola nápomocná pri posilňovaní verejných inštitúcií a zdrojov s cieľom riešiť tieto otázky; |
| --- | --- |

39.

Obchodné a hospodárske vzťahy

| 40. | poznamenáva, že Mongolsko sa stalo tretím najväčším obchodným partnerom EÚ a že na základe súčasného všeobecného systému preferencií vstupuje jeho tovar na trhy EÚ už prakticky bez cla; |
| --- | --- |

40.

| 41. | víta zaradenie Mongolska do systému VSP+; |
| --- | --- |

41.

| 42. | berie na vedomie skutočnosť, že európske investície do Mongolska zostávajú zatiaľ obmedzené, čo je dôsledkom neistého podnikateľského prostredia a nedostatku informácií; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nabáda EÚ a Mongolsko, aby zintenzívnili svoje obchodné a investičné vzťahy vrátane propagácie prostredníctvom informácií a zvyšovania informovanosti v súlade s právnymi ustanoveniami DPS; zdôrazňuje, že takéto zintenzívnenie by malo byť v súlade s povinnosťami vyplývajúcimi z medzinárodných dohovorov o pracovných normách, dobrej správe vecí verejných, ľudských právach a environmentálnych normách a plne ich rešpektovať; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naliehavo v tejto súvislosti vyzýva na ďalší rozvoj činností Európskej investičnej banky (EIB) a Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR) v Mongolsku; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje význam stabilného podnikateľského a právneho prostredia pre zvýšenie investícií z EÚ; |
| --- | --- |

45.

| 46. | berie na vedomie pokles priamych zahraničných investícií (PZI) v súvislosti s baníctvom, ktoré je dominantným hospodárskym odvetvím a zostáva kľúčovým rozdeľujúcim faktorom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naliehavo vyzýva Mongolsko, aby s pomocou zahraničných investícií a transparentnejšieho právneho prostredia diverzifikovalo svoje hospodárstvo, aby nebolo tak veľmi ovplyvnené volatilitou trhov s nerastmi; v tejto súvislosti víta nové právne predpisy týkajúce sa PZI; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nabáda Mongolsko na ďalšiu integráciu do svetovej a regionálnej ekonomiky v rámci projektov, ako sú Stepná cesta, Hodvábna cesta/„Jedno pásmo, jedna cesta“ či projekt transeurázijského pásma, v súlade so strategickými záujmami a prioritami krajiny; žiada EÚ, aby zvážila účasť na programoch infraštruktúry a investičných programoch v tomto regióne, a to aj v banskom sektore; |
| --- | --- |

48.

Regionálne a globálne výzvy a spolupráca

| 49. | uznáva kľúčovú úlohu, ktorú Mongolsko môže zohrávať medzi obrovskými a veľmi dynamickými hospodárstvami Číny, Ruska, Južnej Kórey a Japonska a stredoázijskými krajinami, a zároveň ako sprostredkovateľ medzi Európou a východoázijským regiónom; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzdvihuje mongolskú zahraničnopolitickú koncepciu tzv. „tretieho suseda“, ktorá zahŕňa vzťahy s EÚ a ktorá je vyvážená konštruktívnymi a intenzívnymi vzťahmi s vplyvnými strategickými partnermi Mongolska a jeho priamymi susedmi Ruskom a Čínou; |
| --- | --- |

50.

| 51. | berie na vedomie priateľské a súčasne hospodársky konkurenčné vzťahy Mongolska s ďalšími krajinami v regióne; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poznamenáva, že Mongolsko vážne vyhodnocuje vplyv možného členstva v Eurázijskej hospodárskej únii (EAHU); vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že tento krok by mohol narúšať ďalšie politické a obchodné vzťahy s EÚ; |
| --- | --- |

52.

| 53. | blahoželá Mongolsku k jeho úspešnému predsedníctvu stretnutí ASEM a ASEP, ktoré sa konali v roku 2016 v Ulanbátare, upevneniu parlamentného rozmeru a posilneniu partnerstva medzi obomi regiónmi, ktoré je založené na všeobecne uznávaných zásadách rovnosti, vzájomného rešpektu, presadzovania a ochrany ľudských práv a základných slobôd; víta návrh Mongolska zriadiť centrum ASEM vrátane virtuálneho/online strediska; |
| --- | --- |

53.

| 54. | víta skutočnosť, že Mongolsko sa prehlásilo za zónu bez jadrových zbraní, ako to oficiálne uznala Organizácia Spojených národov; víta najmä jeho konštruktívnu a aktívnu úlohu v mnohostranných fórach pri presadzovaní spolupráce zameranej na globálne jadrové odzbrojenie, ako aj skutočnosť, že krajina podpísala humanitárny záväzok (10); |
| --- | --- |

54.

| 55. | víta vzájomný záväzok podporovať medzinárodný mier a bezpečnosť a v tejto súvislosti víta aktívnu úlohu Mongolska v medzinárodných viacstranných mechanizmoch, ako je OSN a OBSE, a jeho príspevok k iniciatívam na podporu mieru a stability v severovýchodnej Ázii a inde, ako je napríklad Ulanbátarský dialóg o bezpečnosti v severovýchodnej Ázii (UBD); |
| --- | --- |

55.

| 56. | berie na vedomie príspevok Mongolska k úsiliu OSN zameranému na udržiavanie mieru na celom svete, poskytuje priestory na odbornú prípravu na tieto misie a zároveň čoraz viac posilňuje politické a diplomatické možnosti a zodpovednosti OSN týkajúce sa predchádzania konfliktom a ich riešenia; |
| --- | --- |

56.

| 57. | víta úzke prepojenie Mongolska s EÚ, pokiaľ ide o rokovania a hlasovania v OSN a na ďalších mnohostranných fórach; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam článku 8 DPS o medzinárodnej spolupráci; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uznáva úlohu Mongolska ako nového člena Rady OSN pre ľudské práva (UNHRC) v období 2016 – 2018, pri presadzovaní dodržiavania ľudských práv a žiada o úzku spoluprácu EÚ a Mongolska pri príprave a vykonávaní činnosti UNHRC; |
| --- | --- |

58.

| 59. | víta skutočnosť, že Mongolsko ratifikovalo Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu (MTS) a nabáda Mongolsko, aby ratifikovalo pozmeňujúce návrhy z Kampaly, ktoré včas stanovili definíciu a postup pre právomoci tohto súdu, pokiaľ ide o trestný čin agresie; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzdvihuje úsilie Mongolska o presadzovanie demokracie, zásad právneho štátu a ľudských práv v krajinách, ktoré sa nachádzajú v jeho susedstve a ktoré sa snažia o demokratickú premenu; vyzýva EÚ, aby tiež zapojila Mongolsko a hľadala ad hoc synergie v regionálnych programoch v Strednej Ázii zameraných na takýto rozvoj; |
| --- | --- |

60.

| 61. | oceňuje úlohu Mongolska pri zbližovaní akademikov z oboch Kóreí, Číny a Ruska, ako aj pri organizovaní stretnutí rodín odlúčených v dôsledku rozdelenia Kórejského polostrova; |
| --- | --- |

61.

| 62. | podporuje vyhlásenie Mongolska, podľa ktorého má ambíciu stať sa členom Bezpečnostnej rady OSN v roku 2022; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, VP/PK, vládam a parlamentom členských štátov a vláde a Veľkému ľudovému churalu (parlamentu) Mongolska. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 280 E, 18.11.2006, s. 49.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0121.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0458.

(4)  Ú. v. EÚ C 36, 29.1.2016, s. 126.

(5)  Ú. v. EÚ C 407, 4.11.2016, s. 35.

(6)  Ú. v. EÚ C 249 E, 30.8.2013, s. 41.

(7)  Ú. v. EÚ C 440, 30.12.2015, s. 97.

(8)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0424.

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0032.

(10)  http://www.icanw.org/pledge/

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/122 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/122

---

P8_TA(2017)0036

Správa o Albánsku za rok 2016

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o správe Komisie o Albánsku za rok 2016 (2016/2312(INI))

(2018/C 252/12)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Albánskou republikou na strane druhej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Albánskou republikou na strane druhej,

| — | so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne 19. a 20. júna 2003 o perspektíve pristúpenia krajín západného Balkánu k EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne 19. a 20. júna 2003 o perspektíve pristúpenia krajín západného Balkánu k EÚ,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskej rady z 26. – 27. júna 2014 udeliť Albánsku štatút kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ a na závery Rady z 15. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskej rady z 26. – 27. júna 2014 udeliť Albánsku štatút kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ a na závery Rady z 15. decembra 2015,

| — | so zreteľom na závery predsedníctva z 13. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery predsedníctva z 13. decembra 2016,

| — | so zreteľom na ôsme zasadnutie Rady pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Albánsko, ktoré sa uskutočnilo 8. septembra 2016 v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ôsme zasadnutie Rady pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Albánsko, ktoré sa uskutočnilo 8. septembra 2016 v Bruseli,

| — | so zreteľom na záverečné vyhlásenie predsedu parížskeho samitu o západnom Balkáne zo 4. júla 2016 a na odporúčania organizácií občianskej spoločnosti na parížsky samit v roku 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečné vyhlásenie predsedu parížskeho samitu o západnom Balkáne zo 4. júla 2016 a na odporúčania organizácií občianskej spoločnosti na parížsky samit v roku 2016,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. novembra 2016 s názvom Oznámenie o politike rozširovania EÚ za rok 2016 (COM(2016)0715) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Albánsku za rok 2016 (SWD(2016)0364), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. novembra 2016 s názvom Oznámenie o politike rozširovania EÚ za rok 2016 (COM(2016)0715) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Albánsku za rok 2016 (SWD(2016)0364),

| — | so zreteľom na spoločné závery zo šiesteho dialógu na vysokej úrovni o kľúčových prioritách, ktoré boli prijaté 30. marca 2016 v Tirane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné závery zo šiesteho dialógu na vysokej úrovni o kľúčových prioritách, ktoré boli prijaté 30. marca 2016 v Tirane,

| — | so zreteľom na záverečné správy OBSE/ODIHR o parlamentných voľbách 2013 a voľbách do miestnych samospráv v roku 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečné správy OBSE/ODIHR o parlamentných voľbách 2013 a voľbách do miestnych samospráv v roku 2015,

| — | so zreteľom na správu OBSE s názvom Monitorovanie správnych konaní v roku 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu OBSE s názvom Monitorovanie správnych konaní v roku 2015,

| — | so zreteľom na odporúčania, ktoré prijal Parlamentný výbor pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Albánsko na svojej jedenástej schôdzi, ktorá sa konala 7. a 8. novembra 2016 v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania, ktoré prijal Parlamentný výbor pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Albánsko na svojej jedenástej schôdzi, ktorá sa konala 7. a 8. novembra 2016 v Bruseli,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Albánsku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Albánsku,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0023/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0023/2017),

| A. | keďže Albánsko dosiahlo pokrok v plnení politických kritérií pre členstvo a stabilný pokrok v plnení piatich priorít, ktoré sú kľúčové pre začatie prístupových rokovaní; keďže pre posilnenie dôvery občanov v ich verejné inštitúcie a politických zástupcov je okrem iného nevyhnutné ďalšie vykonávanie balíka reformy súdnictva, volebnej reformy a zákona, ktorý znemožňuje vymenovanie a zvolenie páchateľov trestných činov do verejných funkcií (tzv. dekriminalizačný zákon); |
| --- | --- |

A.

keďže Albánsko dosiahlo pokrok v plnení politických kritérií pre členstvo a stabilný pokrok v plnení piatich priorít, ktoré sú kľúčové pre začatie prístupových rokovaní; keďže pre posilnenie dôvery občanov v ich verejné inštitúcie a politických zástupcov je okrem iného nevyhnutné ďalšie vykonávanie balíka reformy súdnictva, volebnej reformy a zákona, ktorý znemožňuje vymenovanie a zvolenie páchateľov trestných činov do verejných funkcií (tzv. dekriminalizačný zákon);

| B. | keďže na zabezpečenie ďalšieho pokroku na ceste Albánska k pristúpeniu k EÚ je potrebné urýchlene a efektívne v duchu dialógu, spolupráce a kompromisu medzi vládou a opozíciou riešiť problémy, ktoré stále pretrvávajú; |
| --- | --- |

B.

keďže na zabezpečenie ďalšieho pokroku na ceste Albánska k pristúpeniu k EÚ je potrebné urýchlene a efektívne v duchu dialógu, spolupráce a kompromisu medzi vládou a opozíciou riešiť problémy, ktoré stále pretrvávajú;

| C. | keďže pre ďalšie napredovanie procesu pristúpenia k EÚ je nevyhnutný konštruktívny a udržateľný politický dialóg medzi politickými silami o reformách súvisiacich s EÚ; |
| --- | --- |

C.

keďže pre ďalšie napredovanie procesu pristúpenia k EÚ je nevyhnutný konštruktívny a udržateľný politický dialóg medzi politickými silami o reformách súvisiacich s EÚ;

| D. | keďže v otázke pristúpenia k EÚ existuje v Albánsku politický konsenzus a tento proces má podporu širokej verejnosti; |
| --- | --- |

D.

keďže v otázke pristúpenia k EÚ existuje v Albánsku politický konsenzus a tento proces má podporu širokej verejnosti;

| E. | keďže rokovania o pristúpení sú silným podnetom na prijatie a vykonávanie reforiem súvisiacich s pristúpením; |
| --- | --- |

E.

keďže rokovania o pristúpení sú silným podnetom na prijatie a vykonávanie reforiem súvisiacich s pristúpením;

| F. | keďže pre napredovanie procesu pristúpenia Albánska k EÚ je naďalej kľúčová reforma súdnictva; |
| --- | --- |

F.

keďže pre napredovanie procesu pristúpenia Albánska k EÚ je naďalej kľúčová reforma súdnictva;

| G. | keďže v roku 2017 sa v Albánsku uskutočnia prezidentské a parlamentné voľby; |
| --- | --- |

G.

keďže v roku 2017 sa v Albánsku uskutočnia prezidentské a parlamentné voľby;

| H. | keďže ochrana slobody vierovyznania, kultúrneho dedičstva, práv menšín a správy majetku patria medzi základné hodnoty Európskej únie; |
| --- | --- |

H.

keďže ochrana slobody vierovyznania, kultúrneho dedičstva, práv menšín a správy majetku patria medzi základné hodnoty Európskej únie;

| I. | keďže EÚ zdôrazňuje potrebu posilniť hospodárske riadenie, právny štát a kapacity verejnej správy vo všetkých krajinách západného Balkánu; |
| --- | --- |

I.

keďže EÚ zdôrazňuje potrebu posilniť hospodárske riadenie, právny štát a kapacity verejnej správy vo všetkých krajinách západného Balkánu;

| J. | keďže albánske orgány majú pozitívny prístup k regionálnej spolupráci, ktorej cieľom je podporiť rozvoj infraštruktúry, opatrenia na boj proti terorizmu, obchod a mobilitu mladých; |
| --- | --- |

J.

keďže albánske orgány majú pozitívny prístup k regionálnej spolupráci, ktorej cieľom je podporiť rozvoj infraštruktúry, opatrenia na boj proti terorizmu, obchod a mobilitu mladých;

| 1. | víta stabilný pokrok Albánska v reformách súvisiacich s EÚ, najmä politickú zhodu pri prijímaní ústavných zmien v júli 2016 s cieľom pripraviť podmienky pre hĺbkovú a komplexnú reformu súdnictva; zdôrazňuje, že pre ďalší pokrok v procese pristúpenia k EÚ je nevyhnutné nielen dôsledné prijímanie reforiem, ale aj ich úplné a včasné vykonávanie vo všetkých piatich kľúčových prioritných oblastiach a trvalá politická angažovanosť; nabáda Albánsko, aby pri realizácii týchto reforiem vykázalo reálne výsledky; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta odporúčanie Komisie, aby sa začali prístupové rokovania s Albánskom; plne podporuje pristúpenie Albánska k EÚ a požaduje, aby sa prístupové rokovania začali hneď po dosiahnutí hmatateľného a udržateľného pokroku vo vykonávaní komplexnej reformy súdnictva a v boji proti organizovanému zločinu a korupcii s cieľom udržať tempo reforiem; očakáva, že Albánsko skonsoliduje dosiahnutý pokrok a udrží si tempo napredovania vo vykonávaní všetkých kľúčových priorít; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opätovne zdôrazňuje, že konštruktívny dialóg, udržateľná politická spolupráca, vzájomná dôvera a vôľa dosiahnuť kompromis sú kľúčové pre úspech reforiem a celý proces pristúpenia k EÚ; v tejto súvislosti víta prijatie právnych predpisov o vylúčení páchateľov trestných činov z verejných funkcií; vyzýva politické strany, aby sa ďalej snažili vytvoriť skutočný politický dialóg a konštruktívnu spoluprácu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta konsenzuálne prijatie ústavných zmien na reformu súdnictva a prijatie zákonov o inštitucionálnej reorganizácii súdnictva, prokuratúry a ústavného súdu; vyzýva na urýchlené prijatie a dôveryhodné vykonanie všetkých relevantných sprievodných právnych predpisov a interných predpisov, najmä zákona o opätovnom hodnotení (preverovaní) sudcov, prokurátorov a právnych poradcov a súboru návrhov zákonov, ktoré sú potrebné na uskutočnenie reformy súdnictva; berie na vedomie rozsudok ústavného súdu o ústavnosti zákona o preverovaní, ktorému predchádzalo pozitívne stanovisko Benátskej komisie; opäť zdôrazňuje, že občania Albánska dôrazne žiadajú komplexnú reformu súdnictva, aby sa obnovila ich dôvera v politických predstaviteľov a verejné inštitúcie, a že dôveryhodnosť a účinnosť celkového reformného procesu vrátane boja proti korupcii a organizovanému zločinu závisí od úspechu procesu preverovania a vykonania reformy súdnictva; pripomína, že prijatie a vykonávanie takejto reformy je zásadné v boji proti korupcii a nevyhnutné na upevnenie právneho štátu a na posilnenie presadzovania základných práv v krajine, a to aj s cieľom zvýšiť dôveru všetkých občanov v systém súdnictva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta novú stratégiu reformy súdnictva na obdobie 2017 – 2020 a jej akčný plán zameraný na zvýšenie profesionality, účinnosti a nezávislosti systému súdnictva vrátane systému súdov a na opätovné preverenie všetkých členov súdnictva, ako aj zvýšenie rozpočtových prostriedkov na realizáciu; vyslovuje poľutovanie nad tým, že vykonávanie spravodlivosti je naďalej pomalé a neefektívne; poukazuje na nedostatočný pokrok v obsadzovaní pracovných miest na najvyššom súde a administratívnych súdoch a v účinnom používaní jednotného systému správy prípadov; žiada, aby sa ďalej riešili akékoľvek nedostatky vo fungovaní systému súdnictva vrátane nedostatočnej nezávislosti od politického vplyvu a ďalších pilierov moci, selektívnej spravodlivosti, obmedzenej zodpovednosti, neúčinných mechanizmov dohľadu, korupcie a celkovej dĺžky súdnych konaní a uplatňovania práva; vyjadruje poľutovanie nad politickým zasahovaním do vyšetrovania a súdnych prípadov a vyzýva preto na posilnenie nezávislosti súdnictva v praxi; vyzýva na väčšiu angažovanosť v oblasti správneho súdnictva a riešenie otázok ako účinný prístup k súdom a vyčlenenie zdrojov, aby mohli súdy efektívne fungovať; opätovne zdôrazňuje, že cieľom reformy systému trestného súdnictva by malo byť postavenie páchateľov pred súd a podpora ich rehabilitácie a reintegrácie, pričom sa musí zabezpečiť ochrana práv obetí a svedkov trestných činov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva ad-hoc parlamentný výbor pre volebnú reformu, aby urýchlene dokončil svoje posúdenie volebného zákona a zároveň sa zaoberal všetkými predchádzajúcimi odporúčaniami OBSE/ODIHR a zvýšil transparentnosť financovania politických strán a integritu volebného procesu; vyzýva príslušné orgány, aby zabezpečili jeho vykonávanie včas pred nadchádzajúcimi parlamentnými voľbami v júni 2017 a tiež nezávislosť a odpolitizovanie volebnej správy; pripomína, že zabezpečenie konania demokratických volieb v súlade s medzinárodnými normami je zodpovednosťou všetkých politických strán; žiada orgány, aby nabádali organizácie občianskej spoločnosti (OOS) k aktívnej účasti na zabezpečovaní dohľadu nad celým volebným procesom; pripomína, že slobodné a spravodlivé voľby sú zásadne dôležité pre ďalší pokrok v procese pristúpenia k EÚ; zdôrazňuje, že sa treba zaoberať obavami týkajúcimi sa financovania politických strán a zodpovedného systému auditu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva albánske politické strany, aby pri zostavovaní zoznamov kandidátov do nadchádzajúcich volieb dôsledne rešpektovali duch a literu zákona o vylúčení páchateľov trestných činov z verejných funkcií; žiada, aby sa tento zákon v plnom rozsahu vykonával; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nabáda albánske úrady, aby prijali opatrenia na uľahčenie možnosti albánskych občanov žijúcich v zahraničí hlasovať v albánskych voľbách zo zahraničia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta zlepšenú transparentnosť a inkluzívnosť parlamentných činností, ale vyzýva na posilnenie parlamentných kapacít, ktoré umožní monitorovanie vykonávania reforiem a ich súlad s normami EÚ, a na lepšie využitie rôznych mechanizmov a orgánov dohľadu s cieľom dosiahnuť, aby vláda niesla zodpovednosť za svoju činnosť; žiada, aby bol schválený etický kódex parlamentu a aby rokovací poriadok zohľadňoval zákon o úlohe parlamentu v procese integrácie do EÚ; ponúka, že preskúma možnosti užšej spolupráce s parlamentom Albánska v rámci podporného programu Európskeho parlamentu pre parlamenty krajín zapojených do procesu rozširovania, aby sa zvýšila jeho schopnosť produkovať kvalitné právne predpisy v súlade s acquis EÚ a vykonávať dozornú úlohu pri vykonávaní reforiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | berie na vedomie úsilie smerujúce k verejnej správe viac orientovanej na občanov a stabilný pokrok pri vykonávaní reformy verejnej správy a reformy riadenia verejných financií; požaduje ďalší pokrok v rozšírení uplatňovania zákona o štátnej službe a zákona o administratívnych postupoch, aby sa zlepšili postupy prijímania pracovníkov a ich povýšenia na základe zásluh a výkonnosti a posilnili sa inštitucionálne kapacity a ľudské zdroje s cieľom skonsolidovať úspechy na ceste k vytvoreniu efektívnejšej, odpolitizovanej, transparentnej a profesionálnej verejnej správy, čo by takisto prispelo k efektívnemu priebehu prístupových rokovaní s EÚ; vyzýva na posilnenie právomocí, autonómie, efektívnosti a zdrojov orgánov činných v oblasti ľudských práv vrátane úradu ombudsmana; vyzdvihuje iniciatívy národnej rady pre európsku integráciu na posilnenie kapacity verejnej správy a občianskej spoločnosti pri monitorovaní plnenia reforiem súvisiacich s pristúpením; zdôrazňuje potrebu zachovať nezávislosť regulačných orgánov a orgánov dohľadu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | berie na vedomie realizáciu územnej reformy; zdôrazňuje, že na zvýšenie finančnej a administratívnej kapacity novovytvorených jednotiek miestnej samosprávy je potrebné značné úsilie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | víta prijatie kľúčových právnych predpisov v oblasti boja proti korupcii vrátane ochrany oznamovateľov korupcie; naďalej je však znepokojený tým, že korupcia je stále vysoká a prítomná v mnohých oblastiach, čo predstavuje vážny problém a narúša dôveru ľudí vo verejné inštitúcie; je znepokojený tým, že naďalej dochádza k politickým zásahom do práce kľúčových protikorupčných inštitúcií a že tieto inštitúcie majú obmedzené administratívne kapacity; konštatuje, že slabá medziinštitucionálna spolupráca a výmena informácií ďalej bránia proaktívnemu vyšetrovaniu a efektívnemu stíhaniu korupcie; zdôrazňuje potrebu vytvoriť primeranejší právny rámec pre konflikt záujmov, reguláciu lobingu a lepšiu medziinštitucionálnu spoluprácu, a to najmä medzi políciou a prokuratúrou s cieľom zlepšiť výsledky, pokiaľ ide o vyšetrovanie, stíhanie a odsúdenie vrátane prípadov vysoko postavených osôb; |
| --- | --- |

12.

| 13. | víta pokračujúce vykonávanie stratégie a akčného plánu boja proti organizovanej trestnej činnosti a intenzívnejšej medzinárodnej policajnej spolupráce; požaduje tiež, aby sa rozložili siete organizovanej trestnej činnosti a zvýšil sa počet právoplatných odsúdení v prípadoch organizovanej trestnej činnosti, a to zlepšením spolupráce medzi medzinárodnými organizáciami, políciou a prokuratúrou a posilnením inštitucionálnych a operačných kapacít; je znepokojený tým, že výsledky v oblasti zmrazenia a konfiškácie nezákonne získaných aktív sú naďalej veľmi slabé, a vyzýva na zvýšenie kapacity a frekvencie používania finančných vyšetrovaní s cieľom zlepšiť výsledky v týchto oblastiach; konštatuje, že napriek vzostupnému trendu vo vyšetrovaní prípadov týkajúcich sa prania špinavých peňazí zostáva počet konečných obvinení obmedzený; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta nedávne zásahy proti konopným plantážam, zároveň však vyzýva na posilnenie opatrení na úplné odstránenie pestovania a výroby drog a obchodovania s nimi v Albánsku a súvisiacich sietí organizovaného zločinu, a to aj zintenzívnením medzinárodnej a regionálnej spolupráce; konštatuje však, že polícii ani prokuratúre sa nedarí identifikovať kriminálne siete zodpovedné za pestovanie drog; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva na zvýšenie úsilia v oblasti boja proti nekontrolovanému šíreniu obchodu so zbraňami, ktorého súčasťou by malo byť aj posilnenie spolupráce s EÚ na tento účel, ako aj zničenie zostávajúcich zásob ručných a ľahkých zbraní a zlepšenie stavu skladovacích zariadení; vyjadruje znepokojenie nad veľmi vysokým počtom úmrtí spôsobených strelnými zbraňami v Albánsku; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žiada, aby sa posilnila kapacita vlády, pokiaľ ide o hľadanie, zaistenie a konfiškáciu ziskov z počítačovej kriminality a predchádzanie praniu špinavých peňazí na internete; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nabáda Albánsko, aby zlepšilo právny rámec na určenie statusu medzinárodnej ochrany pre utečencov; vyzdvihuje úsilie albánskej polície o zintenzívnenie výmeny informácií s Frontexom a žiada, aby sa spolupráca medzi EÚ a Albánskom ešte viac prehĺbila s cieľom chrániť práva utečencov v súlade s medzinárodnými normami a základnými hodnotami EÚ; vyjadruje obavy nad nedávnym nárastom počtu prípadov obchodovania s ľuďmi; žiada, aby sa zvýšilo úsilie v oblasti predchádzania obchodovaniu s ľuďmi, pričom by sa mala venovať osobitná pozornosť skupinám, ktoré sú najčastejšou obeťou takéhoto obchodovania, najmä deťom bez sprievodu, ženám a dievčatám; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyjadruje obavy z nadmerne vysokého počtu väzňov a (zo správ o) nedostatočnej zdravotnej starostlivosti v detenčných centrách, ako aj zo zlého zaobchádzania s podozrivými na policajných staniciach; odporúča revíziu trestného prístupu, reklasifikáciu trestných činov a častejšie využívanie alternatív k uväzneniu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | berie na vedomie zlepšenie spolupráce medzi štátnymi inštitúciami a organizáciami občianskej spoločnosti v súvislosti s EÚ vrátane účasti OOS na zasadnutiach Národnej rady pre európsku integráciu (NCEI); konštatuje, že silná občianska spoločnosť je kľúčovou zložkou každého demokratického systému; zdôrazňuje preto potrebu užšej koordinácie s organizáciami občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach verejnej správy vrátane miestnej úrovne; v tejto súvislosti víta vytvorenie Národnej rady pre občiansku spoločnosť (NCCS); vyzýva na účinné vykonávanie práva na informácie a verejné konzultácie a lepšiu reguláciu fiškálneho rámca týkajúceho sa OOS; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína, že medzi kľúčové priority patrí potreba posilniť ochranu ľudských práv, práv menšín a antidiskriminačných politík, a to aj posilnením ich presadzovania; naliehavo vyzýva príslušné orgány, aby ďalej zlepšovali atmosféru začleňovania a tolerancie vo vzťahu ku všetkým menšinám v krajine v súlade s európskymi normami ochrany menšín, a to aj prostredníctvom posilnenia úlohy štátneho výboru pre menšiny; víta počiatočné kroky zamerané na zlepšenie právneho rámca v oblasti ochrany menšín a vyzýva Albánsko, aby prijalo rámcový zákon o ochrane menšín a ratifikovalo Európsku chartu regionálnych a menšinových jazykov; berie na vedomie rozsiahly konzultačný proces, ktorý zahŕňa nezávislé inštitúcie, menšinové združenia a občiansku spoločnosť; zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť životné podmienky Rómov, Egypťanov a ďalších etnických menšín; vyzýva na prijatie konkrétnych opatrení, ako je evidencia obyvateľov (rodné listy a občianske preukazy) z radov Rómov a Egypťanov; vyzýva na pokračovanie v úsilí o zlepšenie ich prístupu k zamestnaniu a ku všetkým verejným a sociálnym službám, vzdelávaniu, zdravotníctvu, sociálnemu bývaniu a právnej pomoci; vyjadruje znepokojenie nad tým, že aj napriek zlepšeniam je úroveň začlenenia rómskych detí do systému vzdelávania stále najnižšia v regióne; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzdvihuje úsilie, ktoré vynaložila kancelária ombudsmana na skvalitnenie právnych predpisov v oblasti ľudských práv v rámci reformy súdnictva; víta aktívnu podporu práv zraniteľných skupín a zásad ľudskej dôstojnosti, slobody, rovnosti a právneho štátu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že prácu kancelárie ombudsmana naďalej obmedzoval nedostatok financií a personálu v centrálnom úrade aj miestnych kanceláriách; vyzýva na posilnenie právomoci, autonómie, efektívnosti a zdrojov jeho úradu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je naďalej znepokojený diskrimináciou žien a dievčat zo znevýhodnených a marginalizovaných skupín a nedostatkom vhodných opatrení na ich ochranu, ako aj vysokým počtom prípadov domáceho násilia voči ženám a dievčatám; zdôrazňuje, že treba vyvinúť ďalšie úsilie s cieľom vytvoriť bilanciu výsledkov v prípadoch týkajúcich sa boja proti diskriminácii; žiada príslušné orgány, aby pokračovali vo zvyšovaní informovanosti o domácom násilí, v prevencii proti nemu a aby zlepšili podporu určenú jeho obetiam; opätovne zdôrazňuje svoju výzvu, aby sa v plnej miere implementoval Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor); naliehavo vyzýva orgány, aby prostredníctvom systematického vzdelávania, verejnej diskusie a vládnych opatrení bojovali proti predsudkom, ktoré sa týkajú stereotypov založených na rodovej príslušnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žiada účinnejšie inštitucionálne mechanizmy na ochranu práv dieťaťa a predchádzanie detskej práci; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konštatuje, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na ochranu práv všetkých menšín v Albánsku prostredníctvom plného vykonávania príslušných právnych predpisov; odporúča, aby sa práva ľudí bulharskej etnickej príslušnosti z regiónov Prespa, Golo brdo a Gora zakotvili v právnych predpisoch a zabezpečovali aj v praxi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | víta zlepšenie v oblasti ochrany práv osôb LGBTI a prijatie Národného akčného plánu pre LGBTI na obdobie 2016 – 2020 a nabáda vládu, aby pokračovala v ďalšom vykonávaní opatrení programu a ďalej upevnila svoju spoluprácu s LGBTI organizáciami občianskej spoločnosti; okrem toho nabáda vládu a zákonodarcov, aby zaistili, že podmienky uznania rodovej identity budú spĺňať normy stanovené v odporúčaní Výboru ministrov Rady Európy členským štátom o opatreniach na boj proti diskriminácii na základe sexuálnej orientácie alebo rodovej identity CM/Rec(2010)5; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že príslušným orgánom sa ešte stále nepodarilo riadne vyšetriť straty na životoch, ku ktorým došlo počas demonštrácie 21. januára 2011; vyzýva tieto orgány, aby v záujme zabezpečenia spravodlivosti pre obete udalostí tohto dňa konali bez zbytočných prieťahov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | oceňuje náboženskú toleranciu a dobrú spoluprácu medzi náboženskými komunitami; nabáda príslušné orgány a náboženské komunity, aby spolupracovali na zachovaní a podpore dobrého spolužitia náboženských skupín v súlade s ústavou; považuje za nevyhnutné predchádzať islamskej radikalizácii prostredníctvom cieleného prístupu zo strany spravodajských služieb, orgánov presadzovania práva a súdnych inštitúcií, okrem iného aj odvrátením vracajúcich sa zahraničných bojovníkov od extrémizmu a ich reintegráciou do spoločnosti, bojovať proti násilnému extrémizmu v spolupráci s OOS a náboženskými komunitami a zintenzívniť regionálnu a medzinárodnú spoluprácu v tejto oblasti; oceňuje komplexný právny rámec krajiny v oblasti predchádzania financovania terorizmu a boja proti nemu; naliehavo žiada, aby všetky opatrenia za každých okolností zaručovali dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd v súlade s medzinárodnými normami; zdôrazňuje, že programy zamerané na osobitné vzdelávanie zohrávajú dôležitú úlohu pri prevencii radikalizácie, ako aj pri rehabilitácii jednotlivcov a ich reintegrácii do spoločnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ľutuje, že minulý rok sa dosiahol len obmedzený pokrok v oblasti slobody médií; zdôrazňuje kľúčový význam profesionálnych a nezávislých súkromných a verejnoprávnych médií; je znepokojený politickým vplyvom v médiách a rozšírenou autocenzúrou novinárov; poukazuje na pomalé vykonávanie zákona o audiovizuálnych médiách a oneskorenia pri obsadzovaní voľných pracovných miest v orgáne pre audiovizuálne médiá; požaduje opatrenia na zvýšenie profesionálnych a etických noriem a rozšírenie riadnych pracovných zmlúv pre novinárov, zlepšenie transparentnosti štátnej reklamy v médiách a zabezpečenie nezávislosti, nestrannosti a zodpovednosti regulačného orgánu a verejnoprávneho média, najmä vzhľadom na nadchádzajúce parlamentné voľby; opätovne zdôrazňuje potrebu dokončiť a prijať interné stanovy verejnoprávneho vysielania RTSH a dokončiť prechod na digitálne vysielanie; |
| --- | --- |

28.

| 29. | víta zlepšenie fiškálnej konsolidácie a lepšie výsledky v podnikaní a úsilí o potláčanie tieňovej ekonomiky; konštatuje však, že pretrvávajúce nedostatky v oblasti právneho štátu a zložité regulačné prostredie odrádzajú investície; je znepokojený tým, že remitencie migrantov predstavujú dôležitý faktor ovplyvňujúci domáci dopyt; naliehavo vyzýva príslušné orgány, aby v záujme zlepšenia podnikateľského prostredia prijali opatrenia na zlepšenie plnenia zmlúv a lepší výber daní a aby pokračovali v uskutočňovaní reformy súdnictva; je znepokojený vysokou mierou priameho zadávania zákaziek a nekonkurenčných výberových konaní a prideľovaním zmlúv na dlhodobý outsourcing a zmlúv o verejno-súkromných partnerstvách s otáznym vplyvom z hľadiska verejného záujmu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | odporúča orgánom, aby urýchlili výstavbu hlavných infraštruktúrnych projektov, ako je železničné spojenie a moderná diaľnica medzi Tiranou a Skopje v rámci koridoru VIII; |
| --- | --- |

30.

| 31. | so znepokojením berie na vedomie obmedzený charakter administratívnych kapacít v oblasti presadzovania environmentálneho práva, ako aj nevhodné nakladanie s odpadom a hospodárenie s vodou, ktoré často vedú k trestným činom proti životnému prostrediu ohrozujúcim hospodárske zdroje Albánska a predstavujúcim prekážku pre hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje; zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť kvalitu posúdení vplyvov na životné prostredie, ako aj zaručiť zapojenie verejnosti a konzultácie s občianskou spoločnosťou v rámci príslušných projektov; zdôrazňuje, že je veľmi dôležité, aby sa ciele v oblasti zmeny klímy dosiahli bez negatívneho vplyvu na biodiverzitu, krajinu, vodné zdroje, flóru a faunu a postihnuté miestne obyvateľstvo; vyjadruje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že podľa Komisie sa 44 zo 71 projektov vodných elektrární realizuje v chránených oblastiach; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že posúdenie environmentálneho vplyvu vodných elektrární často nie je dostatočné na to, aby sa zabezpečil súlad s medzinárodnými normami a príslušnými právnymi predpismi EÚ o ochrane životného prostredia; odporúča vláde, aby zvážila založenie národného parku Vjosa pozdĺž celého toku rieky a upustila od plánov vybudovať nové vodné elektrárne pozdĺž rieky Vjosa a jej prítokov; naliehavo žiada, aby v záujme zvýšenia energetickej nezávislosti a účinnosti došlo k ďalšiemu zosúladeniu s právnymi predpismi EÚ týkajúcimi sa energetiky, najmä v súvislosti s prijatím národnej stratégie v oblasti energetiky; víta národný akčný plán pre obnoviteľné zdroje energie na roky 2015 – 2020; |
| --- | --- |

32.

| 33. | konštatuje, že zatiaľ nebolo zabezpečené účinné presadzovanie vlastníckych práv; naliehavo požaduje dokončenie procesu registrácie majetku, reštitúcií a náhrad, ako aj aktualizáciu a účinné vykonávanie stratégie v oblasti vlastníckych práv na roky 2012 – 2020; ďalej naliehavo žiada orgány, aby v tejto súvislosti vypracovali plán s jasnými zodpovednosťami a lehotami a aby uskutočnili verejnú informačnú kampaň s cieľom informovať bývalých vlastníkov o ich právach a povinnostiach týkajúcich sa reštitúcie majetku; vyzýva na zvýšenie transparentnosti, právnej istoty a rovnosti zaobchádzania v súvislosti s právom týkajúcim sa náhrady škody za majetok skonfiškovaný počas obdobia komunizmu; žiada o vymenovanie národného koordinátora pre vlastnícke práva a zrýchlenie procesu registrácie a mapovania majetku vrátane digitalizácie majetku; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje význam výskumu v procese odhaľovania trestných činov spáchaných bývalým komunistickým režimom, ako aj morálnu, politickú a právnu zodpovednosť štátnych inštitúcií v tomto procese; vyzýva orgány, aby vypracovali vhodné legislatívne opatrenia na pomoc pri rehabilitácii obetí vrátane kompenzácie jednotlivcov a ich rodín a aby zrušili všetky politicky motivované súdne rozhodnutia, ktoré sú ešte stále platné; naliehavo žiada štátne orgány, aby páchateľov, ktorí sa počas komunistickej diktatúry dopustili zločinov proti ľudskosti, vyšetrili a postavili pred súd; |
| --- | --- |

34.

| 35. | konštatuje, že je zásadne dôležité zaoberať sa komunistickou minulosťou, aby bolo možné riešiť prípady porušenia ľudských práv a dopracovať sa k pravde a spravodlivosti pre obete; víta zákon o vytvorení orgánu pre sprístupnenie záznamov Sigurimi; víta prieskum o poznatkoch a verejnom vnímaní komunistickej minulosti v Albánsku a o budúcich očakávaniach, ktorý uverejnilo zastúpenie OBSE a nemecké veľvyslanectvo; domnieva sa, že toto úsilie pomôže nadviazať dialóg o minulosti a vybudovať očakávania do budúcnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje význam posilňovania sociálneho dialógu, zapojenia OOS, kapacít sociálnych partnerov a donucovacích mechanizmov na dodržiavanie sociálnych práv; naliehavo vyzýva vládu, aby zmodernizovala systém vzdelávania s cieľom vybudovať inkluzívnejšiu spoločnosť, znížiť nerovnosti a diskrimináciu a lepšie vybaviť mladých ľudí zručnosťami a vedomosťami; zdôrazňuje význam pomoci poskytovanej prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci (IPA) zameraného na vzdelávanie, zamestnanosť a sociálne politiky; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva albánske úrady, aby posilnili politiky zamerané na ľudí so zdravotným postihnutím, ktorí naďalej čelia ťažkostiam pri prístupe k vzdelaniu, zamestnaniu, zdravotnej starostlivosti, sociálnym službám a rozhodovaniu a narážajú tiež na prekážky, ktoré im bránia slobodne vykonávať hlasovacie právo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | so znepokojením berie na vedomie, že počet žiadostí o azyl, ktoré Albánci podali v členských štátoch EÚ a o ktorých bolo rozhodnuté, že sú neopodstatnené, sa opäť zvýšil; naliehavo vyzýva vládu, aby podnikla okamžité a rozhodné kroky na riešenie tohto javu a aby v tomto ohľade zvýšila informovanosť, sociálno-ekonomickú pomoc a úsilie o prevenciu a tiež aby sa zaoberala hnacími faktormi spojenými s nezamestnanosťou a so štrukturálnymi nedostatkami v politikách sociálnej ochrany, vzdelávania a zdravia; zdôrazňuje potrebu poskytnúť dostatok ľudských zdrojov generálnemu riaditeľstvu pre hranice a migráciu a hraničnej polícii, ako aj zlepšiť príslušnú medziinštitucionálnu spoluprácu s cieľom účinnejšie bojovať proti nelegálnej migrácii; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyjadruje Albánsku uznanie za pokračujúce plné zosúladenie s príslušnými vyhláseniami EÚ a závermi Rady, čím prejavuje jasný záväzok voči európskej integrácii a solidarite; zdôrazňuje, že je dôležité a potrebné, aby Albánsko naďalej konštruktívne prispievalo k politickej stabilite v tomto regióne; |
| --- | --- |

39.

| 40. | víta rozhodnutie albánskych orgánov zosúladiť zahraničnú politiku tejto krajiny s rozhodnutím Rady (SZBP) 2016/1671, ktorým sa obnovujú reštriktívne opatrenia EÚ voči Rusku; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť dobré susedské vzťahy, ktoré sú naďalej nevyhnutné ako neoddeliteľná súčasť procesu rozširovania, ako aj podmienka procesu stabilizácie a pridruženia; víta konštruktívnu a proaktívnu úlohu Albánska pri podpore regionálnej spolupráce a dobrých susedských vzťahov s ostatnými krajinami zahrnutými do procesu rozširovania a susednými členskými štátmi EÚ; víta zapojenie Albánska do iniciatívy „Západobalkánska šestka“; |
| --- | --- |

41.

| 42. | oceňuje trvalé odhodlanie Albánska aj Srbska zlepšiť bilaterálne vzťahy a posilniť regionálnu spoluprácu na politickej a spoločenskej úrovni, napríklad prostredníctvom Úradu regionálnej spolupráce pre mládež so sídlom v Tirane (RYCO); nabáda obe krajiny, aby pokračovali v dobrej spolupráci s cieľom podporiť zmierenie v regióne, najmä prostredníctvom programov pre mladých ľudí, ako napríklad v rámci pozitívneho programu pre mládež na západnom Balkáne; |
| --- | --- |

42.

| 43. | berie na vedomie nedávne napätie vo vzťahoch medzi Albánskom a Gréckom a odporúča, aby sa obe strany zdržali krokov alebo vyhlásení, ktoré by mohli tieto vzťahy negatívne ovplyvniť; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opakuje svoju žiadosť, aby Komisia zahrnula do svojich správ informácie o podpore z nástroja IPA v Albánsku a účinnosti zavedených opatrení, najmä o podpore z nástroja IPA určenej na vykonávanie kľúčových priorít a príslušných projektov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vláde a parlamentu Albánska. |
| --- | --- |

45.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/129 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/129

---

P8_TA(2017)0037

Správa o Bosne a Hercegovine za rok 2016

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o správe Komisie o Bosne a Hercegovine za rok 2016 (2016/2313(INI))

(2018/C 252/13)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na druhej strane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na druhej strane,

| — | so zreteľom na Protokol o úprave dohody o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na druhej strane s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii, ktorý bol parafovaný 18. júla 2016 a podpísaný 15. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol o úprave dohody o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na druhej strane s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii, ktorý bol parafovaný 18. júla 2016 a podpísaný 15. decembra 2016,

| — | so zreteľom na žiadosť Bosny a Hercegoviny o členstvo v Európskej únii z 15. februára 2016; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť Bosny a Hercegoviny o členstvo v Európskej únii z 15. februára 2016;

| — | so zreteľom na závery zo zasadnutia Európskej rady z 19. a 20. júna 2003 o západnom Balkáne a na prílohu k nim s názvom Solúnska agenda pre západný Balkán: smerom k európskej integrácii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery zo zasadnutia Európskej rady z 19. a 20. júna 2003 o západnom Balkáne a na prílohu k nim s názvom Solúnska agenda pre západný Balkán: smerom k európskej integrácii,

| — | so zreteľom na závery Rady z 20. septembra 2016 o žiadosti Bosny a Hercegoviny o členstvo v EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 20. septembra 2016 o žiadosti Bosny a Hercegoviny o členstvo v EÚ,

| — | so zreteľom na závery predsedníctva EÚ z 13. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery predsedníctva EÚ z 13. decembra 2016,

| — | so zreteľom na prvú schôdzu Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Bosna a Hercegovina, ktorá sa konala 5. – 6. novembra 2015 v Sarajeve, a na prvé zasadnutia Rady pre stabilizáciu a pridruženie medzi Bosnou a Hercegovinou a EÚ, ktoré sa konalo 11. decembra 2015, a výboru pre stabilizáciu a pridruženie medzi Bosnou a Hercegovinou a EÚ, ktoré sa konalo 17. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prvú schôdzu Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Bosna a Hercegovina, ktorá sa konala 5. – 6. novembra 2015 v Sarajeve, a na prvé zasadnutia Rady pre stabilizáciu a pridruženie medzi Bosnou a Hercegovinou a EÚ, ktoré sa konalo 11. decembra 2015, a výboru pre stabilizáciu a pridruženie medzi Bosnou a Hercegovinou a EÚ, ktoré sa konalo 17. decembra 2015,

| — | so zreteľom na záverečné vyhlásenie predsedu parížskeho samitu o západnom Balkáne zo 4. júla 2016 a na odporúčania organizácií občianskej spoločnosti na parížsky samit v roku 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečné vyhlásenie predsedu parížskeho samitu o západnom Balkáne zo 4. júla 2016 a na odporúčania organizácií občianskej spoločnosti na parížsky samit v roku 2016,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky (PK/VP) a komisára pre európsku susedskú politiku a rokovania o rozšírení z 1. augusta 2016 o dohode orgánov Bosny a Hercegoviny týkajúcej sa kľúčových opatrení na ceste krajiny do EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky (PK/VP) a komisára pre európsku susedskú politiku a rokovania o rozšírení z 1. augusta 2016 o dohode orgánov Bosny a Hercegoviny týkajúcej sa kľúčových opatrení na ceste krajiny do EÚ,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky a komisára pre európsku susedskú politiku a rokovania o rozšírení zo 17. septembra 2016 v nadväznosti na rozhodnutie Ústavného súdu Bosny a Hercegoviny o Dni Republiky srbskej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky a komisára pre európsku susedskú politiku a rokovania o rozšírení zo 17. septembra 2016 v nadväznosti na rozhodnutie Ústavného súdu Bosny a Hercegoviny o Dni Republiky srbskej,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. novembra 2016 s názvom Oznámenie o politike rozširovania EÚ za rok 2016 (COM(2016)0715) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Bosne a Hercegovine za rok 2016 (SWD(2016)0365), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. novembra 2016 s názvom Oznámenie o politike rozširovania EÚ za rok 2016 (COM(2016)0715) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Bosne a Hercegovine za rok 2016 (SWD(2016)0365),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov s názvom Predvstupová pomoc EÚ na posilnenie administratívnej kapacity na západnom Balkáne: metaaudit (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov s názvom Predvstupová pomoc EÚ na posilnenie administratívnej kapacity na západnom Balkáne: metaaudit (1),

| — | so zreteľom na päťdesiatu správu vysokého predstaviteľa pre vykonávanie mierovej dohody týkajúcej sa Bosny a Hercegoviny adresovanú Bezpečnostnej rade OSN (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na päťdesiatu správu vysokého predstaviteľa pre vykonávanie mierovej dohody týkajúcej sa Bosny a Hercegoviny adresovanú Bezpečnostnej rade OSN (2),

| — | so zreteľom na vyhlásenie vedúceho delegácie Európskej únie pri OSN J.E. Joãa Valeho de Almeidu z novembra 2016 v mene Európskej únie a jej členských štátov počas diskusie Bezpečnostnej rady o situácii v Bosne a Hercegovine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie vedúceho delegácie Európskej únie pri OSN J.E. Joãa Valeho de Almeidu z novembra 2016 v mene Európskej únie a jej členských štátov počas diskusie Bezpečnostnej rady o situácii v Bosne a Hercegovine,

| — | so zreteľom na program reforiem pre Bosnu a Hercegovinu na roky 2015 – 2018 prijatý v júli 2015 a koordinačný mechanizmus prijatý Radou ministrov Bosny a Hercegoviny a vládami Federácie Bosny a Hercegoviny a Republiky srbskej dňa 23. augusta 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na program reforiem pre Bosnu a Hercegovinu na roky 2015 – 2018 prijatý v júli 2015 a koordinačný mechanizmus prijatý Radou ministrov Bosny a Hercegoviny a vládami Federácie Bosny a Hercegoviny a Republiky srbskej dňa 23. augusta 2016,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0026/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0026/2017),

| A. | keďže EÚ je naďalej oddaná perspektíve EÚ Bosny a Hercegoviny a jej územnej celistvosti, zvrchovanosti a jednote; keďže sa dosiahol pokrok na ceste integrácie do EÚ; keďže Rada požiadala Komisiu, aby pripravila svoje stanovisko týkajúce sa žiadosti Bosny a Hercegoviny o členstvo; |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ je naďalej oddaná perspektíve EÚ Bosny a Hercegoviny a jej územnej celistvosti, zvrchovanosti a jednote; keďže sa dosiahol pokrok na ceste integrácie do EÚ; keďže Rada požiadala Komisiu, aby pripravila svoje stanovisko týkajúce sa žiadosti Bosny a Hercegoviny o členstvo;

| B. | keďže komisár pre európsku susedskú politiku a rokovania o rozšírení odovzdal dotazník orgánom Bosny a Hercegoviny 9. decembra 2016 v Sarajeve; |
| --- | --- |

B.

keďže komisár pre európsku susedskú politiku a rokovania o rozšírení odovzdal dotazník orgánom Bosny a Hercegoviny 9. decembra 2016 v Sarajeve;

| C. | keďže pozastavenie autonómnych obchodných opatrení sa zruší vtedy, keď sa podpíše a začne predbežne uplatňovať protokol o úprave dohody o stabilizácii a pridružení; |
| --- | --- |

C.

keďže pozastavenie autonómnych obchodných opatrení sa zruší vtedy, keď sa podpíše a začne predbežne uplatňovať protokol o úprave dohody o stabilizácii a pridružení;

| D. | keďže programom reforiem pre Bosnu a Hercegovinu na roky 2013 až 2018 uznali orgány na všetkých úrovniach naliehavú potrebu začať proces obnovy a modernizácie hospodárstva s cieľom vytvoriť nové pracovné miesta a posilniť udržateľný, účinný, sociálne spravodlivý a trvalý hospodársky rast; keďže Bosna a Hercegovina preukázala odhodlanie a pripravenosť začať ďalšie sociálno-ekonomické reformy, ktoré sú nevyhnutné na zníženie miery nezamestnanosti mladých ľudí, ktorá je stále príliš vysoká; |
| --- | --- |

D.

keďže programom reforiem pre Bosnu a Hercegovinu na roky 2013 až 2018 uznali orgány na všetkých úrovniach naliehavú potrebu začať proces obnovy a modernizácie hospodárstva s cieľom vytvoriť nové pracovné miesta a posilniť udržateľný, účinný, sociálne spravodlivý a trvalý hospodársky rast; keďže Bosna a Hercegovina preukázala odhodlanie a pripravenosť začať ďalšie sociálno-ekonomické reformy, ktoré sú nevyhnutné na zníženie miery nezamestnanosti mladých ľudí, ktorá je stále príliš vysoká;

| E. | keďže nezávislé, funkčné a stabilné súdnictvo je dôležité pri zaručovaní zásady právneho štátu a pokroku na ceste k pristúpeniu k EÚ; |
| --- | --- |

E.

keďže nezávislé, funkčné a stabilné súdnictvo je dôležité pri zaručovaní zásady právneho štátu a pokroku na ceste k pristúpeniu k EÚ;

| F. | keďže pretrvávajú výzvy v súvislosti s udržateľnosťou procesu zmierenia; keďže pokrok v rámci procesu pristúpenia k EÚ umožní ďalšie zmierenie; |
| --- | --- |

F.

keďže pretrvávajú výzvy v súvislosti s udržateľnosťou procesu zmierenia; keďže pokrok v rámci procesu pristúpenia k EÚ umožní ďalšie zmierenie;

| G. | keďže Bosna a Hercegovina ešte stále nevykonala rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva (ESĽP) v prípadoch Sejdić-Finci, Zornić a Pilav; |
| --- | --- |

G.

keďže Bosna a Hercegovina ešte stále nevykonala rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva (ESĽP) v prípadoch Sejdić-Finci, Zornić a Pilav;

| H. | keďže korupcia, a to aj na najvyššej úrovni, je naďalej rozšírená; |
| --- | --- |

H.

keďže korupcia, a to aj na najvyššej úrovni, je naďalej rozšírená;

| I. | keďže ešte stále je 74 000 osôb vnútorne vysídlených, značný počet utečencov z Bosny a Hercegoviny sa nachádza v susedných krajinách, v celej Európe a na celom svete a 6 808 osôb je nezvestných; |
| --- | --- |

I.

keďže ešte stále je 74 000 osôb vnútorne vysídlených, značný počet utečencov z Bosny a Hercegoviny sa nachádza v susedných krajinách, v celej Európe a na celom svete a 6 808 osôb je nezvestných;

| J. | keďže vzdelanie má kľúčový význam pri vytváraní a podpore tolerantnej a inkluzívnej spoločnosti, ako aj pri posilňovaní kultúrneho, náboženského a etnického povedomia v krajine; |
| --- | --- |

J.

keďže vzdelanie má kľúčový význam pri vytváraní a podpore tolerantnej a inkluzívnej spoločnosti, ako aj pri posilňovaní kultúrneho, náboženského a etnického povedomia v krajine;

| K. | keďže Bosna a Hercegovina je zmluvnou stranou Dohovoru o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho štátne hranice (Espoo, 1991); |
| --- | --- |

K.

keďže Bosna a Hercegovina je zmluvnou stranou Dohovoru o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho štátne hranice (Espoo, 1991);

| L. | keďže (potenciálne) kandidátske krajiny sa posudzujú na základe ich vlastných zásluh a keďže časový plán pristúpenia sa určí podľa rýchlosti a kvality potrebných reforiem; |
| --- | --- |

L.

keďže (potenciálne) kandidátske krajiny sa posudzujú na základe ich vlastných zásluh a keďže časový plán pristúpenia sa určí podľa rýchlosti a kvality potrebných reforiem;

| 1. | víta posúdenie žiadosti Bosny a Hercegoviny o členstvo v EÚ Radou a odovzdanie dotazníka a očakáva stanovisko Komisie vo veci merity žiadosti o členstvo; vyzýva príslušné orgány Bosny a Hercegoviny na všetkých úrovniach, aby sa aktívne zapojili do tohto procesu a aby spolupracovali a koordinovali svoju činnosť v rámci účasti na procese formulovania stanoviska Komisie poskytnutím jednotného a uceleného súboru odpovedí na otázky Komisie; poukazuje na to, že to poslúži aj ako dôkaz o fungovaní štátu; opakuje, že proces pristúpenia k EÚ je inkluzívnym procesom, do ktorého sú zapojené všetky zainteresované strany; |
| --- | --- |

1.

| 2. | oceňuje a víta úlohu tripartitného predsedníctva, keďže zohráva dôležitú úlohu pri vytváraní stimulov pre všetkých ostatných inštitucionálnych aktérov na všetkých úrovniach, aby sa zapojili do úsilia zameraného na napĺňanie ich príslušných úloh v celkovom procese približovania sa krajiny k EÚ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta pokrok v plnení programu reforiem na roky 2015 – 2018, ako aj odhodlanie krajiny pokračovať v inštitucionálnych a sociálno-ekonomických reformách; pripomína, že spúšťačom obnoveného prístupu EÚ k Bosne a Hercegovine bola ťažká sociálno-ekonomická situácia a rastúca nespokojnosť obyvateľstva; konštatuje, že situácia sa relatívne zlepšila, zdôrazňuje však, že harmonizované a účinné vykonávanie programu reforiem v súlade s akčným plánom je potrebné v záujme dosiahnutia skutočnej zmeny v celej krajine a citeľného zlepšenia života všetkých občanov Bosny a Hercegoviny; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žiada, aby sa zachovalo súčasné tempo reforiem s cieľom pretvoriť Bosnu a Hercegovinu na plne účinný, inkluzívny a funkčný štát založený na zásade právneho štátu, ktorý zaručuje rovnosť a demokratické zastúpenie všetkých štátotvorných národov a občanov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že spoločné reformné úsilie je ešte stále často brzdené etnickými a politickými rozpormi spôsobenými hlboko zakorenenými dezintegračnými tendenciami, ktoré bránia normálnemu demokratickému vývoju, a stále intenzívnejšou politizáciou verejnej správy; takisto zdôrazňuje, že Bosna a Hercegovina sa nestane úspešnou kandidátskou krajinou pre členstvo v EÚ, kým nebudú naplnené zodpovedajúce inštitucionálne predpoklady; naliehavo žiada všetkých politických lídrov, aby svoju činnosť zamerali na zavedenie potrebných zmien vrátane reformy volebného zákona, pričom by zohľadnili aj zásady vyjadrené v ich predchádzajúcom uznesení vrátane zásad federalizmu, decentralizácie a legitímneho zastúpenia s cieľom zaručiť, aby všetci občania mohli kandidovať, mali právo byť zvolení a byť činní na všetkých politických úrovniach na rovnakom základe; považuje za potrebné zachovať konsenzus, pokiaľ ide o integráciu EÚ, a koordinovane napredovať v otázke právneho štátu vrátane boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, reformy súdnictva a verejnej správy; zároveň zdôrazňuje potrebu nepretržitého a účinného zamerania sa na sociálne a hospodárske reformy, ktoré by mali zostať prioritné; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta dohodu o zriadení koordinačného mechanizmu pre záležitosti EÚ s cieľom zlepšiť funkčnosť a účinnosť prístupového procesu vo vzťahu k finančnej pomoci EÚ a umožniť lepšiu interakciu s EÚ; požaduje jej urýchlené vykonávanie; vyzýva však na účinnú spoluprácu a komunikáciu medzi všetkými úrovňami vlády a s EÚ s cieľom uľahčiť zosúladenie a zavedenie acquis a poskytnúť uspokojivé odpovede na otázky Komisie v rámci procesu formulovania stanoviska; považuje za neprijateľné, že sa vláda Republiky srbskej snaží vytvoriť paralelné komunikačné kanály prijatím ustanovení o priamom podávaní správ Komisii; vyzýva na ďalšie posilnenie úlohy a kapacít riaditeľstva pre európsku integráciu, aby mohlo plne vykonávať svoju koordinačnú funkciu v rámci plnenia DSP a celkovo v prístupovom procese; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadruje uspokojenie nad podpísaním protokolu o úprave dohody o stabilizácii a pridružení, ktorý sa predbežne uplatňuje od 1. februára 2017 a ktorým sa automaticky obnovujú autonómne obchodné opatrenia pozastavené od 1. januára 2016; s potešením očakáva rýchlu a plynulú ratifikáciu protokolu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že rokovací poriadok Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie ešte stále nebol prijatý z dôvodu pokusov o to, aby doň bolo začlenené blokovanie na etnickom základe, a že Bosna a Hercegovina je preto aj naďalej jedinou krajinou zapojenou do procesu rozširovania, kde takýto orgán nemohol byť riadne zriadený; naliehavo vyzýva predsedajúce orgány parlamentu Bosny a Hercegoviny, aby bezodkladne našli riešenie, ktorým by splnili požiadavky inštitucionálneho a právneho rámca EÚ a poskytli zmysluplný parlamentný dohľad nad procesom pristúpenia; pripomína, že dohoda o stabilizácii a pridružení si vyžaduje prijatie rokovacieho poriadku a jeho neprijatie je v priamom rozpore s plnením tejto dohody; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta určité zlepšenia právnych predpisov týkajúcich sa volieb v súlade s odporúčaniami OBSE/ODIHR; berie na vedomie, že miestne voľby, ktoré sa konali 2. októbra 2016, sa vo všeobecnosti uskutočnili náležitým spôsobom; vyjadruje poľutovanie nad tým, že po šiestich rokoch občania Mostaru stále nemôžu vykonávať svoje demokratické práva voliť svojich miestnych zástupcov z dôvodu pokračujúcich nezhôd medzi politickými predstaviteľmi; naliehavo požaduje rýchle vykonanie rozhodnutia ústavného súdu týkajúce sa Mostaru zmenou právnych predpisov týkajúcich sa volieb a štatútu mesta; dôrazne odsudzuje neprijateľné násilie voči volebným úradníkom v Stolacu a vyzýva príslušné orgány, aby túto situáciu vyriešili dodržaním zásady právneho štátu, kde patrí vyšetrenie všetkých násilných činov a volebných nezrovnalostí, ako aj prenasledovanie páchateľov; berie na vedomie anulovanie volieb v Stolacu ústrednou volebnou komisiou Bosny a Hercegoviny a žiada o usporiadanie nových volieb podľa demokratických zásad, v mieri a tolerantnom duchu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že deklarovaný politický záväzok bojovať proti korupcii sa nepremietol do konkrétnych výsledkov; zdôrazňuje, že prípady vysoko postavených osôb nie sú vyšetrené a že právny a inštitucionálny rámec pre boj proti systémovej korupcii, napríklad v súvislosti s financovaním politických strán, verejným obstarávaním, konfliktom záujmov a majetkovým priznaním, je slabý a neprimeraný; uznáva pokrok v prijímaní protikorupčných akčných plánov a zriaďovaní orgánov na predchádzanie korupcii na rôznych úrovniach riadenia a žiada o dôsledné a rýchle vykonanie týchto rozhodnutí; so znepokojením konštatuje, že fragmentácia a nedostatočná spolupráca medzi agentúrami bránia účinnosti protikorupčných opatrení; požaduje väčšiu odbornú špecializáciu polície a súdnictva prostredníctvom vhodných koordinačných kanálov; zdôrazňuje potrebu vypracovať bilanciu účinnej kontroly financovania politických strán a volebných kampaní, vytvoriť transparentné postupy zamestnávania v širšom verejnom sektore, ako aj odstrániť korupciu v cykle verejného obstarávania; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že výsledky sčítania ľudu v roku 2013 sú dôležitým základom pre poskytnutie primeranej reakcie na dotazník Komisie a sú nevyhnutné pre účinné sociálno-ekonomické plánovanie; víta konečné posúdenie Medzinárodnou monitorovacou operáciou, v ktorom sa dospelo k záveru, že sčítanie ľudu v Bosne a Hercegovine sa vcelku uskutočnilo v súlade s medzinárodnými normami; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Republika srbská odmietla uznať výsledky sčítania ľudu za legitímne a že orgány Republiky srbskej uverejnili svoje vlastné výsledky, ktoré boli odlišné od tých, ktoré potvrdila Agentúra Bosny a Hercegoviny pre štatistiku; naliehavo žiada orgány Republiky srbskej, aby svoj prístup prehodnotili; vyzýva štatistické úrady Bosny a Hercegoviny, aby v tejto kľúčovej oblasti výrazne pokročili a aby svoje štatistiky a metódy zosúladili s normami Eurostatu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripomína, že profesionálna a účinná verejná správa založená na zásluhách je počas integračného procesu hlavnou oporou každej krajiny, ktorá sa chce stať členským štátom EÚ; je znepokojený pretrvávajúcou fragmentáciou a politizáciou verejnej správy, ktoré brzdia inštitucionálne a legislatívne reformy a sú zodpovedné za ťažkopádnosť a nákladnosť poskytovania verejných služieb občanom; naliehavo žiada o harmonizovanejší prístup k rozvoju politík a ku koordinácii všetkých úrovní správy, o depolitizáciu verejnej správy a verejného sektora, lepšie strednodobé plánovanie a jasnú stratégiu týkajúcu sa riadenia verejných financií; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opätovne zdôrazňuje svoje obavy v súvislosti s pretrvávajúcou fragmentáciou na štyri rôzne právne systémy; zdôrazňuje potrebu rýchlo riešiť všetky pretrvávajúce nedostatky v súdnictve, posilniť účinnosť a nezávislosť súdnictva, a to aj jeho depolitizáciou, a bojovať proti korupcii v súdnictve, ako aj zaviesť primerané postupy na vykonávanie súdnych rozhodnutí; naliehavo žiada o urýchlené prijatie akčného plánu na vykonávanie reformy sektora súdnictva v období 2014 – 2018; žiada o to, aby boli v plnej miere zavedené právne predpisy týkajúce sa ochrany detí a účinného prístupu detí k spravodlivosti; víta prijatie zákona o bezplatnej právnej pomoci na celoštátnej úrovni a zavedenie usmernení o predchádzaní konfliktom záujmov, vypracúvaní plánov v oblasti bezúhonnosti a disciplinárnych opatreniach Vysokou radou pre sudcov a prokuratúru; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žiada o posilnenie celkovej účinnosti súdnictva, zvýšenie transparentnosti a objektivity v procese výberu nových sudcov a prokurátorov, ako aj o posilnenie mechanizmov zodpovednosti a integrity v súdnictve; zdôrazňuje, že je potrebné posilniť mechanizmy na predchádzanie konfliktom záujmov a vytvoriť mechanizmy transparentnosti finančných správ a majetkových priznaní v súdnictve; berie na vedomie dôležitú úlohu štruktúrovaného dialógu o spravodlivosti pri riešení nedostatkov v oblasti súdnictva v Bosne a Hercegovine; žiada o legislatívne riešenia, ktoré by umožnili zistiť účinnosť riešenia prípadov na celom území Bosny a Hercegoviny; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že mnoho rozhodnutí ústavného súdu sa nevykonáva, a to vrátane rozhodnutia o dodržiavaní základných demokratických práv občanov Mostaru umožňujúcich voliť v miestnych voľbách; žiada o urýchlené vykonanie všetkých týchto rozhodnutí; zdôrazňuje najmä rozhodnutie ústavného súdu o Dni Republiky srbskej, ktoré bolo napadnuté v referende z 25. septembra 2016; pokladá to za vážne porušenie Daytonskej mierovej dohody a útok na súdnictvo a zásadu právneho štátu; zdôrazňuje, že je potrebný dialóg, a nie jednostranné iniciatívy; zdôrazňuje, že nacionalistická a populistická rétorika a opatrenia sú vážnymi prekážkami rozvoja a že dodržiavanie zásady právneho štátu a ústavného rámca krajiny má rozhodujúci význam pre ďalší pokrok na ceste do EÚ a pre zachovanie mieru a stability v Bosne a Hercegovine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | dôrazne odsudzuje zákon o poriadku v Republike srbskej, ktorý je stále v platnosti a ohrozuje základné demokratické práva ako slobodu zhromažďovania, slobodu združovania a slobodu médií, ako aj ustanovenie o treste smrti v Republike srbskej; naliehavo žiada o úplné vykonávanie zákona o slobodnom prístupe k informáciám; naliehavo vyzýva orgány, aby urýchlene vykonali Dodatkový protokol k Dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite, týkajúceho sa kriminalizácie skutkov rasistického a xenofóbneho pôvodu páchaných prostredníctvom počítačových systémov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naliehavo žiada predstaviteľov všetkých strán, aby sa neuchyľovali k rozdeľujúcej, nacionalistickej a separatistickej rétorike, ktorá polarizuje spoločnosť, ani k činnostiam, ktoré sú výzvou pre súdržnosť, zvrchovanosť a celistvosť krajiny; naliehavo žiada, aby sa namiesto toho začali vážne venovať reformám, ktoré zlepšia sociálno-ekonomickú situáciu všetkých občanov Bosny a Hercegoviny, vytvoria demokratický, inkluzívny a fungujúci štát a priblížia krajinu k EÚ; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje význam nedávneho rozhodnutia ústavného súdu o zásade ustanovujúceho postavenia a rovnosti jeho troch štátotvorných národov pri voľbe svojich vlastných legitímnych politických zástupcov na základe legitímneho a pomerného zastúpenia v Snemovni reprezentantov Parlamentu Federácie Bosny a Hercegoviny; |
| --- | --- |

17.

| 18. | berie na vedomie uspokojivú spoluprácu v oblasti vojnových zločinov s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) a vyzýva na posilnenú regionálnu spoluprácu, pokiaľ ide o riešenie prípadov vojnových zločinov; vyjadruje znepokojenie nad tým, že pri posudzovaní prípadov vojnových zločinov sa uplatňujú rôzne právne normy; víta skutočnosť, že sa riešia nevybavené prípady domáceho násilia a dosiahol sa ďalší pokrok v úspešnom stíhaní vojnových zločinov spojených so sexuálnym násilím; víta dohodu o financovaní činností prokuratúr a súdov v Bosne a Hercegovine v súvislosti s riešením prípadov vojnových zločinov, ktorú uzavrela delegácia Európskej únie a ministerstvo financií Bosny a Hercegoviny; |
| --- | --- |

18.

| 19. | dôrazne odsudzuje rozhodnutie Národného zhromaždenia Republiky srbskej v októbri 2016 vyjadriť uznanie bývalým predstaviteľom Republiky srbskej obvineným z vojnových zločinov; naliehavo žiada o rešpektovanie obetí vojnových zločinov a podporu zmierenia; pripomína všetkým politickým vodcom a inštitúciám v Bosne a Hercegovine, že sú zodpovedné za to, aby v záujme pravdy a zmierenia objektívne zhodnotili vojnové udalosti a aby zabránili zneužívaniu justície na politické účely; |
| --- | --- |

19.

| 20. | oceňuje pokrok dosiahnutý v súvislosti s trestným stíhaním vojnových zločinov zahŕňajúcich sexuálne násilie a naliehavo žiada príslušné orgány, aby zlepšili prístup k spravodlivosti pre obete sexuálneho násilia súvisiaceho s konfliktom, a to aj sprístupnením bezplatnej právnej pomoci, posilnením psychosociálnych a zdravotných služieb, ako aj lepšou kompenzáciou a následnými opatreniami; požaduje záruky toho, že budú nároky na náhradu škody pre tieto obete konzistentným spôsobom uznané; |
| --- | --- |

20.

| 21. | berie na vedomie určitý pokrok v súvislosti s utečencami a vnútorne vysídlenými osobami, ktoré boli vysídlené v dôsledku bosnianskej vojny, pokiaľ ide o reštitúciu majetku a užívateľské práva, ako aj rekonštrukciu domov; vyzýva príslušné orgány, aby uľahčili ich udržateľný návrat, prístup k zdravotnej starostlivosti, zamestnaniu, sociálnej ochrane a vzdelávaniu a venovali väčšiu pozornosť náhrade škody v prípade majetku, ktorý nemôže byť vrátený; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyjadruje znepokojenie nad stále vysokým počtom osôb, ktoré sú nezvestné v dôsledku vojny; žiada príslušné orgány, aby ráznejšie riešili problematiku ich neznámeho osudu, a to aj posilnením spolupráce daných dvoch subjektov; zdôrazňuje, že vyriešenie tejto otázky je pre zmierenie a stabilitu v regióne mimoriadne dôležité; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyjadruje znepokojenie nad stavom systému zdravotníctva v Bosne a Hercegovine, ktorý je jedným z najskorumpovanejších systémov v krajine; vyzýva orgány, aby dohliadli na to, že sa v prístupe k zdravotnej starostlivosti zabráni diskriminácii; |
| --- | --- |

23.

| 24. | berie na vedomie určitý pokrok v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti; je však znepokojený skutočnosťou, že sa v boji proti organizovanému zločinu z dôvodu početných akčných plánov zo strany rôznych orgánov presadzovania práva na rôznych úrovniach neuplatňuje konzistentný prístup; zdôrazňuje potrebu naďalej posilňovať rámec medziagentúrnej spolupráce; víta spoločné vyšetrovania, žiada však o koordinovanejšie operácie a lepšiu výmenu informácií; požaduje posilnenie kapacít orgánov presadzovania práva, a to aj pokiaľ ide o boj proti terorizmu; vyzýva príslušné orgány, aby prijali opatrenia na boj proti financovaniu terorizmu a praniu špinavých peňazí a posilnili kapacity na vykonávanie finančných vyšetrovaní; víta podpísanie dohody o operatívnej a strategickej spolupráci s Europolom zameranej na boj proti cezhraničnej trestnej činnosti okrem iného výmenou informácií a spoločným plánovaním operatívnych činností; podporuje tiež uzatvorenie dohody o spolupráci s Eurojustom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje potrebu zlepšenia boja proti obchodovaniu s ľuďmi; vyzýva entitu federácie, aby urýchlene uskutočnila zmeny trestného zákonníka, ktorými by sa zakázali všetky formy obchodovania s ľuďmi, ktorého obeťami sú z 80 % ženy a dievčatá; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva na posilnenie mechanizmov na zhromažďovanie, výmenu a analýzu údajov o migrácii, keďže štatistiky ukazujú rastúci trend, pokiaľ ide o ľudí prichádzajúcich do Bosny a Hercegoviny z krajín s vysokým migračným rizikom; vyzýva príslušné orgány, aby k všetkým utečencom a migrantom žiadajúcim o azyl alebo prechádzajúcim ich územím pristupovali v súlade s medzinárodným právom a právom EÚ, a zároveň aby ďalej rozvíjali regulačný rámec týkajúci sa migrácie a azylu, posilnili medziinštitucionálnu spoluprácu a vybudovali potrebné kapacity; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v práci na otázkach súvisiacich s migráciou so všetkými krajinami západného Balkánu s cieľom uistiť sa, že sa dodržiavajú európske a medzinárodné normy a štandardy; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poukazuje na to, že polarizácia krajiny v kombinácii so zhoršením sociálno-ekonomickej situácie, najmä v prípade mladých ľudí, zvyšuje nebezpečenstvo šírenia radikalizmu; naliehavo žiada o zvýšenie úsilia zameraného na boj proti radikalizácii a ďalšie opatrenia na identifikáciu, bránenie a narúšanie prílevu zahraničných bojovníkov, ako aj kanálov nevysledovateľných peňazí určených na prehĺbenie radikalizácie, a to aj prostredníctvom úzkej spolupráce s príslušnými službami členských štátov a krajín v regióne, ako aj presadzovaním príslušných právnych predpisov; vyzýva na lepšiu koordináciu medzi bezpečnostnými a spravodajskými službami a políciou; nabáda na rozhodnosť a uvalenie sankcií na prípady nenávistných prejavov a šírenia extrémistických ideológií prostredníctvom sociálnych médií; vyzýva na urýchlené zavedenie programov deradikalizácie a predchádzania radikalizácii mládeže v spolupráci s občianskou spoločnosťou, a to prostredníctvom komplexného vzdelávania v oblasti ľudských práv s cieľom pomôcť vyvracať argumentáciu o radikalizácii a budovať u detí a mladých ľudí sociálnu súdržnosť; v tomto ohľade nabáda na väčšiu účasť mladých ľudí na demokratickom politickom procese; naliehavo žiada príslušné orgány, aby bojovali proti náboženskému extrémizmu; so znepokojením berie na vedomie existenciu radikalizovaných komunít v celej krajine a v tejto súvislosti zdôrazňuje významnú úlohu vedúcich náboženských predstaviteľov, učiteľov a celého vzdelávacieho systému; ďalej zdôrazňuje potrebu poskytnutia nástrojov na reintegráciu a opätovné začlenenie do spoločnosti a zlepšenia a posilnenia nástrojov deradikalizácie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | berie na vedomie aktívne zapojenie spoločného parlamentného výboru pre bezpečnosť a obranu pri zabezpečovaní demokratickej kontroly nad ozbrojenými silami Bosny a Hercegoviny; so znepokojením berie na vedomie veľké zásoby neregistrovaných zbraní a munície, ktoré má v nelegálnej držbe obyvateľstvo, a naliehavo žiada o úplné odstránenie týchto zbraní; zároveň vyjadruje znepokojenie nad veľkými zásobami munície a zbraní, za ktoré zodpovedajú ozbrojené sily a ktoré nie sú primerane skladované; zdôrazňuje význam boja proti nedovolenému obchodovaniu so zbraňami a žiada o to, aby sa na tento účel posilnila spolupráca medzi EÚ a Bosnou a Hercegovinou; naliehavo žiada komplexný prístup k riešeniu zostávajúcich výziev v oblasti odmínovania krajiny do roku 2019; |
| --- | --- |

28.

| 29. | považuje za nevyhnutné posilniť účasť verejnosti na rozhodovaní a účinnejšie zapojiť občanov – vrátane mladých ľudí – do prístupového procesu k EÚ; opakuje svoje výzvy na zavedenie transparentných a inkluzívnych mechanizmov verejnej konzultácie s organizáciami občianskej spoločnosti (OOS), a to na všetkých úrovniach správy, a zároveň zaviesť transparentné a nediskriminačné postupy vyčleňovania verejných finančných prostriedkov OOS; konštatuje, že občianska spoločnosť je rozdrobená a inštitucionálne i finančne slabá, čo vplýva na jej udržateľnosť a nezávislosť; žiada o ďalšiu podporu EÚ, lepšie mechanizmy spolupráce medzi vládou a organizáciami občianskej spoločnosti vrátane vypracovania strategického rámca pre spoluprácu, ako aj konkrétnejšie zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do procesu pristúpenia k EÚ; odsudzuje očierňujúce kampane a násilné útoky na zástupcov organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov ľudských práv; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje potrebu výrazného zlepšenia strategického, právneho, inštitucionálneho a politického rámca v oblasti zachovávania ľudských práv; vyzýva na prijatie celoštátnej stratégie v oblasti ľudských práv a nediskriminácie a na ďalšie opatrenia na zaistenie účinného vykonávania medzinárodných nástrojov v oblasti ľudských práv, ktoré Bosna a Hercegovina podpísala a ratifikovala; vyzýva na rýchle prijatie zákona o reforme inštitútu ombudsmana Bosny a Hercegoviny; vyzýva, aby sa pri jeho prijímaní dodržiavali odporúčania medzinárodného koordinačného výboru a Benátskej komisie; vyjadruje znepokojenie v súvislosti s tým, že úrad ombudsmana nefunguje riadnym spôsobom, a to najmä z dôvodu chýbajúcich primeraných ľudských zdrojov a vážnych finančných obmedzení; žiada orgány Bosny a Hercegoviny na federálnej úrovni a v Republike srbskej, aby uľahčili prácu ombudsmanovi pre ľudské práva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je znepokojený pretrvávajúcou diskrimináciou osôb so zdravotným postihnutím v oblasti zamestnania, vzdelávania a prístupu k zdravotnej starostlivosti; žiada prijatie jednotného národného akčného plánu v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím; žiada o vypracovanie komplexnej a integrovanej stratégie týkajúcej sa sociálneho začlenenia a zastúpenia rómskej komunity; vyzýva na lepšie zameranie sociálnej pomoci, aby sa dostala k najzraniteľnejším obyvateľom; víta skutočnosť, že niektoré vlády a parlamenty začali diskusie o právach LGBTI osôb a vypracovali osobitné opatrenia na ich ochranu; žiada, aby bola zaručená bezpečnosť a právo zhromažďovať sa skupín LGBTI; víta zmeny antidiskriminačného zákona Bosny a Hercegoviny, ktorými sa medzi uvedené dôvody diskriminácie začína radiť aj vek, zdravotné postihnutie, sexuálna orientácia a rodová identita; požaduje jeho riadne presadzovanie; víta zavedenie zákazu trestných činov z nenávisti v zmenách k trestnému zákonníku Federácie Bosny a Hercegoviny; podporuje začlenenie kurzov o trestných činoch z nenávisti do učebných plánov a programov odbornej prípravy príslušníkov polície, prokurátorov a sudcov a žiada o zlepšenie spolupráce medzi policajnými a súdnymi zložkami pri stíhaní trestných činov z nenávisti; opäť naliehavo žiada zrušenie ustanovenia o treste smrti v ústave entity Republika srbská; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žiada, aby sa vyvinulo úsilie o ďalšie posilnenie systémov ochrany detí v záujme predchádzania násiliu, zneužívaniu, zanedbávaniu a vykorisťovaniu detí a riešenia týchto problémov; odporúča zvýšiť prideľovanie zdrojov na prevenciu a ďalšie posilnenie koordinácie medzi spoločnosťou a vládou pri ochrane detí; vyzýva na vykonávanie akčného plánu Bosny a Hercegoviny týkajúceho sa detí na roky 2015 – 2018; |
| --- | --- |

32.

| 33. | konštatuje, že právny rámec na ochranu menšín je už vo veľkej miere zavedený a že je v súlade s Rámcovým dohovorom Rady Európy na ochranu národnostných menšín; víta obnovenie činnosti rady národnostných menšín Federácie Bosny a Hercegoviny; vyjadruje znepokojenie v súvislosti s tým, že vzhľadom na pretrvávajúcu nedostatočnú koordináciu medzi štátom a entitami sa existujúce zákony nevykonávajú a strategická platforma národnostných menšín na štátnej úrovni ešte nebola prijatá; vyjadruje poľutovanie nad tým, že národnostné menšiny majú aj naďalej nízke zastúpenie a nízku účasť v politických a verejných diskusiách a v médiách; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žiada o väčšie úsilie o presadzovanie rodovej rovnosti a zvýšenie účasti žien na politickom a verejnom živote a zamestnaní, zlepšenie ich sociálno-ekonomickej situácie a posilnenie práva žien vo všeobecnosti; konštatuje, že právne ustanovenia, ktorými sa ustanovuje rovnosť medzi mužmi a ženami, boli vo veľkej miere zavedené, ale že ich vykonávanie je naďalej neúčinné; so znepokojením konštatuje, že stále existuje diskriminácia v súvislosti s materstvom v zamestnaní a že entity a kantóny nemajú žiadne harmonizované právne predpisy o materskej a rodičovskej dovolenke; okrem toho zdôrazňuje, že jestvujúce aktívne opatrenia na trhu práce zamerané na podporu zamestnávania dlhodobo nezamestnaných a zraniteľných skupín, ako sú osoby so zdravotným postihnutím, sa nevykonávajú účinne; zdôrazňuje význam zvýšenia podielu ukončeného základného a stredoškolského vzdelania u dievčat, a to najmä z rómskej komunity; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje význam účinného zavádzania právnych predpisov týkajúcich sa predchádzania rodovo motivovanému násiliu a ochrany pred takýmto násilím v súlade s medzinárodnými dohovormi týkajúcimi sa predchádzania domácemu násiliu a ochrany pred ním, ktoré Bosna a Hercegovina podpísala a ratifikovala; víta záväzok príslušných orgánov vykonať Istanbulský dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji nemu; žiada o zosúladenie právnych predpisov a verejných politík s týmto dohovorom; žiada o to, aby boli ženy, ktoré prežili násilie, informované o dostupných formách podpory a pomoci a aby boli zriadené krízové centrá pre obete znásilnenia alebo iných foriem sexuálneho násilia; vyjadruje znepokojenie nad tým, že sa systematicky nezaznamenáva násilie založené na rodovej príslušnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Bosna a Hercegovina naďalej porušuje Európsky dohovor o ľudských právach, keďže neuplatňuje rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva (ECHR) v prípadoch Sejdić-Finci, Zornić a Pilav; dôrazne a naliehavo žiada, aby sa v tejto veci dosiahol pokrok s cieľom zlepšiť perspektívu krajiny v súvislosti s EÚ; zdôrazňuje, že vykonávanie týchto rozhodnutí by prispelo k vybudovaniu demokratickej a dobre fungujúcej spoločnosti, v ktorej sú zaručené rovnaké práva pre všetkých; opakuje, že neuplatňovanie týchto rozhodnutí umožňuje otvorenú diskrimináciu občanov Bosny a Hercegoviny a je nezlučiteľné s hodnotami EÚ; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je znepokojený prípadmi politického nátlaku a zastrašovania páchaného na novinároch vrátane fyzických a verbálnych útokov aj zo strany vysokopostavených úradníkov či bývalých úradníkov, ako aj nedostatkom transparentnosti v súvislosti s vlastníctvom médií; vyjadruje tiež znepokojenie nad využívaním občianskych žalôb pre urážku na cti podaných voči kritickým médiám a novinárom; zdôrazňuje, že je potrebné vyšetriť útoky na novinárov a zabezpečiť náležité opatrenia na justičnej úrovni; vyzýva orgány, aby jednoznačne odsúdili všetky útoky namierené voči novinárom a médiám a zabezpečili úplné prešetrenie takýchto prípadov a postavenie zodpovedných pred súd; vyzýva na prijatie ďalších opatrení potrebných na zabezpečenie úplného dodržiavania slobody prejavu, tlače a prístupu k informáciám na internete i mimo neho; vyzýva orgány Bosny a Hercegoviny, aby prijali naliehavé opatrenia s cieľom predísť kolapsu verejnoprávnych médií; vyzýva príslušné orgány, aby zabezpečili nezávislosť a finančnú stabilitu troch verejnoprávnych vysielateľov, ako aj politickú, operačnú a finančnú nezávislosť a transparentnosť regulačného orgánu pre oblasť komunikácií; vyzýva príslušné orgány, aby zaručili pluralitu médií a vysielanie vo všetkých úradných jazykoch Bosny a Hercegoviny; žiada o dokončenie prechodu na digitálne technológie a zavedenie stratégie v oblasti širokopásmového pripojenia; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je naďalej znepokojený pretrvávajúcou fragmentáciou, segregáciou, neefektívnosťou a zložitosťou systému vzdelávania; žiada o prijatie celoštátnych spoločných základných študijných osnov, ktoré prispejú k súdržnosti v krajine; žiada o lepšiu koordináciu medzi rôznymi úrovňami riadenia vzdelávania s cieľom podporovať inkluzívny a nediskriminačný systém vzdelávania a posilňovať spoluprácu presahujúcu kultúrne, náboženské a etnické hranice; žiada orgány, aby podporovali zásady tolerancie, dialógu a medzikultúrneho porozumenia medzi rôznymi etnickými skupinami; naliehavo žiada prijatie konkrétnych opatrení na zlepšenie efektívnosti vzdelávacieho systému a na odstránenie praktík segregácie pri súčasnom zabezpečení práva na rovnaké príležitosti na vzdelanie vo všetkých úradných jazykoch Bosny a Hercegoviny; je naďalej znepokojený vysokým podielom predčasného odchodu žiakov zo systému vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj stále vysokými mierami predčasného ukončenia štúdia zo strany rómskych žiakov; vyjadruje poľutovanie nad pomalým pokrokom v zaoberaní sa problematikou „dve školy pod jednou strechou“, monoetnických škôl, ako aj inými formami segregácie a diskriminácie na školách, a ich riešení; |
| --- | --- |

38.

| 39. | víta opatrenia na modernizáciu právnych predpisov v oblasti práce, zlepšenie podnikateľského prostredia a riešenie nedostatkov vo finančnom sektore v rámci reformného programu; pozitívne hodnotí aj zvýšenie registrovanej zamestnanosti a kroky na posilnenie koordinácie hospodárskej politiky; víta trojročný program rozšíreného fondu dohodnutý s MMF, ktorý má podľa očakávaní priniesť ďalšie zlepšenie podnikateľského prostredia, zníženie veľkosti verejnej správy a zabezpečenie ochrany finančného sektora; naďalej vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že neexistuje zjednotený ucelený hospodársky priestor, čo narúša podnikateľské prostredie, priame zahraničné investície a MSP; vyzýva na riešenie týchto problémov harmonizovanými a koordinovanými celoštátnymi priemyselnými politikami a politikami týkajúcimi sa MSP; naliehavo žiada, aby príslušné orgány načrtli koordinované opatrenia s cieľom posilniť právny štát, zjednodušiť postupy presadzovania zmlúv a bojovať proti korupcii v hospodárstve; |
| --- | --- |

39.

| 40. | víta mierne zníženie nezamestnanosti; je však znepokojený tým, že nezamestnanosť je naďalej do veľkej miery štrukturálnej povahy a že nezamestnanosť mladých ľudí je naďalej vysoká, čo má za následok odcestovanie veľkého množstva vysokokvalifikovaných osôb; nabáda Bosnu a Hercegovinu, aby sa aktívne zúčastňovala na rôznych programoch určených pre mladých ľudí v regióne, ako sú programy v rámci pozitívneho programu pre mládež na západnom Balkáne alebo programy úradu pre regionálnu spoluprácu mládeže (RYCO); vyzýva príslušné orgány, aby naďalej posilňovali existujúce právne predpisy a zaviedli aktívne politiky trhu práce zamerané najmä na mladých ľudí, ženy, zraniteľné skupiny, vrátane Rómov, a dlhodobo nezamestnaných, ktoré zároveň posilňujú kapacity služieb zamestnanosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že pracovné právo oboch entít bolo prijaté prostredníctvom naliehavého postupu a bez primeraného dialógu so sociálnymi partnermi; konštatuje, že práva pracovníkov a odborov sú ešte stále obmedzené, a zdôrazňuje význam ďalšieho zlepšovania a zosúladenia týchto právnych predpisov v celej krajine; pripomína, že Bosna a Hercegovina podpísala niekoľko dohovorov MOP, ktorými sa, okrem iného, uznávajú zásady sociálneho dialógu a význam spolupráce so sociálnymi partnermi; zdôrazňuje význam ďalšieho posilňovania a harmonizácie právnych predpisov týkajúcich sa zdravia a bezpečnosti v krajine; zdôrazňuje aj potrebu reformy a harmonizácie rozdrobených systémov sociálneho zabezpečenia, posilnenia sociálnej súdržnosti a zabezpečenia sociálnej ochrany najzraniteľnejších osôb; |
| --- | --- |

41.

| 42. | konštatuje, že sa dosiahol určitý pokrok v ďalšom zosúlaďovaní politík a právnych predpisov v oblasti ochrany životného prostredia; požaduje výrazné úsilie vynaložené v súvislosti s náležitým a systematickým vykonávaním a presadzovaním existujúcich právnych predpisov; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa prijala celoštátna stratégia pre aproximáciu aquis v oblasti životného prostredia a posilnil právny rámec a administratívne a kontrolné kapacity; poukazuje na to, že právne predpisy upravujúce prístup k informáciám o životnom prostredí a účasti verejnosti v rozhodovacom procese musia byť uvedené do súladu s acquis; naliehavo vyzýva na zosúladenie právnych predpisov s acquis EÚ v oblasti ochrany prírody; zdôrazňuje, že plánovanie a výstavba vodných elektrární a projektov musí byť v súlade s medzinárodnými právnymi predpismi a právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia; naliehavo žiada o to, aby sa projekty v oblasti hydroenergetiky nerealizovali v chránenom prírodnom prostredí a aby neškodili prírode; zdôrazňuje potrebu účasti verejnosti na príslušných projektoch a konzultácie s občianskou spoločnosťou v rámci týchto projektov; vyjadruje znepokojenie nad nedostatočným pokrokom pri riešení problému nadmerného a cezhraničného znečisťovania životného prostredia, ktoré spôsobuje prevádzka rafinérie v Bosanskom Brode; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje, že dohodnuté prioritné projekty EÚ na prepojenie prenosu elektriny a prepravy plynu so susednými krajinami sú v omeškaní v dôsledku chýbajúcej politickej dohody o celoštátnej stratégii v oblasti energetiky; v tejto súvislosti naliehavo žiada o prijatie celoštátnej stratégie v oblasti energetiky, a zároveň o prijatie právneho rámca pre plyn v súlade s tretím energetickým balíkom, aby mohli byť sankcie Európskeho energetického spoločenstva zrušené; naliehavo žiada, aby bol prijatý zákon o zemnom plyne s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávok; naliehavo vyzýva orgány, aby zabezpečili súlad s normami EÚ a medzinárodnými normami a cieľmi politiky v oblasti energetiky a zmeny klímy; |
| --- | --- |

43.

| 44. | berie na vedomie nedostatky krajiny v oblasti infraštruktúry a podporuje ďalšie investície do projektov, ktoré zlepšujú dopravné spojenia tak v rámci Bosny a Hercegoviny, ako aj so susednými krajinami; podporuje plnú účasť Bosny a Hercegoviny na vykonávaní programu EÚ v oblasti prepojenosti; víta prijatie celoštátnej rámcovej dopravnej stratégie na obdobie 2015 – 2030 v júli 2016; zdôrazňuje, že by to Bosne a Hercegovine umožnilo získať prístup k financovaniu v rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA) II; vyzýva orgány, aby zosúladili právny rámec týkajúci sa dopravy s príslušnými právnymi predpismi EÚ s cieľom vytvoriť funkčné dopravné reťazce, odstrániť nedostatky v koridore Vc, ako aj dodržiavať pravidlá verejných súťaží a zásady transparentnosti pri výbere dodávateľov, aby sa zabránilo zneužívaniu a korupcii; |
| --- | --- |

44.

| 45. | víta pretrvávajúcu konštruktívnu a proaktívnu úlohu Bosny a Hercegoviny pri presadzovaní bilaterálnej a regionálnej spolupráce; žiada o ďalšie úsilie o vyriešenie otvorených dvojstranných otázok vrátane otázok vytýčenia hraníc so Srbskom a Chorvátskom a prípadov cezhraničného znečisťovania; vyjadruje Bosne a Hercegovine uznanie za ďalšie zvýšenie miery súladu s príslušnými vyhláseniami a rozhodnutiami EÚ v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) zo 62 % na 77 %; vyjadruje poľutovanie nad rozhodnutím orgánov Bosny a Hercegoviny nepodporiť reštriktívne opatrenia EÚ voči Rusku po jeho nezákonnej anexii Krymu; pripomína Bosne a Hercegovine, že je potrebná jednotná zahraničná politika a že zosúladenie zahraničnej politiky je pre členstvo v EÚ nevyhnutné; považuje za dôležitú koordináciu zahraničnej politiky Bosny a Hercegoviny so zahraničnou politikou EÚ a skutočnosť, že EÚ sa bude aj naďalej aktívne podieľať na zachovaní bezpečnosti a ochrany v Bosne a Hercegovine; víta pokračujúcu prítomnosť operácie Althea, ktorá si zachovala schopnosť podporovať v prípadoch, keď si to situácia vyžaduje, odstrašujúci potenciál orgánov Bosny a Hercegoviny, pričom sa zameriava na budovanie kapacít a odbornú prípravu; víta aj predĺženie mandátu EUFOR Bezpečnostnou radou OSN v novembri 2016 o ďalší rok; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke, Rade, Komisii, predsedníctvu Bosny a Hercegoviny, Rade ministrov Bosny a Hercegoviny, parlamentnému zhromaždeniu Bosny a Hercegoviny, vládam a parlamentom jednotiek Federácie Bosny a Hercegoviny a Republiky srbskej a dištriktu Brčko a vládam 10 kantónov. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EDA 2016 č. 21.

(2)  S/2016/911.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/138 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/138

---

P8_TA(2017)0038

Európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík: ročný prieskum rastu na rok 2017

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: Ročný prieskum rastu na rok 2017 (2016/2306(INI))

(2018/C 252/14)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä na jej články 121 ods. 2, 126, 136 a jej Protokol č. 12 o postupe pri nadmernom deficite, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä na jej články 121 ods. 2, 126, 136 a jej Protokol č. 12 o postupe pri nadmernom deficite,

| — | so zreteľom na Protokol č. 1 v Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 1 v Európskej únii,

| — | so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality,

| — | so zreteľom na medzinárodnú zmluvu o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medzinárodnú zmluvu o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1175/2011 zo 16. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1175/2011 zo 16. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 zo 16. novembra 2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 zo 16. novembra 2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1177/2011 z 8. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1177/2011 z 8. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1173/2011 zo 16. novembra 2011 o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1173/2011 zo 16. novembra 2011 o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne (6),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (7),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 z 21. mája 2013 o sprísnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou finančnou stabilitou, alebo im takéto ťažkosti hrozia (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 z 21. mája 2013 o sprísnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou finančnou stabilitou, alebo im takéto ťažkosti hrozia (8),

| — | so zreteľom na závery Rady z 15. januára 2016 o ročnom prieskume rastu na rok 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 15. januára 2016 o ročnom prieskume rastu na rok 2016,

| — | so zreteľom na závery Rady z 8. marca 2016 o správe o fiškálnej udržateľnosti za rok 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 8. marca 2016 o správe o fiškálnej udržateľnosti za rok 2015,

| — | so zreteľom na závery Európskej rady zo 17. – 18. marca 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady zo 17. – 18. marca 2016,

| — | so zreteľom na vyhlásenie Euroskupiny z 9. septembra 2016 o spoločných zásadách zameraných na zlepšenie rozdeľovania výdavkov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Euroskupiny z 9. septembra 2016 o spoločných zásadách zameraných na zlepšenie rozdeľovania výdavkov,

| — | so zreteľom na výročnú správu ECB za rok 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu ECB za rok 2015,

| — | so zreteľom na Európsku hospodársku prognózu Európskej komisie na rok 2016 z 9. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsku hospodársku prognózu Európskej komisie na rok 2016 z 9. novembra 2016,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. januára 2015 s názvom Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. januára 2015 s názvom Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu (COM(2015)0012),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 o ročnom prieskume rastu 2017 (COM(2016)0725), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 o ročnom prieskume rastu 2017 (COM(2016)0725),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 o odporúčaní Rady o hospodárskej politike v eurozóne (COM(2016)0726), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 o odporúčaní Rady o hospodárskej politike v eurozóne (COM(2016)0726),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Smerom k pozitívnym zámerom fiškálnej politiky pre eurozónu (COM(2016)0727), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Smerom k pozitívnym zámerom fiškálnej politiky pre eurozónu (COM(2016)0727),

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Správa o mechanizme varovania na rok 2017 (COM(2016)0728), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Správa o mechanizme varovania na rok 2017 (COM(2016)0728),

| — | so zreteľom na diskusiu s národnými parlamentmi v kontexte Európskeho parlamentného týždňa 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na diskusiu s národnými parlamentmi v kontexte Európskeho parlamentného týždňa 2017,

| — | so zreteľom na správu o dobudovaní európskej hospodárskej a menovej únie (tzv. správa piatich predsedov), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o dobudovaní európskej hospodárskej a menovej únie (tzv. správa piatich predsedov),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 21. októbra 2015 o ceste k dobudovaniu európskej hospodárskej a menovej únie (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 21. októbra 2015 o ceste k dobudovaniu európskej hospodárskej a menovej únie (COM(2015)0600),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2015 o preskúmaní rámca správy hospodárskych záležitostí: hodnotenie a výzvy (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2015 o preskúmaní rámca správy hospodárskych záležitostí: hodnotenie a výzvy (9),

| — | so zreteľom na výročnú správu nadácie Eurofound za rok 2015 s názvom Európsky monitor reštrukturalizácie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu nadácie Eurofound za rok 2015 s názvom Európsky monitor reštrukturalizácie,

| — | so zreteľom na komuniké vedúcich predstaviteľov krajín G20, ktoré bolo vydané 4. – 5. septembra 2016 na samite v Chang-čou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na komuniké vedúcich predstaviteľov krajín G20, ktoré bolo vydané 4. – 5. septembra 2016 na samite v Chang-čou,

| — | so zreteľom na vyhlásenie prezidenta ECB, ktoré vydal 7. októbra 2016 na 34. zasadnutí Medzinárodného menového a finančného výboru, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie prezidenta ECB, ktoré vydal 7. októbra 2016 na 34. zasadnutí Medzinárodného menového a finančného výboru,

| — | so zreteľom na dohodu 21. konferencie zmluvných strán, ktorá sa prijala na konferencii o zmene klímy v Paríži konanej 12. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu 21. konferencie zmluvných strán, ktorá sa prijala na konferencii o zmene klímy v Paríži konanej 12. decembra 2015,

| — | so zreteľom na uznesenie Výboru regiónov o európskom semestri 2016 a so zreteľom na ročný prieskum rastu 2017 (12. októbra 2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Výboru regiónov o európskom semestri 2016 a so zreteľom na ročný prieskum rastu 2017 (12. októbra 2016),

| — | so zreteľom na výročnú správu o európskych MSP 2015/2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu o európskych MSP 2015/2016,

| — | so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 26. augusta 2016 o vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/EÚ a správu Rady zo 16. februára 2011 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (COM(2016)0534), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 26. augusta 2016 o vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/EÚ a správu Rady zo 16. februára 2011 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (COM(2016)0534),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre regionálny rozvoj (A8-0039/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre regionálny rozvoj (A8-0039/2017),

| A. | keďže hospodárstvo Európskej únie zaznamenáva oživenie a mierny rast, avšak nerovnomerne v rôznych členských štátoch; |
| --- | --- |

A.

keďže hospodárstvo Európskej únie zaznamenáva oživenie a mierny rast, avšak nerovnomerne v rôznych členských štátoch;

| B. | keďže reálny rast HDP v roku 2016 predpokladá Komisia na úrovni 1,8 % v EÚ a 1,7 % v eurozóne, a v roku 2017 na 1,6 %, resp. 1,7 %, a pomer štátneho dlhu má predstavovať 86,0 % v EÚ a 91,6 % v eurozóne v roku 2016; keďže schodok eurozóny má byť na úrovni 1,7 % HDP v roku 2016, 1,5 % v roku 2017 a 2018; |
| --- | --- |

B.

keďže reálny rast HDP v roku 2016 predpokladá Komisia na úrovni 1,8 % v EÚ a 1,7 % v eurozóne, a v roku 2017 na 1,6 %, resp. 1,7 %, a pomer štátneho dlhu má predstavovať 86,0 % v EÚ a 91,6 % v eurozóne v roku 2016; keďže schodok eurozóny má byť na úrovni 1,7 % HDP v roku 2016, 1,5 % v roku 2017 a 2018;

| C. | keďže výdavky spotrebiteľov sú v súčasnosti hlavnou hnacou silou rastu a očakáva sa, že ňou zostanú aj v roku 2017; keďže Európa však stále čelí významnému nedostatku investícií, keď investície zostávajú výrazne pod úrovňami spred krízy; |
| --- | --- |

C.

keďže výdavky spotrebiteľov sú v súčasnosti hlavnou hnacou silou rastu a očakáva sa, že ňou zostanú aj v roku 2017; keďže Európa však stále čelí významnému nedostatku investícií, keď investície zostávajú výrazne pod úrovňami spred krízy;

| D. | keďže miera zamestnanosti v EÚ rastie, hoci nerovnomernou a nedostatočnou rýchlosťou, a nezamestnanosť v eurozóne sa znížila na 10,1 % v roku 2016, čo však nestačí na výrazné zníženie nezamestnanosti mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných; |
| --- | --- |

D.

keďže miera zamestnanosti v EÚ rastie, hoci nerovnomernou a nedostatočnou rýchlosťou, a nezamestnanosť v eurozóne sa znížila na 10,1 % v roku 2016, čo však nestačí na výrazné zníženie nezamestnanosti mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných;

| E. | keďže toto oživenie na trhu práce a rast sú v členských štátoch rozdielne a stále zostávajú nestabilné, a keďže je potrebné podporovať vzostupnú konvergenciu v EÚ; |
| --- | --- |

E.

keďže toto oživenie na trhu práce a rast sú v členských štátoch rozdielne a stále zostávajú nestabilné, a keďže je potrebné podporovať vzostupnú konvergenciu v EÚ;

| F. | keďže rast sa do značnej miery spolieha na neštandardnú menovú politiku, ktorá nemôže trvať večne; keďže toto podporuje trojdielny politický prístup, ktorý tvoria investície podporujúce rast, udržateľné štrukturálne reformy a zodpovedné verejné výdavky prostredníctvom konzistentného vykonávania Paktu stability a rastu vo všetkých členských štátoch pri plnom rešpektovaní existujúcich doložiek flexibility; |
| --- | --- |

F.

keďže rast sa do značnej miery spolieha na neštandardnú menovú politiku, ktorá nemôže trvať večne; keďže toto podporuje trojdielny politický prístup, ktorý tvoria investície podporujúce rast, udržateľné štrukturálne reformy a zodpovedné verejné výdavky prostredníctvom konzistentného vykonávania Paktu stability a rastu vo všetkých členských štátoch pri plnom rešpektovaní existujúcich doložiek flexibility;

| G. | keďže niektoré členské štáty stále znášajú veľmi vysoký súkromný a verejný dlh, nad hranicou 60 % HDP uvedenou v Pakte stability a rastu; |
| --- | --- |

G.

keďže niektoré členské štáty stále znášajú veľmi vysoký súkromný a verejný dlh, nad hranicou 60 % HDP uvedenou v Pakte stability a rastu;

| H. | keďže Komisia vo svojom posúdení návrhov rozpočtových plánov (NRP) na rok 2017 členských štátov eurozóny uviedla, že pri žiadnom z NRP na rok 2017 sa nezistilo, že by bol v mimoriadne závažnom nesúlade s požiadavkami Paktu stability a rastu, ale v niektorých prípadoch sú však plánované fiškálne úpravy buď nedostatočné na splnenie PSR, alebo hrozí, že budú nedostatočné; |
| --- | --- |

H.

keďže Komisia vo svojom posúdení návrhov rozpočtových plánov (NRP) na rok 2017 členských štátov eurozóny uviedla, že pri žiadnom z NRP na rok 2017 sa nezistilo, že by bol v mimoriadne závažnom nesúlade s požiadavkami Paktu stability a rastu, ale v niektorých prípadoch sú však plánované fiškálne úpravy buď nedostatočné na splnenie PSR, alebo hrozí, že budú nedostatočné;

| I. | keďže posúdenia Komisie návrhov rozpočtových plánov (NRP) členských štátov na rok 2017 konštatuje, že len deväť členských štátov je v súlade s požiadavkami PSR; |
| --- | --- |

I.

keďže posúdenia Komisie návrhov rozpočtových plánov (NRP) členských štátov na rok 2017 konštatuje, že len deväť členských štátov je v súlade s požiadavkami PSR;

| J. | keďže dlhodobá udržateľnosť verejných financií v členských štátoch EÚ je otázkou, ktorá vzbudzuje obavy ohľadom medzigeneračnej spravodlivosti; |
| --- | --- |

J.

keďže dlhodobá udržateľnosť verejných financií v členských štátoch EÚ je otázkou, ktorá vzbudzuje obavy ohľadom medzigeneračnej spravodlivosti;

| K. | keďže veľkosť vládneho dlhu môže byť ovplyvnená aj podmienenými a implicitnými záväzkami; |
| --- | --- |

K.

keďže veľkosť vládneho dlhu môže byť ovplyvnená aj podmienenými a implicitnými záväzkami;

| L. | keďže niektoré členské štáty zaznamenali veľmi vysoký prebytok bežného účtu a európske makronerovnováhy sú stále veľké; |
| --- | --- |

L.

keďže niektoré členské štáty zaznamenali veľmi vysoký prebytok bežného účtu a európske makronerovnováhy sú stále veľké;

| M. | keďže EÚ si vyžaduje významné dodatočné súkromné a verejné investičné úsilie, najmä v oblasti vzdelávania, výskumu, informačných a komunikačných technológií a inovácií, ako aj do nových pracovných miest, podnikov a spoločností, s cieľom naplniť svoj potenciál rastu a odstrániť súčasný nedostatok investícií, keď investície zostávajú pod úrovňou spred krízy; keďže toto si vyžaduje najmä zlepšenie regulačného prostredia; |
| --- | --- |

M.

keďže EÚ si vyžaduje významné dodatočné súkromné a verejné investičné úsilie, najmä v oblasti vzdelávania, výskumu, informačných a komunikačných technológií a inovácií, ako aj do nových pracovných miest, podnikov a spoločností, s cieľom naplniť svoj potenciál rastu a odstrániť súčasný nedostatok investícií, keď investície zostávajú pod úrovňou spred krízy; keďže toto si vyžaduje najmä zlepšenie regulačného prostredia;

| N. | keďže vysoká úroveň nesplácaných úverov zostáva závažným problémom vo viacerých členských štátoch; keďže rast úverov sa postupne zotavuje, ale stále je pod úrovňou z obdobia pred krízou; |
| --- | --- |

N.

keďže vysoká úroveň nesplácaných úverov zostáva závažným problémom vo viacerých členských štátoch; keďže rast úverov sa postupne zotavuje, ale stále je pod úrovňou z obdobia pred krízou;

| O. | keďže s cieľom zlepšiť nedostatočnú úroveň globálnej konkurencieschopnosti a produktivity EÚ a hospodársky rast sú potrebné lepšie vykonávanie nového súboru politík, inteligentné štrukturálne reformy v členských štátoch a dokončenie jednotného trhu; |
| --- | --- |

O.

keďže s cieľom zlepšiť nedostatočnú úroveň globálnej konkurencieschopnosti a produktivity EÚ a hospodársky rast sú potrebné lepšie vykonávanie nového súboru politík, inteligentné štrukturálne reformy v členských štátoch a dokončenie jednotného trhu;

| P. | keďže ekonomiky s represívnejšími konkurznými režimami sa vzdávajú potenciálneho rastu v pridanej hodnote a zamestnanosti, čo si žiada plné vykonávanie iniciatívy Small Business Act so zásadou druhej šance vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

P.

keďže ekonomiky s represívnejšími konkurznými režimami sa vzdávajú potenciálneho rastu v pridanej hodnote a zamestnanosti, čo si žiada plné vykonávanie iniciatívy Small Business Act so zásadou druhej šance vo všetkých členských štátoch;

| Q. | keďže európska konkurencieschopnosť závisí vo veľkej miere od necenových prvkov týkajúcich sa inovácií, technológií a organizačných schopností, a nielen od cien a nákladov na mzdy; |
| --- | --- |

Q.

keďže európska konkurencieschopnosť závisí vo veľkej miere od necenových prvkov týkajúcich sa inovácií, technológií a organizačných schopností, a nielen od cien a nákladov na mzdy;

| R. | keďže smernica 2011/7/EÚ o oneskorených platbách bola navrhnutá s cieľom pomôcť spoločnostiam, ktoré čelia vysokým nákladom, alebo dokonca platobnej neschopnosti v dôsledku oneskorených platieb súkromných a verejných podnikov; keďže na základe externého hodnotenia ex post sa zistilo, že verejné subjekty vo viac ako polovici všetkých členských štátov stále nedodržiavajú zákonom stanovenú 30-dňovú platobnú lehotu; keďže v správe sa uvádza, že členské štáty, v ktorých sa uplatňujú programy úprav, majú ťažkosti pri uplatňovaní smernice, keď sa včasné platby aktuálnych faktúr musí vyvážiť so splátkami kumulovaného dlhu; |
| --- | --- |

R.

keďže smernica 2011/7/EÚ o oneskorených platbách bola navrhnutá s cieľom pomôcť spoločnostiam, ktoré čelia vysokým nákladom, alebo dokonca platobnej neschopnosti v dôsledku oneskorených platieb súkromných a verejných podnikov; keďže na základe externého hodnotenia ex post sa zistilo, že verejné subjekty vo viac ako polovici všetkých členských štátov stále nedodržiavajú zákonom stanovenú 30-dňovú platobnú lehotu; keďže v správe sa uvádza, že členské štáty, v ktorých sa uplatňujú programy úprav, majú ťažkosti pri uplatňovaní smernice, keď sa včasné platby aktuálnych faktúr musí vyvážiť so splátkami kumulovaného dlhu;

| 1. | víta ročný prieskum rastu na rok 2017 vypracovaný Komisiou, v ktorom sa potvrdzuje stratégia účinného trojuholníka pozostávajúceho z verejných a súkromných investícií, štrukturálnych reforiem a zodpovedných verejných financií, a požaduje lepšie vykonávanie tohto súboru politík; súhlasí s tým, že na splnenie cieľov v oblasti rastu a zamestnanosti je potrebný rýchlejší pokrok pri prijímaní reforiem v súlade s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny na podporu zotavenia hospodárstva; vyjadruje preto poľutovanie nad veľmi nízkou mierou vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktorá klesla z 11 % v roku 2012 na 4 % v roku 2015; zdôrazňuje, že členské štáty budú musieť zintenzívniť svoje reformné úsilie, ak chcú zabezpečiť návrat k rastu a vytváraniu pracovných miest; podporuje Komisiu v jej priorite v oblasti podpory zamestnanosti, rastu a investícií v Únii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vníma súčasné nadmerné spoliehanie sa na menovú politiku Európskej centrálnej banky a konštatuje, že menová politika sama osebe nepostačuje na stimuláciu rastu, ak chýbajú investície a udržateľné štrukturálne reformy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | súhlasí s Komisiou, že eurozóna sa bude musieť stále viac spoliehať na domáci dopyt; zastáva názor, že silnejší domáci dopyt by bol výhodnejší z hľadiska udržateľného rastu eurozóny; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konštatuje, že rast v roku 2016 pokračuje pozitívnym, miernym tempom, prevyšuje úroveň spred krízy, ale tento skromný rast treba vnímať v kontexte mimoriadnej menovej politiky, a že je stále slabý a nerovnomerný medzi členskými štátmi; so znepokojením konštatuje, že miery rastu HDP a produktivity nedosahujú plný potenciál, a preto nie je čas zaspať na vavrínoch, a že toto mierne zotavenie si vyžaduje neochvejné úsilie, ak má dosiahnuť väčšiu odolnosť prostredníctvom vyššieho rastu a zamestnanosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konštatuje, že referendum v Spojenom kráľovstve spôsobilo nejasnosti pre európske hospodárstvo a finančné trhy; poznamenáva, že výsledok nedávnych prezidentských volieb v Spojených štátoch amerických vytvoril politickú neistotu, ktorá má vplyv na európske hospodárstvo, a to nielen pokiaľ ide o medzinárodné obchodné vzťahy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | so znepokojením berie na vedomie odpor proti globalizácii a vzostup protekcionizmu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nazdáva sa, že hoci nezamestnanosť v priemere postupne klesá a že miera ekonomickej aktivity rastie, v niektorých členských štátoch naďalej pretrvávajú štrukturálne výzvy; konštatuje, že miery dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí zostávajú vysoké; zdôrazňuje, že inkluzívne reformy trhu práce, pri ktorých treba plne rešpektovať sociálny dialóg, sú potrebné v dotknutých členských štátoch, ak sa majú tieto štrukturálne nedostatky vyriešiť; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že miera investícií v EÚ a v eurozóne je stále hlboko pod úrovňou z obdobia pred krízou; domnieva sa, že tento nedostatok investícií sa musí vyplniť zo súkromných a verejných investícií, a zdôrazňuje, že iba cielené investície môžu priniesť viditeľné výsledky v krátkom čase a na primeranej úrovni; súhlasí s Komisiou, že prostredie s nízkymi nákladmi na financovanie podporuje prednostné pridelenie investícií, a to najmä do infraštruktúry; |
| --- | --- |

8.

Investície

| 9. | súhlasí s Komisiou, že prístup k financovaniu a posilňovanie jednotného trhu sú dôležité pre podniky, aby mohli inovovať a rásť; zdôrazňuje, že nové kapitálové požiadavky a požiadavky na likviditu, aj napriek tomu, že sú potrebné na posilnenie odolnosti bankového sektora, by nemali oslabiť schopnosť bánk poskytovať úvery reálnej ekonomike; domnieva sa, malo by sa vynaložiť viac úsilia na zvyšovanie prístupu MSP k financovaniu; vyzýva preto Komisiu, aby zintenzívnila svoje úsilie o zlepšenie finančného prostredia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že súkromné a verejné investície do ľudského kapitálu a infraštruktúry sú mimoriadne dôležité; domnieva sa, že existuje silná potreba uľahčiť investície v oblastiach, ako je vzdelávanie, inovácie, výskum a vývoj, ktoré sú kľúčovými faktormi v záujme konkurencieschopnejšieho európskeho hospodárstva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | víta návrh Komisie na predĺženie trvania a zdvojnásobenie sumy Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI); zdôrazňuje, že geografické a odvetvové pokrytie sa musí výrazne zlepšiť, ak sa majú splniť ciele stanovené v nariadení; zdôrazňuje, že EFSI by mal tiež prilákať financie na projekty s cezhraničným rozmerom, v rovnováhe v celej Únii; zdôrazňuje význam lepšej koordinácie medzi členskými štátmi, Komisiou a Európskym centrom investičného poradenstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby urýchlili a maximalizovali využívanie európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) s cieľom využiť všetky hnacie sily vnútorného rastu a podporiť konvergenciu smerom hore; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konštatuje, že dôveryhodný finančný systém a jeho inštitúcie majú kľúčový význam pre investície a rast v európskom hospodárstve; zdôrazňuje, že bezpečnosť a stabilita súčasného finančného systému sa v porovnaní s predkrízovou úrovňou zvýšila; berie na vedomie, že napriek tomu zostávajú niektoré naliehavé výzvy nevyriešené, ako napríklad množstvo nesplácaných úverov, ktoré sa nahromadilo počas finančnej krízy; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že plne funkčná únia kapitálových trhov (ÚKT) môže z dlhodobého hľadiska poskytnúť alternatívne financovanie pre MSP, ktoré by doplnilo bankový sektor, a diverzifikovanejšie zdroje financovania hospodárstva vo všeobecnosti; vyzýva Komisiu, aby urýchlila svoju prácu na ÚKT s cieľom vytvoriť efektívnejšie rozdeľovanie kapitálu v celej EÚ, zlepšiť hĺbku kapitálových trhov EÚ, zvýšiť diverzifikáciu pre investorov, stimulovať dlhodobé verejné investície a plne využiť inovačné finančné nástroje EÚ určené na podporu prístupu MSP na kapitálové trhy; zdôrazňuje, že dobudovanie únie kapitálových trhov by nemalo ohroziť výsledky, ktoré sa doteraz dosiahli, ale malo by sa usilovať o prínos pre európskych občanov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že je potrebné vyššie financovanie investícií; žiada dobre fungujúci finančný systém, v ktorom môžu zvýšená stabilita a existujúce cezhraničné inštitúcie uľahčiť likviditu a budovanie trhu, najmä pre MSP; konštatuje tiež, že v tejto súvislosti majú rýchlo rastúce firmy problémy s prístupom k finančným prostriedkom; žiada Komisiu, aby identifikovala a realizovala projekty, ktoré podporujú a prilákajú trhové investície pre tieto podniky; zdôrazňuje, že reformy štruktúry bankového sektora nesmú brániť tvorbe likvidity; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nabáda na detailné, postupné dobudovanie bankovej únie a vytvorenie ÚKT s cieľom zvýšiť odolnosť bankového sektora, prispieť k finančnej stabilite, vytvoriť stabilné prostredie pre investície a rast a zamedziť fragmentácii finančného trhu eurozóny; v tejto súvislosti zdôrazňuje zásadu zodpovednosti, a zdôrazňuje, že sa treba vyhnúť morálnemu hazardu, najmä s cieľom chrániť občanov; naliehavo požaduje rešpektovanie existujúcich spoločných pravidiel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že verejné a súkromné investície sú mimoriadne dôležité s cieľom umožniť prechod na nízkouhlíkové a obehové hospodárstvo; pripomína záväzky Európskej únie, najmä v parížskej dohode, na financovanie zavedenia čistých technológií, zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti, a na celkové zníženie emisií skleníkových plynov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že spoľahlivé investície si vyžadujú stabilné regulačné prostredie, ktoré umožní návrat investícií; domnieva sa, že kľúčovými faktormi v záujme prilákania investícií sú predvídateľné pravidlá, účinné a transparentné verejné správy, účinné právne systémy, rovnaké podmienky a zníženie administratívnej záťaže; zdôrazňuje, že 40 % odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2016 sa riešiť prekážky v investovaní, ktoré by miestne a regionálne orgány mohli pomôcť odstrániť; okrem toho vyzýva Komisiu, aby prijala potrebné opatrenia na základe dokumentu Výzva na predloženie dôkazov: Regulačný rámec EÚ pre finančné služby, znížila administratívnu záťaž, zjednodušila a zlepšila finančné prostredie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uvedomuje si nevyužitý potenciál pre rast produktivity a investície, ktoré by sa mohli dosiahnuť, ak by sa v plnej miere vynucovali pravidlá jednotného trhu a ak by boli trhy s výrobkami a službami boli lepšie integrované; pripomína význam odporúčaní pre jednotlivé krajiny poukazuje na kľúčové oblasti pre opatrenia v členských štátoch; |
| --- | --- |

19.

| 20. | súhlasí s Komisiou, že prínosy obchodu sa nie vždy uznávajú v priebehu verejnej diskusie, a zdôrazňuje, že medzinárodný obchod je dôležitým zdrojom pracovných miest pre Európanov a základným predpokladom rastu; pripomína, že vývoz z EÚ podporuje v súčasnosti viac ako 30 miliónov pracovných miest; zdôrazňuje, že medzinárodnými obchodnými dohodami by sa nemali ohrozovať európske regulačné, sociálne a environmentálne normy, ale posilniť globálne normy; |
| --- | --- |

20.

| 21. | so znepokojením konštatuje, že od začiatku krízy výrazne poklesol podiel EÚ na celosvetových tokoch priamych zahraničných investícií; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili úsilie o zlepšenie podnikateľského prostredia na investície okrem iného tým, že budú v plnej miere vykonávať a presadzovať právne predpisy EÚ v oblasti jednotného trhu; súhlasí s tým, že rýchlejší pokrok pri prijímaní udržateľných štrukturálnych reforiem v súlade s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny je nutný na zvýšenie konkurencieschopnosti EÚ, podporu priaznivého prostredia pre podniky (najmä MSP) a investície, na dosiahnutie rastu a zamestnanosti, ako aj na podporu vzostupnej konvergencie medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | trvá na tom, že treba zaručiť dlhodobé investičné kapacity finančných inštitúcií, ziskovosť úspor s nízkym rizikom a dlhodobých produktov dôchodkového zabezpečenia, aby nedošlo k ohrozeniu udržateľnosti úspor a poskytovania dôchodkov pre európskych občanov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že udržateľné štrukturálne reformy sa musia doplniť dlhodobými investíciami do vzdelávania, výskumu, inovácií a ľudského kapitálu, najmä do vzdelávania a odbornej prípravy zameraného na poskytovanie nových zručností a znalostí; domnieva sa, že partnerstvá medzi tvorcami politík, zákonodarcami, výskumníkmi, výrobcami a inovátormi, sa takisto môžu považovať za nástroj na podporu investícií, zabezpečenie inteligentného a udržateľného rastu, a dopĺňať investičné programy; |
| --- | --- |

23.

Štrukturálne reformy

| 24. | súhlasí s tým, že udržateľné štrukturálne reformy na trhoch s výrobkami a službami, ako aj na inkluzívnych pracovných, zdravotných, obytných a dôchodkových trhoch, zostávajú prioritou v členských štátoch s cieľom účinne podporiť hospodárske oživenie, bojovať proti vysokej nezamestnanosti, zvýšiť konkurencieschopnosť, spravodlivú hospodársku súťaž a rastový potenciál, zlepšiť efektívnosť systémov výskumu a inovácií, bez toho, aby sa oslabili práva pracovníkov, normy v oblasti ochrany spotrebiteľa a ochrany životného prostredia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnieva sa, že sa preukázalo, že dobre fungujúce a produktívne trhy práce spolu s primeranou úrovňou sociálnej ochrany a sociálneho dialógu sa dokážu rýchlejšie zotaviť z hospodárskej recesie; vyzýva členské štáty, aby znížili segmentáciu trhov práce, zvýšili účasť na trhu práce a zvýšili úrovne zručností, a to aj prostredníctvom silnejšieho zamerania na odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie na zlepšenie zamestnateľnosti a produktivity; poznamenáva, že niektoré členské štáty majú stále veľkú potrebu reformy, ak chcú, aby boli ich trhy práce odolnejšie a inkluzívnejšie; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje význam začatia a pokračovania vykonávania súvislých a udržateľných štrukturálnych reforiem pre stabilitu v strednodobom a dlhodobom horizonte; zdôrazňuje, že EÚ a jej členské štáty nemôže konkurovať len na základe všeobecných nákladov a nákladov práce, ale je potrebné, aby viac investovala do výskumu, inovácií a vývoja, vzdelávania a zručností a efektívneho využívania zdrojov na národnej aj európskej úrovni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je znepokojený vplyvom demografického vývoja na verejné financie a udržateľný rast, ktoré sú podmienené okrem iného nízkou pôrodnosťou, starnúcim obyvateľstvom a emigráciou; poukazuje najmä na vplyv starnutia obyvateľstva na dôchodkové systémy a systémy zdravotnej starostlivosti v EÚ; konštatuje, že vzhľadom na rôzne demografické štruktúry sa budú účinky tohto vývoja v jednotlivých členských štátoch líšiť, ale upozorňuje, že predvídateľné náklady na financovanie nebudú mať významný vplyv na verejné financie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pripomína, že dôležitým faktorom z hľadiska zaistenia udržateľnosti dôchodkových systémov je zabezpečenie vysokej miery zamestnanosti; poukazuje v tejto súvislosti aj na význam využívania zručností migrantov lepším spôsobom, s cieľom prispôsobiť sa potrebám trhu práce; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konštatuje, že členské štáty v súčasnosti vynakladajú 5 – 11 % HDP na zdravotnú starostlivosť, pričom sa očakáva, že tento podiel v nadchádzajúcich desaťročiach výrazne narastie v dôsledku demografických zmien; naliehavo vyzýva Komisiu, aby svoje úsilie zamerala na nákladovo efektívne vynakladanie prostriedkov na kvalitnú zdravotnú starostlivosť, a na všeobecný prístup k nej, a to prostredníctvom spolupráce a výmeny najlepších postupov na úrovni EÚ a prostredníctvom riešenia udržateľnosti kvalitných systémov zdravotnej starostlivosti v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Komisiu, aby zverejňovala pravidelné hodnotenia fiškálnej udržateľnosti pre každý členský štát, s prihliadnutím na všetky osobitné faktory danej krajiny, ako sú demografický vývoj a podmienené, implicitné a iné mimorozpočtové záväzky, ktoré majú vplyv na udržateľnosť verejných financií; odporúča, aby boli tieto správy súčasťou výročných správ o jednotlivých krajinách; navrhuje, aby Komisia vypracovala ukazovateľ na posudzovanie vplyvu verejných financií a ročných rozpočtov na budúce generácie, s prihliadnutím na budúce záväzky a implicitné rozpočtové povinnosti; súhlasí s tým, že administratívne zaťaženie týchto posúdení by malo byť obmedzené; |
| --- | --- |

30.

| 31. | víta skutočnosť, že nezamestnanosť mladých ľudí v priemere klesá, hoci je stále príliš vysoká; berie na vedomie, že stále pretrvávajú výrazné rozdiely medzi členskými štátmi, ktoré si vyžadujú ďalšie reformy s cieľom uľahčiť mladým ľuďom vstup na trh práce, čím sa zabezpečí spravodlivosti medzi generáciami; zdôrazňuje v tejto súvislosti význam systému záruky pre mladých ľudí a vyzýva na pokračovanie financovania EÚ pre tento dôležitý program; súhlasí s Komisiou, že je potrebných viac opatrení členských štátov na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí, najmä prostredníctvom posilnenia účinnosti systému záruk pre mladých ľudí; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poukazuje na význam zodpovedného a rast podporujúceho vývoja miezd, ktorý zabezpečí dobrú životnú úroveň v súlade s produktivitou, zohľadňujúc pritom konkurencieschopnosť, ako aj význam účinného sociálneho dialógu pre dobre fungujúce sociálne trhové hospodárstvo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | súhlasí s tým, že dane musia podporovať investície a vytváranie pracovných miest; požaduje reformy zdaňovania s cieľom riešiť vysoké daňové zaťaženie práce v Európe, zlepšiť výber daní, boj proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a zjednodušiť, urobiť spravodlivejšie a zefektívniť daňové systémy; zdôrazňuje potrebu lepšej koordinácie administratívnych postupov v oblasti zdaňovania; vyzýva na ďalšiu transparentnosť medzi členskými štátmi v oblasti zdaňovania právnických osôb; |
| --- | --- |

33.

Fiškálna zodpovednosť a štruktúra verejných financií

| 34. | berie na vedomie, že Komisia sa nazdáva, že fiškálna udržateľnosť je i naďalej prioritou a že výzvy od vyvrcholenia krízy ustúpili do úzadia a nesmú byť z krátkodobého hľadiska hlavným zdrojom rizika pre eurozónu ako celok; |
| --- | --- |

34.

| 35. | berie tiež na vedomie, že Komisia sa domnieva, že výzvy pretrvávajú a že dedičstvá krízy, ako aj štrukturálne nedostatky pretrvávajú a treba ich riešiť, ak sa má zabrániť dlhodobým rizikám; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje skutočnosť, že všetky členské štáty sú povinné dodržiavať Pakt stability a rastu pri plnom dodržiavaní jeho existujúcich doložiek o flexibilite; v tejto súvislosti poukazuje aj na význam Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe (TSCG), a naliehavo vyzýva Komisiu, aby predložila komplexné hodnotenie skúseností získaných pri jej vykonávaní ako základ na prijatie potrebných krokov, v súlade so ZEÚ a ZFEÚ, na začlenenie obsah tejto zmluvy do právneho rámca EÚ; |
| --- | --- |

36.

| 37. | konštatuje, že šesť členských štátov je aj naďalej predmetom postupu pri nadmernom deficite (EDP), že sa znížila úroveň priemerného schodku verejných financií, ktorá má podľa očakávaní ostať pod úrovňou 2 % v roku 2016 a v nasledujúcich rokoch klesať, a že v roku 2017 budú naďalej predmetom postupu pri nadmernom deficite zrejme iba dva členské štáty; poznamenáva, že v niekoľkých prípadoch je veľký nárast dlhu v nedávnej minulosti aj dôsledkom rekapitalizácie bánk a nízkeho rastu; zdôrazňuje, že ak úrokové sadzby začnú opäť stúpať, mohli by sa vystupňovať ťažkosti pri zlepšovaní verejných financií; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje úlohu Komisie ako strážkyne zmlúv; zdôrazňuje potrebu objektívneho a transparentného hodnotenia uplatňovania a presadzovania spoločne prijatých právnych predpisov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | trvá na tom, že s členskými štátmi by sa nemalo zaobchádzať rozdielne; konštatuje, že iba fiškálna politiku, ktorá bude rešpektovať a dodržiavať právo Únie, povedie k dôveryhodnosti a dôvere medzi členskými štátmi a bude slúžiť ako základ pre dokončenie HMÚ a vybudovanie dôvery vo finančné trhy; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva Komisiu a Radu, aby boli čo najkonkrétnejšie pri riešení fiškálnych odporúčaní v rámci preventívnej a nápravnej časti Paktu stability a rastu s cieľom zvýšiť transparentnosť a vykonateľnosť odporúčaní; zdôrazňuje potrebu zahrnúť do preventívnej časti odporúčaní tak cieľový dátum pre strednodobé ciele jednotlivých krajín, ako ak fiškálnu úpravu potrebnú na jeho dosiahnutie alebo udržanie sa na ňom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | domnieva sa, že makroekonomická nerovnováha v rámci členských štátov by sa mala riešiť v súlade s postupom pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN) pomocou úsilia všetkých členských štátov príslušnými reformami a investíciami; zdôrazňuje v tejto súvislosti, že každý členský štát si musí plniť svoje individuálne povinnosti; konštatuje, že z vysokých prebytkov bežného účtu vyplýva možnosť väčšieho domáceho dopytu; zdôrazňuje, že vysoké úrovne verejného a súkromného zadlženia predstavujú výraznú zraniteľnosť a že na ich rýchlejšie zníženie sú potrebné príslušné fiškálne politiky a vyšší rast; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poznamenáva, že verejné financie sa v ostatných rokoch síce zlepšili, ale podľa posúdenia NRP na rok 2017 sa osem členských štátov považuje za ohrozených rizikom nesúladu; domnieva sa, že dohodnuté spôsoby fiškálnych úprav, sa musia dodržiavať; |
| --- | --- |

42.

| 43. | víta zníženie priemerných deficitov a dlhov verejných financií, ale súhlasí s tým, že v súhrnných prehľadoch sú ukryté významné rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi; zdôrazňuje, že súhrnné prehľady by sa mali vždy posudzovať v súvislosti s preskúmaním jednotlivých rozpočtov a zdôrazňuje potrebu zdravej fiškálnej politiky v očakávaní zvyšujúcich sa úrokových sadzieb; domnieva sa, že treba dosiahnuť väčšiu konvergenciu, najmä medzi členskými štátmi eurozóny; |
| --- | --- |

43.

Zámery fiškálnej politiky eurozóny

| 44. | konštatuje, že podľa hospodárskych prognóz Komisie z jesene 2016 sa zámery fiškálnej politiky eurozóny v roku 2015 presunuli z reštriktívnych na neutrálne a očakáva sa, že počas prognózovaného obdobia sa stanú mierne expanzívne; ďalej konštatuje, že Komisia zvažuje, že úplné plnenie fiškálnych požiadaviek obsiahnutých v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny Rady by v súhrnnom vyjadrení viedlo v rokoch 2017 a 2018 k mierne reštriktívnym zámerom fiškálnej politiky eurozóny ako celku, a berie na vedomie výzvy Európskej komisie na stanovenie pozitívnych expanzívnych zámerov fiškálnej politiky, hoci uznáva ich ekonomické i právne obmedzenia; |
| --- | --- |

44.

| 45. | domnieva sa, že oznámenie Komisie o pozitívnych zámeroch fiškálnej politiky je dôležitým krokom; víta zámer Komisie prispieť k lepšej koordinácii hospodárskych politík v eurozóne a zdôrazniť príležitosti na fiškálne stimuly v členských štátoch, ktoré na tom majú priestor; zdôrazňuje, že fiškálne požiadavky sú založené na spoločne dohodnutých fiškálnych pravidlách; pripomína, že členské štáty sú povinné dodržiavať Pakt stability a rastu, a to bez ohľadu na súhrnné odporúčania; konštatuje, že existujú rozdielne názory, pokiaľ ide o potenciál a úroveň súhrnného cieľa zámerov fiškálnej politiky; víta prebiehajúcu prácu nezávislej Európskej fiškálnej rady v tejto veci; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zastáva názor, že zlepšenie štruktúry verejných rozpočtov je jedným z kľúčových nástrojov na zabezpečenie súladu s fiškálnymi pravidlami EÚ, a na umožnenie financovania nevyhnutných výdavkov, na vybudovanie rezervy na nepredvídané potreby a investícií na podporu rastu, a napokon na financovanie menej podstatných výdavkov, ako aj s cieľom prispieť k účinnejšiemu a zodpovednejšiemu využívaniu verejných finančných prostriedkov; pripomína, že zloženie vnútroštátnych rozpočtov sa rozhoduje na vnútroštátnej úrovni pri zohľadnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poukazuje na to, že diskusia o vhodnom rozdelení verejných výdavkov a politických prioritách sa pravidelne uskutočňuje v rámci rozpočtu EÚ, a že je tiež nevyhnutná na kritické posúdenie vnútroštátnych rozpočtov s cieľom zlepšiť kvalitu verejných rozpočtov v strednodobom a dlhodobom horizonte a zabrániť lineárnym škrtom v rozpočte; |
| --- | --- |

47.

| 48. | víta prebiehajúce preskúmavanie verejných výdavkov a nabáda členské štáty, aby kriticky posúdili kvalitu a zloženie svojich rozpočtov; podporuje snahy o zlepšenie kvality a efektívnosti verejných výdavkov, a to aj prostredníctvom posunu od neproduktívnych výdavkov k investíciám podporujúcim rast; |
| --- | --- |

48.

| 49. | domnieva sa, že rozpočet EÚ by mohol pomôcť odľahčiť rozpočty členských štátov prostredníctvom vyberania vlastných zdrojov namiesto spoliehania sa na národné príspevky; |
| --- | --- |

49.

| 50. | víta tematické diskusie a najlepšie postupy, ktoré prijala Euroskupina, ako napr. preskúmania výdavkov počas cyklu európskeho semestra v roku 2016; vyzýva Komisiu a Euroskupinu, aby tieto diskusie učinili efektívnejšími a transparentnejšími; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva Komisiu a Radu, aby vypracovali odporúčania pre jednotlivé krajiny tak, aby bolo možné zmerať pokrok, najmä v prípadoch, keď sú politické odporúčania opakovane zacielené na rovnaké politické oblasti a/alebo keď si charakter reforiem vyžaduje vykonávanie mimo jedného cyklu semestra; |
| --- | --- |

51.

Koordinácia vnútroštátnych politík a demokratická zodpovednosť

| 52. | zdôrazňuje význam diskusií v národných parlamentoch o správach o jednotlivých krajinách, odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, národných programoch reforiem a programoch stability, a nadväzného konania vo väčšej miere než doteraz; |
| --- | --- |

52.

| 53. | domnieva sa, že lepšie vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny si vyžaduje jasne formulované priority na európskej úrovni a skutočnú verejnú diskusiu na regionálnej a miestnej úrovni, čo povedie k vyššej zodpovednosti; vyzýva členské štáty, aby zapojili miestne a regionálne orgány do interakcie štruktúrovaným spôsobom, vzhľadom na vplyv a výzvy pociťované v rámci členských štátov aj na regionálnej a miestnej úrovni, s cieľom zlepšiť vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby začala rokovania o medziinštitucionálnej dohode o správe hospodárskych záležitostí; trvá na tom, aby táto medziinštitucionálna dohoda zaručila v rámci zmlúv, že štruktúra európskeho semestra umožní zmysluplnú a pravidelnú parlamentnú kontrolu tohto procesu, najmä pokiaľ ide o priority ročného prieskumu rastu a odporúčania týkajúce sa eurozóny; |
| --- | --- |

54.

Odvetvové príspevky k správe o ročnom prieskume rastu na rok 2017

Rozpočty

| 55. | domnieva sa, že rozpočet EÚ by mohol priniesť pridanú hodnotu pre investície a štrukturálne reformy v členských štátoch v prípade zavedenia väčšej synergie medzi existujúcimi nástrojmi a prepojenia na rozpočty členských štátov; je preto presvedčený, že ročný prieskum rastu (RPR), je dôležitý politický dokument, ktorý poskytuje základný obsah národných programov reforiem, odporúčaní pre jednotlivé krajiny a plánov vykonávania, by mal slúžiť ako usmernenie pre členské štáty a na prípravu národných rozpočtov, s cieľom zaviesť spoločné viditeľné riešenia vo vnútroštátnych rozpočtoch a súvisiace s rozpočtom EÚ; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pripomína, že zlepšenie systémov výberu DPH a colných poplatkov by malo byť najvyššou prioritou všetkých členských štátov; víta návrh Komisie na vytvorenie čierneho zoznamu EÚ daňových rajov, ktorý by sa mal presadzovať trestnými sankciami s cieľom čeliť nadnárodným spoločnostiam, ktoré sa vyhýbajú plateniu daní; |
| --- | --- |

56.

Životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín

| 57. | zdôrazňuje, že lepšie a efektívnejšie využívanie zdrojov, znižovanie závislosti od zahraničných zdrojov energie a zavedenie udržateľnej výroby na základe požiadaviek na lepší dizajn výrobkov a udržateľnejších modelov spotreby si vyžaduje podporu podnikania a vytvárania pracovných miest, účinné vykonávanie medzinárodných cieľov a environmentálnych cieľov Únie a diverzifikáciou zdrojov príjmov, a to v kontexte fiškálnej zodpovednosti a hospodárskej konkurencieschopnosti; nazdáva sa, že na základe cieľov stanovených na úrovni EÚ by sa do európskeho semestra malo zakomponovať aj podávanie správ o energetickej účinnosti a prepojenosti. |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam členských štátov, národným parlamentom a Európskej centrálnej banke. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 12.

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41.

(3)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 8.

(4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 33.

(5)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

(6)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

(8)  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 1.

(9)  Ú. v. EÚ C 407, 4.11.2016, s. 86.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/148 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/148

---

P8_TA(2017)0039

Európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnom prieskume rastu na rok 2017

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnom prieskume rastu na rok 2017 (2016/2307(INI))

(2018/C 252/15)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 5 Zmluvy o Európskej Únii (Zmluva o EÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5 Zmluvy o Európskej Únii (Zmluva o EÚ),

| — | so zreteľom na články 9, 145, 148, 152, 153 a 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 9, 145, 148, 152, 153 a 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na článok 349 ZFEÚ o osobitnom postavení najvzdialenejších regiónov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 349 ZFEÚ o osobitnom postavení najvzdialenejších regiónov,

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej hlavu IV (Solidarita), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej hlavu IV (Solidarita),

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím,

| — | so zreteľom na Dohovor MOP č. 102 o minimálnej norme sociálneho zabezpečenia a odporúčanie MOP č. 202 o minime sociálnej ochrany, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor MOP č. 102 o minimálnej norme sociálneho zabezpečenia a odporúčanie MOP č. 202 o minime sociálnej ochrany,

| — | so zreteľom na revidovanú Európsku sociálnu chartu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na revidovanú Európsku sociálnu chartu,

| — | so zreteľom na cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 1 – odstrániť chudobu vo všetkých podobách a všade, a najmä na cieľ č. 3 – vykonávať vhodné systémy a opatrenia v oblasti sociálnej ochrany na vnútroštátnej úrovni pre všetkých vrátane minima sociálnej ochrany a do roku 2030 dosiahnuť podstatné rozšírenie pokrytia na chudobné a zraniteľné osoby, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 1 – odstrániť chudobu vo všetkých podobách a všade, a najmä na cieľ č. 3 – vykonávať vhodné systémy a opatrenia v oblasti sociálnej ochrany na vnútroštátnej úrovni pre všetkých vrátane minima sociálnej ochrany a do roku 2030 dosiahnuť podstatné rozšírenie pokrytia na chudobné a zraniteľné osoby,

| — | so zreteľom na odporúčanie Komisie 2013/112/EÚ z 20. februára 2013 s názvom Investovať do detí: východisko z bludného kruhu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Komisie 2013/112/EÚ z 20. februára 2013 s názvom Investovať do detí: východisko z bludného kruhu,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Ročný prieskum rastu na rok 2017 (COM(2016)0725), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Ročný prieskum rastu na rok 2017 (COM(2016)0725),

| — | so zreteľom na odporúčanie Komisie zo 16. novembra 2016 k odporúčaniu Rady o hospodárskej politike v eurozóne (COM(2016)0726), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Komisie zo 16. novembra 2016 k odporúčaniu Rady o hospodárskej politike v eurozóne (COM(2016)0726),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Smerom k pozitívnym zámerom fiškálnej politiky pre eurozónu (COM(2016)0727), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Smerom k pozitívnym zámerom fiškálnej politiky pre eurozónu (COM(2016)0727),

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Správa o mechanizme varovania na rok 2017 (COM(2016)0728), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Správa o mechanizme varovania na rok 2017 (COM(2016)0728),

| — | so zreteľom na návrh spoločnej správy Komisie a Rady o zamestnanosti zo 16. novembra 2016, ktorá sprevádza oznámenie Komisie o ročnom prieskume rastu na rok 2017 (COM(2016)0729), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh spoločnej správy Komisie a Rady o zamestnanosti zo 16. novembra 2016, ktorá sprevádza oznámenie Komisie o ročnom prieskume rastu na rok 2017 (COM(2016)0729),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Návrhy rozpočtových plánov na rok 2017: celkové posúdenie (COM(2016)0730), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Návrhy rozpočtových plánov na rok 2017: celkové posúdenie (COM(2016)0730),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. júna 2016 s názvom Európa znovu investuje – Zhodnotenie Investičného plánu pre Európu a ďalšie kroky (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. júna 2016 s názvom Európa znovu investuje – Zhodnotenie Investičného plánu pre Európu a ďalšie kroky (COM(2016)0359),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. novembra 2016 s názvom Budúci lídri Európy: iniciatíva pre začínajúce a rozširujúce sa podniky (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. novembra 2016 s názvom Budúci lídri Európy: iniciatíva pre začínajúce a rozširujúce sa podniky (COM(2016)0733),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom Posilnenie európskych investícií na podporu zamestnanosti a rastu: prechod na druhú fázu Európskeho fondu pre strategické investície a nový Európsky vonkajší investičný plán (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom Posilnenie európskych investícií na podporu zamestnanosti a rastu: prechod na druhú fázu Európskeho fondu pre strategické investície a nový Európsky vonkajší investičný plán (COM(2016)0581),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. októbra 2016 s názvom Záruka pre mladých ľudí a iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí po troch rokoch (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. októbra 2016 s názvom Záruka pre mladých ľudí a iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí po troch rokoch (COM(2016)0646),

| — | so zreteľom na návrh Komisie zo 14. septembra 2016 na nariadenie Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ, Euratom) č. 1311/2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie zo 14. septembra 2016 na nariadenie Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ, Euratom) č. 1311/2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (COM(2016)0604),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom Strednodobé preskúmanie/revízia viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 – Rozpočet EÚ zameraný na výsledky (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom Strednodobé preskúmanie/revízia viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 – Rozpočet EÚ zameraný na výsledky (COM(2016)0603),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nové zručnosti pre Európu – Spolupracovať v záujme posilnenia ľudského kapitálu, zamestnateľnosti a konkurencieschopnosti (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nové zručnosti pre Európu – Spolupracovať v záujme posilnenia ľudského kapitálu, zamestnateľnosti a konkurencieschopnosti (COM(2016)0381),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2016 s názvom Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2016 s názvom Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo (COM(2016)0356),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. marca 2016 s názvom Otvorenie konzultácie týkajúcej sa európskeho piliera sociálnych práv (COM(2016)0127) a jeho prílohy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. marca 2016 s názvom Otvorenie konzultácie týkajúcej sa európskeho piliera sociálnych práv (COM(2016)0127) a jeho prílohy,

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 26. novembra 2015 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program na podporu štrukturálnych reforiem na obdobie rokov 2017 až 2020 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 1305/2013 (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 26. novembra 2015 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program na podporu štrukturálnych reforiem na obdobie rokov 2017 až 2020 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 1305/2013 (COM(2015)0701),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 21. októbra 2015 s názvom Na ceste k dobudovaniu hospodárskej a menovej únie (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 21. októbra 2015 s názvom Na ceste k dobudovaniu hospodárskej a menovej únie (COM(2015)0600),

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 15. februára 2016 na rozhodnutie Rady o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov (COM(2016)0071) a na pozíciu Európskeho parlamentu k tomuto návrhu z 15. septembra 2016 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 15. februára 2016 na rozhodnutie Rady o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov (COM(2016)0071) a na pozíciu Európskeho parlamentu k tomuto návrhu z 15. septembra 2016 (1),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. januára 2015 s názvom Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. januára 2015 s názvom Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu (COM(2015)0012),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. novembra 2014 s názvom Investičný plán pre Európu (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. novembra 2014 s názvom Investičný plán pre Európu (COM(2014)0903),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. októbra 2013 s názvom Posilnenie sociálneho rozmeru hospodárskej a menovej únie (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. októbra 2013 s názvom Posilnenie sociálneho rozmeru hospodárskej a menovej únie (COM(2013)0690),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. februára 2013 s názvom K sociálnym investíciám do rastu a súdržnosti – vrátane realizácie Európskeho sociálneho fondu v rokoch 2014 – 2020 (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. februára 2013 s názvom K sociálnym investíciám do rastu a súdržnosti – vrátane realizácie Európskeho sociálneho fondu v rokoch 2014 – 2020 (COM(2013)0083),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. apríla 2012 s názvom Smerom k oživeniu hospodárstva sprevádzanému tvorbou veľkého počtu pracovných miest (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. apríla 2012 s názvom Smerom k oživeniu hospodárstva sprevádzanému tvorbou veľkého počtu pracovných miest (COM(2012)0173),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. decembra 2011 s názvom Iniciatíva „Príležitosti pre mladých“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. decembra 2011 s názvom Iniciatíva „Príležitosti pre mladých“ (COM(2011)0933),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. decembra 2010 s názvom Európska platforma proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu: európsky rámec pre sociálnu a územnú súdržnosť (COM(2010)0758) a na uznesenie Európskeho parlamentu k tomuto oznámeniu z 15. novembra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. decembra 2010 s názvom Európska platforma proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu: európsky rámec pre sociálnu a územnú súdržnosť (COM(2010)0758) a na uznesenie Európskeho parlamentu k tomuto oznámeniu z 15. novembra 2011 (2),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (COM(2010)2020),

| — | so zreteľom na odporúčanie Komisie 2008/867/ES z 3. októbra 2008 o aktívnom začleňovaní ľudí vylúčených z trhu práce (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Komisie 2008/867/ES z 3. októbra 2008 o aktívnom začleňovaní ľudí vylúčených z trhu práce (3),

| — | so zreteľom na správu piatich predsedov z 22. júna 2015 s názvom Dobudovanie hospodárskej a menovej únie v Európe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu piatich predsedov z 22. júna 2015 s názvom Dobudovanie hospodárskej a menovej únie v Európe,

| — | so zreteľom na závery Rady o podpore sociálneho hospodárstva ako kľúčovej hybnej sily hospodárskeho a sociálneho rozvoja v Európe (13414/2015), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o podpore sociálneho hospodárstva ako kľúčovej hybnej sily hospodárskeho a sociálneho rozvoja v Európe (13414/2015),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. októbra 2016 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: realizácia priorít na rok 2016 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. októbra 2016 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: realizácia priorít na rok 2016 (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 s názvom Utečenci: sociálne začlenenie a integrácia do pracovného trhu (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 s názvom Utečenci: sociálne začlenenie a integrácia do pracovného trhu (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. februára 2016 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnom prieskume rastu na rok 2016 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. februára 2016 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnom prieskume rastu na rok 2016 (6),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci z 24. septembra 2015 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: vykonávanie priorít na rok 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci z 24. septembra 2015 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: vykonávanie priorít na rok 2015,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2015 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnom prieskume rastu na rok 2015 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2015 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnom prieskume rastu na rok 2015 (7),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu z 2. februára 2016 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení európskej platformy na posilnenie spolupráce v oblasti prevencie a odrádzania od nelegálnej práce (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu z 2. februára 2016 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení európskej platformy na posilnenie spolupráce v oblasti prevencie a odrádzania od nelegálnej práce (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2015 o znižovaní nerovností s osobitným zameraním na chudobu detí (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2015 o znižovaní nerovností s osobitným zameraním na chudobu detí (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. októbra 2015 o politike súdržnosti a preskúmaní stratégie Európa 2020 (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. októbra 2015 o politike súdržnosti a preskúmaní stratégie Európa 2020 (10),

| — | so zreteľom na otázku na ústne zodpovedanie O-000121/2015 – B8-1102/2015 Rade a na svoje uznesenie s ňou spojené z 29. októbra 2015 o odporúčaní Rady týkajúcom sa integrácie dlhodobo nezamestnaných na trhu práce (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázku na ústne zodpovedanie O-000121/2015 – B8-1102/2015 Rade a na svoje uznesenie s ňou spojené z 29. októbra 2015 o odporúčaní Rady týkajúcom sa integrácie dlhodobo nezamestnaných na trhu práce (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. septembra 2015 s názvom Vytvorenie konkurencieschopného trhu práce EÚ pre 21. storočie: zosúladenie zručností a kvalifikácií s dopytom a pracovnými príležitosťami ako spôsob na prekonanie krízy (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. septembra 2015 s názvom Vytvorenie konkurencieschopného trhu práce EÚ pre 21. storočie: zosúladenie zručností a kvalifikácií s dopytom a pracovnými príležitosťami ako spôsob na prekonanie krízy (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. septembra 2015 s názvom Sociálne podnikanie a sociálna inovácia v boji proti nezamestnanosti (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. septembra 2015 s názvom Sociálne podnikanie a sociálna inovácia v boji proti nezamestnanosti (13),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2014 o aspektoch zamestnanosti a sociálnych aspektoch stratégie Európa 2020 (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2014 o aspektoch zamestnanosti a sociálnych aspektoch stratégie Európa 2020 (14),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. júla 2014 o zamestnanosti mladých ľudí (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. júla 2014 o zamestnanosti mladých ľudí (15),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. apríla 2014 o tom, ako môže Európska únia prispievať k vytváraniu priaznivého prostredia pre podniky, podnikateľské subjekty a začínajúce podniky na tvorbu nových pracovných miest (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. apríla 2014 o tom, ako môže Európska únia prispievať k vytváraniu priaznivého prostredia pre podniky, podnikateľské subjekty a začínajúce podniky na tvorbu nových pracovných miest (16),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. februára 2009 o sociálnom hospodárstve (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. februára 2009 o sociálnom hospodárstve (17),

| — | so zreteľom na záverečné pripomienky Výboru OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím k úvodnej správe Európskej únie (september 2015), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečné pripomienky Výboru OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím k úvodnej správe Európskej únie (september 2015),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 3/2015 s názvom Záruka EÚ pre mladých ľudí: prijali sa prvé kroky, ale vykonávanie čelí rizikám (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 3/2015 s názvom Záruka EÚ pre mladých ľudí: prijali sa prvé kroky, ale vykonávanie čelí rizikám (18),

| — | so zreteľom na dokument z 11. októbra 2016 s názvom Vývoj v oblasti zamestnanosti a sociálnej situácie v Európe – štvrťročný prieskum – jeseň 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument z 11. októbra 2016 s názvom Vývoj v oblasti zamestnanosti a sociálnej situácie v Európe – štvrťročný prieskum – jeseň 2016,

| — | so zreteľom na piaty a šiesty prieskum Eurofound týkajúci sa európskych pracovných podmienok z roku 2010 a 2015 (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na piaty a šiesty prieskum Eurofound týkajúci sa európskych pracovných podmienok z roku 2010 a 2015 (19),

| — | so zreteľom na dokument OECD s názvom Vyhliadky zamestnanosti 2016 zo 7. júla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument OECD s názvom Vyhliadky zamestnanosti 2016 zo 7. júla 2016,

| — | so zreteľom na pracovný dokument OECD z 9. decembra 2014 o trendoch v nerovnosti príjmov a jej vplyve na hospodársky rast, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument OECD z 9. decembra 2014 o trendoch v nerovnosti príjmov a jej vplyve na hospodársky rast,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre sociálnu ochranu z 10. októbra 2014 s názvom Primeraná sociálna ochrana v súvislosti s potrebami dlhodobej starostlivosti v starnúcej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre sociálnu ochranu z 10. októbra 2014 s názvom Primeraná sociálna ochrana v súvislosti s potrebami dlhodobej starostlivosti v starnúcej spoločnosti,

| — | so zreteľom na plán Komisie a konzultáciu zameranú na riešenie problému vyváženia pracovného a súkromného života, ktorému čelia pracujúce rodiny, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plán Komisie a konzultáciu zameranú na riešenie problému vyváženia pracovného a súkromného života, ktorému čelia pracujúce rodiny,

| — | so zreteľom na zasadnutia z 3. októbra a 8. novembra 2016 v rámci štruktúrovaného dialógu o pozastavení finančných prostriedkov pre Portugalsko a Španielsko, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zasadnutia z 3. októbra a 8. novembra 2016 v rámci štruktúrovaného dialógu o pozastavení finančných prostriedkov pre Portugalsko a Španielsko,

| — | so zreteľom na rozpravu so zástupcami národných parlamentov o prioritách európskeho semestra na rok 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozpravu so zástupcami národných parlamentov o prioritách európskeho semestra na rok 2017,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0037/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0037/2017),

| A. | keďže nezamestnanosť v EÚ od druhej polovice roka 2013 pomaly klesá, od roku 2013 sa vytvorilo 8 miliónov nových pracovných miest a nezamestnanosť v septembri 2016 predstavovala 8,6 %, čo je najnižšia úroveň od roku 2009; keďže však podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET) je naďalej vysoký a predstavuje 14,8 % osôb vo veku od 15 do 29 rokov (20) (21); keďže napriek skutočnosti, že celková nezamestnanosť klesá, v niektorých členských štátoch je stále na poľutovaniahodne vysokej úrovni; keďže podľa Európskej komisie miera chudoby zamestnaných osôb je stále vysoká; |
| --- | --- |

A.

keďže nezamestnanosť v EÚ od druhej polovice roka 2013 pomaly klesá, od roku 2013 sa vytvorilo 8 miliónov nových pracovných miest a nezamestnanosť v septembri 2016 predstavovala 8,6 %, čo je najnižšia úroveň od roku 2009; keďže však podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET) je naďalej vysoký a predstavuje 14,8 % osôb vo veku od 15 do 29 rokov (20) (21); keďže napriek skutočnosti, že celková nezamestnanosť klesá, v niektorých členských štátoch je stále na poľutovaniahodne vysokej úrovni; keďže podľa Európskej komisie miera chudoby zamestnaných osôb je stále vysoká;

| B. | keďže miera zamestnanosti je spravidla nižšia medzi ženami a v roku 2015 bola miera zamestnanosti mužov vo veku 20 – 64 rokov v EÚ-28 75,9 % v porovnaní s 64,3 % u žien; keďže rodový rozdiel v prístupe k zamestnaniu je naďalej jednou z hlavných prekážok pri dosahovaní rodovej rovnosti a je potrebné urýchlene vynaložiť úsilie na zmenšenie rozdielu v miere zamestnanosti mužov a žien; |
| --- | --- |

B.

keďže miera zamestnanosti je spravidla nižšia medzi ženami a v roku 2015 bola miera zamestnanosti mužov vo veku 20 – 64 rokov v EÚ-28 75,9 % v porovnaní s 64,3 % u žien; keďže rodový rozdiel v prístupe k zamestnaniu je naďalej jednou z hlavných prekážok pri dosahovaní rodovej rovnosti a je potrebné urýchlene vynaložiť úsilie na zmenšenie rozdielu v miere zamestnanosti mužov a žien;

| C. | keďže ak sa súčasný trend posilní pomocou vhodných verejných politík, cieľ stratégie Európa 2020 týkajúci sa miery zamestnanosti vo výške 75 % by sa naozaj mohol dosiahnuť; |
| --- | --- |

C.

keďže ak sa súčasný trend posilní pomocou vhodných verejných politík, cieľ stratégie Európa 2020 týkajúci sa miery zamestnanosti vo výške 75 % by sa naozaj mohol dosiahnuť;

| D. | keďže miera nezamestnanosti mladých ľudí je v EÚ na úrovni 18,6 % a 21,0 % v eurozóne; keďže nezamestnaných je 4,2 milióna mladých ľudí z toho 2,9 milióna v eurozóne; keďže miera nezamestnanosti mladých ľudí zostáva výrazne vyššia ako na jej najnižšej úrovni v roku 2008, čo nám pripomína, že vykonávanie a plné využívanie iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí členskými štátmi by malo byť prioritou; keďže nízke mzdy, ktoré sú niekedy pod hranicou chudoby, neplatené stáže, nedostatok kvalitnej odbornej prípravy a nedostatok pracovných práv sú bohužiaľ aj naďalej charakteristické pre zamestnanosť mladých ľudí; |
| --- | --- |

D.

keďže miera nezamestnanosti mladých ľudí je v EÚ na úrovni 18,6 % a 21,0 % v eurozóne; keďže nezamestnaných je 4,2 milióna mladých ľudí z toho 2,9 milióna v eurozóne; keďže miera nezamestnanosti mladých ľudí zostáva výrazne vyššia ako na jej najnižšej úrovni v roku 2008, čo nám pripomína, že vykonávanie a plné využívanie iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí členskými štátmi by malo byť prioritou; keďže nízke mzdy, ktoré sú niekedy pod hranicou chudoby, neplatené stáže, nedostatok kvalitnej odbornej prípravy a nedostatok pracovných práv sú bohužiaľ aj naďalej charakteristické pre zamestnanosť mladých ľudí;

| E. | keďže podľa odhadov náklady spojené s NEETs predstavujú 153 miliárd EUR (1,21 % HDP) ročne, a to vo forme dávok a strát na príjmoch a daniach, zatiaľ čo celkové náklady na zavedenie systémov záruky pre mladých ľudí v eurozóne sa odhadujú na 21 miliárd EUR ročne alebo 0,22 % HDP; |
| --- | --- |

E.

keďže podľa odhadov náklady spojené s NEETs predstavujú 153 miliárd EUR (1,21 % HDP) ročne, a to vo forme dávok a strát na príjmoch a daniach, zatiaľ čo celkové náklady na zavedenie systémov záruky pre mladých ľudí v eurozóne sa odhadujú na 21 miliárd EUR ročne alebo 0,22 % HDP;

| F. | keďže počet NEETs zaznamenaný v roku 2015 bude naďalej klesať; keďže 6,6 milióna ľudí vo veku od 15 do 24 rokov sa stále nachádza v tejto situácii, čo zodpovedá 12 % tejto vekovej kategórie; |
| --- | --- |

F.

keďže počet NEETs zaznamenaný v roku 2015 bude naďalej klesať; keďže 6,6 milióna ľudí vo veku od 15 do 24 rokov sa stále nachádza v tejto situácii, čo zodpovedá 12 % tejto vekovej kategórie;

| G. | keďže primárnu zodpovednosť za riešenie nezamestnanosti mládeže nesú členské štáty, pokiaľ ide o vytváranie a vykonávanie regulačných rámcov na trhu práce, systémov vzdelávania a odbornej prípravy a aktívnych politík trhu práce; |
| --- | --- |

G.

keďže primárnu zodpovednosť za riešenie nezamestnanosti mládeže nesú členské štáty, pokiaľ ide o vytváranie a vykonávanie regulačných rámcov na trhu práce, systémov vzdelávania a odbornej prípravy a aktívnych politík trhu práce;

| H. | keďže osoby so zdravotným postihnutím sú naďalej vo výraznej miere vylúčené z trhu práce, pričom v posledných desiatich rokoch došlo iba k veľmi malému zlepšeniu, čiastočne pre nedostatok investícií do vhodných podporných opatrení; zdôrazňuje, že to často vedie k chudobe a sociálnemu vylúčeniu, čo negatívne ovplyvňuje cieľ stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

H.

keďže osoby so zdravotným postihnutím sú naďalej vo výraznej miere vylúčené z trhu práce, pričom v posledných desiatich rokoch došlo iba k veľmi malému zlepšeniu, čiastočne pre nedostatok investícií do vhodných podporných opatrení; zdôrazňuje, že to často vedie k chudobe a sociálnemu vylúčeniu, čo negatívne ovplyvňuje cieľ stratégie Európa 2020;

| I. | keďže štrukturálne problémy na trhu práce, ako je nízka účasť, ako aj nesúlad zručností a kvalifikácie, zostávajú v mnohých členských štátoch problémom; |
| --- | --- |

I.

keďže štrukturálne problémy na trhu práce, ako je nízka účasť, ako aj nesúlad zručností a kvalifikácie, zostávajú v mnohých členských štátoch problémom;

| J. | keďže miera dlhodobej nezamestnanosti (nezamestnanosť trvajúca viac než rok) v prvom štvrťroku 2016 medziročne poklesla o 0,7 % na 4,2 % pracovnej sily; keďže miera extrémne dlhej nezamestnanosti (nezamestnanosť trvajúca viac než dva roky) poklesla na 2,6 % pracovnej sily; keďže počet dlhodobo nezamestnaných je napriek tomu stále vysoký a dosahuje približne 10 miliónov osôb; keďže dlhodobá nezamestnanosť je problémom najmä mladších a starších uchádzačov o zamestnanie s podielom 30 % osôb vo veku 15 – 24 rokov a 64 % vo veku 55 – 64 rokov, ktorí si hľadajú zamestnanie dlhšie ako jeden rok; keďže mnohí starší pracovníci, ktorí sú neaktívni, nie sú zahrnutí do štatistík týkajúcich sa nezamestnanosti; keďže miera nezamestnanosti a jej sociálne dôsledky sa v európskych krajinách líšia a keďže je nevyhnutné vziať do úvahy špecifické mikroekonomické okolnosti; |
| --- | --- |

J.

keďže miera dlhodobej nezamestnanosti (nezamestnanosť trvajúca viac než rok) v prvom štvrťroku 2016 medziročne poklesla o 0,7 % na 4,2 % pracovnej sily; keďže miera extrémne dlhej nezamestnanosti (nezamestnanosť trvajúca viac než dva roky) poklesla na 2,6 % pracovnej sily; keďže počet dlhodobo nezamestnaných je napriek tomu stále vysoký a dosahuje približne 10 miliónov osôb; keďže dlhodobá nezamestnanosť je problémom najmä mladších a starších uchádzačov o zamestnanie s podielom 30 % osôb vo veku 15 – 24 rokov a 64 % vo veku 55 – 64 rokov, ktorí si hľadajú zamestnanie dlhšie ako jeden rok; keďže mnohí starší pracovníci, ktorí sú neaktívni, nie sú zahrnutí do štatistík týkajúcich sa nezamestnanosti; keďže miera nezamestnanosti a jej sociálne dôsledky sa v európskych krajinách líšia a keďže je nevyhnutné vziať do úvahy špecifické mikroekonomické okolnosti;

| K. | keďže ciele stratégie Európa 2020 sú zamerané na zníženie chudoby vymanením aspoň 20 miliónov osôb z rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia do roku 2020; keďže tento cieľ sa ešte ani zďaleka nepodarilo dosiahnuť, a preto je potrebné vynaložiť viac úsilia; keďže v roku 2015 bolo 119 miliónov ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením, čo je asi o 3,5 milióna menej ako v roku 2014; keďže v roku 2012 sa v EÚ v tejto situácii nachádzalo 32,2 miliónov osôb so zdravotným postihnutím; keďže v roku 2013 bolo 26,5 milióna detí v 28 krajinách EÚ ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením; keďže vysoké úrovne nerovnosti znižujú výkon hospodárstva a potenciál udržateľného rastu; |
| --- | --- |

K.

keďže ciele stratégie Európa 2020 sú zamerané na zníženie chudoby vymanením aspoň 20 miliónov osôb z rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia do roku 2020; keďže tento cieľ sa ešte ani zďaleka nepodarilo dosiahnuť, a preto je potrebné vynaložiť viac úsilia; keďže v roku 2015 bolo 119 miliónov ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením, čo je asi o 3,5 milióna menej ako v roku 2014; keďže v roku 2012 sa v EÚ v tejto situácii nachádzalo 32,2 miliónov osôb so zdravotným postihnutím; keďže v roku 2013 bolo 26,5 milióna detí v 28 krajinách EÚ ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením; keďže vysoké úrovne nerovnosti znižujú výkon hospodárstva a potenciál udržateľného rastu;

| L. | keďže sprevádzanie dlhodobo nezamestnaných je veľmi dôležité, pretože v opačnom prípade začne mať táto situácia vplyv na ich sebadôveru, blahobyt a budúci rozvoj, v dôsledku čoho sú ohrození chudobou a sociálnym vylúčením, čo ohrozuje udržateľnosť národných systémov sociálneho zabezpečenia, ako aj európskeho sociálneho modelu; |
| --- | --- |

L.

keďže sprevádzanie dlhodobo nezamestnaných je veľmi dôležité, pretože v opačnom prípade začne mať táto situácia vplyv na ich sebadôveru, blahobyt a budúci rozvoj, v dôsledku čoho sú ohrození chudobou a sociálnym vylúčením, čo ohrozuje udržateľnosť národných systémov sociálneho zabezpečenia, ako aj európskeho sociálneho modelu;

| M. | oslabenie sociálneho dialógu má negatívny vplyv na práva pracovníkov, kúpnu silu občanov EÚ a rast; |
| --- | --- |

M.

oslabenie sociálneho dialógu má negatívny vplyv na práva pracovníkov, kúpnu silu občanov EÚ a rast;

| N. | keďže v EÚ možno pozorovať viacero pozitívnych trendov, čo naznačuje odolnosť a zotavenie európskeho hospodárstva; |
| --- | --- |

N.

keďže v EÚ možno pozorovať viacero pozitívnych trendov, čo naznačuje odolnosť a zotavenie európskeho hospodárstva;

| O. | keďže sociálne hospodárstvo, ktoré tvorí dva milióny podnikov zamestnávajúcich viac ako 14,5 milióna ľudí v Únii, je dôležitým odvetvím, ktoré prispieva k odolnosti Európy a k oživeniu hospodárstva; |
| --- | --- |

O.

keďže sociálne hospodárstvo, ktoré tvorí dva milióny podnikov zamestnávajúcich viac ako 14,5 milióna ľudí v Únii, je dôležitým odvetvím, ktoré prispieva k odolnosti Európy a k oživeniu hospodárstva;

| P. | keďže rast zostáva vo väčšine členských štátov nízky, pričom miera rastu v EÚ za rok 2016 sa dokonca znížila a zostala stabilná na úrovni 2 % aj napriek pozitívnym dočasným aspektom, čo preto poukazuje na to, že EÚ môže urobiť viac pre posilnenie hospodárskej a sociálnej obnovy v záujme jej väčšej udržateľnosti v strednodobom horizonte; |
| --- | --- |

P.

keďže rast zostáva vo väčšine členských štátov nízky, pričom miera rastu v EÚ za rok 2016 sa dokonca znížila a zostala stabilná na úrovni 2 % aj napriek pozitívnym dočasným aspektom, čo preto poukazuje na to, že EÚ môže urobiť viac pre posilnenie hospodárskej a sociálnej obnovy v záujme jej väčšej udržateľnosti v strednodobom horizonte;

| Q. | keďže ako uviedla Komisia (22) rozdiely v zamestnanosti a sociálne rozdiely v rámci členských štátov a medzi nimi pretrvávajú a sociálny vývoj naznačuje ďalšiu divergenciu v celej EÚ, ktorá brzdí rast, zamestnanosť a súdržnosť; keďže spoločnosti, ktoré sa vyznačujú vysokou úrovňou rovnosti a investícií do ľudí, majú lepšie výsledky, pokiaľ ide o odolnosť v oblasti rastu a zamestnanosti; |
| --- | --- |

Q.

keďže ako uviedla Komisia (22) rozdiely v zamestnanosti a sociálne rozdiely v rámci členských štátov a medzi nimi pretrvávajú a sociálny vývoj naznačuje ďalšiu divergenciu v celej EÚ, ktorá brzdí rast, zamestnanosť a súdržnosť; keďže spoločnosti, ktoré sa vyznačujú vysokou úrovňou rovnosti a investícií do ľudí, majú lepšie výsledky, pokiaľ ide o odolnosť v oblasti rastu a zamestnanosti;

| R. | keďže nelegálna práca je stále realitou, ktorá má vážne dôsledky na rozpočty, čo vedie k strate daňových príjmov a znižovaniu odvodov sociálneho zabezpečenia, ako aj k negatívnemu vplyvu na zamestnanosť, produktivitu, kvalitu práce a rozvoj zručností; |
| --- | --- |

R.

keďže nelegálna práca je stále realitou, ktorá má vážne dôsledky na rozpočty, čo vedie k strate daňových príjmov a znižovaniu odvodov sociálneho zabezpečenia, ako aj k negatívnemu vplyvu na zamestnanosť, produktivitu, kvalitu práce a rozvoj zručností;

| S. | keďže najvzdialenejšie regióny čelia obrovským ťažkostiam spojeným s ich osobitnými špecifikami, ktoré obmedzujú ich potenciál v oblasti rastu a rozvoja; keďže nezamestnanosť, nezamestnanosť mládeže a dlhodobá nezamestnanosť v týchto regiónoch patria medzi najvyššie v EÚ, pričom v mnohých prípadoch prekračujú 30 %; |
| --- | --- |

S.

keďže najvzdialenejšie regióny čelia obrovským ťažkostiam spojeným s ich osobitnými špecifikami, ktoré obmedzujú ich potenciál v oblasti rastu a rozvoja; keďže nezamestnanosť, nezamestnanosť mládeže a dlhodobá nezamestnanosť v týchto regiónoch patria medzi najvyššie v EÚ, pričom v mnohých prípadoch prekračujú 30 %;

| T. | keďže Európsky fond pre strategické investície (EFSI) už schválil 69 projektov v 18 krajinách a podpísal 56 operácií, pričom sa očakáva, že to povedie k investíciám vo výške viac než 22 miliárd EUR a k účasti približne 71 000 MSP; |
| --- | --- |

T.

keďže Európsky fond pre strategické investície (EFSI) už schválil 69 projektov v 18 krajinách a podpísal 56 operácií, pričom sa očakáva, že to povedie k investíciám vo výške viac než 22 miliárd EUR a k účasti približne 71 000 MSP;

| U. | keďže v mnohých členských štátoch sa počet obyvateľov v produktívnom veku a pracovná sila naďalej zmenšujú; keďže účasť žien na trhu práce je pre členské štáty príležitosťou na riešenie tohto problému a posilnenie pracovnej sily v EÚ; keďže pokračujúci príchod utečencov a žiadateľov o azyl by takisto mohol prispieť k posilneniu pracovnej sily; |
| --- | --- |

U.

keďže v mnohých členských štátoch sa počet obyvateľov v produktívnom veku a pracovná sila naďalej zmenšujú; keďže účasť žien na trhu práce je pre členské štáty príležitosťou na riešenie tohto problému a posilnenie pracovnej sily v EÚ; keďže pokračujúci príchod utečencov a žiadateľov o azyl by takisto mohol prispieť k posilneniu pracovnej sily;

| V. | keďže EÚ čelí demografickým výzvam, ktoré sú spojené nielen so starnutím populácie a poklesom pôrodnosti, ale ktoré zahŕňajú aj ďalšie prvky, ako je vyľudňovanie; |
| --- | --- |

V.

keďže EÚ čelí demografickým výzvam, ktoré sú spojené nielen so starnutím populácie a poklesom pôrodnosti, ale ktoré zahŕňajú aj ďalšie prvky, ako je vyľudňovanie;

| W. | keďže rozdiel v odmeňovaní žien a mužov v súčasnosti predstavuje 16 % a rozdiel v dôchodkoch 38 %, čo ženy s pribúdajúcim vekom vystavuje vyššiemu riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia; |
| --- | --- |

W.

keďže rozdiel v odmeňovaní žien a mužov v súčasnosti predstavuje 16 % a rozdiel v dôchodkoch 38 %, čo ženy s pribúdajúcim vekom vystavuje vyššiemu riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia;

| X. | keďže zabezpečenie a riadenie systémov sociálneho zabezpečenia je kompetenciou členských štátov, ktorú EÚ koordinuje, ale neharmonizuje; |
| --- | --- |

X.

keďže zabezpečenie a riadenie systémov sociálneho zabezpečenia je kompetenciou členských štátov, ktorú EÚ koordinuje, ale neharmonizuje;

| Y. | keďže stredná dĺžka života v dobrom zdraví u žien poklesla zo 62,6 v roku 2010 na 61,5 roku v roku 2013, pričom v roku 2014 bol zaznamenaný mierny nárast, a v prípade mužov stagnuje na úrovni 61,4 roku; |
| --- | --- |

Y.

keďže stredná dĺžka života v dobrom zdraví u žien poklesla zo 62,6 v roku 2010 na 61,5 roku v roku 2013, pričom v roku 2014 bol zaznamenaný mierny nárast, a v prípade mužov stagnuje na úrovni 61,4 roku;

| 1. | víta skutočnosť, že v ročnom prieskume rastu na rok 2017 sa kladie dôraz na význam zabezpečenia sociálnej spravodlivosti ako prostriedku na stimuláciu inkluzívnejšieho rastu, ako aj na vytváranie kvalitných a inkluzívnych pracovných miest a zlepšovanie zručností a na potrebu posilniť konkurencieschopnosť, inovácie a produktivitu; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny (CSR) týkajúcich sa reformy trhu práce sa poukáže aj na význam aktívnych politík trhu práce a budú sa presadzovať zamestnanecké práva a ochrana pracovníkov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta pokrok pri dosahovaní rovnováhy medzi hospodárskymi a sociálnymi aspektmi v rámci procesu európskeho semestra, pričom Komisia splnila niektoré požiadavky Európskeho parlamentu; zdôrazňuje však, že je potrebné vyvinúť väčšie úsilie o zlepšenie politickej viditeľnosti a dosahu hodnotiacej tabuľky kľúčových ukazovateľov zamestnanosti a sociálnej situácie; víta návrh Komisie na zmenu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 99/2013 o európskom štatistickom programe na roky 2013 až 2017 predĺžením jeho účinnosti na roky 2018 – 2020 a začlenením nových sociálnych ukazovateľov s cieľom uviesť údaje zamestnanosti a sociálne údaje v spojení s vývojom makroekonomických údajov, aby analýza predstavovala komplexný obraz o prepojení a dosahoch rôznych politických možností; zdôrazňuje, že ukazovateľom zamestnanosti by sa mal pripisovať rovnaký význam ako hospodárskym ukazovateľom, čo umožní spustiť hĺbkové analýzy a nápravné opatrenia v príslušných členských štátoch; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že cyklu európskeho semestra stále chýba prístup orientovaný na deti, ktorý by obsahoval záväzok v oblasti práv detí, začlenenia boja proti chudobe detí, ako aj cieľov týkajúcich sa blahobytu, do všetkých príslušných oblastí tvorby politiky; zdôrazňuje, že na nájdenie východiska z bludného kruhu znevýhodnenia je potrebný strategický prístup s jasnými zámermi a cieľmi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | požaduje programy ponúkajúce podporu a príležitosti ako súčasť integrovaného európskeho plánu investovania do detí a boja proti detskej chudobe vrátane vytvorenia záruky pre deti zameranej na úplné vykonávanie odporúčania Komisie investovať do detí, aby sa zabezpečilo, že každé dieťa v Európe, ktorému hrozí chudoba (vrátane utečencov), bude mať prístup k bezplatnej zdravotnej starostlivosti, bezplatnému vzdelaniu, bezplatnej starostlivosti o deti, slušnému bývaniu a zodpovedajúcej výžive; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že investície do sociálneho rozvoja prispievajú k hospodárskemu rastu a konvergencii; berie na vedomie nedávne štúdie OECD (23) a MMF (24), v ktorých sa zdôrazňuje, že sociálne nerovnosti v Európe brzdia oživenie hospodárstva; požaduje väčšie úsilie v boji proti chudobe a rastúcej nerovnosti a tam, kde je to potrebné, väčšie investície do sociálnej infraštruktúry a podporu pre tých, ktorých hospodárska kríza postihla najviac; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že odporúčania pre jednotlivé krajiny budú osobitne zamerané na boj proti nerovnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Komisiu a Radu, aby zlepšili stratégiu pre ústredný cieľ rodovej rovnosti; podporuje použitie výročných správ Komisie o rodovej rovnosti v kontexte európskeho semestra s cieľom posilniť uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti; vyzýva členské štáty, aby do svojich národných programov reforiem a programov stability a konvergenčných programov začlenili rodový rozmer a zásadu rovnosti medzi ženami a mužmi, a to stanovením cieľov a vymedzením opatrení na riešenie pretrvávajúcich rodových rozdielov; vyzýva, aby sa odporúčania pre jednotlivé krajiny poskytovali so zreteľom na lepšie služby starostlivosti o deti, ktoré môžu mať priaznivý vplyv na účasť žien na trhu práce; opakuje svoju výzvu Komisii a členským štátom, aby v prípade potreby zvážili používanie rodovo rozčlenených údajov v procese monitorovania európskeho semestra; navrhuje užšie zapojiť Európsky inštitút pre rodovú rovnosť do európskeho semestra; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že verejný a súkromný dlh je v niektorých členských štátoch príliš vysoký, čo bráni investíciám, hospodárskemu rastu a zamestnanosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zastáva názor, že údaje uvedené v tabuľke ukazovateľov zamestnanosti a sociálnej situácie sú užitočné, ale nestačia na posúdenie vývoja zamestnanosti a sociálnej situácie v EÚ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby doplnili tabuľku ukazovateľov o údaje týkajúce sa kvality pracovných miest a chudoby s osobitným dôrazom na viacrozmernú detskú chudobu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby definovala a kvantifikovala svoju koncepciu sociálnej spravodlivosti, ktorá sa má dosiahnuť prostredníctvom ročného prieskumu rastu na rok 2016 a európskeho semestra, pričom zohľadní politiku v oblasti zamestnanosti i sociálnu politiku, |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby urýchlili zavádzanie všetkých programov, ktorými sa môže podporiť vytváranie dôstojných, kvalitných a dlhodobých pracovných miest pre všetky kategórie obyvateľstva, a predovšetkým pre mladých ľudí; zdôrazňuje, že napriek miernemu poklesu miery nezamestnanosti v EÚ nezamestnanosť mladých ľudí zostáva na úrovni 18,6 %; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili prijatie iniciatívnejších nadväzných opatrení riadiacimi orgánmi týchto programov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že vykonávanie záruky pre mladých ľudí by sa malo posilniť na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a predĺžiť aspoň do roku 2020, za aktívnej účasti sociálnych partnerov a posilnených verejných služieb, a zdôrazňuje jej význam pre prechod zo školy do zamestnania; nalieha na Komisiu, aby predložila zodpovedajúce štúdie jej vplyvu na účely monitorovania dosiahnutých výsledkov a prijatia dodatočných opatrení a zohľadnila výsledky očakávaného auditu Dvora audítorov a vymieňala si najlepšie postupy a organizovala semináre s účasťou všetkých zainteresovaných subjektov tak, aby sa tento nástroj stal čo najúčinnejším; zdôrazňuje, že členské štáty by mali zabezpečiť, aby bola záruka pre mladých ľudí plne prístupná, a to aj pre zraniteľné osoby a osoby so zdravotným postihnutím; zdôrazňuje, že to tak nie je vo všetkých členských štátoch a vyzýva členské štáty, aby túto situáciu čo najskôr napravili, pretože je v rozpore s Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD); zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby záruka pre mladých ľudí mala dosah na mladých, ktorí sú vystavení viacnásobnému vylúčeniu a extrémnej chudobe; poukazuje na to, že mimoriadna pozornosť by sa mala venovať mladým ženám a dievčatám, ktoré môžu čeliť rodovým prekážkam; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pre záruku pre mladých ľudí poskytli primerané financovanie v záujme jej riadneho vykonávania vo všetkých členských štátoch a s cieľom pomôcť ešte väčšiemu počtu mladých ľudí; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na to, že na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI) na rok 2017 boli vyčlenené viazané rozpočtové prostriedky vo výške 500 miliónov EUR; zdôrazňuje, že táto suma nie je dostatočná a je potrebné ju zvýšiť a zabezpečiť v súčasnom VFR; upozorňuje však takisto na to, že v súvislosti s revíziou VFR v polovici trvania je potrebné dosiahnuť dohodu o vhodnom dodatočnom financovaní YEI, aby sa pokryl zvyšok obdobia súčasného VFR; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje potenciál kultúrneho a kreatívneho priemyslu v oblasti zamestnanosti mladých ľudí; zdôrazňuje, že ďalšia podpora a investície v oblasti kultúrneho a kreatívneho sektora by mohli významne prispieť k investíciám, rastu, inováciám a zamestnanosti; vyzýva preto Komisiu, aby zvážila osobitné príležitosti, ktoré ponúka celý kultúrny a kreatívny priemysel vrátane MVO a malých združení, napríklad v rámci YEI; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že nedostatočné investície do systému verejného vzdelávania môžu oslabiť konkurenčné postavenie Európy a zamestnateľnosť jej pracovnej sily; zdôrazňuje potrebu investovať do ľudí v čo najskoršej fáze životného cyklu, aby sa znížila nerovnosť a podporilo sociálne začlenenie v mladom veku; zdôrazňuje tiež potrebu boja proti stereotypom od raného veku v školách, a to prostredníctvom presadzovania rodovej rovnosti na všetkých úrovniach vzdelávania; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva členské štáty, aby zaviedli politiky na vykonávanie a monitorovanie inkluzívnejších foriem systémov sociálnej ochrany a podporu príjmov s cieľom zabezpečiť, aby tieto systémy ponúkali nezamestnaným osobám a osobám vystaveným riziku chudoby a sociálneho vylúčenia slušnú životnú úroveň a aby poskytli prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave a možnostiam pre vstup na trh práce; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta nárast miery zamestnanosti; konštatuje však, že nárast miery zamestnanosti v členských štátoch bol bohužiaľ sprevádzaný zvýšeným výskytom atypických a neformálnych foriem zamestnávania vrátane pracovných zmlúv na nula hodín; zdôrazňuje, že trvalá udržateľnosť a kvalita vytvorených pracovných miest by mali byť prioritou; je veľmi znepokojený pretrvávajúcou vysokou nezamestnanosťou, najmä v krajinách, ktoré stále trpia krízou; uvedomuje si fenomén chudoby pracujúcich ako dôsledok znižovania miezd a zhoršovania pracovných podmienok, ktoré sa musia riešiť ako súčasť opatrení zameraných na zamestnanosť a sociálnu ochranu; nabáda členské štáty, aby vyvinuli ďalšie úsilie a ostali otvorené novým riešeniam a prístupom v záujme dosiahnutia cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti na úrovni 75 %, a to aj zameriavaním sa na skupiny, ktoré majú najnižšiu účasť na pracovnom trhu, ako sú ženy, starší pracovníci, pracovníci s nízkou kvalifikáciou a osoby so zdravotným postihnutím; vyzýva členské štáty, aby zvýšili svoju ponuku z hľadiska celoživotného vzdelávania a účinného zvyšovania kvalifikácie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnieva sa, že migrácia by mohla zohrávať dôležitú úlohu a zahŕňať vzdelávacie programy doplnené efektívnymi verejnými výdavkami s cieľom dosiahnuť kvalitné sociálne a ekologicky udržateľné investície na začlenenie pracovníkov do trhu práce a zníženie nezamestnanosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uznáva, že ženy sú stále nedostatočne zastúpené na trhu práce; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby zaviedli proaktívne politiky a primerané investície zamerané a určené na podporu účasti žien na trhu práce; zdôrazňuje, že lepšie zosúladenie pracovného a súkromného života má zásadný význam pre zvyšovanie účasti žien na trhu práce; poukazuje v tejto súvislosti na to, že podľa Komisie flexibilné pracovné podmienky, ako je práca na diaľku, pružný pracovný čas a kratší pracovný čas, môžu zohrávať dôležitú úlohu; súhlasí s Komisiou, že poskytovanie platenej materskej, otcovskej a rodičovskej dovolenky v členských štátoch má potenciál podporiť účasť žien na trhu práce; vyzýva zároveň členské štáty, aby stanovili vhodné politiky na podporu žien a mužov, ktorí vstupujú alebo sa vracajú na trh práce, zostávajú na ňom alebo sa v rámci neho rozvíjajú po rodičovskej dovolenke alebo inom druhu dovolenky súvisiacej so starostlivosťou, a to prostredníctvom udržateľných a kvalitných pracovných miest; vyjadruje poľutovanie nad rodovou nerovnosťou z hľadiska miery zamestnanosti a rozdielov v mzdách a dôchodkoch; požaduje politiky, ktoré povzbudzujú a podporujú ženy, aby si budovali kariéru v podnikaní, zjednodušujú prístup k financovaniu a podnikateľským príležitostiam a ponúkajú odbornú prípravu prispôsobenú konkrétnym potrebám; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uznáva však, že podpora zamestnanosti a opatrenia na zlepšenie aktívnej účasti na trhu práce musí byť súčasťou širšieho prístupu orientované na práva na odstránenie sociálneho vylúčenia a chudoby, ktorý berie do úvahy deti, rodiny a ich osobitné potreby; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva členské štáty, aby si vymieňali najlepšie postupy a aby zvážili nové, inovačné spôsoby rozvoja adaptabilných a pružných trhov práce s cieľom splniť výzvy globálneho hospodárstva a zároveň zabezpečiť vysoké pracovné normy pre všetkých pracovníkov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | víta pripomenutie členským štátom, že systémy sociálneho zabezpečenia musia mať oporu v silných sociálnych normách, a že podpora dosiahnutia rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a odstránenie diskriminácie prispievajú nielen k sociálnej spravodlivosti, ale aj k rastu. zdôrazňuje, že opätovne začlenenie rodičov do trhu práce by sa malo podporovať vytvorením podmienok pre kvalitné alebo inkluzívne zamestnávanie a pracovné prostredie, ktoré rodičom umožní vyvážiť ich pracovné a rodičovské úlohy; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uznáva, že popri vytváraní pracovných miest je zamestnávanie dlhodobo nezamestnaných osôb na kvalitné pracovné miesta prostredníctvom individuálne prispôsobených opatrení, najmä prostredníctvom aktívnych politík zamestnanosti, zásadným faktorom v boji proti ich chudobe a sociálnemu vylúčeniu, ak je sprevádzané dostupnosťou dôstojnej práce; poukazuje na to, že dôraz by sa mal klásť na lepšie opatrenia zamerané na vytváranie dôstojných pracovných miest; zdôrazňuje, že začlenenie osôb, ktoré sú najviac vzdialené od trhu práce, má dvojaký účinok, ktorý je prínosom pre jednotlivcov, a to, že stabilizuje systémy sociálneho zabezpečenia a podporuje hospodárstvo; domnieva sa, že je potrebné zohľadniť sociálnu situáciu týchto občanov a ich osobitné potreby, a na európskej úrovni lepšie monitorovať politiky vykonávané na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje význam zručností a schopností získaných v neformálnom a informálnom vzdelávacom prostredí a ich potvrdzovania a certifikácie, ako aj význam prístupu k celoživotnému vzdelávaniu a záväzkov a referenčných hodnôt strategického rámca pre vzdelávanie a odbornú prípravu 2020; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili systémy uznávania neformálnych a informálnych zručností; vyzýva zároveň členské štáty, aby vykonávali politiky, ktoré zaručia nielen prístup ku kvalitnému, inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave za prijateľnú cenu, ale aj vykonávanie rámca celoživotného vzdelávania zameraného na flexibilnú dráhu vzdelávania, v ktorom sa podporí rovnocennosť a sociálna súdržnosť a možnosti zamestnania pre všetkých; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva na vytvorenie a rozvoj partnerstiev medzi zamestnávateľmi, sociálnymi partnermi, verejnými a súkromnými službami zamestnanosti, verejnými orgánmi, sociálnymi službami a inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom poskytnúť nástroje potrebné na zabezpečenie lepšej reakcie na potreby trhu práce a predchádzanie dlhodobej nezamestnanosti; pripomína, že sú nevyhnutné personalizované a individualizované nadväzujúce opatrenia schopné zabezpečiť účinnú pomoc pre dlhodobo nezamestnaných; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyjadruje poľutovanie nad pretrvávajúcou nízkou mierou verejných investícií, keďže takéto investície môžu byť dôležitým impulzom pre tvorbu pracovných miest; zdôrazňuje, že Európsky fond pre strategické investície (EFSI) nedosiahol dostatočnú úroveň investícií do sociálnej infraštruktúry a ide o premrhanú príležitosť, ktorú treba urýchlene riešiť; |
| --- | --- |

25.

| 26. | požaduje politiky, ktoré rešpektujú a podporujú kolektívne vyjednávanie a rozšírenie jeho záberu tak, aby sa vzťahovali na čo najväčší počet pracovníkov, a zároveň boli zamerané na lepši minimálnu mzdu vo forme minimálnych miezd stanovených na slušnej úrovni a za účasti sociálnych partnerov s cieľom ukončiť konkurenčné mzdové preteky ku dnu, podporiť celkový dopyt a hospodárske oživenie, znížiť mzdové nerovnosti a bojovať proti chudobe pracujúcich; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, aby sa k ľuďom so zmluvou na dobu určitú, ľuďom s čiastočným pracovným úväzkom alebo samostatne zárobkovo činným osobám pristupovalo rovnako aj pokiaľ ide o prepúšťanie a výplaty, teda aby mali primeranú sociálnu ochranu a prístup k vzdelávaniu a aby boli stanovené rámcové podmienky, ktoré im umožnia kariérny postup; vyzýva členské štáty, aby uplatňovali rámcové dohody o práci na čiastočný úväzok a na úväzok na dobu určitú a aby účinne presadzovali smernicu, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali náležité opatrenia na pomoc utečencom usadiť sa a integrovať sa, a aby zabezpečili, že verejné služby budú mať dostatočné zdroje a budú schopné včas predvídať požiadavky s cieľom uľahčiť ich integráciu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že podiel ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením zostáva vysoký; poukazuje na to, že vysoká úroveň nerovnosti a chudoby ovplyvňuje sociálnu súdržnosť a zároveň bráni sociálnej a politickej stabilite; vyjadruje poľutovanie nad tým, že politikám zameraným na efektívne riešenie tohto problému chýba potrebná ambícia na získanie dostatočnej ekonomickej páky; žiada členské štáty, aby urýchlili svoje aktivity zamerané na dosiahnutie cieľa Európa 2020 s cieľom znížiť počet osôb ohrozených chudobou o 20 miliónov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zo znižovania nerovnosti urobili svoju prioritu; žiada o lepšiu podporu a uznanie práce MVO, organizácií bojujúcich proti chudobe a organizácií združujúcich ľudí žijúcich v chudobe prostredníctvom podpory ich účasti na výmene osvedčených postupov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyjadruje svoje znepokojenie nad nízkou mierou účasti etnických menšín na trhu práce, najmä rómskej komunity; požaduje riadne vykonávanie smernice 2000/78/ES; zdôrazňuje, že je potrebné posilniť úlohu, ktorú zohrávajú špecializované MVO pri podpore ich účasti na trhu práce a podporovať nielen zápis detí do školskej dochádzky, ale zabrániť aj jej predčasnému ukončeniu s cieľom prelomiť kruh chudoby; |
| --- | --- |

30.

| 31. | domnieva sa, že v záujme vytvárania udržateľného rastu je dôležité odstrániť nedostatok investícií bez toho, aby to ohrozilo hospodársku a sociálnu udržateľnosť členských štátov; v tejto súvislosti zdôrazňuje vznik zaručenia konsolidácie verejných financií, čo je nevyhnutné v záujme ďalšieho poskytovania európskeho sociálneho modelu, ktorý charakterizuje EÚ; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v najnovších odporúčaniach Komisie sa ignorovala žiadosť Európskeho parlamentu o posilnenie uplatňovania článku 349 ZFEÚ, konkrétne prijatím odlišných opatrení a programov na zníženie asymetrií, ako aj na maximalizovanie sociálnej súdržnosti v EÚ; naliehavo vyzýva členské štáty, aby v tejto súvislosti zaviedli špecifické investičné programy pre svoje subregióny, v ktorých je miera nezamestnanosti vyššia ako 30 %; opakuje svoju výzvu Komisii, aby pomáhala členským štátom a európskym regiónom, najmä najvzdialenejším regiónom, pri návrhu a financovaní investičných programov v rámci VFR; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uvedomuje si pokračujúcu nestabilnú situáciu na európskom trhu práce, ktorý stále nie je schopný riešiť problém vysokej miery nezamestnanosti, pričom spoločnosti požadujú kvalifikovanú a vhodnú pracovnú silu; vyzýva Komisiu, aby na úrovni členských štátov podporovala formy spolupráce, ktoré zahŕňajú vlády, podniky vrátane podnikov sociálneho hospodárstva, vzdelávacie inštitúcie, individualizované podporné služby, občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov na základe výmeny osvedčených postupov a na účely prispôsobenia systémov vzdelávania a odbornej prípravy členských štátov v boji proti nesúladu zručností tak, aby zodpovedali potrebám trhu práce; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje, že vzdelávanie je základné právo, ktoré by sa malo zaručiť všetkým deťom, a rozdiely v dostupnosti a kvalite vzdelávania by sa mali odstrániť s cieľom podporiť vzdelávanie pre všetkých a znížiť predčasné ukončovanie povinnej školskej dochádzky; zdôrazňuje, že zosúladenie zručností a kvalifikácií s dopytom a pracovnými príležitosťami podporuje vytváranie inkluzívneho trhu práce v EÚ; vyjadruje presvedčenie, že kľúčovým prvkom politík vzdelávania a získavania zručností musia byť už od ranej fázy vzdelávania každého jednotlivca usmerňovanie a poradenstvo zamerané na individuálne potreby a na hodnotenie a rozvoj individuálnych zručností;; vyzýva členské štáty, aby lepšie zosúladili vzdelávanie a odbornú prípravu s potrebami trhu práce v celej EÚ, a zdôrazňuje význam vyhodnocovania rôznych situácií v oblasti zamestnanosti v členských štátoch s cieľom zohľadniť ich osobitosti a zvláštnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uznáva, že pokrok v oblasti nových technológií a digitalizácie európskeho priemyslu predstavuje pre EÚ významné výzvy; zdôrazňuje, že produktívne modely EÚ a členských štátov podporované ich vzdelávacími modelmi musia byť zamerané na odvetvia s vysokou produktivitou, najmä tie, ktoré súvisia s IKT a digitalizáciou, s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť EÚ na globálnej úrovni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že nedostatočné a nevhodne zamerané investície do vzdelávania v oblasti digitálnych zručností, programovania a odborov STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika) ohrozujú konkurenčné postavenie Európy, dostupnosť kvalifikovanej pracovnej sily a zamestnateľnosť pracovnej sily; zastáva názor, že lepšie zosúladenie zručností a lepšie vzájomné uznávanie kvalifikácií bude prínosom pri prekonávaní priepasti z hľadiska nedostatku a nesúladu zručností na európskom trhu práce vo vzťahu k uchádzačom o zamestnanie, najmä mladým ľuďom; vyzýva členské štáty, aby uprednostňovali komplexnú odbornú prípravu v oblasti digitálnych zručností, programovania a zručností, ktoré sú najviac žiadané zo strany zamestnávateľov, pre všetkých, pričom zároveň zachovajú vysokú úroveň vzdelávania tradičných predmetov, a aby zohľadnili prechod na digitálne hospodárstvo v kontexte zvyšovania kvalifikácie a rekvalifikácie, ktorá by sa nemala obmedziť na znalosti z hľadiska potrieb používateľov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poznamenáva, že v mnohých členských štátoch je potrebné zvýšené úsilie na vzdelávanie pracovnej sily vrátane vzdelávania dospelých a príležitostí na odbornú prípravu; zdôrazňuje význam celoživotného vzdelávania vrátane starších pracovníkov s cieľom prispôsobiť zručnosti potrebám trhu práce; požaduje zvýšenie propagácie predmetov v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky zameranej na ženy a dievčatá s cieľom odstraňovať existujúce stereotypy v oblasti vzdelávania a bojovať proti dlhodobým rodovým rozdielom v zamestnaní, mzde a dôchodkoch; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uznáva význam nových technológií a dôležitosť digitálnej gramotnosti pre osobný život jednotlivca a úspešnú integráciu na trhu práce; navrhuje preto, aby členské štáty posilnili investície do lepšej infraštruktúry IKT a pripojenia škôl k internetu, a rozvíjali účinné stratégie s cieľom využiť potenciál IKT pri podpore informálneho učenia dospelých a zlepšili príležitosti v oblasti formálneho a neformálneho vzdelávania; |
| --- | --- |

38.

| 39. | víta prínos programu Erasmus+ pri posilňovaní mobility a kultúrnych výmen v rámci EÚ a s tretími krajinami; vyzýva na lepšie presadzovanie a využívanie európskych nástrojov v oblasti transparentnosti, mobility a uznávania zručností a kvalifikácií s cieľom uľahčiť mobilitu, pokiaľ ide o učenie a prácu; opätovne potvrdzuje, že je nutné zabezpečiť príležitosti na mobilitu pre odbornú prípravu, znevýhodnených mladých ľudí a osoby trpiace rôznymi formami diskriminácie; |
| --- | --- |

39.

| 40. | víta nový politický a investičný rámec, ktorý poskytuje Parížska dohoda a ktorý prispeje k vytvoreniu nových pracovných príležitostí v odvetviach s nízkymi emisiami uhlíka a odvetviach s nízkymi emisiami; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu, aby zdôraznila význam zmenšovania fyzických aj digitálnych prekážok a bariér, ktorým stále čelia osoby so zdravotným postihnutím v členských štátoch; |
| --- | --- |

41.

| 42. | víta výslovnú zmienku o starostlivosti o deti, bývaní, zdravotnej starostlivosti a vzdelávaní, pokiaľ ide o zlepšenie prístupu k kvalitným službám; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pripomína, že voľný pohyb pracovníkov je základnou zásadou zmluvy; víta skutočnosť, že v ročnom prieskume rastu na rok 2017 sa kladie dôraz na dôležitosť zabezpečenia sociálnej spravodlivosti prostredníctvom primeranej spolupráce medzi rôznymi inštitúciami členských štátov; vyzýva preto členské štáty, aby inšpektorátom práce alebo ostatným príslušným orgánom poskytli dostatočné zdroje, a zároveň vyzýva na zlepšenie cezhraničnej spolupráce medzi kontrolnými službami a elektronickou výmenou informácií a údajov s cieľom zlepšiť efektívnosť kontrol určených na boj a prevenciu proti sociálnym podvodom a nelegálnej práci; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje potrebu posilniť domáci dopyt prostredníctvom podpory verejných a súkromných investícií, presadzovaním sociálne a hospodársky vyvážených štrukturálnych reforiem, ktoré sú zamerané na znižovanie nerovnosti a podporujú kvalitné a inkluzívne pracovné miesta, udržateľný rast a sociálne investície, ako aj zodpovednú fiškálnu konsolidáciu, čím sa posilní priaznivé napredovanie smerom k prostrediu väčšej súdržnosti a vzostupnej sociálnej konvergencie pre podniky a verejné služby; zdôrazňuje význam investícií do ľudského kapitálu ako spoločnej stratégie; zdôrazňuje zároveň potrebu zmeny zamerania hospodárskych politík Únie na sociálne trhové hospodárstvo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť pracovníkom v digitálnej oblasti rovnaké práva a rovnakú úroveň sociálnej ochrany, ako majú podobní pracovníci v danom odvetví; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poukazuje na to, že mikropodniky a malé a stredné podniky (MMSP), ktoré predstavujú viac ako 90 % všetkých podnikov v Európe a sú motorom európskeho hospodárstva, ako aj zdravotnícke a sociálne služby a sociálne a solidárne podniky, účinne prispievajú k udržateľnému a inkluzívnemu rozvoju a vytváraniu kvalitnej zamestnanosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vo väčšej miere zohľadňovali záujmy MSP v procese tvorby politiky prostredníctvom uplatňovania testu MSP v rámci celého legislatívneho procesu v súlade so zásadou „najskôr myslieť na malých“, a aby podporovali existujúce formy finančnej podpory pre mikropodniky, ako napríklad program Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI); považuje za mimoriadne dôležité znížiť administratívnu záťaž týchto spoločností a odstrániť nepotrebné právne predpisy bez toho, aby tým boli dotknuté pracovné a sociálne práva; zdôrazňuje potrebu uľahčiť druhú šancu pre podnikateľov, ktorí zlyhali pri prvom pokuse bez toho, aby pri tom porušili zákon, a dodržiavali práva zamestnancov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdôrazňuje, že sociálne podnikanie je rastúca oblasť, ktorá môže podporiť ekonomiku a súčasne zmierniť depriváciu, sociálne vylúčenie a ďalšie sociálne problémy; preto sa domnieva, že vzdelávanie v oblasti podnikania by malo zahŕňať sociálny rozmer, a malo by sa zaoberať témami ako spravodlivý obchod, sociálne podniky a alternatívne obchodné modely vrátane družstiev, s cieľom usilovať sa o sociálnejšie, inkluzívnejšie a udržateľnejšie hospodárstvo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva Komisiu a Radu, aby preskúmali, ako zvýšiť produktivitu prostredníctvom investovania do ľudského kapitálu, so zreteľom na skutočnosť, že sú to práve najkvalifikovanejší, riadne integrovaní a spokojní pracovníci, ktorí sa dokážu najlepšie vysporiadať s požiadavkami a výzvami podnikov a služieb; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nabáda členské štáty, aby sa zamerali na postavenie samostatne zárobkovo činných podnikateľov s cieľom zabezpečiť im primeranú sociálnu ochranu, pokiaľ ide o poistenie v prípade choroby, úrazu, nezamestnanosti a dôchodkové práva; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pripomína, že je dôležité zaviesť skutočnú kultúru podnikania, ktorá stimuluje mladých ľudí od útleho veku; vyzýva preto členské štáty, aby prispôsobili svoje programy vzdelávaniu a odbornej prípravy tejto zásade; upozorňuje členské štáty na význam vytvárania stimulov pre podnikanie, najmä prostredníctvom vykonávania fiškálnych pravidiel a zníženia administratívnej záťaže; vyzýva Komisiu, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi prijala opatrenia na zabezpečenie lepšej informovanosti o všetkých európskych fondoch a programoch, ktoré majú potenciál podporiť podnikanie, investície a prístup k financovaniu, ako napríklad Erasmus pre mladých podnikateľov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podčiarkuje pákový efekt rozpočtu EÚ na štátne rozpočty; zdôrazňuje doplňujúcu úlohu rozpočtu EÚ pri dosahovaní cieľov Únie v rámci sociálnej politiky vytýčených v ročnom prieskume rastu na rok 2017, ktoré sú zamerané na vytvorenie viacerých a lepších pracovných miest v celej EÚ; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je znepokojený oneskorením vykonávania operačných programov počas súčasného programového obdobia; konštatuje skutočnosť, že do septembra 2016 bolo dezignovaných iba 65 % príslušných vnútroštátnych orgánov, a vyzýva členské štáty, aby aktívnejšie využívali európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) a YEI s cieľom riešiť priority v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí a podporovať vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré sa osobitným a inkluzívnym spôsobom zaoberajú sociálnymi otázkami a otázkami zamestnanosti; zdôrazňuje však zároveň, že tieto finančné prostriedky by sa nemali použiť výlučne na vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny, pretože by to mohlo viesť k opomenutiu iných dôležitých oblastí investovania; zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na zjednodušenie postupov, najmä v prípade horizontálnych a odvetvových rozpočtových pravidiel, a odstrániť prekážky, ktoré bránia občianskej spoločnosti v prístupe k finančným prostriedkom; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poznamenáva, že hospodársky rast v EÚ a eurozóne je naďalej nevýrazný; zdôrazňuje, že je treba investovať do výskumu, inovácií a vzdelávania; poznamenáva, že v rozpočte EÚ na rok 2017 sú na programy v oblasti konkurencieschopnosti, rastu a pracovných miest, ako sú Horizont 2020, COSME a Erasmus+, vyčlenené viazané rozpočtové prostriedky vo výške 21 312,2 milióna EUR; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdôrazňuje, že európske fondy a programy, ako sú Erasmus pre podnikateľov, Európske služby zamestnanosti (EURES), program pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov (COSME), program v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) a Európsky fond pre strategické investície (EFSI), zahŕňajú potenciál uľahčiť prístup k financovaniu a podporiť investície, a teda podnikanie; pripomína význam zásady partnerstva, doplnkovosti, prístupu zdola nahor, primeraného prideľovania zdrojov a dobrej rovnováhy medzi povinnosťou predkladať správy a zhromažďovať údaje od tých, ktorí z týchto fondov profitujú; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila dôkladné monitorovanie využívania finančných prostriedkov EÚ s cieľom zlepšiť účinnosť; vyzýva Komisiu, aby poskytla odporúčania pre jednotlivé krajiny k čerpaniu fondov EÚ v záujme rozšírenie pokrytia a zvýšenia účinnosti sociálnych a aktívnych politík trhu práce na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

54.

| 55. | víta pridelenie ďalších 500 miliónov EUR v roku 2017 oproti návrhu rozpočtu pre iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI) a 200 miliónov EUR na podporu kľúčových iniciatív pre rast a tvorbu pracovných miest; pripomína, že treba lepšie využívať dostupné prostriedky a iniciatívy týkajúce sa vzdelávania a odbornej prípravy, kultúry, športu a mládeže a podľa potreby zvýšiť investície do týchto sektorov, najmä pokiaľ ide o tematické oblasti s priamym významom pre stratégiu Európa 2020, ako je predčasné ukončovanie školskej dochádzky, vysokoškolské vzdelávanie, zamestnanosť mladých ľudí, odborné vzdelávanie a príprava, celoživotné vzdelávanie a mobilita s cieľom budovať odolnosť a znížiť nezamestnanosť, najmä medzi mladými a najzraniteľnejšími skupinami, predchádzať radikalizácii a zabezpečiť dlhodobé sociálne začlenenie; |
| --- | --- |

55.

| 56. | víta návrh Komisie na rozšírenie EFSI a zdvojnásobenie jeho objemu s cieľom dosiahnuť 630 miliárd EUR do roku 2022, a zároveň zlepšiť geografické a odvetvové pokrytie; zdôrazňuje, že EFSI doteraz nebol mimoriadne úspešný pri zlepšovaní sociálneho a hospodárskeho zbližovania medzi členskými štátmi a ich regiónmi v rámci Únie, ani pri zameraní sa na sociálnu infraštruktúru; pripomína, že väčšina projektov bola schválená v hospodársky silnejších regiónoch západnej Európy, čím sa prehĺbili rozdiely v investíciách medzi členskými štátmi a zvýraznila európska nerovnováha; žiada Komisiu, aby pomáhala slabším regiónom s uplatňovaním procesu, ale aby nemenila základný predpoklad na výber projektov, ktorým je kvalita; naliehavo vyzýva Komisiu, aby podporovala sociálne podniky a MSP v prístupe k EFSI; vyzýva Komisiu a Európsku investičnú banku, aby prijali ďalšie a proaktívne kroky a aby zabezpečili, že primeraná pozornosť bude zameraná na všetky členské štáty a sektory, s cieľom umožniť im prístup k EFSI, najmä k tým investíciám, ktoré priamo prispievajú k odstráneniu chudoby a sociálneho vylúčenia; zdôrazňuje potrebu posilnenia administratívnej kapacity, napríklad poradenského centra; vyjadruje poľutovanie, že nie sú dostupné údaje o pracovných miestach, ktoré sa podľa očakávania majú vypracovať na základe investícií v rámci EFSI; vyzýva Komisiu, aby monitorovala a kontrolovala investície v rámci EFSI a merala ich hospodársky a sociálny dosah, a aby zabezpečila, že EFSI nezdvojuje existujúce finančné programy alebo nenahrádza priame verejné výdavky; pripomína svoju výzvu, aby sa investovalo do ľudského a sociálneho kapitálu v oblastiach, ako sú zdravotná starostlivosť, starostlivosť o deti a cenovo dostupné bývanie; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poukazuje na to, že najvzdialenejšie regióny čelia radu štrukturálnych obmedzení, ktorých nemennosť a kombinácia vážne brzdia ich rozvoj; vyzýva Komisiu, aby posilnila uplatňovanie článku 349 ZFEÚ; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia a členské štáty dospeli k pevnejšiemu záväzku uplatňovať článok 174 ZFEÚ; zdôrazňuje, že väčšia územná súdržnosť znamená väčšiu hospodársku a sociálnu súdržnosť, a preto požaduje strategické investície do dotknutých regiónov, najmä do širokopásmovej siete, aby sa zvýšila ich konkurencieschopnosť, zlepšila ich priemyselná a územná štruktúra a aby sa v konečnom dôsledku stabilizoval počet obyvateľov týchto regiónov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zapojili všetky úrovne správy a príslušné zainteresované strany do určenia prekážok, ktoré bránia investíciám, a zamerali sa pritom na regióny a sektory, v ktorých je to najnaliehavejšie, ako aj na sprístupnenie primeraných nástrojov spájajúcich verejné a súkromné financovanie; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzýva Komisiu, aby zaviedla politiky určené na boj proti demografickému poklesu a rozptýleniu obyvateľstva; zdôrazňuje, že politika súdržnosti EÚ by mala prioritne venovať pozornosť regiónom, ktoré postihol demografický pokles; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdôrazňuje, že univerzálny prístup k verejným, solidárnym a primeraným dôchodkom a starobným dôchodkom sa musí zaručiť všetkým; uvedomuje si výzvy, ktorým čelia členské štáty pri posilňovaní udržateľnosti dôchodkových systémov, zdôrazňuje však, že je dôležité zabezpečiť solidaritu v dôchodkových systémoch posilnením príjmov bez toho, aby sa nevyhnutne musel zvyšovať vek odchodu do dôchodku; zdôrazňuje význam verejných a zamestnaneckých dôchodkových systémov, ktoré poskytujú primeraný dôchodok podstatne nad hranicou chudoby a umožňujú dôchodcom zachovať si svoju životnú úroveň; domnieva sa, že najlepší spôsob, ako zabezpečiť udržateľné, bezpečné a primerané dôchodky pre ženy a mužov je zvýšiť celkovú mieru zamestnanosti a kvalitných pracovných miest vo všetkých vekových skupinách, zlepšiť pracovné podmienky a podmienky zamestnávania a vyčleniť potrebné dodatočné verejné výdavky; je presvedčený, že reformy dôchodkových systémov by mali byť zamerané okrem iného na účinný vek odchodu do dôchodku a mali odrážať tendencie vývoja na trhu práce, pôrodnosť, zdravotný stav obyvateľstva a bohatstvo krajiny, pracovné podmienky a pomer hospodárskej závislosti; domnieva sa, že tieto reformy musia zohľadňovať aj situáciu miliónov pracovníkov v Európe, predovšetkým žien, mladých ľudí a samostatne zárobkovo činných osôb, ktorí doplácajú na neisté, netypické formy zamestnania, doby nedobrovoľnej nezamestnanosti a skrátenie pracovného času; |
| --- | --- |

61.

| 62. | upozorňuje členské štáty, že vzhľadom na starnutie európskeho obyvateľstva a jeho dosah z hľadiska potreby zvýšenej neformálnej a formálnej starostlivosti treba v nadchádzajúcich desaťročiach investovať do podpory verejného zdravia a prevencie ochorení a zároveň zabezpečiť a zlepšiť udržateľnosť, bezpečnosť, primeranosť a účinnosť systémov sociálnej ochrany a poskytovanie kvalitných, dlhodobých sociálnych služieb; nabáda preto členské štáty, aby vypracovali stratégie, ktorými sa zabezpečí primerané financovanie, personálne vybavenie a rozvoj takýchto systémov a služieb a v rozsahu záberu systémov sociálneho zabezpečenia v prospech spoločnosti a jednotlivca; nalieha najmä na Komisiu, členské štáty a sociálnych partnerov, aby:






  — | podporovali vyššiu mieru zamestnanosti všetkých vekových skupín, |
| --- | --- | --- |

62.

—

podporovali vyššiu mieru zamestnanosti všetkých vekových skupín,

| — | pracovali na znížení rodovej segregácie a rozdieloch v platoch mužov a žien, |
| --- | --- |

—

pracovali na znížení rodovej segregácie a rozdieloch v platoch mužov a žien,

| — | prispôsobili trhy práce starším pracovníkom prostredníctvom pracovných podmienok orientovaných na vek, ktoré im umožnia pracovať až do dosiahnutia veku odchodu do dôchodku, |
| --- | --- |

—

prispôsobili trhy práce starším pracovníkom prostredníctvom pracovných podmienok orientovaných na vek, ktoré im umožnia pracovať až do dosiahnutia veku odchodu do dôchodku,

| — | bojovali proti vekovým stereotypom na trhoch práce, |
| --- | --- |

—

bojovali proti vekovým stereotypom na trhoch práce,

| — | zabezpečili životný cyklus a preventívny prístup k bezpečnosti a ochrane zdravia v povolaní, |
| --- | --- |

—

zabezpečili životný cyklus a preventívny prístup k bezpečnosti a ochrane zdravia v povolaní,

| — | sa zamerali na dosiahnutie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom pre osoby s povinnosťami v oblasti starostlivosti, a to prostredníctvom primeraných systémov starostlivosti a dovolenky a prostredníctvom podpory neformálnych opatrovateľov, |
| --- | --- |

—

sa zamerali na dosiahnutie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom pre osoby s povinnosťami v oblasti starostlivosti, a to prostredníctvom primeraných systémov starostlivosti a dovolenky a prostredníctvom podpory neformálnych opatrovateľov,

| — | podporovali a informovali zamestnávateľov, najmä MSP, o tom, ako možno zlepšiť pracovné prostredie tak, aby pracovníkom každého veku umožňovalo, aby zostali produktívni, |
| --- | --- |

—

podporovali a informovali zamestnávateľov, najmä MSP, o tom, ako možno zlepšiť pracovné prostredie tak, aby pracovníkom každého veku umožňovalo, aby zostali produktívni,

| — | podporovali verejné služby zamestnanosti s cieľom umožniť im poskytovať zmysluplnú pomoc starších uchádzačom o zamestnanie, |
| --- | --- |

—

podporovali verejné služby zamestnanosti s cieľom umožniť im poskytovať zmysluplnú pomoc starších uchádzačom o zamestnanie,

| — | investovali do celoživotného vzdelávania pracovníkov každého veku v rámci pracoviska aj mimo neho, podporovali ho a rozvíjali systémy osvedčovania zručností a certifikácie, |
| --- | --- |

—

investovali do celoživotného vzdelávania pracovníkov každého veku v rámci pracoviska aj mimo neho, podporovali ho a rozvíjali systémy osvedčovania zručností a certifikácie,

| — | pomáhali starším pracovníkom zostať dlhšie aktívnymi a pripraviť ich na odchod do dôchodku prostredníctvom pružných pracovných podmienok orientovaných na zamestnancov, ktoré im umožnia znížiť ich pracovný čas počas prechodu medzi prácou a odchodom do dôchodku, |
| --- | --- |

—

pomáhali starším pracovníkom zostať dlhšie aktívnymi a pripraviť ich na odchod do dôchodku prostredníctvom pružných pracovných podmienok orientovaných na zamestnancov, ktoré im umožnia znížiť ich pracovný čas počas prechodu medzi prácou a odchodom do dôchodku,

| 63. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia okrem sledovania vývoja cien bývania v členských štátoch monitorovala vývoj bezdomovectva a vylúčenia z bývania; vyzýva na prijatie naliehavých opatrení na riešenie rastúcej miery bezdomovectva a vylúčenia z bývania v mnohých členských štátoch; vyjadruje znepokojenie nad potenciálnymi sociálnymi dôsledkami vysokého objemu nesplácaných úverov v súvahách bánk, najmä nad vyhlásením Komisie, že by sa mal podporiť predaj nebankovým špecializovaným inštitúciám, čo by mohlo viesť k vlnám násilného vysťahovania; nabáda členské štáty, Komisiu a EIB, aby využívali Európsky fond pre sociálne investície na financovanie sociálnej infraštruktúry, vrátane uplatňovania práva na primerané a dostupné bývanie pre všetkých; |
| --- | --- |

63.

| 64. | so znepokojením konštatuje, že v niektorých členských štátoch nie sú mzdy dostatočné na zabezpečenie slušného života, a transformujú tak pracovníkov na „chudobných pracujúcich“ a odrádzajú nezamestnaných od návratu na trh práce; v tejto súvislosti podporuje posilnenie kolektívneho vyjednávania; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nabáda členské štáty, aby vykonali potrebné opatrenia na sociálne začleňovanie utečencov, ako aj ľudí z etnických menšín alebo prisťahovaleckého pôvodu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | víta skutočnosť, že v ročnom prieskume rastu na rok 2017 sa kladie dôraz na potrebu podporovať reformy daní a dávok s cieľom zlepšiť pracovné stimuly a dosiahnuť, aby sa oplatilo pracovať, keďže daňové systémy môžu takisto prispieť k boju proti nerovnostiam v príjmoch a chudobe, ako aj k zvýšeniu konkurencieschopnosti na globálnej úrovni; vyzýva členské štáty, aby postupne presunuli daňové zaťaženie z práce na iné zdroje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | požaduje reformy v systémoch zdravotníctva a dlhodobej starostlivosti s cieľom zamerať sa na rozvoj prevencie a podpory zdravia, zachovanie kvalitných a univerzálne dostupných služieb v oblasti zdravotnej starostlivosti a na zníženie nerovností v prístupe k službám v oblasti zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali na odstránení prekážok mobility pracovnej sily za spravodlivých podmienok a zabezpečili, aby sa s mobilnými pracovníkmi EÚ zaobchádzalo rovnako ako s nemobilnými pracovníkmi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyzýva členské štáty, aby zvýšili pokrytie, efektívnosť a účinnosť aktívnych a udržateľných politík trhu práce v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi; víta výzvu v rámci ročného prieskumu rastu na rok 2017 na ďalšie úsilie s cieľom vypracovať opatrenia zamerané na podporu začleňovania znevýhodnených skupín do trhu práce, najmä osôb so zdravotným postihnutím, v záujme dosiahnutia dlhodobého pozitívneho hospodárskeho a sociálneho vplyvu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzýva členské štáty, aby vychádzajúc z vlastných odporúčaní pre jednotlivé krajiny a v súlade s vlastnými národnými právomocami a finančnou situáciou stanovili ambiciózne sociálne normy, najmä uplatnením systémov primeranej minimálnej mzdy počas celého života tam, kde neexistujú, a odstránením rozdielov v systémoch primeranej minimálnej mzdy, ktoré vznikli nedostatočným pokrytím alebo čerpaním; |
| --- | --- |

70.

| 71. | víta iniciatívy Komisie zamerané na začatie konzultácií o vytvorení európskeho piliera sociálnych práv; domnieva sa, že táto iniciatíva by mala byť schopná podnecovať rozvíjanie flexibilnejších zručností a kompetencií, celoživotného vzdelávania a aktívnych opatrení na podporu kvalitnej zamestnanosti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opakuje požiadavku adresovanú Európskej komisii v najnovšom stanovisku Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci pre Výbor pre hospodárske a menové veci, aby zvážila zavedenie postupu pre sociálne nerovnováhy pri príprave odporúčaní pre jednotlivé krajiny s cieľom vyhnúť sa pretekom ku dnu z hľadiska noriem založených na účinnom využívaní ukazovateľov sociálnych vecí a zamestnanosti v rámci makroekonomického dohľadu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vyzýva členské štáty, aby kládli väčší dôraz na prerušenie kruhu chudoby a na podporu rovnosti; vyzýva Komisiu, aby poskytla členským štátom dôraznejšie odporúčania týkajúce sa sociálnej inklúzie a ochrany, a to aj nad rámec pracovnej sily, a aby sa zamerali najmä na investovanie do detí; |
| --- | --- |

73.

| 74. | víta zapojenie sociálnych partnerov, národných parlamentov a ďalších relevantných zainteresovaných strán z občianskej spoločnosti do procesu európskeho semestra; pripomína, že sociálny dialóg a dialóg s občianskou spoločnosťou majú zásadný význam z hľadiska trvalej zmeny v prospech všetkých, a sú nevyhnutné na zvyšovanie účinnosti a primeranosti európskych a vnútroštátnych politík, a preto sa v nich musí pokračovať vo všetkých fázach európskeho semestra; zdôrazňuje potrebu účinnejšej angažovanosti prostredníctvom zabezpečenia vhodného načasovania, prístupu ku všetkým dokumentom a dialógu s partnermi na príslušnej úrovni; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pripomína rôzne požiadavky na program, v ktorom by bola pozícia Európskeho parlamentu silnejšia a zohľadňovaná predtým, ako Rada prijme rozhodnutie; ďalej žiada, aby bol Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci so zreteľom na svoje konkrétne právomoci na rovnakej úrovni s Výborom pre hospodárske a menové veci vždy, keď je Európsky parlament vyzvaný, aby poskytol stanovisko v rôznych fázach európskeho semestra; |
| --- | --- |

75.

| 76. | domnieva sa, že by sa mal zvolať sociálny konvent EÚ, na ktorom by zástupcovia sociálnych partnerov, národných vlád a parlamentov a inštitúcií EÚ za účasti verejnosti diskutovali o budúcnosti a štruktúre európskeho sociálneho modelu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | znovu požaduje posilnenie úlohy Rady EPSCO v európskom semestri; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

78.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0355.

(2)  Ú. v. EÚ C 153 E, 31.5.2013, s. 57.

(3)  Ú. v. EÚ L 307, 18.11.2008, s. 11.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0416.

(5)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0297.

(6)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0059.

(7)  Ú. v. EÚ C 316, 30.8.2016, s. 83.

(8)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0033.

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0401.

(10)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0384.

(11)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0389.

(12)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0321.

(13)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0320.

(14)  Ú. v. EÚ C 289, 9.8.2016, s. 19.

(15)  Ú. v. EÚ C 224, 21.6.2016, s. 19.

(16)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0394.

(17)  Ú. v. EÚ C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(18)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_03/SR15_03_SK.pdf

(19)  http://www.eurofound.europa.eu/european-working-conditions-surveys-ewcs

(20)  https://www.eurofound.europa.eu/young-people-and-neets-1

(21)  Pozri správu Eurofound o nezamestnanosti mladých ľudí.

(22)  Spoločná správa o zamestnanosti za rok 2016, s. 2.

(23)  Správa OECD: „Sme v tom spolu: prečo menej nerovnosti znamená prínos pre všetkých“ (In it together: why less inequality benefits all), z roku 2015.

(24)  Správa MMF: „Príčiny a dôsledky nerovnosti príjmov“ (Causes and consequences of income inequality), z júna 2015.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/164 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/164

---

P8_TA(2017)0040

Správa jednotného trhu v rámci európskeho semestra 2017

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o výročnej správe o správe jednotného trhu v rámci európskeho semestra 2017 (2016/2248(INI))

(2018/C 252/16)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. februára 2016 o správe jednotného trhu v rámci európskeho semestra 2016 (1) a na nadväzujúce opatrenia Komisie prijaté 27. apríla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. februára 2016 o správe jednotného trhu v rámci európskeho semestra 2016 (1) a na nadväzujúce opatrenia Komisie prijaté 27. apríla 2016,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2015 o správe jednotného trhu v rámci európskeho semestra 2015 (2) a na nadväzujúce opatrenia Komisie prijaté 3. júna 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2015 o správe jednotného trhu v rámci európskeho semestra 2015 (2) a na nadväzujúce opatrenia Komisie prijaté 3. júna 2015,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. februára 2014 o správe jednotného trhu v rámci európskeho semestra 2014 (3) a na nadväzujúce opatrenia Komisie prijaté 28. mája 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. februára 2014 o správe jednotného trhu v rámci európskeho semestra 2014 (3) a na nadväzujúce opatrenia Komisie prijaté 28. mája 2014,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. februára 2013 s odporúčaním pre Komisiu o správe jednotného trhu (4) a na následnú odpoveď Komisie prijatú 8. mája 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. februára 2013 s odporúčaním pre Komisiu o správe jednotného trhu (4) a na následnú odpoveď Komisie prijatú 8. mája 2013,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. mája 2016 o stratégii jednotného trhu (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. mája 2016 o stratégii jednotného trhu (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 26. mája 2016 o necolných prekážkach obchodu na jednotnom trhu (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 26. mája 2016 o necolných prekážkach obchodu na jednotnom trhu (6),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. novembra 2015 o ročnom prieskume rastu na rok 2016 – Posilniť oživenie a upevniť konvergenciu (COM(2015)0690), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. novembra 2015 o ročnom prieskume rastu na rok 2016 – Posilniť oživenie a upevniť konvergenciu (COM(2015)0690),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Ročný prieskum rastu na rok 2017 (COM(2016)0725), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Ročný prieskum rastu na rok 2017 (COM(2016)0725),

| — | so zreteľom na oznámenie Európskej komisie z 28. októbra 2015 s názvom Zlepšovanie jednotného trhu: viac príležitostí pre ľudí a podniky (COM(2015)0550) a správu o integrácii jednotného trhu a konkurencieschopnosti v EÚ a jej členských štátoch (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Európskej komisie z 28. októbra 2015 s názvom Zlepšovanie jednotného trhu: viac príležitostí pre ľudí a podniky (COM(2015)0550) a správu o integrácii jednotného trhu a konkurencieschopnosti v EÚ a jej členských štátoch (SWD(2015)0203),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 o stratégii pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 o stratégii pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júna 2012 s názvom Lepšia správa pre jednotný trh (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júna 2012 s názvom Lepšia správa pre jednotný trh (COM(2012)0259),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júna 2012 o vykonávaní smernice o službách (COM(2012)0261) aktualizované v októbri 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júna 2012 o vykonávaní smernice o službách (COM(2012)0261) aktualizované v októbri 2015,

| — | so zreteľom na štúdiu zo septembra 2014 s názvom Náklady v prípade nekonania na úrovni EÚ v oblasti jednotného trhu, vypracovanú na podnet Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu zo septembra 2014 s názvom Náklady v prípade nekonania na úrovni EÚ v oblasti jednotného trhu, vypracovanú na podnet Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 21. októbra 2015 s názvom Na ceste k dobudovaniu hospodárskej a menovej únie (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 21. októbra 2015 s názvom Na ceste k dobudovaniu hospodárskej a menovej únie (COM(2015)0600),

| — | so zreteľom na štúdiu zo septembra 2014 s názvom Ukazovatele merania výkonu spoločného trhu: budovanie piliera jednotného trhu ako základu európskeho semestra vypracovanej na podnet Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu zo septembra 2014 s názvom Ukazovatele merania výkonu spoločného trhu: budovanie piliera jednotného trhu ako základu európskeho semestra vypracovanej na podnet Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa,

| — | so zreteľom na štúdiu zo septembra 2014 s názvom Príspevok jednotného trhu a ochrany spotrebiteľa k rastu, vypracovanej na podnet Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu zo septembra 2014 s názvom Príspevok jednotného trhu a ochrany spotrebiteľa k rastu, vypracovanej na podnet Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa,

| — | so zreteľom na online vydanie hodnotiacej tabuľky jednotného trhu z júla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na online vydanie hodnotiacej tabuľky jednotného trhu z júla 2016,

| — | so zreteľom na závery Európskej rady zo 17. – 18. marca 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady zo 17. – 18. marca 2016,

| — | so zreteľom na závery Európskej rady z 28. júna 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady z 28. júna 2016,

| — | so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii,

| — | so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A8-0016/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A8-0016/2017),

| A. | keďže zabezpečenie prehĺbenejšieho a spravodlivejšieho jednotného trhu bude dôležité na vytváranie nových pracovných miest, podporu produktivity a zabezpečenie atraktívneho prostredia pre investície a inováciu, ako aj priaznivého prostredia pre spotrebiteľov; |
| --- | --- |

A.

keďže zabezpečenie prehĺbenejšieho a spravodlivejšieho jednotného trhu bude dôležité na vytváranie nových pracovných miest, podporu produktivity a zabezpečenie atraktívneho prostredia pre investície a inováciu, ako aj priaznivého prostredia pre spotrebiteľov;

| B. | keďže toto si v rámci Európy vyžaduje obnovené zameranie vrátane včasného dokončenia a zavedenia rôznych stratégií jednotného trhu, najmä stratégie digitálneho jednotného trhu; |
| --- | --- |

B.

keďže toto si v rámci Európy vyžaduje obnovené zameranie vrátane včasného dokončenia a zavedenia rôznych stratégií jednotného trhu, najmä stratégie digitálneho jednotného trhu;

| C. | keďže toto obnovené zameranie musí zahŕňať aj dôsledky Brexitu, okrem iného na voľný pohyb tovaru a služieb, právo usadiť sa, colnú úniu a acquis vnútorného trhu vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

C.

keďže toto obnovené zameranie musí zahŕňať aj dôsledky Brexitu, okrem iného na voľný pohyb tovaru a služieb, právo usadiť sa, colnú úniu a acquis vnútorného trhu vo všeobecnosti;

| D. | keďže po hospodárskej kríze, ktorá sa začala v roku 2008, musí EÚ stále čeliť obdobiu stagnácie s pomalým oživovaním hospodárstva, vysokou mierou nezamestnanosti a sociálnej zraniteľnosti; keďže, v pozitívnejšom duchu, bolo mottom ročného prieskumu rastu na rok 2016 „posilniť oživenie a upevniť konvergenciu“; |
| --- | --- |

D.

keďže po hospodárskej kríze, ktorá sa začala v roku 2008, musí EÚ stále čeliť obdobiu stagnácie s pomalým oživovaním hospodárstva, vysokou mierou nezamestnanosti a sociálnej zraniteľnosti; keďže, v pozitívnejšom duchu, bolo mottom ročného prieskumu rastu na rok 2016 „posilniť oživenie a upevniť konvergenciu“;

| E. | keďže v ročnom prieskume rastu (RPR) na rok 2017 sa pripomína, že je potrebné, aby EÚ posilnila svoje hospodárske oživenie, ktoré zohľadňuje sociálny rozmer jednotného trhu, a keďže v RPR na rok 2017 sa zdôrazňuje aj nutnosť, aby Európa dôrazne investovala do svojej mládeže a uchádzačov o zamestnanie, ako aj do začínajúcich podnikov a MSP; |
| --- | --- |

E.

keďže v ročnom prieskume rastu (RPR) na rok 2017 sa pripomína, že je potrebné, aby EÚ posilnila svoje hospodárske oživenie, ktoré zohľadňuje sociálny rozmer jednotného trhu, a keďže v RPR na rok 2017 sa zdôrazňuje aj nutnosť, aby Európa dôrazne investovala do svojej mládeže a uchádzačov o zamestnanie, ako aj do začínajúcich podnikov a MSP;

| F. | keďže napriek hospodárskemu oživeniu je nezamestnanosť v mnohých častiach Európy naďalej priveľmi vysoká a keďže dlhé obdobie vysokej nezamestnanosti si v mnohých členských štátoch vyberá sociálnu daň; |
| --- | --- |

F.

keďže napriek hospodárskemu oživeniu je nezamestnanosť v mnohých častiach Európy naďalej priveľmi vysoká a keďže dlhé obdobie vysokej nezamestnanosti si v mnohých členských štátoch vyberá sociálnu daň;

| G. | keďže cieľom európskeho semestra je zintenzívniť koordináciu hospodárskych a fiškálnych politík v rámci EÚ s cieľom zvýšiť stabilitu, podporiť rast a zamestnanosť a posilniť konkurencieschopnosť v súlade s cieľmi sociálnej spravodlivosti a ochrany najviac zraniteľných osôb v spoločnosti; keďže tento cieľ sa nepodarilo dosiahnuť; |
| --- | --- |

G.

keďže cieľom európskeho semestra je zintenzívniť koordináciu hospodárskych a fiškálnych politík v rámci EÚ s cieľom zvýšiť stabilitu, podporiť rast a zamestnanosť a posilniť konkurencieschopnosť v súlade s cieľmi sociálnej spravodlivosti a ochrany najviac zraniteľných osôb v spoločnosti; keďže tento cieľ sa nepodarilo dosiahnuť;

| H. | keďže jednotný trh je jedným zo základných pilierov EÚ a jedným z jej najväčších úspechov; keďže v záujme úspešnej podpory hospodárskeho rastu a stabilizácie ekonomík musí európsky semester zahŕňať rovnakým spôsobom jednotný trh a politiky zamerané na jeho dokončenie; |
| --- | --- |

H.

keďže jednotný trh je jedným zo základných pilierov EÚ a jedným z jej najväčších úspechov; keďže v záujme úspešnej podpory hospodárskeho rastu a stabilizácie ekonomík musí európsky semester zahŕňať rovnakým spôsobom jednotný trh a politiky zamerané na jeho dokončenie;

Posilniť pilier jednotného trhu v rámci európskeho semestra

| 1. | opakovane potvrdzuje, že jednotný trh je jedným zo základov EÚ a je oporou ekonomík členských štátov a európskeho projektu ako celku; konštatuje, že jednotný trh je naďalej roztrieštený a nedostatočne realizovaný a že veľký potenciál v oblasti rastu, inovácií a zamestnanosti zostal z väčšej časti nevyužitý; zdôrazňuje, že na to, aby EÚ mohla úspešne posilniť svoje oživenie, upevniť konvergenciu a podporiť investície do svojich mladých ľudí a uchádzačov o zamestnanie, ako aj do začínajúcich podnikov a MSP, zohráva pre ňu jednotný trh dôležitú úlohu; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila dokončenie všetkých aspektov jednotného trhu vrátane tovaru, služieb, kapitálu, pracovnej sily, energie, dopravy a digitálneho odvetvia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opakovane potvrdzuje svoju výzvu na vytvorenie pevného piliera jednotného trhu so sociálnym rozmerom v rámci európskeho semestra so systémom pravidelnej kontroly, identifikácie prekážok jednotlivých krajín na jednotnom trhu, ktorý sa v poslednom čase zavádza v členských štátoch s väčším vplyvom, frekvenciou a rozsahom pôsobnosti; vyzýva na dôkladné hodnotenie integrácie a vnútornej konkurencieschopnosti jednotného trhu; trvá na tom, že hodnotenie stavu integrácie jednotného trhu by sa malo stať neoddeliteľnou súčasťou rámca správy hospodárskych záležitostí; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že európsky semester bol zavedený v roku 2010 s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty v konkrétnych termínoch počas roka diskutovali o svojich hospodárskych a rozpočtových plánoch so svojimi partnermi z EÚ, čo by im umožňovalo navzájom si poskytovať pripomienky k plánom a spoločne kontrolovať pokrok; zdôrazňuje, že je dôležité sústavne klásť dôraz na sociálnu výkonnosť, ako aj na podporu vzostupnej hospodárskej a sociálnej konvergencie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že pilier jednotného trhu by mal v rámci európskeho semestra slúžiť na identifikáciu kľúčových oblastí, pokiaľ ide o všetky rozmery jednotného trhu na tvorbu rastu a pracovných miest; ďalej zdôrazňuje, že by mal slúžiť aj ako referenčná hodnota pre záväzok k štrukturálnym reformám v členských štátoch; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že pilier jednotného trhu by mal v rámci európskeho semestra umožniť pravidelné hodnotenie správy jednotného trhu prostredníctvom systematických kontrol vnútroštátnych právnych predpisov a nástrojov na analýzu údajov na odhaľovanie nesúladu, zlepšenie monitorovania právnych predpisov jednotného trhu, poskytnutie potrebných informácií na zmenu dizajnu inštitúciám, vykonávanie, uplatňovanie a presadzovanie regulačného rámca jednotného trhu, ktorý občanom prináša konkrétne výsledky; |
| --- | --- |

5.

| 6. | víta úsilie Komisie zabezpečiť, aby sa prínosy globalizácie a technologických zmien spravodlivo rozdeľovali medzi rôzne skupiny spoločnosti, najmä medzi mladých ľudí; vyzýva na väčšiu osvetu na všetkých úrovniach o vplyve politík a reforiem na rozdelenie príjmov, zaručenie rovnosti, spravodlivosti a inkluzívnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnieva sa, že vzhľadom na vnútroštátne opatrenia alebo realizáciu môže byť včasná intervencia účinnejšia alebo sa môžu dosiahnuť lepšie výsledky než prostredníctvom konaní o porušení povinnosti; napriek tomu zdôrazňuje, že ak konanie v oblasti včasnej intervencie neprináša výsledky, Komisia musí využiť všetky dostupné opatrenia vrátane konaní o porušení povinnosti, aby zabezpečila úplné vykonávanie právnych predpisov na jednotnom trhu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opakovane potvrdzuje svoju výzvu Komisii, aby pri budovaní jednotného trhu EÚ prispôsobeného 21. storočiu v plnej miere zohľadnila kľúčové oblasti rastu a vytvárania pracovných miest, ktoré predtým Komisia určila a bližšie spresnila v štúdii zo septembra 2014 s názvom Náklady v prípade nekonania na úrovni EÚ v oblasti jednotného trhu, vrátane služieb, jednotného digitálneho trhu a najmä elektronického obchodu, spotrebiteľského acquis, verejného obstarávania a koncesií a voľného pohybu tovaru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalieha na Komisiu, aby uskutočnila systematické monitorovanie vykonávania a presadzovania pravidiel jednotného trhu prostredníctvom odporúčaní pre jednotlivé krajiny, a to najmä ak tieto pravidlá prispievajú k štrukturálnym reformám, a pripomína v tejto súvislosti význam nového prístupu, ktorý zaujala Komisia a ktorý kladie dôraz na sociálnu spravodlivosť; vyzýva Komisiu, aby predložila Európskemu parlamentu správu o pokroku členských štátov pri vykonávaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré sa týkajú fungovania jednotného trhu a integrácie trhov s výrobkami, tovarom a službami ako súčasť balíka ročného prieskumu rastu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripomína, že celkové vykonávanie kľúčových reforiem stanovených v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny je v niektorých oblastiach stále neuspokojivé a medzi jednotlivými krajinami sa líši; vyzýva členské štáty, aby urýchlili pokrok v prijímaní reforiem v súlade s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny a zároveň zabezpečili vhodnú postupnosť a vykonávanie s cieľom zvýšiť potenciál rastu a posilniť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť; |
| --- | --- |

10.

| 11. | domnieva sa, že sa musí zabezpečiť zodpovednejší prístup národných parlamentov k odporúčaniam pre jednotlivé krajiny; nabáda členské štáty, aby Komisii umožnili predstaviť odporúčania pre jednotlivé krajiny v národných parlamentoch; ďalej žiada členské štáty, aby vykonávali odporúčania pre jednotlivé krajiny; pripomína svoju žiadosť, aby Komisia predložila príslušnému výboru Európskeho parlamentu správu o opatreniach, ktoré boli prijaté na zabezpečenie pokroku vo vykonávaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny, a o pokroku, ktorý bol doteraz dosiahnutý; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Radu pre konkurencieschopnosť, aby zohrávala aktívnu úlohu pri monitorovaní vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny členskými štátmi, ako aj v rámci procesu formulovania týchto odporúčaní; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poukazuje, že cieľmi Investičného plánu pre Európu sú odstránenie zbytočných prekážok, zvýšenie inovácie a prehĺbenie jednotného trhu a podpora investícií do ľudského kapitálu a sociálnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že zlepšenie investičného prostredia znamená posilniť jednotný trh poskytnutím väčšej regulačnej predvídateľnosti a posilnením rovnakých podmienok v EÚ a odstrániť zbytočné prekážky pre investície v rámci aj mimo EÚ; pripomína, že udržateľné investície si vyžadujú stabilné a predvídateľné podnikateľské prostredie; poznamenáva, že na úrovni EÚ sa začalo niekoľko pracovných oblastí, ako sa ustanovilo v stratégii jednotného trhu, energetickej únii a jednotnom digitálnom trhu, a domnieva sa, že toto úsilie EÚ je potrebné doplniť úsilím na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripomína, že nový súbor odporúčaní pre eurozónu zahŕňa reformy zamerané na zabezpečenie otvorených a konkurencieschopných trhov s tovarmi a službami; pripomína tiež, že vnútroštátne a cezhraničné inovácie a hospodárska súťaž majú kľúčový význam pre fungovanie jednotného trhu, a je presvedčený, že európske právne predpisy by sa mali snažiť o to, aby toto zabezpečili; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podporuje výzvu Komisie adresovanú členským štátom, aby znásobili svoje úsilie v súvislosti s troma prvkami trojuholníka hospodárskej politiky a kládli pritom dôraz na sociálnu spravodlivosť s cieľom dosiahnuť inkluzívnejší rast; |
| --- | --- |

16.

| 17. | súhlasí s názorom Komisie, že konvergenčné úsilie zlučiteľné s jednotným trhom musí byť založené na najlepších postupoch týkajúcich sa stratégií v oblasti celoživotného vzdelávania, účinných politikách na pomoc nezamestnaným pri opätovnom vstupe na trh práce, moderných a inkluzívnych systémoch sociálnej ochrany a vzdelávania; |
| --- | --- |

17.

Využiť potenciál jednotného trhu v kľúčových oblastiach rastu

| 18. | zdôrazňuje, že aj napriek zrušeniu colných prekážok na jednotnom trhu tu stále existuje veľké množstvo zbytočných necolných prekážok; poukazuje na to, že posilnenie jednotného trhu si vyžaduje naliehavé opatrenia na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni s cieľom riešiť tieto zbytočné necolné prekážky spôsobom, ktorý je zlučiteľný s presadzovaním sociálnych, spotrebiteľských a environmentálnych noriem, s cieľom podnietiť väčšiu hospodársku súťaž a vytvoriť rast a pracovné miesta; zdôrazňuje, že by sa nemal tolerovať protekcionizmus a diskriminačné opatrenia členských štátov; pripomína svoju žiadosť, aby Komisia predložila v roku 2016 komplexný prehľad necolných prekážok na jednotnom trhu a analýzu spôsobov ich riešenia, a jasne rozlišovala medzi necolnými prekážkami a pravidlami na vykonávanie legitímneho cieľa verejnej politiky členského štátu primeraným spôsobom vrátane ambiciózneho návrhu na čo najskoršie odstránenie týchto necolných prekážok s cieľom uvoľniť ešte stále nevyužitý potenciál jednotného trhu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že prekážky týkajúce sa slobody poskytovania služieb sú obzvlášť znepokojujúce, lebo brzdia predovšetkým cezhraničnú činnosť malých a stredných podnikov, ktoré sú hybnou silou rozvoja hospodárstva EÚ; poukazuje na to, že neprimerané administratívne požiadavky, kontroly a sankcie môžu viesť k zvráteniu úspechov jednotného trhu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje stratégiu jednotného trhu a jej cielené opatrenia, ktoré by mali byť zamerané na vytvorenie príležitostí pre spotrebiteľov, odborníkov a podniky, najmä MSP, na podporu a umožnenie modernizácie a inovácií, ktoré Európa potrebuje, a zabezpečenie praktického dodania, ktoré bude prospešné pre spotrebiteľov aj podniky v ich každodennom živote; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili čo najlepšie podmienky pre rozvoj a rozkvet kolaboratívneho hospodárstva; zdôrazňuje, že kolaboratívne hospodárstvo má obrovský potenciál, pokiaľ ide o rast a možnosť výberu pre spotrebiteľov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva členské štáty, aby prijali reformy a politiky na uľahčenie šírenia nových technológií s cieľom zabezpečiť, aby sa ich výhody mohli preniesť na širšiu škálu podnikov; vyzýva Komisiu, aby urýchlene predložila konkrétne návrhy, na ktoré odkazuje RPR na rok 2017 a ktoré sa spájajú s presadzovaním pravidiel jednotného trhu, ako aj opatreniami v oblasti služieb podnikom vrátane uľahčovania ich cezhraničného poskytovania a vytvorenia jednoduchého, moderného systému DPH odolného voči podvodom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | víta, že Komisia v RPR na rok 2017 oznámila prebiehajúcu prácu na rámci jednotného povolenia EÚ, ktorý by sa priamo vzťahoval na veľké projekty s cezhraničným rozmerom alebo veľké investičné platformy, ktoré zahŕňajú národné spolufinancovanie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že sa pravidlá EÚ v oblasti verejného obstarávania vykonajú včas, najmä čo sa týka zavedenia elektronického obstarávania a nových ustanovení na podporu rozdeľovania zákaziek na časti, čo je zásadne dôležité pre podporu inovácií a hospodárskej súťaže a pre podporu MSP na trhoch s verejným obstarávaním; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že pokiaľ ide o jednotný trh v oblasti služieb, treba jednoznačne zlepšiť cezhraničné poskytovanie služieb a zároveň zachovať vysokú kvalitu týchto služieb; berie na vedomie návrh Komisie na európsku kartu služieb a na harmonizovaný oznamovací formulár; povzbudzuje Komisiu k tomu, aby preskúmala vývoj trhu a v prípade potreby prijala opatrenia v súvislosti s požiadavkami na poistenie podnikov a poskytovateľov stavebných služieb; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poznamenáva, že viac ako 5 500 profesií si v Európe vyžaduje určitú kvalifikáciu alebo určitý titul, a v tomto zmysle víta vzájomné hodnotenie regulovaných profesií vykonávané Komisiou s členskými štátmi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva Komisiu, aby dôrazne vystupovala proti protekcionizmu zo strany členských štátov; domnieva sa, že členské štáty by mali upustiť od diskriminačných opatrení, ako sú obchodné a daňové zákony, ktoré ovplyvňujú iba niektoré sektory alebo obchodné modely a narúšajú hospodársku súťaž, čo zahraničným podnikom sťažuje usadenie sa v danom členskom štáte a je v jasnom rozpore so zásadami vnútorného trhu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | očakáva, so zreteľom na jednotný trh s tovarmi, návrh Komisie na revíziu nariadenia o vzájomnom uznávaní, ktorým by sa malo zabezpečiť, že spoločnosti majú v rámci EÚ účinné právo na voľný obeh tovaru, ktorý je v členskom štáte uvedený na trh v súlade s právnymi predpismi; zdôrazňuje, že členské štáty neuplatňujú a riadne nerešpektujú zásadu vzájomného uznávania, v dôsledku čoho sa spoločnosti namiesto podnikania často zameriavajú na odstránenie ťažkostí spojených s nedostatočným vykonávaním; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu, aby presadila svoju víziu jednotného a súdržného európskeho systému normalizácie, ktorý sa prispôsobí meniacemu sa prostrediu, podporí viaceré politiky a prinesie prospech spotrebiteľom a podnikom; poukazuje na to, že európske normy sa často prijímajú po celom svete, čo neprináša len výhody interoperability a bezpečnosti, zníženie nákladov a uľahčenie integrácie spoločností do hodnotového reťazca a obchodu, ale tiež posilní priemysel prostredníctvom internacionalizácie; |
| --- | --- |

28.

| 29. | berie na vedomie, že zlepšenie jednotného digitálneho trhu je dôležité na podporu rastu, vytváranie kvalitných pracovných miest, podporu potrebných inovácií na trhu EÚ, udržiavanie celosvetovej konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva a prinášanie výhod pre podniky aj spotrebiteľov; vyzýva členské štáty, aby v plnej miere spolupracovali na zavádzaní digitálneho jednotného trhu; |
| --- | --- |

29.

Posilniť správu jednotného trhu

| 30. | opakovane potvrdzuje svoju výzvu Komisii, aby zlepšila správu jednotného trhu tým, že pripraví analytické nástroje vrátane sociálnych ukazovateľov na správnejšie meranie jeho výkonnosti v rámci piliera jednotného trhu v európskom semestri; je presvedčený, že takýto analytický nástroj by mohol byť užitočným príspevkom k odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, ročnému prieskumu rastu, usmerneniam Európskej rady pre členské štáty a k národným akčným plánom zameraným na vykonávanie usmernení k jednotnému trhu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva na presadzovanie rámca správy jednotného trhu a posilnenie monitorovania a posudzovania správneho, včasného a účinného vykonávania a uplatňovania predpisov jednotného trhu; vyzýva členské štáty, aby vo väčšej miere využívali nástroje na správu jednotného trhu a lepšie využívali údaje z hodnotiacich tabuliek jednotného trhu, ktoré sú k dispozícii každému členskému štátu, ako aj ich vývoj z hľadiska výkonu politiky; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naďalej sa domnieva, že je potrebné vymedziť integrovaný merací systém, ktorý bude kombinovať rozličné metodiky ako zložené ukazovatele, systematický súbor ukazovateľov a sektorových nástrojov s cieľom merať výkonnosť jednotného trhu, aby sa mohol zakomponovať do európskeho semestra; vyzýva Komisiu, že na to, aby bolo možné merať jednotný trh a aby sa podnietilo jeho prehĺbenie v hlavných prioritných oblastiach, by sa mal zvážiť hlavný ukazovateľ a cieľ pre tento ukazovateľ, pokiaľ ide o integráciu jednotného trhu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opakovane potvrdzuje svoju výzvu Komisii, aby v opodstatnených prípadoch zaviedla kvantitatívne ciele v oblasti znižovania zbytočnej administratívnej záťaže na európskej úrovni; žiada, aby tieto kvantitatívne ciele posúdila v novej iniciatíve Komisie zameranej na zníženie administratívnej záťaže; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnieva sa, že členské štáty musia zintenzívniť úsilie o modernizáciu svojej verejnej správy prostredníctvom poskytovania väčšieho počtu a lepšie prístupných digitálnych služieb občanom a podnikom a uľahčovať cezhraničnú spoluprácu a interoperabilitu verejných správ; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva Komisiu, aby každej legislatívnej iniciatíve predchádzalo dôkladné posúdenie vplyvu, v ktorom sa zohľadňujú dôsledky tohto činu pre podnikateľské prostredie vo všetkých členských štátoch a starostlivo posudzuje správna rovnováha medzi nákladmi na projekt a jeho cieľmi pre EÚ ako celok; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Komisiu, aby sa starostlivo zaoberala svojimi opatreniami v oblasti inteligentného presadzovania a kultúry dodržiavania pravidiel s cieľom napraviť situáciu, v ktorej dnes nie sú realitou všetky príležitosti, ktoré jednotný trh ponúka na papieri, lebo právo EÚ nebolo úplne zavedené a presadzované; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Komisiu, aby posilnila mechanizmus dohľadu nad trhom s cieľom odhaliť nebezpečné a nevyhovujúce výrobky a odstrániť ich z jednotného trhu; opätovne vyzýva na okamžité prijatie balíka o bezpečnosti výrobkov a dohľade nad trhom Radou; |
| --- | --- |

37.

| 38. | víta a napäto očakáva iniciatívu Komisie na vytvorenie jednotnej digitálnej brány s cieľom nadviazať na existujúce nástroje a služby, ako sú jednotné kontaktné miesta, kontaktné miesta pre výrobky, kontaktné miesta pre stavebné výrobky, portál Vaša Európa a SOLVIT, a tieto nástroje a služby používateľsky prístupným spôsobom zlepšiť v prospech občanov aj podnikov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | oceňuje pozitívnu úlohu kontrolných akcií, ktoré Komisia začala na zlepšenie presadzovania prostredníctvom opatrení koordinovaných kontrol na zistenie porušení spotrebiteľského práva v online prostredí; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uznáva dôležitosť lepších regulačných zásad a iniciatívy REFIT, ktoré zabezpečujú väčšiu súdržnosť súčasných a budúcich právnych predpisov a zároveň zachovávajú regulačnú zvrchovanosť a potrebu regulačnej istoty a predvídateľnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje dôležitosť pomoci a spolupráce Komisie s členskými štátmi v oblasti lepšej transpozície, vykonávania a uplatňovania právnych predpisov jednotného trhu; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu ďalších opatrení na vnútroštátnej úrovni, a to aj s cieľom znížiť administratívne zaťaženie a zamedziť pridávaniu dodatočných požiadaviek pri transponovaní smerníc do vnútroštátnych právnych predpisov („pozlacovanie“), ako sú daňové prekážky pre cezhraničné investície; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje, že jednotný trh by mal naďalej fungovať pre všetkých aktérov – občanov EÚ a najmä študentov, odborníkov a podnikateľov, najmä MSP – vo všetkých členských štátoch, ktorí by mali byť v nepretržitom dialógu a mali by sa vyjadriť k posúdeniu toho, čo funguje a čo nefunguje, a akým spôsobom by sa mala v budúcnosti vyvíjať politika jednotného trhu; v tejto súvislosti poukazuje na úlohu Fóra jednotného trhu, ktoré Komisia každoročne organizuje v spolupráci s miestnymi partnermi, ako sú vnútroštátne orgány, zainteresované strany občianskej spoločnosti, sociálni partneri, obchodné komory a záujmové združenia; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Komisii, Rade, Európskej rade a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0060.

(2)  Ú. v. EÚ C 316, 30.8.2016, s. 98.

(3)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0130.

(4)  Ú. v. EÚ C 24, 22.1.2016, s. 75.

(5)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0237.

(6)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0236.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/171 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/171

---

P8_TA(2017)0041

Banková únia – výročná správa za rok 2016

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o bankovej únii – výročná správa za rok 2016 (2016/2247(INI))

(2018/C 252/17)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na akčný plán Komisie na vybudovanie únie kapitálových trhov z 30. septembra 2015 (COM(2015)0468), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán Komisie na vybudovanie únie kapitálových trhov z 30. septembra 2015 (COM(2015)0468),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 k hodnoteniu a výzvam v súvislosti s reguláciou finančných služieb EÚ: vplyv a cesta k efektívnejšiemu a účinnejšiemu rámcu EÚ pre finančnú reguláciu a úniu kapitálových trhov (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 k hodnoteniu a výzvam v súvislosti s reguláciou finančných služieb EÚ: vplyv a cesta k efektívnejšiemu a účinnejšiemu rámcu EÚ pre finančnú reguláciu a úniu kapitálových trhov (1),

| — | so zreteľom na vyhlásenie zo samitu eurozóny z 29. júna 2012, v ktorom účastníci uviedli svoj zámer „prelomiť začarovaný kruh medzi bankami a štátmi“ (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zo samitu eurozóny z 29. júna 2012, v ktorom účastníci uviedli svoj zámer „prelomiť začarovaný kruh medzi bankami a štátmi“ (2),

| — | so zreteľom na prvú publikáciu Európskeho výboru pre systémové riziká (ďalej len „ESRB“) z júla 2016 s názvom Monitor tieňového bankovníctva v EÚ (EU Shadow Banking Monitor), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prvú publikáciu Európskeho výboru pre systémové riziká (ďalej len „ESRB“) z júla 2016 s názvom Monitor tieňového bankovníctva v EÚ (EU Shadow Banking Monitor),

| — | so zreteľom na správu Medzinárodného menového fondu (ďalej len „MMF“) o globálnej finančnej stabilite z roku 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Medzinárodného menového fondu (ďalej len „MMF“) o globálnej finančnej stabilite z roku 2016,

| — | so zreteľom na výsledky záťažových testov uskutočnených Európskym orgánom pre bankovníctvo (ďalej len „EBA“), ktoré boli zverejnené 29. júla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledky záťažových testov uskutočnených Európskym orgánom pre bankovníctvo (ďalej len „EBA“), ktoré boli zverejnené 29. júla 2016,

| — | so zreteľom na výsledky monitorovania balíka CRD IV – CRR/Bazilej III, ktoré sú založené na údajoch z decembra 2015, a boli zverejnené EBA v septembri 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledky monitorovania balíka CRD IV – CRR/Bazilej III, ktoré sú založené na údajoch z decembra 2015, a boli zverejnené EBA v septembri 2016,

| — | so zreteľom na závery Rady ECOFIN zo 17. júna 2016 o pláne na dobudovanie bankovej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady ECOFIN zo 17. júna 2016 o pláne na dobudovanie bankovej únie,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. novembra 2015 s názvom Na ceste k dobudovaniu bankovej únie (COM(2015)0587), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. novembra 2015 s názvom Na ceste k dobudovaniu bankovej únie (COM(2015)0587),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (3) (nariadenie o SSM), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (3) (nariadenie o SSM),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 zo 16. apríla 2014 o rámci pre spoluprácu v rámci jednotného mechanizmu dohľadu medzi Európskou centrálnou bankou, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymi orgánmi (4) (nariadenie o rámci SSM), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 zo 16. apríla 2014 o rámci pre spoluprácu v rámci jednotného mechanizmu dohľadu medzi Európskou centrálnou bankou, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymi orgánmi (4) (nariadenie o rámci SSM),

| — | so zreteľom na vyhlásenie jednotného mechanizmu dohľadu o svojich prioritách v oblasti dohľadu na rok 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie jednotného mechanizmu dohľadu o svojich prioritách v oblasti dohľadu na rok 2016,

| — | so zreteľom na výročnú správu ECB o činnostiach dohľadu za rok 2015 vydanú v marci 2016 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu ECB o činnostiach dohľadu za rok 2015 vydanú v marci 2016 (5),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 29/2016 o jednotnom mechanizme dohľadu (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 29/2016 o jednotnom mechanizme dohľadu (6),

| — | so zreteľom na správu EBA z júla 2016 o dynamike a faktoroch ovplyvňujúcich nesplácané expozície v bankovom sektore EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EBA z júla 2016 o dynamike a faktoroch ovplyvňujúcich nesplácané expozície v bankovom sektore EÚ,

| — | so zreteľom na správu Európskeho výboru pre systémové riziká o regulačnej úprave expozícií dlhového nástroja z marca 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskeho výboru pre systémové riziká o regulačnej úprave expozícií dlhového nástroja z marca 2015,

| — | so zreteľom na skutočnosť, že Rada guvernérov ECB 4. októbra 2016 schválila zásady zvyšovania transparentnosti v pripravovaných nariadeniach ECB o európskej štatistike, a berúc do úvahy transparentnosť postupov Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na skutočnosť, že Rada guvernérov ECB 4. októbra 2016 schválila zásady zvyšovania transparentnosti v pripravovaných nariadeniach ECB o európskej štatistike, a berúc do úvahy transparentnosť postupov Európskeho parlamentu, Rady a Komisie,

| — | so zreteľom na konzultácie, ktoré ECB uskutočnila v súvislosti so svojim návrhom usmernení pre banky zo septembra 2016 o nesplácaných úveroch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na konzultácie, ktoré ECB uskutočnila v súvislosti so svojim návrhom usmernení pre banky zo septembra 2016 o nesplácaných úveroch,

| — | so zreteľom na pokyny ECB týkajúce sa možností a právomocí dostupných v práve Únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pokyny ECB týkajúce sa možností a právomocí dostupných v práve Únie,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2016/445 zo 14. marca 2016 o využívaní možností a právomocí dostupných v práve Únie (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2016/445 zo 14. marca 2016 o využívaní možností a právomocí dostupných v práve Únie (7),

| — | so zreteľom na prebiehajúce diskusie v rámci Bazilejského výboru, a najmä na konzultačný dokument z marca 2016 s názvom Zníženie kolísania úverových rizikovo vážených aktív – obmedzenie vo využívaní prístupov založených na vnútornom modeli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prebiehajúce diskusie v rámci Bazilejského výboru, a najmä na konzultačný dokument z marca 2016 s názvom Zníženie kolísania úverových rizikovo vážených aktív – obmedzenie vo využívaní prístupov založených na vnútornom modeli,

| — | so zreteľom na správu EBA z 3. augusta 2016 o požiadavkách na ukazovateľ finančnej páky podľa článku 511 nariadenia o kapitálových požiadavkách (CRR) (EBA-Op-2016 – 13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EBA z 3. augusta 2016 o požiadavkách na ukazovateľ finančnej páky podľa článku 511 nariadenia o kapitálových požiadavkách (CRR) (EBA-Op-2016 – 13),

| — | so zreteľom na závery Rady ECOFIN z 12. júla 2016 o dokončení pokrízových bazilejských reforiem, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady ECOFIN z 12. júla 2016 o dokončení pokrízových bazilejských reforiem,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2016 o úlohe EÚ v rámci medzinárodných finančných, menových a regulačných inštitúcií a orgánov (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2016 o úlohe EÚ v rámci medzinárodných finančných, menových a regulačných inštitúcií a orgánov (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 23. novembra 2016 o dokončení rámca Bazilej III (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. novembra 2016 o dokončení rámca Bazilej III (9),

| — | so zreteľom na prebiehajúcu prácu Komisie na preskúmaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a na zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (10) (nariadenie o kapitálových požiadavkách, CRR), najmä pokiaľ ide o hodnotenie piliera 2 a úpravu vnútroštátnych možností a právomocí, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prebiehajúcu prácu Komisie na preskúmaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a na zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (10) (nariadenie o kapitálových požiadavkách, CRR), najmä pokiaľ ide o hodnotenie piliera 2 a úpravu vnútroštátnych možností a právomocí,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (11) (smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (11) (smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 z 15. júla 2014, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 (nariadenie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií (12)), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 z 15. júla 2014, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 (nariadenie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií (12)),

| — | so zreteľom na výročnú správu Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií (SRB) za rok 2015 z júla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií (SRB) za rok 2015 z júla 2016,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na podporné opatrenia v prospech bánk v súvislosti s finančnou krízou od 1. augusta 2013 („oznámenie o bankovníctve“) (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na podporné opatrenia v prospech bánk v súvislosti s finančnou krízou od 1. augusta 2013 („oznámenie o bankovníctve“) (13),

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1450 z 23. mája 2016, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, v ktorých sa špecifikujú kritériá týkajúce sa metodiky stanovovania minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1450 z 23. mája 2016, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, v ktorých sa špecifikujú kritériá týkajúce sa metodiky stanovovania minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (14),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 28. júla 2016 o hodnotení pravidiel odmeňovania podľa smernice 2013/36/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 575/2013 (COM(2016)0510), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 28. júla 2016 o hodnotení pravidiel odmeňovania podľa smernice 2013/36/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 575/2013 (COM(2016)0510),

| — | so zreteľom na špecifikácie celkovej schopnosti absorbovať straty Rady pre finančnú stabilitu (ďalej len „FSB“),z novembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na špecifikácie celkovej schopnosti absorbovať straty Rady pre finančnú stabilitu (ďalej len „FSB“),z novembra 2015,

| — | so zreteľom na pracovný dokument Banky pre medzinárodné zúčtovanie (BIS) č. 558 z apríla 2016 s názvom Prečo je bankový kapitál pre menovú politiku dôležitý, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument Banky pre medzinárodné zúčtovanie (BIS) č. 558 z apríla 2016 s názvom Prečo je bankový kapitál pre menovú politiku dôležitý,

| — | so zreteľom na predbežnú správu EBA z 19. júla 2016 o vykonávaní a tvorbe rámca minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú správu EBA z 19. júla 2016 o vykonávaní a tvorbe rámca minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky,

| — | so zreteľom na doplňujúcu analytickú správu Komisie z októbra 2016 o účinkoch návrhu na vytvorenie európskeho systému ochrany vkladov (ďalej len „EDIS“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na doplňujúcu analytickú správu Komisie z októbra 2016 o účinkoch návrhu na vytvorenie európskeho systému ochrany vkladov (ďalej len „EDIS“),

| — | so zreteľom na konečnú správu EBA zo 14. decembra 2016 o vykonávaní a tvorbe rámca minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na konečnú správu EBA zo 14. decembra 2016 o vykonávaní a tvorbe rámca minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky,

| — | so zreteľom na dohodu o prevode a mutualizácii príspevkov do jednotného fondu na riešenie krízových situácií, a najmä na jeho článok 16, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu o prevode a mutualizácii príspevkov do jednotného fondu na riešenie krízových situácií, a najmä na jeho článok 16,

| — | so zreteľom na memorandum z 22. decembra 2015 o porozumení medzi Jednotnou radou pre riešenie krízových situácií a Európskou centrálnou bankou, ktoré sa týka spolupráce a výmeny informácií, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na memorandum z 22. decembra 2015 o porozumení medzi Jednotnou radou pre riešenie krízových situácií a Európskou centrálnou bankou, ktoré sa týka spolupráce a výmeny informácií,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ zo 16. apríla 2014 o systémoch ochrany vkladov (15) (ďalej len „DGSD“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ zo 16. apríla 2014 o systémoch ochrany vkladov (15) (ďalej len „DGSD“),

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 24. novembra 2015 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 806/2014 s cieľom zriadiť európsky systém ochrany vkladov (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 24. novembra 2015 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 806/2014 s cieľom zriadiť európsky systém ochrany vkladov (COM(2015)0586),

| — | so zreteľom na rôzne usmernenia vydané orgánom EBA podľa smernice o systémoch ochrany vkladov, najmä na záverečné správy o usmerneniach týkajúcich sa dohôd o spolupráci medzi systémami ochrany vkladov z februára 2016 a o usmerneniach pre záťažové testy systémov ochrany vkladov z mája 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rôzne usmernenia vydané orgánom EBA podľa smernice o systémoch ochrany vkladov, najmä na záverečné správy o usmerneniach týkajúcich sa dohôd o spolupráci medzi systémami ochrany vkladov z februára 2016 a o usmerneniach pre záťažové testy systémov ochrany vkladov z mája 2016,

| — | so zreteľom na vyhlásenie Euroskupiny a ministrov Rady ECOFIN z 18. decembra 2013 o zabezpečovacom mechanizme SRM, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Euroskupiny a ministrov Rady ECOFIN z 18. decembra 2013 o zabezpečovacom mechanizme SRM,

| — | so zreteľom na vyhlásenie Rady z 8. decembra 2015 o bankovej únii a prechodnom mechanizme financovania pre jednotný fond na riešenie krízových situácií, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Rady z 8. decembra 2015 o bankovej únii a prechodnom mechanizme financovania pre jednotný fond na riešenie krízových situácií,

| — | so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii,

| — | so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A8-0019/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A8-0019/2017),

| A. | keďže zriadenie bankovej únie je neoddeliteľnou súčasťou menovej únie a základným stavebným kameňom skutočnej hospodárskej a menovej únie (HMÚ); keďže je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie, pretože bankovú úniu nebude možné dokončiť, pokiaľ jej bude chýbať fiškálny zabezpečovací mechanizmus a tretí pilier, ktorý by mal predstavovať európsky prístup k poisteniu a zaisteniu vkladov, a o ktorom sa v súčasnosti diskutuje na úrovni výborov; keďže dokončená banková únia bude významným príspevkom k prelomeniu prepojenia na riziko štátneho dlhu; |
| --- | --- |

A.

keďže zriadenie bankovej únie je neoddeliteľnou súčasťou menovej únie a základným stavebným kameňom skutočnej hospodárskej a menovej únie (HMÚ); keďže je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie, pretože bankovú úniu nebude možné dokončiť, pokiaľ jej bude chýbať fiškálny zabezpečovací mechanizmus a tretí pilier, ktorý by mal predstavovať európsky prístup k poisteniu a zaisteniu vkladov, a o ktorom sa v súčasnosti diskutuje na úrovni výborov; keďže dokončená banková únia bude významným príspevkom k prelomeniu prepojenia na riziko štátneho dlhu;

| B. | keďže Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“) by mohla byť v konkrétnych prípadoch v konflikte záujmov z dôvodu jej dvojakej zodpovednosti, jednak ako orgánu menovej politiky a jednak orgánu bankového dohľadu; |
| --- | --- |

B.

keďže Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“) by mohla byť v konkrétnych prípadoch v konflikte záujmov z dôvodu jej dvojakej zodpovednosti, jednak ako orgánu menovej politiky a jednak orgánu bankového dohľadu;

| C. | keďže pomer kapitálu a likvidity bánk EÚ sa v posledných rokoch v podstate neustále zlepšoval; keďže však pretrvávajú riziká ohrozujúce finančnú stabilitu; keďže súčasná situácia si vyžaduje opatrnosť pri zavádzaní rozsiahlych regulačných zmien, najmä v súvislosti s prostredím v oblasti financovania pre reálnu ekonomiku; |
| --- | --- |

C.

keďže pomer kapitálu a likvidity bánk EÚ sa v posledných rokoch v podstate neustále zlepšoval; keďže však pretrvávajú riziká ohrozujúce finančnú stabilitu; keďže súčasná situácia si vyžaduje opatrnosť pri zavádzaní rozsiahlych regulačných zmien, najmä v súvislosti s prostredím v oblasti financovania pre reálnu ekonomiku;

| D. | keďže riadne očistenie bankových súvah po kríze sa oneskorilo a to naďalej brzdí hospodársky rast; |
| --- | --- |

D.

keďže riadne očistenie bankových súvah po kríze sa oneskorilo a to naďalej brzdí hospodársky rast;

| E. | keďže nie je úlohou európskych inštitúcií zabezpečovať ziskovosť bankového sektora; |
| --- | --- |

E.

keďže nie je úlohou európskych inštitúcií zabezpečovať ziskovosť bankového sektora;

| F. | keďže cieľom nového režimu riešenia krízových situácií, ktorý nadobudol účinnosť v januári 2016, je nastoliť zmenu paradigmy zo záchrany pomocou vonkajších zdrojov na záchranu pomocou vnútorných zdrojov; keďže účastníci trhu sa ešte neprispôsobili novému systému; |
| --- | --- |

F.

keďže cieľom nového režimu riešenia krízových situácií, ktorý nadobudol účinnosť v januári 2016, je nastoliť zmenu paradigmy zo záchrany pomocou vonkajších zdrojov na záchranu pomocou vnútorných zdrojov; keďže účastníci trhu sa ešte neprispôsobili novému systému;

| G. | keďže účasť v bankovej únii je otvorená pre členské štáty, ktoré zatiaľ neprijali euro; |
| --- | --- |

G.

keďže účasť v bankovej únii je otvorená pre členské štáty, ktoré zatiaľ neprijali euro;

| H. | keďže bankovú úniu vytvárajú všetky členské štáty, ktoré prijali euro; keďže euro je menou Európskej únie; keďže všetky členské štáty okrem tých, pre ktoré platí výnimka, sa zaviazali prijať euro, a teda sa pripojiť k bankovej únii; |
| --- | --- |

H.

keďže bankovú úniu vytvárajú všetky členské štáty, ktoré prijali euro; keďže euro je menou Európskej únie; keďže všetky členské štáty okrem tých, pre ktoré platí výnimka, sa zaviazali prijať euro, a teda sa pripojiť k bankovej únii;

| I. | keďže transparentnosť a zodpovednosť Komisie voči Európskemu parlamentu sú kľúčovými zásadami; keďže to znamená riadne nadviazanie na odporúčania Európskeho parlamentu zo strany Komisie a riadne posudzovanie a monitorovanie tohto nadviazania zo strany Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

I.

keďže transparentnosť a zodpovednosť Komisie voči Európskemu parlamentu sú kľúčovými zásadami; keďže to znamená riadne nadviazanie na odporúčania Európskeho parlamentu zo strany Komisie a riadne posudzovanie a monitorovanie tohto nadviazania zo strany Európskeho parlamentu;

| J. | keďže naša práca v oblasti únie kapitálových trhov by nemala znížiť tlak na našu prácu na dokončení bankovej únie, čo je predpokladom pre finančnú stabilitu v priestore Európskej únie, ktorý ja na banky odkázaný; |
| --- | --- |

J.

keďže naša práca v oblasti únie kapitálových trhov by nemala znížiť tlak na našu prácu na dokončení bankovej únie, čo je predpokladom pre finančnú stabilitu v priestore Európskej únie, ktorý ja na banky odkázaný;

| K. | keďže nedávne údaje ukazujú, že odhadovaná hodnota všetkých nesplácaných úverov v eurozóne je 1 132 miliárd EUR (16); |
| --- | --- |

K.

keďže nedávne údaje ukazujú, že odhadovaná hodnota všetkých nesplácaných úverov v eurozóne je 1 132 miliárd EUR (16);

Dohľad

| 1. | vyjadruje znepokojenie nad vysokou mierou nesplácaných úverov (ďalej len „NPL“), keďže podľa údajov ECB do apríla 2016 mali banky v eurozóne v takýchto úveroch 1 014 miliárd EUR; domnieva sa, že je nevyhnutné znížiť túto úroveň; víta úsilie, ktoré sa už vynaložilo na zníženie úrovne nesplácaných úverov v niektorých členských štátoch; konštatuje však, že táto otázka sa doteraz riešila prevažne na vnútroštátnej úrovni; domnieva sa, že tento problém sa musí riešiť čo najskôr, ale uznáva, že bude trvať určitý čas, kým sa nájde konečné riešenie; domnieva sa, že akékoľvek navrhované riešenie by malo zohľadňovať zdroj NPL, vplyv na schopnosť bánk poskytovať úvery reálnej ekonomike a potrebu vytvorenia primárneho a sekundárneho trhu s NPL, pokiaľ možno vo forme bezpečnej a transparentnej sekuritizácie, tak na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej úrovni; odporúča, aby Komisia pomáhala členským štátom, okrem iného, pri zriaďovaní špecializovaných spoločností na správu aktív (tzv. „zlých bánk“) a posilnenom dohľade; v tejto súvislosti pripomína význam schopnosti odpredať NPL s cieľom uvoľniť kapitál, čo je obzvlášť dôležité pre bankové úvery pre MSP; víta konzultácie ECB o návrhu usmernení pre banky, pokiaľ ide o NPL ako prvý krok, domnieva sa však, že treba urobiť výraznejší pokrok; víta návrh Komisie týkajúci sa reštrukturalizácie a platobnej neschopnosti vrátane včasnej reštrukturalizácie a druhej šance, v rámci únie kapitálových trhov; vyzýva členské štáty, aby príslušné právne predpisy do ich prijatia a v záujme ich doplnenia zlepšili, predovšetkým s ohľadom na dĺžku postupov vymáhania, fungovanie súdnych systémov a, všeobecnejšie, s ohľadom na ich právny rámec týkajúci sa reštrukturalizácie dlhu, a zaviedli potrebné udržateľné štrukturálne reformy zamerané na oživenie hospodárstva s cieľom riešiť problém NPL; konštatuje, že podľa Banky pre medzinárodné zúčtovanie niektoré banky v eurozóne počas obdobia krízy oslabovali svoje kapitálové základne vyplatením podstatnej časti dividend, niekedy presahujúc úroveň nerozdelených ziskov; domnieva sa, že kapitálová pozícia bánk sa môže posilniť prostredníctvom zníženia vyplácania dividend a zvýšením úrovne vlastného imania; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva všetky členské štáty, ktoré ešte neprijali euro, aby prijali všetky potrebné kroky na jeho prijatie alebo aby sa pripojili k bankovej únii, s cieľom postupne ju zosúladiť s celým vnútorným trhom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je znepokojený pretrvávajúcou nestabilitou v bankovom sektore v Európe, ako sa to okrem iného zdôrazňuje v správe o globálnej finančnej stabilite MMF z roku 2016, v ktorej sa uvádza, že Európa bude mať aj počas cyklického oživenia ešte stále vysoký podiel slabých a ohrozených bánk; berie na vedomie nízku ziskovosť niekoľkých inštitúcií v eurozóne; poukazuje na to, že vysvetlenie tejto situácie okrem iného treba hľadať v množstve nesplácaných úverov, úrokových sadzbách a možných problémoch na strane dopytu; podporuje výzvu MMF na zásadné zmeny v obchodných modeloch bánk a štruktúre systému v záujme zabezpečenia zdravého európskeho bankového systému; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnieva sa, že existujú riziká spojené s verejným dlhom; konštatuje tiež, že v niektorých členských štátoch finančné inštitúcie v nadmernej miere investovali do dlhopisov vydaných ich vlastnou vládou, čo viedlo k nadmernému uprednostňovaniu domácich aktív, pričom jedným z hlavných cieľov bankovej únie je prelomiť prepojenie medzi bankami a rizikom štátneho dlhu; konštatuje, že vhodné prudenciálne zaobchádzanie so štátnym dlhom môže vytvárať stimuly pre banky, aby lepšie riadili svoje expozície dlhového nástroja; konštatuje však, že štátne dlhopisy zohrávajú kľúčovú úlohu ako zdroj vysoko kvalitného, likvidného kolaterálu a pri uskutočňovaní menovej politiky, a že zmena prudenciálneho zaobchádzania s nimi, najmä ak sa nepredpokladá prístup postupného zavádzania, by mohla mať významný vplyv na finančný a verejný sektor, a že si to vyžaduje starostlivé preskúmanie výhod a nevýhod revízie súčasného rámca pred akýmkoľvek návrhom; berie na vedomie rôzne politické možnosti uvedené v správe pracovnej skupiny na vysokej úrovni pre prudenciálne zaobchádzanie s expozíciami dlhového nástroja, o ktorých sa rokovalo na neformálnom zasadnutí Rady ECOFIN 22. apríla 2016; domnieva sa, že regulačný rámec EÚ by mal byť v súlade s medzinárodnou normou; s veľkým záujmom preto očakáva výsledky práce FSB v oblasti štátneho dlhu v záujme usmerňovania budúcich rozhodnutí; domnieva sa, že európsky rámec by mal umožniť trhovú disciplínu pri vytváraní udržateľných politík a poskytovaní vysoko kvalitných a likvidných aktív pre finančný sektor a bezpečných pasív pre vlády; zdôrazňuje, že súbežne s úvahami o štátnom dlhu by sa malo uvažovať o konvergencii v rámci širšieho spektra hospodárskych otázok, o pravidlách štátnej pomoci a rizikách, ako sú pochybenia vrátane finančnej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | považuje za nevyhnutné pre vkladateľov, investorov a orgány dohľadu, aby riešili nadmernú variabilitu váh rizika uplatňovaných na rizikovo vážené aktíva rovnakej triedy naprieč inštitúciami; pripomína, že súčasné pravidlá, ktorými sa upravuje používanie interných modelov, poskytujú významnú úroveň flexibility pre banky a pridávajú vrstvu modelovania rizika z hľadiska dohľadu; v tejto súvislosti víta prácu, ktorú vykonal EBA s cieľom harmonizovať hlavné predpoklady a parametre, ktorých rôznorodosť bola označená ako jeden z hlavných prvkov variability, ako aj prácu bankového dohľadu ECB v rámci projektu ECB zameraného na cielené preskúmanie interných modelov (TRIM), s cieľom posúdiť a potvrdiť adekvátnosť a primeranosť interných modelov; nabáda k ďalšiemu pokroku v týchto oblastiach; očakáva výsledky práce na medzinárodnej úrovni s cieľom zefektívniť používanie interných modelov v prípade operačného rizika a poskytovania úverov podnikom, iným finančným inštitúciám, špecializovaným finančným a kapitálovým bankám, s cieľom obnoviť dôveryhodnosť interných modelov a zabezpečiť, aby sa zamerali na oblasti, v ktorých môžu priniesť pridanú hodnotu; víta aj zavedenie ukazovateľa finančnej páky (leverage ratio), ktorý funguje ako silný zabezpečovací mechanizmus, najmä pre globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII); zdôrazňuje potrebu štandardného prístupu citlivejšieho na riziko s cieľom zabezpečiť dodržiavanie zásady „rovnaké riziko, rovnaké pravidlá“; vyzýva orgány finančného dohľadu, aby umožnili nové interné modely len vtedy, ak nevedú k neodôvodnene a výrazne nižším váham rizika; pripomína závery svojho uznesenia z 23. novembra 2016 o dokončení rámca Bazilej III; pripomína predovšetkým, že plánované regulačné zmeny by nemali viesť k celkovému navýšeniu kapitálových požiadaviek ani oslabiť schopnosť bánk financovať reálnu ekonomiku, najmä MSP; zdôrazňuje, že v rámci medzinárodného úsilia by sa mala rešpektovať zásada proporcionality; pripomína, že je dôležité, aby nedochádzalo k neprimeranej penalizácii bankového modelu EÚ a aby sa zabraňovalo diskriminácii medzi EÚ a medzinárodnými bankami; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že pri príprave nových medzinárodných noriem v tejto oblasti budú zohľadnené európske špecifiká, a aby náležite zohľadnila zásadu proporcionality a existenciu rôznych bankových modelov pri posudzovaní vplyvu budúcich právnych predpisov na vykonávanie medzinárodne dohodnutých noriem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že spoľahlivý prístup k financovaniu a riadne rozdelenie kapitálu v rámci európskeho modelu financovania, ktorý je založený na bankách, vo veľkej miere závisia od spoľahlivých súvahách a riadnej kapitalizácie, ktorej obnova po finančnej kríze nebola a nie je v celej Únii zaručená rovnako, čo brzdí hospodársky rast; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že európsky bankový sektor zohráva kľúčovú úlohu pri financovaní európskeho hospodárstva, čo je podporené silným systémom dohľadu; víta preto zámer Komisie zachovať v rámci nadchádzajúcej revízie CRD/CRR koeficient na podporu MSP a rozšíriť ho aj mimo jeho súčasného prahu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na to, že usmernenia na medzinárodných fórach by sa mali uplatňovať v čo najväčšom rozsahu s cieľom zabrániť riziku regulačnej roztrieštenosti so zreteľom na reguláciu a kontrolu veľkých bánk pôsobiacich na medzinárodnej úrovni bez toho, aby to v prípade potreby bránilo kritickému prístupu alebo vylučovalo cielené odchýlky od medzinárodných noriem v prípadoch, keď vlastnosti európskeho systému nie sú dostatočne zohľadnené; pripomína závery svojho uznesenia z 12. apríla 2016 o úlohe EÚ v rámci medzinárodných finančných, menových a regulačných inštitúcií a orgánov; zdôrazňuje najmä dôležitosť úlohy Komisie, ECB a EBA, pokiaľ ide o účasť na práci Bazilejského výboru pre bankový dohľad (ďalej len „BCBS“) a poskytovanie transparentných a komplexných aktuálnych informácií o stave rokovaní v rámci tohto výboru Európskemu parlamentu a Rade; domnieva sa, že EÚ by sa mala usilovať o primerané zastúpenie v BCBS, najmä pokiaľ ide o eurozónu; požaduje zviditeľnenie tejto úlohy počas zasadnutia Rady ECOFIN, ako aj väčšiu zodpovednosť voči Výboru Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci; zdôrazňuje, že BCBS a ďalšie fóra by mali pomôcť podporiť rovnaké podmienky na celosvetovej úrovni, a to zmierňovaním, nie zväčšovaním rozdielov medzi jurisdikciami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poukazuje na riziká, vrátane systémových rizík, rýchlo rastúceho sektora tieňového bankovníctva, ako sa uvádza v publikácii Monitor tieňového bankovníctva v EÚ z roku 2016; trvá na tom, že všetky opatrenia v oblasti regulácie bankového sektora musia byť sprevádzané vhodnou reguláciou tieňového bankového sektora; vyzýva preto na koordinované kroky v záujme zabezpečenia spravodlivej hospodárskej súťaže a finančnej stability; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje potrebu komplexného pohľadu na kumulatívny vplyv rôznych zmien v regulačnom prostredí, či už sa týkajú dohľadu, absorpcie strát, riešenia krízových situácií alebo účtovných noriem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že vnútroštátne možnosti a právomoci môžu brániť vytvoreniu rovnakých podmienok medzi členskými štátmi a porovnateľnosti finančného výkazníctva, ktoré banky poskytujú verejnosti; s potešením víta príležitosť, ktorú ponúka novo navrhovaná zmena CRR, spočívajúca v zastavení alebo obmedzení využívanie niektorých z nich na úrovni Únie, s cieľom riešiť existujúce prekážky a segmentáciu trhu práce, a s cieľom zachovať iba tie, ktoré sú nevyhnutné z dôvodu rôznorodosti bankových modelov; naliehavo žiada, aby sa táto príležitosť v plnej miere využila; víta usmernenia a nariadenia ECB, ktorými sa harmonizujú určité vnútroštátne možnosti a právomoci v rámci bankovej únie; pripomína však, že pri vykonávaní práce na obmedzení možností a právomocí sa musí ECB držať v medziach svojho mandátu; zdôrazňuje, že úsilie o prehĺbenie jednotného súboru pravidiel je rozhodujúce, a zdôrazňuje potrebu zjednodušenia súčasných prekrývajúcich sa a prepletených existujúcich, zmenených a nových právnych predpisov; vyzýva ECB, aby v plnej miere zverejnila príručku dohľadu, v ktorej sa ustanovujú spoločné procesy, postupy a metódy na uskutočnenie procesu preskúmania orgánmi dohľadu v celej eurozóne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje existenciu fenoménu prirodzeného učenia pre všetkých členov dozornej rady od vytvorenia jednotného mechanizmu dohľadu, ktorý sa zaoberá rôznymi podnikateľskými modelmi a subjektmi rôznej veľkosti a že tento fenomén treba podporovať a urýchľovať; |
| --- | --- |

12.

| 13. | berie na vedomie objasnenie v súvislosti s cieľmi 2. piliera a jeho miesto v poradí kapitálových požiadaviek navrhnutých v zmenách smernice o kapitálových požiadavkách (ďalej len „CRD“); konštatuje, že používaním kapitálových usmernení by sa mala dosiahnuť rovnováha medzi zachovaním finančnej stability a potrebou ponechania priestoru pre rozhodnutia orgánov dohľadu a analýzu jednotlivých prípadov; nabáda ECB, aby objasnila kritériá, ktoré sú základom usmernení pre 2. pilier; pripomína, že tieto usmernenia neobmedzujú maximálnu rozdeliteľnú sumu, a preto by sa nemali zverejniť; domnieva sa, že používanie kapitálových usmernení by nemalo viesť k preukázateľnému zníženiu požiadaviek druhého piliera; domnieva sa, že je potrebná väčšia konvergencia postupov v oblasti dohľadu, pokiaľ ide o zloženie vlastných zdrojov na pokrytie požiadaviek druhého piliera a usmernení; víta preto, že táto otázka sa rieši v návrhu na zmenu CRD; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje riziko vyplývajúce z držby aktív úrovne 3 vrátane derivátov, a najmä z ťažkostí pri ich oceňovaní; poznamenáva, že tieto riziká by sa mali obmedziť a že si to vyžaduje postupné znižovanie držby týchto aktív; vyzýva jednotný mechanizmus dohľadu, aby túto problematiku zaradil medzi svoje priority v oblasti dohľadu a organizoval spoločne s EBA kvantitatívny záťažový test v tejto oblasti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripomína potrebu zabezpečenia väčšej transparentnosti celého súboru kontrolných postupov, najmä v rámci postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu; žiada ECB, aby zverejnila výkonnostné ukazovatele a metriku s cieľom preukázať účinnosť dohľadu a posilnila svoju vonkajšiu zodpovednosť; opakuje požiadavku na väčšiu transparentnosť, pokiaľ ide o rozhodnutia a odôvodnenia v druhom pilieri; vyzýva ECB, aby zverejňovala spoločné normy v oblasti dohľadu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na riziká finančných inštitúcií, ktoré sú „príliš veľké na to, aby zlyhali“, „príliš prepojené, aby zlyhali“ a „príliš zložité, aby sa riešili“; konštatuje, že sa dosiahla dohoda ohľadom súboru politických opatrení na medzinárodnej úrovni zameraných na riešenie týchto rizík (najmä celková schopnosť absorbovať straty, centrálne zúčtovanie derivátových nástrojov a požiadavka zvýšenia kapitálu a ukazovateľa finančnej páky pre globálne systémové banky); je odhodlaný urýchlene pracovať na príslušných legislatívnych návrhoch s cieľom ich vykonávania v Únii, čím sa ešte viac zníži riziko vyplývajúce z problému „too-big-to-fail“; pripomína slová Marka Carneyho, predsedu FSB, v tom zmysle, že dohoda na návrhoch na spoločné medzinárodné normy pre celkovú schopnosť absorbovať straty pre globálne systémové banky predstavuje prelom v riešení problému s bankami, ktoré sú príliš veľké, aby zlyhali „too-big-to-fail“; ďalej konštatuje, že účinný mechanizmus záchrany pomocou vnútorných zdrojov a uplatňovanie primeranej úrovne minimálnych požiadaviek na vlastné zdroje a oprávnené záväzky sú dôležitou súčasťou regulačných opatrení na riešenie tejto otázky a krízových situácií globálne systémových bánk bez použitia verejných dotácií a bez narušenia širšieho finančného systému; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje obmedzenia súčasnej metodiky záťažových testov; víta preto úsilie EBA a ECB pokračovať v zlepšovaní rámca stresového testovania; domnieva sa však, že by sa malo urobiť viac pre zohľadnenie možných a skutočných krízových situácií, a to okrem iného lepším začlenením dynamickejších prvkov, ako napríklad efektu rozšírenia, do metodiky; domnieva sa, že nedostatočná transparentnosť charakterizujúca vlastné stresové testy ECB naznačuje neistotu pri postupoch dohľadu; vyzýva ECB, aby zverejňovala výsledky svojich záťažových testov v záujme posilnenia dôvery v trh; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že keď vnútroštátny príslušný orgán odmieta zohľadniť osobitné okolnosti v rámci záťažových testov, malo by sa to oznámiť EBA a jednotnému mechanizmu dohľadu, aby sa zabezpečili rovnaké podmienky; |
| --- | --- |

18.

| 19. | víta pokrok, ktorý sa dosiahol pri príprave umožnenia určitej delegácie v oblasti rozhodnutí o spôsobilosti a bezúhonnosti; poukazuje však na to, že je potrebná zmena právnych predpisov, aby sa umožnilo ľahšie a rozsiahlejšie delegovanie rozhodovania v niektorých bežných veciach z dozornej rady na príslušných úradníkov; privítal by takéto zmeny, ktoré by prispeli k efektívnejšiemu a účinnejšiemu bankovému dohľadu ECB; vyzýva ECB, aby špecifikovala úlohy a právny rámec pre delegovanie rozhodovania; |
| --- | --- |

19.

| 20. | berie na vedomie správu Európskeho dvora audítorov (ďalej len „EDA“) týkajúcu sa fungovania jednotného mechanizmu dohľadu; berie na vedomie zistenia týkajúce sa nedostatočnej úrovne personálneho obsadenia; vyzýva príslušné vnútroštátne orgány a členské štáty, aby v plnej miere poskytli ECB potrebné ľudské zdroje a hospodárske údaje, ktoré jej umožnia vykonávať svoje úlohy, najmä pokiaľ ide o kontroly na mieste; vyzýva ECB, aby zmenila nariadenie o rámci jednotného mechanizmu dohľadu s cieľom formalizovať záväzky zúčastnených vnútroštátnych orgánov a zaviesť metodiku založenú na riziku v záujme určenia cieľového počtu zamestnancov a zručností pre spoločné dohliadacie tímy (ďalej len „SDT“); domnieva sa, že výraznejšie zapojenie zamestnancov ECB a obmedzenie spoliehania sa na zamestnancov z príslušných vnútroštátnych orgánov by zlepšilo nezávislosť dohľadu, spolu s využitím úradníkov z príslušného orgánu jedného členského štátu pri vykonávaní dohľadu nad inštitúciou z iného členského štátu, čo tiež prispieva k účinnému riešeniu rizika nekonania v oblasti dohľadu; víta spoluprácu s Európskym parlamentom na pracovných podmienkach zamestnancov; vyzýva ECB, aby podporovala dobré pracovné prostredie, ktoré podporuje vnútornú profesionálnu súdržnosť; pripomína potenciálny konflikt záujmov medzi dozornými úlohami a zodpovednosťou za menovú politiku, ako aj potrebu jasného oddelenia oboch funkcií; vyzýva ECB, aby uskutočnila analýzu rizika vzťahujúcu sa na prípadné konflikty záujmov, a aby naplánovala oddelené hierarchické vzťahy v prípade osobitných zdrojov dohľadu; domnieva sa, že zatiaľ čo oddelenie menovej politiky a dohľadu je ústrednou zásadou, nemalo by brániť úsporám nákladov, ktoré umožňuje spoločné využívanie služieb za predpokladu, že takéto služby nie sú kritické z hľadiska tvorby politiky a sú zabezpečené riadne záruky; vyzýva ECB, aby pri vypracúvaní „kvázi legislatívnych opatrení“ uskutočnila verejné konzultácie s cieľom zvýšiť svoju zodpovednosť; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že vytvorenie jednotného mechanizmu dohľadu je sprevádzané zvýšením vplyvu Európskej únie na medzinárodnej scéne v porovnaní s predchádzajúcou situáciou; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že oddelenie úloh dohľadu od funkcií menovej politiky by malo jednotnému mechanizmu dohľadu umožniť zaujať nezávislý postoj vo všetkých relevantných záležitostiach vrátane potenciálnych účinkov cieľov ECB v oblasti úrokovej sadzby na finančnú pozíciu bánk pod dohľadom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | súhlasí s názorom EDA, že od zriadenia jednotného mechanizmu dohľadu došlo k vzniku „medzery v audite“; vyjadruje znepokojenie nad tým, že vzhľadom na obmedzenia, ktoré ECB uložila na prístup EDA k dokumentom, ostali dôležité oblasti bez auditu; nalieha na ECB, aby plne spolupracovala s EDA a umožnila mu vykonávať jeho mandát a tým zvýšiť zodpovednosť; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripomína potrebu nájsť, tak v rámci regulácie, ako aj pri výkone dohľadu, rovnováhu medzi potrebou proporcionality a potrebou jednotného prístupu; v tejto súvislosti berie na vedomie navrhované zmeny, pokiaľ ide o predkladanie správ a požiadavky na odmeňovanie v návrhu Komisie na zmenu smernice 2013/36/EÚ; vyzýva Komisiu, aby uprednostnila prácu na regulačnom rámci pre malé banky („small banking box“) a rozšírila túto prácu o posúdenie uskutočniteľnosti budúceho regulačného rámca pozostávajúceho z menej zložitých, vhodnejších a primeranejších prudenciálnych pravidiel, ktoré by boli špecifické pre rôzne typy bankových modelov; poukazuje na to, že všetky banky by mali podliehať primeranej úrovni dohľadu; pripomína, že primeraný dohľad je kľúčom k monitorovaniu všetkých rizík bez ohľadu na veľkosť banky; rešpektuje rozdelenie úloh a právomocí medzi Jednotnú radu pre riešenie krízových situácií (SRB), Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) a iné orgány v rámci európskeho systému finančného dohľadu, a zároveň zdôrazňuje význam účinnej spolupráce; považuje za potrebné prekonať veľký počet prekrývajúcich sa požiadaviek na podávanie správ a vnútroštátnych výkladov európskych právnych predpisov v oblasti jednotného trhu; podporuje doterajšie úsilie o zjednodušenie, ako napríklad koncepcia európskeho rámca pre podávanie správ (ERF), a nabáda k ďalšiemu úsiliu týmto smerom, aby sa zabránilo dvojitému podávaniu správ a zbytočným ďalším nákladom na reguláciu; vyzýva Komisiu, aby sa včas zaoberala touto otázkou v súlade so závermi z výzvy na predloženie dôkazov, napríklad prostredníctvom návrhu spoločného jednotného a konsolidovaného postupu pre podávanie správ v oblasti dohľadu; vyzýva zároveň na včasné oznamovanie ad hoc a trvalých požiadaviek na podávanie správ s cieľom zabezpečiť vysokú kvalitu údajov a bezpečnosť plánovania; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že bezpečnosť a spoľahlivosť banky nie je možné zachytiť len posúdením jej súvahy v určitom časovom okamihu, keďže tieto sú zabezpečené prostredníctvom dynamickej interakcie medzi bankou a trhmi a ovplyvňujú ich rôzne prvky v celom hospodárstve; zdôrazňuje preto, že stabilný rámec pre finančnú stabilitu a rast by mal byť komplexný a vyvážený, aby pokrýval dynamické postupy dohľadu a nesústreďoval sa len na statickú reguláciu týkajúcu sa hlavne kvantitatívnych hľadísk; |
| --- | --- |

25.

| 26. | upriamuje preto pozornosť na rozdelenie zodpovednosti medzi ECB a Európsky orgán pre bankovníctvo; zdôrazňuje, že ECB by sa nemala stať de facto štandardizačným orgánom pre banky mimo SSM; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konštatuje, že 18. mája 2016 Rada ECB prijala nariadenie o zbere podrobných údajov o úveroch a o úverovom riziku (AnaCredit); vyzýva ECB, aby pri uplatňovaní databázy AnaCredit ponechala národným centrálnym bankám čo najviac manévrovacieho priestoru; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva ECB, aby nezačínala pracovať na ďalších fázach AnaCredit až do skončenia verejnej konzultácie, a to s riadnym zapojením Európskeho parlamentu a najmä s prihliadnutím na zásadu proporcionality; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opätovne zdôrazňuje význam silných a dobre fungujúcich IT systémov zodpovedajúcich potrebám funkcií dohľadu jednotného mechanizmu dohľadu a obavám týkajúcim sa bezpečnosti; vyjadruje poľutovanie nad nedávnymi správami o pretrvávajúcich nedostatkoch v systéme IT; |
| --- | --- |

29.

| 30. | víta zriadenie národnej rady pre systémové riziká, ale zdôrazňuje, že zriadenie bankovej únie podporuje potrebu posilnenia makroprudenciálnej politiky na európskej úrovni s cieľom primerane riešiť potenciálne cezhraničné účinky presahovania systémového rizika; vyzýva Komisiu, aby v rámci svojho celkového preskúmania makroprudenciálneho rámca v roku 2017 navrhla koherentný a účinný makroprudenciálny dohľad; vyzýva Komisiu, aby v záujme posilnenia inštitucionálnej a analytickej kapacity Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB) na posúdenie rizík a slabých stránok bankového sektora i mimo neho, bola mimoriadne ambiciózna a primerane tomu zasiahla; domnieva sa, že úverové nástroje (ako napríklad LTV a DSTI) by mali byť zakotvené v európskych právnych predpisoch s cieľom zabezpečiť harmonizáciu pri používaní týchto doplnkových druhov makroprudenciálnych nástrojov; zdôrazňuje potrebu obmedziť inštitucionálnu zložitosť a zdĺhavý proces interakcie medzi ESRB, ECB/SSM a vnútroštátnymi orgánmi, ako aj medzi príslušnými a špecializovanými vnútroštátnymi orgánmi v oblasti makroprudenciálneho dohľadu; víta v tejto súvislosti pokrok, ktorý sa na odporúčanie ESRB týkajúce sa dobrovoľnej reciprocity dosiahol v oblasti cezhraničnej koordinácie; opakuje svoju požiadavku na objasnenie prepojenia medzi makroprudenciálnym rámcom a existujúcimi mikroprudenciálnymi nástrojmi, s cieľom zaistiť účinnú interakciu makroprudenciálnych a mikroprudenciálnych nástrojov politiky; vyjadruje obavy, pokiaľ ide o slabé miesta v sektore nehnuteľností, na ktoré upozornil ESRB; konštatuje, že EBA ešte stále nevypracoval regulačné technické normy (RTN) týkajúce sa podmienky kapitálových požiadaviek pre hypotekárne expozície podľa článku 124 ods. 4) písm. b) a článku 164 ods. 6; konštatuje, že doteraz iba malý počet členov jednotného mechanizmu dohľadu uplatňuje alebo plánuje uplatňovať všeobecné vankúše na krytie systémového rizika a proticyklické kapitálové vankúše; konštatuje, že ECB doteraz neuplatnila v plnej miere svoje právomoci v oblasti makroekonomického dohľadu prostredníctvom podpory vnútroštátnych orgánov pri prijímaní makroprudenciálnych nástrojov dohľadu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že výsledok referenda o členstve Spojeného kráľovstva v EÚ si vyžaduje posúdenie celého európskeho systému finančného dohľadu (ESFS), vrátane spôsobov hlasovania v rámci ESA, najmä mechanizmu dvojitej väčšiny ustanoveného v článku 44 ods. 1 nariadenia o EBA; zdôrazňuje, že možné rokovania po referende by nemali mať za následok nerovnaké podmienky medzi finančnými inštitúciami EÚ a mimo nej, a nemali by slúžiť na posilnenie deregulácie vo finančnom sektore; |
| --- | --- |

31.

| 32. | víta vynikajúcu prácu spoločných dohliadacích tímov (SDT), ktoré sú dobrým príkladom európskej spolupráce a rozširovania poznatkov; poukazuje na to, že navrhované budúce využívanie rotačného systému v organizácii SDT by malo zaručiť objektívny dohľad pri súčasnom prehodnotení zdĺhavého procesu rozširovania poznatkov v tejto veľmi zložitej odbornej oblasti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | víta skutočnosť, že banková únia vo veľkej miere odstránila problém domovského a hosťovského dohľadu zriadením jediného orgánu dohľadu a výrazne zlepšila výmenu relevantných informácií medzi orgánmi dohľadu, čo umožňuje komplexnejší dohľad nad cezhraničnými bankovými skupinami; zdôrazňuje, že v dôsledku súčasnej nedokončenej bankovej únie sa musia v rámci preskúmania CRR zameraného na likviditu a kapitálové výnimky náležite zohľadniť obavy o ochranu spotrebiteľa v hostiteľských krajinách; |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta iniciatívu ECB zameranú na povinnosť kontrolovaných bánk hlásiť v rámci pohotovostnej služby v reálnom čase závažné kybernetické útoky, ako aj kontroly na mieste vykonávané jednotným mechanizmom dohľadu s cieľom dohliadať na kybernetickú bezpečnosť; vyzýva na vytvorenie právneho rámca, ktorý uľahčuje výmenu citlivých informácií v súvislosti s predchádzaním kybernetickým útokom medzi bankami; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu kybernetickej bezpečnosti pre bankové služby a potrebu stimulovať finančné inštitúcie, aby boli veľmi ambiciózne, pokiaľ ide o ochranu údajov spotrebiteľov a zaručenie kybernetickej bezpečnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | konštatuje, že jednotný mechanizmus dohľadu bol poverený úlohou európskeho bankového dohľadu s cieľom zabezpečiť súlad s pravidlami obozretnosti EÚ a zabezpečiť finančnú stabilitu, zatiaľ čo ostatné úlohy v oblasti dohľadu so zreteľnými európskymi účinkami zostali v rukách vnútroštátnych orgánov dohľadu; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že jednotný mechanizmus dohľadu by mal mať monitorovacie právomoci nad činnosťou vnútroštátnych orgánov bankového dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí; zdôrazňuje, že EBA by mal získať ďalšie právomoci v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí vrátane právomoci vykonávať posudzovanie príslušných orgánov členských štátov na mieste, požadovať poskytnutie akýchkoľvek informácií, ktoré sú dôležité pre posúdenie súladu, vydávať odporúčania v oblasti nápravných krokov, zverejňovať tieto odporúčania a prijímať opatrenia potrebné na zaistenie skutočného zavedenia týchto odporúčaní do praxe; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opakuje svoju výzvu adresovanú EBA, aby presadzoval a zlepšoval rámec ochrany spotrebiteľa pri bankových službách v súlade so svojím mandátom, doplňujúc tak jednotný mechanizmus dohľadu v oblasti prudenciálneho dohľadu; |
| --- | --- |

37.

Riešenie krízových situácií

| 38. | pripomína potrebu dodržiavania pravidiel štátnej pomoci pri riešení problémov súvisiacich s bankovými krízami v budúcnosti, a že výnimka mimoriadnej verejnej podpory musí mať preventívnu a dočasnú povahu a nemôže sa použiť na kompenzovanie strát, ktoré inštitúcii vznikli alebo pravdepodobne vzniknú v blízkej budúcnosti; požaduje vymedzenie účinných postupov medzi SRB a Komisiou pre rozhodovanie v prípade riešenia krízovej situácie, najmä pokiaľ ide o časový rámec; zastáva názor, že by sa mala objasniť pružnosť zakotvená v súčasnom rámci, a pripomína, že by sa mala lepšie využívať s cieľom riešiť špecifické situácie bez toho, aby to bránilo skutočnému riešeniu krízových situácií bánk, ktoré sú v insolventné, najmä v prípade preventívnych a alternatívnych opatrení zahŕňajúcich použitie finančných prostriedkov zo systému ochrany vkladov ustanovených v článku 11 ods. 3 a 6 smernice o systémoch ochrany vkladov (DGSD); vyzýva preto Komisiu, aby prehodnotila svoj výklad príslušných pravidiel štátnej pomoci v snahe zaručiť, že preventívne a alternatívne opatrenia stanovené európskym zákonodarcom v DGSD sa môžu skutočne uplatňovať; pripomína, že špecifické situácie sa riešia odlišne, a to bez jasného zdôvodnenia; pripomína Komisii, že správa o posúdení pretrvávajúcej potreby umožnenia preventívnej rekapitalizácie a podmienok, na ktoré sú tieto opatrenia naviazané, mala byť vypracovaná do 31. decembra 2015; vyzýva Komisiu, aby takúto správu čo najskôr predložila; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva Komisiu, aby na základe skúseností a v rámci preskúmania nariadenia (EÚ) č. 806/2014 posúdila, či SRB a vnútroštátne orgány na riešenie krízových situácií majú dostatočné právomoci a nástroje na včasnú intervenciu s cieľom predchádzať nepriaznivému odlevu bankového kapitálu a strate schopnosti absorbovať straty počas krízy; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podčiarkuje význam objasnenia praktických otázok, ktoré sa priamo týkajú riešenia krízových situácií, ako napríklad závislosť od poskytovateľov služieb, ktorí poskytujú kritické služby, ako sú externe zadávané služby IT; |
| --- | --- |

40.

| 41. | berie na vedomie návrhy Komisie zaviesť do prvého piliera pre globálne systémové banky minimálnu celkovú schopnosť absorbovať straty (TLAC), a to v súlade s medzinárodnými normami; berie na vedomie rozdiely medzi TLAC a minimálnymi požiadavkami na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (MREL); zdôrazňuje však, že obe normy majú rovnaký cieľ, a to zabezpečiť, aby mali banky dostatočný regulačný kapitál a schopnosť absorbovať straty na to, aby bola záchrana pomocou vnútorných zdrojov účinným nástrojom na riešenie krízových situácií bez toho, aby to spôsobilo finančnú nestabilitu a bez potreby čerpania verejných prostriedkov, čím by sa predišlo socializácii súkromných rizík; dospel preto k záveru, že celostný prístup k absorpcii strát možno dosiahnuť kombináciou oboch noriem, nadväzujúc na TLAC, ako sa premietla do súčasného návrhu Komisie ako minimálna norma, na ktorej sa musia dohodnúť spoluzakonodárcovia; zdôrazňuje, že by sa mala venovať náležitá pozornosť zachovaniu oboch kritérií veľkosti a rizikovo vážených aktív, a poukazuje na prepojenie medzi kritériom rizikovo vážených aktív, z ktorého vychádza norma TLAC, a prebiehajúcou prácou v EÚ a v BCBS na interných modeloch a na dokončení rámca Bazilej III; zdôrazňuje, že náležitá pozornosť by sa pri kalibrácii a/alebo postupnom zavádzaní požiadaviek MREL mala venovať potrebe vytvorenia trhu pre záväzky oprávnené podľa MREL; zdôrazňuje, že je dôležité zachovať mieru voľnej úvahy pre orgán pre riešenie krízových situácií pri stanovovaní MREL a zabezpečiť, aby banky mali dostatok podriadeného dlhu a odpísateľného dlhu; zdôrazňuje, že trh by mal byť primeraným spôsobom informovaný, aby sa predišlo nesprávnemu výkladu požiadaviek MREL zo stany investorov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | upozorňuje, že je dôležité v právnych predpisoch objasniť poradie kapitálových rezerv a vlastného kapitálu Tier 1, ktorý môže byť oprávnený na základe minimálnej požiadavky na vlastné zdroje; zdôrazňuje potrebu prijať právne predpisy s cieľom objasniť zodpovednosť a právomoci orgánov pre riešenie krízových situácií a príslušných orgánov, pokiaľ ide o opatrenia na včasnú intervenciu, ktoré sa majú prijať v prípade porušenia požiadaviek MREL; berie na vedomie návrh Komisie na zavedenie usmernení MREL; opakuje, že kalibrácia MREL by mala byť vo všetkých prípadoch úzko prepojená so stratégiou riešenia krízovej situácie banky a ňou aj odôvodnená; |
| --- | --- |

42.

| 43. | upozorňuje na dôležitosť objasnenia v právnych predpisoch, že vlastný kapitál Tier 1 oprávnený podľa MREL je na vrchole kapitálovej rezervy, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu kapitálu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje, že pre dôslednejšie a účinnejšie vykonávanie smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk je nevyhnutné harmonizovať v členských štátoch hierarchiu pohľadávok v prípade platobnej neschopnosti bánk a poskytnúť istotu cezhraničným investorom; víta preto návrh Komisie pokračovať v harmonizácii hierarchie nárokov; konštatuje, že lepšia harmonizácia riadneho režimu platobnej neschopnosti a jeho hierarchie nárokov bude mať tiež zásadný význam, tak v prípade bánk, s cieľom vyhnúť sa nezrovnalostiam s režimom riešenia krízových situácií bánk, ako aj v prípade spoločností, s cieľom poskytnúť dodatočnú zrozumiteľnosť a istotu cezhraničným investorom a prispieť k riešeniu problému nesplácaných úverov; víta skutočnosť, že smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk priniesla významnú zmenu v konkurznej hierarchii, s uprednostnením poistených vkladov, aby boli nadradené všetkým kapitálovým nástrojom, kapacite na absorpciu strát, iným dlhom v prvom rade a nepoisteným vkladom; vyzýva SRB, aby predložila výsledky posúdenia riešiteľnosti krízových situácií globálne systémovo významných bánk vrátane navrhovaných opatrení s cieľom prekonať prekážky brániace riešeniu krízových situácií; |
| --- | --- |

44.

| 45. | berie na vedomie škálu dostupných právnych možností na zabezpečenie podriadenia dlhu, ktorý možno započítať do celkovej schopnosti absorbovať straty; poukazuje na to, že Rada pre finančnú stabilitu neuprednostňuje žiadnu z nich; zastáva názor, že prijatý prístup by mal v prvom rade zabezpečiť rovnováhu medzi flexibilitou, efektivitou, právnou istotou a schopnosťou trhu absorbovať novú triedu dlhov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | požaduje zameranie pozornosti na možný negatívny vplyv na reálnu ekonomiku spôsobený revíziou bazilejských pravidiel, zavedením požiadaviek MREL, zavedením TLAC a IFRS 9; požaduje akékoľvek riešenie, ktoré by zmiernilo dôsledky; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pripomína, že novozavedený režim riešenia krízových situácií vyústil do situácie, keď niektoré nástroje ponúkané investorom, najmä retailovým investorom, predstavujú vyššie riziko straty, než v rámci predchádzajúceho režimu; ďalej pripomína, že nástroje záchrany pomocou vnútorných zdrojov by sa v prvom rade mali predávať len vhodným investorom, ktorí dokážu absorbovať potenciálne straty bez toho, aby ohrozili vlastnú dobrú finančnú kondíciu; preto naliehavo žiada Komisiu, aby podporila vykonávanie príslušných platných právnych predpisov, a vyzýva ESA, aby výrazne prispeli k odhaľovaniu zavádzajúcich praktík pri predaji; |
| --- | --- |

47.

| 48. | upozorňuje, že sa prejavilo ako náročné plniť požiadavku zakotvenú v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, ktorá sa týka zmluvného uznávania právomocí záchrany pomocou vnútorných zdrojov, vo vzťahu k záväzkom upravených inými právnymi predpismi než predpisy EÚ; považuje tento problém za naliehavý; berie na vedomie právo príslušných orgánov upustiť od tejto požiadavky, ktoré je obsahom navrhovanej zmeny smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk; domnieva sa, že tento prístup umožní pružnosť a individuálne posúdenie príslušných záväzkov; vyzýva Komisiu a orgány pre riešenie krízových situácií, aby zabezpečili, že podmienky na poskytnutie výnimiek a následné samotné rozhodnutia o výnimkách neohrozia riešiteľnosť krízových situácií bánk; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poukazuje na to, že rýchla a efektívna výmena informácií medzi orgánmi dohľadu a orgánmi riešenia krízových situácií je mimoriadne dôležitá, aby sa zabezpečilo bezproblémové krízové riadenie; víta uzavretie memoranda o porozumení (MoP) medzi ECB a jednotným mechanizmom riešenia krízových situácií, pokiaľ ide o spoluprácu a výmenu informácií; vyzýva ECB, aby v MoP špecifikovala postupy komunikácie medzi SDT a tímami pre vnútorné riešenie krízových situácií; odporúča, aby účasť ECB ako stáleho pozorovateľa na plenárnych a výkonných zasadnutiach SRB bola v plnej miere recipročná, a to prostredníctvom účasti zástupcu SRB na zasadnutiach Rady ECB pre dohľad, takisto ako stáleho pozorovateľa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | berie na vedomie dvojitú úlohu členov rady SRB, ktorí sú členmi výkonného orgánu s rozhodovacími právomocami a zároveň aj členmi vrcholného vedenia so zodpovednosťou voči predsedovi rady, a nazdáva sa, že táto štruktúra by mala byť vyhodnotená do konca súčasného funkčného obdobia; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pripomína, že podstata medzivládnej dohody o jednotnom fonde na riešenie krízových situácií spočíva v tom, že má byť nakoniec začlenená do právneho rámca Únie; vyzýva Komisiu, aby uvažovala o spôsoboch, ako to uskutočniť; zdôrazňuje, že nadchádzajúce začlenenie fiškálnej dohody do práva EÚ by mohlo byť užitočným vzorom; |
| --- | --- |

51.

| 52. | požaduje, aby sa príspevky ex ante do jednotného fondu na riešenie krízových situácií vypočítavali prísne transparentným spôsobom, usilujúc o harmonizovanie informácií o výsledkoch výpočtov a zlepšenie pochopenia metodiky výpočtu; vyzýva Komisiu, aby s maximálnou starostlivosťou preskúmala výpočty príspevkov do jednotného fondu na riešenie krízových situácií stanovených v odôvodnení 27 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/63, a najmä vhodnosť rizikových faktorov s cieľom zabezpečiť, že sa riadne zohľadní rizikový profil menej komplexných inštitúcií; |
| --- | --- |

52.

| 53. | berie na vedomie vyhlásenie ministrov financií z 8. decembra 2015 k systému pravidiel preklenovacieho financovania pre jednotný fond na riešenie krízových situácií; v tejto súvislosti konštatuje, že 15 z 19 štátov eurozóny už so SRB podpísalo harmonizovanú dohodu o mechanizme pôžičiek; pripomína, že tieto individuálne úverové linky budú k dispozícii len ako posledná možnosť; domnieva sa, že toto riešenie nie je dostatočné na prekonanie začarovaného kruhu medzi bankami a štátnym dlhom a na ukončenie zachraňovania pomocou vonkajších zdrojov z peňazí daňovníkov; požaduje rýchly pokrok v práci Rady a Komisie na spoločnom fiškálnom zabezpečovacom mechanizme pre jednotný fond na riešenie krízových situácií, za financovanie ktorého by mal v konečnom dôsledku niesť zodpovednosť bankový sektor a ktorý by mal byť zo strednodobého hľadiska fiškálne neutrálny, ako sa dohodlo v dohode o jednotnom fonde na riešenie krízových situácií a ako to potvrdila Európska rada v júni 2016; |
| --- | --- |

53.

Ochrana vkladov

| 54. | opakuje svoju požiadavku na vytvorenie tretieho piliera v záujme dokončenia bankovej únie; pripomína, že ochrana vkladov je spoločným záujmom všetkých občanov EÚ; v súčasnosti rokuje o návrhu o EDIS na úrovni výborov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdôrazňuje, že zavedenie systému EDIS a diskusie o tomto projekte by nemali viesť k oslabeniu úsilia zameraného na zlepšenie vykonávania DGSD; víta prácu, ktorú nedávno odviedol orgán EBA na podporu zbližovania v tejto oblasti; víta skutočnosť, že všetky členské štáty transponovali smernicu o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (BRRD); pripomína všetkým členským štátom ich povinnosť uplatňovať a správne implementovať BRRD a DGSD; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pripomína, že úlohou Komisie je zaručiť rovnaké podmienky v celej EÚ, a že by sa mala vyhnúť akejkoľvek fragmentácii na vnútornom trhu; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, ECB, SRB, národným parlamentom a príslušným orgánom vymedzeným v článku 4 ods. 1 bode 40 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0006.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/en/european-council/pdf/20120629-euro-area-summit-statement-en_pdf

(3)  Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63.

(4)  Ú. v. EÚ L 141, 14.5.2014, s. 1.

(5)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssmar2015.en.pdf

(6)  ‘Single Supervisory Mechanism – Good start but further improvements needed’, http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_29/SR_SSM_EN.pdf

(7)  Ú. v. EÚ L 78, 24.3.2016, s. 60.

(8)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0108.

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0439.

(10)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

(11)  Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190.

(12)  Ú. v. EÚ L 225, 30.7.2014, s. 1.

(13)  Ú. v. EÚ C 216, 30.7.2013, s. 1.

(14)  Ú. v. EÚ L 237, 3.9.2016, s. 1.

(15)  Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 149.

(16)  Nezávislý prieskum ročného rastu za rok 2017, 5. správa, 23. novembra 2016.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/184 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/184

---

P8_TA(2017)0042

Biologické pesticídy s nízkym rizikom

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o nízkorizikových pesticídoch biologického pôvodu (2016/2903(RSP))

(2018/C 252/18)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 22, článok 47, článok 66 ods. 2 a príloha II, bod 5, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 22, článok 47, článok 66 ods. 2 a príloha II, bod 5,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES z 21. októbra 2009, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticídov (2), najmä na jej články 12 ods. 14, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES z 21. októbra 2009, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticídov (2), najmä na jej články 12 ods. 14,

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Komisie, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh, pokiaľ ide o kritériá schvaľovania nízkorizikových účinných látok (D046260/01, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Komisie, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh, pokiaľ ide o kritériá schvaľovania nízkorizikových účinných látok (D046260/01,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júna 2016 o technologických riešeniach pre udržateľné poľnohospodárstvo v EÚ (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júna 2016 o technologických riešeniach pre udržateľné poľnohospodárstvo v EÚ (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júna 2016 o posilňovaní inovácií a hospodárskeho rozvoja pri budúcom riadení európskych poľnohospodárskych podnikov (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júna 2016 o posilňovaní inovácií a hospodárskeho rozvoja pri budúcom riadení európskych poľnohospodárskych podnikov (4),

| — | so zreteľom na dokument s názvom Implementation Plan on increasing low-risk plant protection product availability and accelerating integrated pest management implementation in Member States (Realizačný plán na zvýšenie dostupnosti nízkorizikových prípravkov na ochranu rastlín a urýchlenie uplatňovania integrovanej ochrany proti škodcom v členských štátoch), ktorý vypracovala expertná skupina zameraná na udržateľnú ochranu rastlín, schválený Radou 28. júna 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument s názvom Implementation Plan on increasing low-risk plant protection product availability and accelerating integrated pest management implementation in Member States (Realizačný plán na zvýšenie dostupnosti nízkorizikových prípravkov na ochranu rastlín a urýchlenie uplatňovania integrovanej ochrany proti škodcom v členských štátoch), ktorý vypracovala expertná skupina zameraná na udržateľnú ochranu rastlín, schválený Radou 28. júna 2016,

| — | so zreteľom na akčný plán Komisie proti rastúcim hrozbám antimikrobiálnej rezistencie (COM(2011)0748) a na budúci akčný plán Európskej komisie pre oblasť antimikrobiálnej rezistencie (AMR), ktorý má Komisia spustiť v roku 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán Komisie proti rastúcim hrozbám antimikrobiálnej rezistencie (COM(2011)0748) a na budúci akčný plán Európskej komisie pre oblasť antimikrobiálnej rezistencie (AMR), ktorý má Komisia spustiť v roku 2017,

| — | so zreteľom na otázku Komisii o biologických nízkorizikových pesticídoch (O-000147/2016 – B8-1821/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázku Komisii o biologických nízkorizikových pesticídoch (O-000147/2016 – B8-1821/2016),

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

| — | so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže používanie tradičných prípravkov na ochranu rastlín je čoraz viac predmetom verejnej diskusie vzhľadom na prípadné riziká, ktoré tieto prípravky predstavujú pre ľudské zdravie, zvieratá a životné prostredie; |
| --- | --- |

A.

keďže používanie tradičných prípravkov na ochranu rastlín je čoraz viac predmetom verejnej diskusie vzhľadom na prípadné riziká, ktoré tieto prípravky predstavujú pre ľudské zdravie, zvieratá a životné prostredie;

| B. | keďže počet účinných látok dostupných na trhu EÚ, ktoré sa používajú na ochranu rastlín, klesá; keďže poľnohospodári EÚ naďalej vyžadujú rôzne nástroje na ochranu plodín; |
| --- | --- |

B.

keďže počet účinných látok dostupných na trhu EÚ, ktoré sa používajú na ochranu rastlín, klesá; keďže poľnohospodári EÚ naďalej vyžadujú rôzne nástroje na ochranu plodín;

| C. | keďže je dôležité presadzovať rozvoj alternatívnych postupov alebo techník v záujme zníženia závislosti od konvenčných pesticídov; |
| --- | --- |

C.

keďže je dôležité presadzovať rozvoj alternatívnych postupov alebo techník v záujme zníženia závislosti od konvenčných pesticídov;

| D. | keďže predchádzanie vzniku potravinového odpadu je v EÚ prioritou a keďže prístup k vhodným riešeniam ochrany rastlín je zásadne dôležitý na to, aby sa zabránilo škodám spôsobeným škodcami a chorobami, ktoré vedú ku vzniku potravinového odpadu; keďže podľa FAO (Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo) tvoria v Európe straty na poliach 20 % produkcie ovocia a zeleniny (5); |
| --- | --- |

D.

keďže predchádzanie vzniku potravinového odpadu je v EÚ prioritou a keďže prístup k vhodným riešeniam ochrany rastlín je zásadne dôležitý na to, aby sa zabránilo škodám spôsobeným škodcami a chorobami, ktoré vedú ku vzniku potravinového odpadu; keďže podľa FAO (Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo) tvoria v Európe straty na poliach 20 % produkcie ovocia a zeleniny (5);

| E. | keďže je stále možné nájsť nevhodné zvyšky pesticídov v pôde, vode a životnom prostredí ako takom, a dokonca aj určitý percentuálny podiel poľnohospodárskych produktov rastlinného alebo živočíšneho pôvodu môže obsahovať zvyšky pesticídov presahujúce maximálnu povolenú úroveň zvyškov pesticídov; |
| --- | --- |

E.

keďže je stále možné nájsť nevhodné zvyšky pesticídov v pôde, vode a životnom prostredí ako takom, a dokonca aj určitý percentuálny podiel poľnohospodárskych produktov rastlinného alebo živočíšneho pôvodu môže obsahovať zvyšky pesticídov presahujúce maximálnu povolenú úroveň zvyškov pesticídov;

| F. | keďže v nariadení (ES) č. 1107/2009 sú vymedzené kritériá určovania nízkorizikových látok, ktoré platia bez ohľadu na pôvod látky, a keďže nízkorizikové pesticídy môžu mať biologický aj syntetický pôvod; |
| --- | --- |

F.

keďže v nariadení (ES) č. 1107/2009 sú vymedzené kritériá určovania nízkorizikových látok, ktoré platia bez ohľadu na pôvod látky, a keďže nízkorizikové pesticídy môžu mať biologický aj syntetický pôvod;

| G. | keďže pesticídy biologického pôvodu sa všeobecne chápu ako prípravky na ochranu rastlín založené na mikroorganizmoch, rastlinách, chemikáliách biologického pôvodu alebo semiochemikáliách (ako sú feromóny a rôzne esenciálne oleje) a ich vedľajších produktoch; keďže súčasný regulačný rámec pre prípravky na ochranu rastlín (6) z právneho hľadiska nerozlišuje medzi biologickými a chemickými syntetickými prípravkami na ochranu rastlín; |
| --- | --- |

G.

keďže pesticídy biologického pôvodu sa všeobecne chápu ako prípravky na ochranu rastlín založené na mikroorganizmoch, rastlinách, chemikáliách biologického pôvodu alebo semiochemikáliách (ako sú feromóny a rôzne esenciálne oleje) a ich vedľajších produktoch; keďže súčasný regulačný rámec pre prípravky na ochranu rastlín (6) z právneho hľadiska nerozlišuje medzi biologickými a chemickými syntetickými prípravkami na ochranu rastlín;

| H. | keďže sa v nedávno publikovaných vedeckých štúdiách uvádza, že subletálne vystavenie niektorým herbicídom môže spôsobovať negatívne zmeny v oblasti citlivosti baktérií na antibiotiká (7) a že kombinácia vysokej miery používania herbicídov a antibiotík v blízkosti poľnohospodárskych zvierat a hmyzu by mohla podporovať väčšiu mieru používania antibiotík možným znižovaním ich liečebných účinkov; |
| --- | --- |

H.

keďže sa v nedávno publikovaných vedeckých štúdiách uvádza, že subletálne vystavenie niektorým herbicídom môže spôsobovať negatívne zmeny v oblasti citlivosti baktérií na antibiotiká (7) a že kombinácia vysokej miery používania herbicídov a antibiotík v blízkosti poľnohospodárskych zvierat a hmyzu by mohla podporovať väčšiu mieru používania antibiotík možným znižovaním ich liečebných účinkov;

| I. | keďže nízkorizikové prípravky na ochranu rastlín biologického pôvodu môžu byť pre konvenčných, ako aj ekologických poľnohospodárov reálnou alternatívou k tradičným prípravkom na ochranu rastlín a môžu zvýšiť udržateľnosť poľnohospodárstva; keďže niektoré prípravky na ochranu rastlín biologického pôvodu fungujú novými spôsobmi, čo by mohlo byť prínosné z hľadiska vývoja rezistencie na konvenčné prípravky na ochranu rastlín a mohlo by obmedziť ich vplyv na necieľové organizmy; keďže prípravky na ochranu rastlín biologického pôvodu s nízkym rizikom by mali byť jednou z uprednostňovaných možností pre neprofesionálnych používateľov a pre domáce záhradkárstvo spolu s inými alternatívnymi nechemickými kontrolnými alebo preventívnymi metódami; |
| --- | --- |

I.

keďže nízkorizikové prípravky na ochranu rastlín biologického pôvodu môžu byť pre konvenčných, ako aj ekologických poľnohospodárov reálnou alternatívou k tradičným prípravkom na ochranu rastlín a môžu zvýšiť udržateľnosť poľnohospodárstva; keďže niektoré prípravky na ochranu rastlín biologického pôvodu fungujú novými spôsobmi, čo by mohlo byť prínosné z hľadiska vývoja rezistencie na konvenčné prípravky na ochranu rastlín a mohlo by obmedziť ich vplyv na necieľové organizmy; keďže prípravky na ochranu rastlín biologického pôvodu s nízkym rizikom by mali byť jednou z uprednostňovaných možností pre neprofesionálnych používateľov a pre domáce záhradkárstvo spolu s inými alternatívnymi nechemickými kontrolnými alebo preventívnymi metódami;

| J. | keďže na primerané splnenie potrieb v oblasti potravín a krmív je nutné používať prípravky na ochranu rastlín a keďže v procese povoľovania týchto prípravkov a ich účinných látok sa uplatňuje zásada predbežnej opatrnosti (8); |
| --- | --- |

J.

keďže na primerané splnenie potrieb v oblasti potravín a krmív je nutné používať prípravky na ochranu rastlín a keďže v procese povoľovania týchto prípravkov a ich účinných látok sa uplatňuje zásada predbežnej opatrnosti (8);

| K. | keďže dlhý proces schvaľovania a registrácie, ktorý predchádza komercializácii nízkorizikových pesticídov biologického pôvodu, pre výrobcov predstavuje dôležitú hospodársku prekážku; |
| --- | --- |

K.

keďže dlhý proces schvaľovania a registrácie, ktorý predchádza komercializácii nízkorizikových pesticídov biologického pôvodu, pre výrobcov predstavuje dôležitú hospodársku prekážku;

| L. | keďže vykonávanie integrovanej ochrany proti škodcom je v rámci Únie povinné v súlade so smernicou 2009/128/ES; keďže členské štáty a miestne orgány by mali klásť väčší dôraz na trvalo udržateľné využívanie pesticídov vrátane alternatívnych nízkorizikových prípravkov na ochranu rastlín; |
| --- | --- |

L.

keďže vykonávanie integrovanej ochrany proti škodcom je v rámci Únie povinné v súlade so smernicou 2009/128/ES; keďže členské štáty a miestne orgány by mali klásť väčší dôraz na trvalo udržateľné využívanie pesticídov vrátane alternatívnych nízkorizikových prípravkov na ochranu rastlín;

| M. | keďže podľa nariadenia (ES) č. 1107/2009 sa účinné látky schvaľujú na úrovni Únie, zatiaľ čo povoľovanie prípravkov na ochranu rastlín obsahujúcich tieto účinné látky patrí medzi právomoci členských štátov; |
| --- | --- |

M.

keďže podľa nariadenia (ES) č. 1107/2009 sa účinné látky schvaľujú na úrovni Únie, zatiaľ čo povoľovanie prípravkov na ochranu rastlín obsahujúcich tieto účinné látky patrí medzi právomoci členských štátov;

| N. | keďže článok 22 nariadenia (ES) č. 1107/2009 umožňuje schválenie účinných látok ako účinné látky s nízkym rizikom, ak spĺňajú všeobecné kritériá schválenia a špecifické rizikové kritériá uvedené v bode 5 prílohy II; keďže v článku 47 nariadenia (ES) č. 1107/2009 sa stanovuje, že prípravky na ochranu rastlín, ktoré obsahujú iba účinné látky s nízkym rizikom, neobsahujú látky vzbudzujúcej obavy, nevyžadujú si osobitné opatrenia na zmiernenie rizika a sú dostatočne účinné, majú byť povolené ako nízkorizikové prípravky na ochranu rastlín; |
| --- | --- |

N.

keďže článok 22 nariadenia (ES) č. 1107/2009 umožňuje schválenie účinných látok ako účinné látky s nízkym rizikom, ak spĺňajú všeobecné kritériá schválenia a špecifické rizikové kritériá uvedené v bode 5 prílohy II; keďže v článku 47 nariadenia (ES) č. 1107/2009 sa stanovuje, že prípravky na ochranu rastlín, ktoré obsahujú iba účinné látky s nízkym rizikom, neobsahujú látky vzbudzujúcej obavy, nevyžadujú si osobitné opatrenia na zmiernenie rizika a sú dostatočne účinné, majú byť povolené ako nízkorizikové prípravky na ochranu rastlín;

| O. | keďže v súčasnosti je Európskej únii schválených len sedem aktívnych látok klasifikovaných ako nízkorizikové, z ktorých je šesť účinných látok biologického pôvodu; keďže Komisia vo svojom programe obnovy uprednostňuje hodnotenie predpokladaných nízkorizikových účinných látok; |
| --- | --- |

O.

keďže v súčasnosti je Európskej únii schválených len sedem aktívnych látok klasifikovaných ako nízkorizikové, z ktorých je šesť účinných látok biologického pôvodu; keďže Komisia vo svojom programe obnovy uprednostňuje hodnotenie predpokladaných nízkorizikových účinných látok;

| P. | keďže niekoľko členských štátov odmietlo udeliť povolenie pre produkty obsahujúce nízkorizikové aktívne látky biologického pôvodu pre ich vnímanú nižšiu účinnosť v porovnaní so syntetickými chemickými pesticídmi, a to bez ohľadu na prebiehajúcu inováciu v odvetví biologických nízkorizikových pesticídov, bez posúdenia prínosov pre ekologické poľnohospodárstvo v oblasti efektívneho využívania zdrojov a bez zváženia nákladov niektorých iných prípravkov na ochranu rastlín v oblasti poľnohospodárstva, zdravotníctva a životného prostredia; |
| --- | --- |

P.

keďže niekoľko členských štátov odmietlo udeliť povolenie pre produkty obsahujúce nízkorizikové aktívne látky biologického pôvodu pre ich vnímanú nižšiu účinnosť v porovnaní so syntetickými chemickými pesticídmi, a to bez ohľadu na prebiehajúcu inováciu v odvetví biologických nízkorizikových pesticídov, bez posúdenia prínosov pre ekologické poľnohospodárstvo v oblasti efektívneho využívania zdrojov a bez zváženia nákladov niektorých iných prípravkov na ochranu rastlín v oblasti poľnohospodárstva, zdravotníctva a životného prostredia;

| Q. | keďže súčasný regulačný rámec poskytuje určité stimuly pre nízkorizikové aktívne látky a prípravky na ochranu rastlín s nízkym rizikom, a to dlhšie obdobie prvého schválenia nízkorizikových účinných látok v súlade s článkom 22 nariadenia (ES) č. 1107/2009 trvajúce 15 rokov a kratší 120-dňový časový rámec povoľovania prípravkov na ochranu rastlín s nízkym rizikom v súlade s článkom 47 nariadenia (ES) č. 1107/2009; keďže sa však tieto regulačné stimuly vzťahujú len na koniec schvaľovacieho postupu, keď sa účinná látka klasifikuje ako nízkoriziková; |
| --- | --- |

Q.

keďže súčasný regulačný rámec poskytuje určité stimuly pre nízkorizikové aktívne látky a prípravky na ochranu rastlín s nízkym rizikom, a to dlhšie obdobie prvého schválenia nízkorizikových účinných látok v súlade s článkom 22 nariadenia (ES) č. 1107/2009 trvajúce 15 rokov a kratší 120-dňový časový rámec povoľovania prípravkov na ochranu rastlín s nízkym rizikom v súlade s článkom 47 nariadenia (ES) č. 1107/2009; keďže sa však tieto regulačné stimuly vzťahujú len na koniec schvaľovacieho postupu, keď sa účinná látka klasifikuje ako nízkoriziková;

| R. | keďže v článku 12 smernice 2009/128/ES sa stanovuje, že v určitých konkrétnych oblastiach, napríklad v oblastiach využívaných širokou verejnosťou a chránených oblastiach, sa používanie pesticídov musí minimalizovať alebo zakázať; keďže v týchto prípadoch sa musia prijať vhodné opatrenia v oblasti riadenia rizík a v prvom rade sa musí zvážiť použitie nízkorizikových prípravkov na ochranu rastlín a biologických kontrolných opatrení; keďže niektoré členské štáty dlhodobo zakazujú používanie pesticídov v týchto osobitných oblastiach; |
| --- | --- |

R.

keďže v článku 12 smernice 2009/128/ES sa stanovuje, že v určitých konkrétnych oblastiach, napríklad v oblastiach využívaných širokou verejnosťou a chránených oblastiach, sa používanie pesticídov musí minimalizovať alebo zakázať; keďže v týchto prípadoch sa musia prijať vhodné opatrenia v oblasti riadenia rizík a v prvom rade sa musí zvážiť použitie nízkorizikových prípravkov na ochranu rastlín a biologických kontrolných opatrení; keďže niektoré členské štáty dlhodobo zakazujú používanie pesticídov v týchto osobitných oblastiach;

| S. | keďže Komisia predložila Stálemu výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá (výbor PAFF) návrh nariadenia, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o kritériá schvaľovania nízkorizikových účinných látok; keďže v tomto návrhu sa predpokladá nízkorizikový štatút pre účinné látky, ktorými sú mikroorganizmy; |
| --- | --- |

S.

keďže Komisia predložila Stálemu výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá (výbor PAFF) návrh nariadenia, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o kritériá schvaľovania nízkorizikových účinných látok; keďže v tomto návrhu sa predpokladá nízkorizikový štatút pre účinné látky, ktorými sú mikroorganizmy;

Všeobecné úvahy

| 1. | zdôrazňuje, že v Únii treba bezodkladne zvýšiť dostupnosť nízkorizikových pesticídov vrátane nízkorizikových prípravkov na ochranu rastlín biologického pôvodu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že poľnohospodári potrebujú väčší súbor nástrojov, aby mohli chrániť svoje plodiny a rozhodnúť sa, ktoré opatrenia najlepšie a najvhodnejšie ochránia ich plodiny; nabáda preto na širšie využívanie rôznych nástrojov vrátane nízkorizikových pesticídov biologického pôvodu v súlade so zásadami integrovanej ochrany proti škodcom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje potrebu zvýšiť dostupnosť nástrojov na ochranu proti škodcom pre ekologické poľnohospodárstvo, ktoré spĺňajú požiadavky tak ekologického poľnohospodárstva, ako aj efektívneho využívania zdrojov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že je nutné uspokojiť dopyt spotrebiteľov po bezpečných potravinách, ktoré sú cenovo dostupné a súčasne vyrábané udržateľným spôsobom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že v záujme podpory rozvoja a využívania nových nízkorizikových prípravkov na ochranu rastlín biologického pôvodu by sa hodnotenie ich účinnosti a rizík, ako aj posúdenie toho, či môžu plniť environmentálne, zdravotné a hospodárske potreby poľnohospodárstva, mali navrhnúť tak, aby sa poľnohospodárom poskytla primeraná úroveň ochrany rastlín; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje význam verejnej diskusie o dostupnosti alternatív k tradičným prípravkom na ochranu rastlín a o širšom výbere látok, ktoré sú k dispozícii pre poľnohospodárov a pestovateľov vrátane nízkorizikových prípravkov na ochranu rastlín biologického pôvodu a iných opatrení biologickej kontroly, s cieľom nájsť riešenia, ktoré sú najvýhodnejšie z hľadiska životného prostredia a zdravia, ako aj z hospodárskeho hľadiska; zdôrazňuje potrebu vzdelávania o potrebe zabezpečiť udržateľnosť ochrany plodín; podporuje ďalší výskum a inovácie v oblasti nízkorizikových prípravkov na ochranu rastlín biologického pôvodu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | víta dokument s názvom Realizačný plán na zvýšenie dostupnosti nízkorizikových prípravkov na ochranu rastlín a urýchlenie uplatňovania integrovanej ochrany proti škodcom v členských štátoch, ktorý schválila Rada; vyzýva členské štáty, Komisiu a Európsku a stredozemnú organizáciu na ochranu rastlín (EPPO), aby sledovali vykonávanie tohto plánu; |
| --- | --- |

7.

Bezprostredné opatrenia

| 8. | vyzýva na urýchlené prijatie návrhu nariadenia, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o kritériá schvaľovania nízkorizikových účinných látok, ktoré predložila Komisia výboru PAFF; vyzýva Komisiu, aby neustále aktualizovala kritériá podľa najnovších vedeckých poznatkov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urýchlili hodnotenie, autorizáciu, registráciu a monitorovanie používania nízkorizikových prípravkov na ochranu rastlín biologického pôvodu a zároveň zachovali vysokú úroveň posudzovania rizík; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva členské štáty, aby používanie nízkorizikových pesticídov biologického pôvodu zaradili do svojich národných akčných plánov v oblasti ochrany životného prostredia a zdravia ľudí; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nabáda na výmenu informácií a osvedčených postupov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o výsledky výskumu v oblasti boja proti škodlivým organizmom, ktoré umožnia alternatívne riešenia reálne z environmentálneho, zdravotného a ekonomického hľadiska; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby určila nízkorizikové látky, ktoré už sú na trhu; |
| --- | --- |

12.

Revízia právnych predpisov týkajúcich sa prípravkov na ochranu rastlín

| 13. | víta iniciatívu Komisie REFIT z roku 2016 týkajúcu sa vykonania hodnotenia nariadenia (ES) č. 1107/2009; zdôrazňuje, že táto iniciatíva REFIT nesmie viesť k oslabeniu noriem zdravia, bezpečnosti potravín a ochrany životného prostredia; vyjadruje znepokojenie nad tým, že všeobecná revízia celého nariadenia (ES) č. 1107/2009 v súvislosti s touto iniciatívou REFIT by mohla trvať niekoľko rokov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že treba uskutočniť revíziu nariadenia (ES) č. 1107/2009 s cieľom podporiť rozvoj nízkorizikových pesticídov biologického pôvodu, ich povoľovanie a uvádzanie na trh EÚ; je znepokojený skutočnosťou, že súčasný postup povoľovania uvedenia prípravkov na ochranu rastlín na trh nie je optimálny pre nízkorizikové pesticídy biologického pôvodu; poukazuje na to, že dnešný proces registrácie nízkorizikových základných látok niekedy v praxi funguje ako akýsi patent, kvôli čomu je ťažké používať prípravok založený na rovnakej látke, ktorý nie je registrovaný v inom členskom štáte; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu, aby najneskôr do konca roka 2018 predložila konkrétny legislatívny návrh, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1107/2009, mimo všeobecného preskúmania v rámci iniciatívy REFIT, s cieľom vytvoriť zrýchlený proces hodnotenia, autorizácie a registrácie nízkorizikových pesticídov biologického pôvodu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje potrebu vymedziť v nariadení (ES) č. 1107/2009 pojem „prípravok na ochranu rastlín biologického pôvodu“, ktorý zahŕňa prípravky na ochranu rastlín, ktorých aktívnou látkou je mikroorganizmus alebo molekula existujúca v prírode, získaná z prírodných procesov alebo syntetizovaná ako identická s prírodnou molekulou, na rozdiel od prípravkov na ochranu rastlín, ktorých účinnou látkou je syntetická molekula, ktorá v prírode neexistuje, bez ohľadu na spôsob výroby; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby vo svojej správe o hodnotení národných akčných plánov podľa článku 4 smernice 2009/128/ES, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticídov, identifikovala medzery vo vykonávaní smernice členskými štátmi a aby do nej zahrnula zásadné odporúčania, aby členské štáty podnikli okamžité kroky na zníženie rizika a vplyvu používania pesticídov na zdravie ľudí a životné prostredie a na rozvoj a zavedenie alternatívnych postupov alebo techník s cieľom znížiť závislosť od používania pesticídov; |
| --- | --- |

17.

o

o o

| 18. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 71.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0251.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0252.

(5)  Celosvetové potravinové straty a plytvanie potravinami (Global food losses and food waste), FAO (2011).

(6)  Pojem „pesticídy“ pokrýva aj biocídne výrobky, ktorých sa toto uznesenie netýka.

(7)  napr. Kurenbach, B., Marjoshi, D., Amábile-Cuevas, C.F., Ferguson, G.C., Godsoe, W., Gibson, P. and Heinemann, J.A., 2015, Subletálne vystavenie komerčným zmesiam na báze dikamby, kyseliny 2,4-dichlórfenoxyoctovej a glyfosátu spôsobuje zmeny v citlivosti baktérií Escherichia coli a Salmonella enterica sérovar Typhimurium na antibiotiká, mBio 6(2):e00009-15. doi:10.1128/mBio.00009-15.

(8)  Článok 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1107/2009.

---

Štvrtok 16. februára 2017

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/189 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/189

---

P8_TA(2017)0043

Situácia v oblasti ľudských práv a demokracie v Nikarague, prípad Franciscy Ramirezovej

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o situácii v oblasti ľudských práv a demokracie v Nikarague, prípad Franciscy Ramirezovej (2017/2563(RSP))

(2018/C 252/19)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Nikarague, najmä na uznesenie z 18. decembra 2008 o útokoch na obhajcov ľudských práv, občianske slobody a demokraciu v Nikarague (1) a uznesenie z 26. novembra 2009 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Nikarague, najmä na uznesenie z 18. decembra 2008 o útokoch na obhajcov ľudských práv, občianske slobody a demokraciu v Nikarague (1) a uznesenie z 26. novembra 2009 (2),

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorcu podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) Federicy Mogheriniovej zo 16. augusta 2016 o nedávnom súdnom rozhodnutí v Nikarague týkajúcom sa odvolania poslancov parlamentu a na jej vyhlásenie z 19. novembra 2016 o konečných výsledkoch volieb v Nikarague, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorcu podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) Federicy Mogheriniovej zo 16. augusta 2016 o nedávnom súdnom rozhodnutí v Nikarague týkajúcom sa odvolania poslancov parlamentu a na jej vyhlásenie z 19. novembra 2016 o konečných výsledkoch volieb v Nikarague,

| — | so zreteľom na správu volebnej pozorovateľskej misie EÚ v Nikarague o pozorovaní parlamentných a prezidentských volieb, ktoré sa konali 6. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu volebnej pozorovateľskej misie EÚ v Nikarague o pozorovaní parlamentných a prezidentských volieb, ktoré sa konali 6. novembra 2011,

| — | so zreteľom na vyhlásenie generálneho sekretariátu Organizácie amerických štátov (OAS) z 16. októbra 2016 o volebnom postupe v Nikarague, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie generálneho sekretariátu Organizácie amerických štátov (OAS) z 16. októbra 2016 o volebnom postupe v Nikarague,

| — | so zreteľom na vyhlásenie generálneho sekretariátu Organizácie amerických štátov (OAS) a Nikaraguy z 20. januára 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie generálneho sekretariátu Organizácie amerických štátov (OAS) a Nikaraguy z 20. januára 2017,

| — | so zreteľom na dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a krajinami Strednej Ameriky z roku 2012, ktorá nadobudla platnosť v auguste 2013, vrátane jej doložiek týkajúcich sa ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a krajinami Strednej Ameriky z roku 2012, ktorá nadobudla platnosť v auguste 2013, vrátane jej doložiek týkajúcich sa ľudských práv,

| — | so zreteľom na usmernenia EÚ o ochrancoch ľudských práv z júna 2004, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia EÚ o ochrancoch ľudských práv z júna 2004,

| — | so zreteľom na usmernenia EÚ k pôdnej politike z roku 2004 poskytujúce usmernenia pre rozvoj a plánovanie v rozvojových krajinách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia EÚ k pôdnej politike z roku 2004 poskytujúce usmernenia pre rozvoj a plánovanie v rozvojových krajinách,

| — | so zreteľom na Deklaráciu OSN o ochrancoch ľudských práv z decembra 1998, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Deklaráciu OSN o ochrancoch ľudských práv z decembra 1998,

| — | so zreteľom na Deklaráciu OSN o právach pôvodného obyvateľstva (UNDRIP), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Deklaráciu OSN o právach pôvodného obyvateľstva (UNDRIP),

| — | so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o domorodom a kmeňovom obyvateľstve z roku 1989 (dohovor MOP č. 169), ktorý Nikaragua ratifikovala, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o domorodom a kmeňovom obyvateľstve z roku 1989 (dohovor MOP č. 169), ktorý Nikaragua ratifikovala,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach z roku 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach z roku 1966,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948,

| — | so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže neoddeliteľnou súčasťou vonkajších politík EÚ vrátane dohody o pridružení medzi Európskou úniou a krajinami Strednej Ameriky z roku 2012 musí byť rozvoj a upevňovanie demokracie, právny štát a dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd; |
| --- | --- |

A.

keďže neoddeliteľnou súčasťou vonkajších politík EÚ vrátane dohody o pridružení medzi Európskou úniou a krajinami Strednej Ameriky z roku 2012 musí byť rozvoj a upevňovanie demokracie, právny štát a dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd;

| B. | keďže stav demokracie a právneho štátu sa v posledných rokoch v Nikarague zhoršil; |
| --- | --- |

B.

keďže stav demokracie a právneho štátu sa v posledných rokoch v Nikarague zhoršil;

| C. | keďže Nikaragua prijala v roku 2013 zákon č. 840, ktorým na 100 rokov udelila koncesiu na prieplav naprieč Nikaraguou medzi obidvoma oceánmi súkromnej čínskej spoločnosti HK Nicaragua Canal Development Investment Company Ltd (ďalej len „HKND“); |
| --- | --- |

C.

keďže Nikaragua prijala v roku 2013 zákon č. 840, ktorým na 100 rokov udelila koncesiu na prieplav naprieč Nikaraguou medzi obidvoma oceánmi súkromnej čínskej spoločnosti HK Nicaragua Canal Development Investment Company Ltd (ďalej len „HKND“);

| D. | keďže prijatím tohto zákona získala spoločnosť HKND právomoc vyvlastňovať pozemky a nevzťahujú sa na ňu miestne predpisy týkajúce sa daní a obchodu; keďže tento zákon takisto zaručuje, že za porušenie zmluvy nehrozí spoločnosti HKND žiadny trest; |
| --- | --- |

D.

keďže prijatím tohto zákona získala spoločnosť HKND právomoc vyvlastňovať pozemky a nevzťahujú sa na ňu miestne predpisy týkajúce sa daní a obchodu; keďže tento zákon takisto zaručuje, že za porušenie zmluvy nehrozí spoločnosti HKND žiadny trest;

| E. | keďže sa od 27. novembra do 1. decembra 2016 zhromaždili v hlavnom meste demonštranti z celej Nikaraguy, aby vyjadrili nesúhlas s výstavbou prieplavu medzi oceánmi – obrovským projektom, v dôsledku ktorého by mohli byť z oblastí v okolí plánovaného prieplavu vysídlené tisícky malých poľnohospodárov a pôvodného obyvateľstva, a tiež aby odsúdili nedostatočnú transparentnosť počas prezidentských volieb, ktoré sa konali 6. novembra 2016; keďže ochrancovia ľudských práv oznámili, že polícia použila proti demonštrantom slzný plyn a gumené a olovené projektily; |
| --- | --- |

E.

keďže sa od 27. novembra do 1. decembra 2016 zhromaždili v hlavnom meste demonštranti z celej Nikaraguy, aby vyjadrili nesúhlas s výstavbou prieplavu medzi oceánmi – obrovským projektom, v dôsledku ktorého by mohli byť z oblastí v okolí plánovaného prieplavu vysídlené tisícky malých poľnohospodárov a pôvodného obyvateľstva, a tiež aby odsúdili nedostatočnú transparentnosť počas prezidentských volieb, ktoré sa konali 6. novembra 2016; keďže ochrancovia ľudských práv oznámili, že polícia použila proti demonštrantom slzný plyn a gumené a olovené projektily;

| F. | keďže nebola vypracovaná žiadna štúdia o vplyve na životné prostredie a pred začatím projektu sa neuskutočnili konzultácie s pôvodným obyvateľstvom, čo je v rozpore s dohovorom MOP č. 169; keďže plánovaná trasa prieplavu povedie cez územia, na ktorých žije pôvodné obyvateľstvo, v dôsledku čoho by bolo vysídlených od 30 000 do 120 000 príslušníkov pôvodného obyvateľstva; |
| --- | --- |

F.

keďže nebola vypracovaná žiadna štúdia o vplyve na životné prostredie a pred začatím projektu sa neuskutočnili konzultácie s pôvodným obyvateľstvom, čo je v rozpore s dohovorom MOP č. 169; keďže plánovaná trasa prieplavu povedie cez územia, na ktorých žije pôvodné obyvateľstvo, v dôsledku čoho by bolo vysídlených od 30 000 do 120 000 príslušníkov pôvodného obyvateľstva;

| G. | keďže vedecké organizácie upozorňujú, že prieplav by pretínal jazero Nikaragua, čím bol ohrozený najväčší zdroj sladkej vody v Strednej Amerike; keďže vedecké organizácie požadujú od nikaragujskej vlády, aby tento projekt pozastavila, kým nebudú dokončené nezávislé štúdie a kým o nich neprebehne verejná diskusia; |
| --- | --- |

G.

keďže vedecké organizácie upozorňujú, že prieplav by pretínal jazero Nikaragua, čím bol ohrozený najväčší zdroj sladkej vody v Strednej Amerike; keďže vedecké organizácie požadujú od nikaragujskej vlády, aby tento projekt pozastavila, kým nebudú dokončené nezávislé štúdie a kým o nich neprebehne verejná diskusia;

| H. | keďže Francisca Ramirezová, koordinátorka Národnej rady za ochranu zeme, jazera a zvrchovanosti, podala v decembri 2016 oficiálnu sťažnosť proti represiám a prejavom násilia, ku ktorým došlo v meste Nueva Guinea; keďže Franciscu Ramirezovú zastrašujú a bola svojvoľne zadržaná a keďže odplatou za jej aktivizmus boli násilné útoky na jej rodinných príslušníkov; |
| --- | --- |

H.

keďže Francisca Ramirezová, koordinátorka Národnej rady za ochranu zeme, jazera a zvrchovanosti, podala v decembri 2016 oficiálnu sťažnosť proti represiám a prejavom násilia, ku ktorým došlo v meste Nueva Guinea; keďže Franciscu Ramirezovú zastrašujú a bola svojvoľne zadržaná a keďže odplatou za jej aktivizmus boli násilné útoky na jej rodinných príslušníkov;

| I. | keďže novinárov v Nikarague prenasledujú, zastrašujú, zadržiavajú a vyhrážajú sa im smrťou; |
| --- | --- |

I.

keďže novinárov v Nikarague prenasledujú, zastrašujú, zadržiavajú a vyhrážajú sa im smrťou;

| J. | keďže návšteva Nikaraguy osobitným spravodajcom OSN pre situáciu ochrancov ľudských práv, Michela Forsta, v auguste 2016 bola zrušená z dôvodu prekážok, ktoré zaviedla nikaragujská vláda; |
| --- | --- |

J.

keďže návšteva Nikaraguy osobitným spravodajcom OSN pre situáciu ochrancov ľudských práv, Michela Forsta, v auguste 2016 bola zrušená z dôvodu prekážok, ktoré zaviedla nikaragujská vláda;

| K. | keďže rázne vylúčenie opozičných kandidátov svedčí o tom, že podmienky pre slobodné a spravodlivé voľby neboli splnené a že sloboda združovania, politická súťaž a pluralizmus sú vážne oslabené; |
| --- | --- |

K.

keďže rázne vylúčenie opozičných kandidátov svedčí o tom, že podmienky pre slobodné a spravodlivé voľby neboli splnené a že sloboda združovania, politická súťaž a pluralizmus sú vážne oslabené;

| L. | keďže osobitný spravodajca pre nezávislosť sudcov a právnikov upozornil v rámci všeobecného pravidelného postupu preskúmania v roku 2014 na vymenovania sudcov najvyššieho súdu, ktoré sú výrazne politicky motivované; keďže ústavné zmeny z roku 2013 týkajúce sa opakovaného zvolenia do funkcie prezidenta sa uskutočnili netransparentným obídením zákona; keďže v článku 147 nikaragujskej ústavy sa zakazuje kandidovať do funkcie prezidenta alebo viceprezidenta osobám, ktoré sú v pokrvnom alebo príbuzenskom vzťahu s prezidentom; |
| --- | --- |

L.

keďže osobitný spravodajca pre nezávislosť sudcov a právnikov upozornil v rámci všeobecného pravidelného postupu preskúmania v roku 2014 na vymenovania sudcov najvyššieho súdu, ktoré sú výrazne politicky motivované; keďže ústavné zmeny z roku 2013 týkajúce sa opakovaného zvolenia do funkcie prezidenta sa uskutočnili netransparentným obídením zákona; keďže v článku 147 nikaragujskej ústavy sa zakazuje kandidovať do funkcie prezidenta alebo viceprezidenta osobám, ktoré sú v pokrvnom alebo príbuzenskom vzťahu s prezidentom;

| M. | keďže jedným z najväčších problémov zostáva korupcia vo verejnom sektore, vrátane rodinných príslušníkov prezidenta; keďže podplácanie verejných činiteľov, protiprávne konfiškácie a svojvoľné ohodnocovanie colnými a daňovými orgánmi sú obvyklou praxou; |
| --- | --- |

M.

keďže jedným z najväčších problémov zostáva korupcia vo verejnom sektore, vrátane rodinných príslušníkov prezidenta; keďže podplácanie verejných činiteľov, protiprávne konfiškácie a svojvoľné ohodnocovanie colnými a daňovými orgánmi sú obvyklou praxou;

| 1. | vyjadruje znepokojenie nad neustálym zhoršovaním situácie v oblasti ľudských práv v Nikarague a odsudzuje útoky a prenasledovanie, ktorým jednotlivci, politické sily a subjekty napojené na štát vystavujú organizácie na ochranu ľudských práv, ich členov a nezávislých novinárov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naliehavo vyzýva vládu, aby prestala prenasledovať a prijímať odvetné kroky proti Francisce Ramirezovej a iným ochrancom ľudských práv za to, že vykonávajú svoju legitímnu prácu; vyzýva nikaragujské orgány, aby zastavili beztrestnosť tých, ktorí páchajú trestné činy na ochrancoch ľudských práv; podporuje právo ochrancov životného prostredia a ľudských práv na vyjadrenie nesúhlasu bez toho, aby im hrozila odplata; vyzýva Nikaraguu, aby naozaj začala nezávislé posúdenie environmentálneho vplyvu pred tým, ako podnikne ďalšie kroky, a aby celý postup zverejnila; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva nikaragujskú vládu, aby plnila svoje medzinárodné záväzky v oblasti ľudských práv, najmä Deklaráciu OSN o právach pôvodného obyvateľstva podpísanú v roku 2008 a dohovor MOP č. 169; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva nikaragujskú vládu, aby chránila zem pôvodného obyvateľstva pred dosahom veľkých projektov výstavby, ktoré majú vplyv na zachovanie života na ich územiach, dostávajú pôvodné obyvateľstvo do konfliktných situácií a vystavujú ho násiliu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadruje mimoriadne znepokojenie nad odvolaním opozičných poslancov Národného zhromaždenia Nikaraguy z funkcie a rozsudkom, ktorý zmenil štruktúru vedenia opozičnej strany; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Nikaraguu, aby v plnej miere rešpektovala demokratické hodnoty vrátane deľby moci a aby vrátila všetkým opozičným politickým stranám ich postavenie tým, že umožní vyjadrovanie kritických názorov v rámci politického systému a v spoločnosti všeobecne; pripomína, že neobmedzená účasť opozície, zbavenie súdnictva účinkov polarizácie, ukončenie beztrestnosti a nezávislá občianska spoločnosť sú hlavnými faktormi úspechu každej demokracie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripomína nezákonné kroky prijaté v rozpore so systémom súdnictva, ktoré viedli k ústavným zmenám, ktorými sa odstránili časové obmedzenia na výkon funkcie prezidenta, čo Danielovi Ortegovi umožní zostať pri moci celé roky; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že inštitúcie EÚ a Organizácia amerických štátov pre nezrovnalosti rázne kritizovali voľby, ktoré sa uskutočnili v rokoch 2011 a 2016; poznamenáva, že v súčasnosti prebieha dialóg s Organizáciou amerických štátov, pričom 28. februára 2017 by sa malo podpísať memorandum o porozumení, čo by mohlo situáciu zlepšiť; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opakuje, že sloboda tlače a médií sú nevyhnutnými prvkami demokracie a otvorenej spoločnosti; vyzýva nikaragujské orgány, aby obnovili pluralitu médií; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poukazuje na to, že vzhľadom na dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a štátmi strednej Ameriky treba Nikaraguu upozorniť na nevyhnutnosť dodržiavania zásady právneho štátu, demokracie a ľudských práv, ako ich obhajuje a presadzuje EÚ; naliehavo vyzýva EÚ, aby situáciu monitorovala a v prípade potreby zvážila prijatie prípadných krokov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi Organizácie amerických štátov, Euro-latinskoamerickému parlamentnému zhromaždeniu, Stredoamerickému parlamentu, ako aj vláde a parlamentu Nikaragujskej republiky. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 45 E, 23.2.2010, s. 89.

(2)  Ú. v. EÚ C 285 E, 21.10.2010, s. 74.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/192 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/192

---

P8_TA(2017)0044

Popravy v Kuvajte a Bahrajne

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o popravách v Kuvajte a Bahrajne (2017/2564(RSP))

(2018/C 252/20)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Bahrajne, najmä na uznesenie zo 4. februára 2016 o prípade Mohameda Ramadána (1), a uznesenie zo 7. júla 2016 o Bahrajne (2) a uznesenie z 8. októbra 2015 o treste smrti (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Bahrajne, najmä na uznesenie zo 4. februára 2016 o prípade Mohameda Ramadána (1), a uznesenie zo 7. júla 2016 o Bahrajne (2) a uznesenie z 8. októbra 2015 o treste smrti (3),

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorcu podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) Federicy Mogheriniovej z 15. januára 2017 o popravách vykonaných v Bahrajne a z 25. januára 2017 o nedávnych popravách vykonaných v Kuvajtskom štáte, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorcu podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) Federicy Mogheriniovej z 15. januára 2017 o popravách vykonaných v Bahrajne a z 25. januára 2017 o nedávnych popravách vykonaných v Kuvajtskom štáte,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie z 10. októbra 2015 PK/VP Federicy Mogheriniovej v mene EÚ a generálneho tajomníka Rady Európy Thorbjørna Jaglanda k Európskemu a Svetovému dňu proti trestu smrti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie z 10. októbra 2015 PK/VP Federicy Mogheriniovej v mene EÚ a generálneho tajomníka Rady Európy Thorbjørna Jaglanda k Európskemu a Svetovému dňu proti trestu smrti,

| — | so zreteľom na vyhlásenie z 25. januára 2017 osobitnej spravodajkyne OSN pre mimosúdne popravy, popravy bez riadneho konania alebo svojvoľné popravy Agnes Callamardovej a osobitného spravodajcu OSN pre mučenie a iné kruté, neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie alebo trestanie Nilsa Melzera, ktorí naliehavo žiadali bahrajnskú vládu, aby zastavila nové popravy, a na vyhlásenie zo 17. januára 2017 hovorcu vysokého komisára OSN pre ľudské práva Ruperta Colvilla o Bahrajne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie z 25. januára 2017 osobitnej spravodajkyne OSN pre mimosúdne popravy, popravy bez riadneho konania alebo svojvoľné popravy Agnes Callamardovej a osobitného spravodajcu OSN pre mučenie a iné kruté, neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie alebo trestanie Nilsa Melzera, ktorí naliehavo žiadali bahrajnskú vládu, aby zastavila nové popravy, a na vyhlásenie zo 17. januára 2017 hovorcu vysokého komisára OSN pre ľudské práva Ruperta Colvilla o Bahrajne,

| — | so zreteľom na usmernenia EÚ týkajúce sa trestu smrti, mučenia, slobody prejavu a obhajcov ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia EÚ týkajúce sa trestu smrti, mučenia, slobody prejavu a obhajcov ľudských práv,

| — | so zreteľom na nový strategický rámec EÚ a akčný plán pre ľudské práva, ktorého cieľom je postaviť ochranu ľudských práv a dohľad nad nimi do centra všetkých politík EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nový strategický rámec EÚ a akčný plán pre ľudské práva, ktorého cieľom je postaviť ochranu ľudských práv a dohľad nad nimi do centra všetkých politík EÚ,

| — | so zreteľom na článok 2 Európskeho dohovoru o ľudských právach a jeho protokoly 6 a 13, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 2 Európskeho dohovoru o ľudských právach a jeho protokoly 6 a 13,

| — | so zreteľom na články 1 a 2 Charty základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 1 a 2 Charty základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na Dohodu o spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a krajinami Rady pre spoluprácu arabských štátov v Perzskom zálive (ďalej len „GCC“) z roku 1988, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a krajinami Rady pre spoluprácu arabských štátov v Perzskom zálive (ďalej len „GCC“) z roku 1988,

| — | so zreteľom na závery 25. zasadnutia spoločnej rady EÚ – GCC a zasadnutie ministrov z 18. júla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery 25. zasadnutia spoločnej rady EÚ – GCC a zasadnutie ministrov z 18. júla 2016,

| — | so zreteľom na rezolúcie Valného zhromaždenia OSN o moratóriu na trest smrti, najmä na uznesenie z 18. decembra 2014 a na najnovšie uznesenie z 19. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúcie Valného zhromaždenia OSN o moratóriu na trest smrti, najmä na uznesenie z 18. decembra 2014 a na najnovšie uznesenie z 19. decembra 2016,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu, Dohovor o právach dieťaťa a Arabskú chartu o ľudských právach, ktorých zmluvnými stranami sú Kuvajt a Bahrajn, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu, Dohovor o právach dieťaťa a Arabskú chartu o ľudských právach, ktorých zmluvnými stranami sú Kuvajt a Bahrajn,

| — | so zreteľom na záruky ochrany práv tých, ktorým hrozí trest smrti, schválené rezolúciou Hospodárskej a sociálnej rady OSN 1984/50 z 25. mája 1984, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záruky ochrany práv tých, ktorým hrozí trest smrti, schválené rezolúciou Hospodárskej a sociálnej rady OSN 1984/50 z 25. mája 1984,

| — | so zreteľom na záverečné pripomienky k tretej pravidelnej správe o Kuvajte Výboru OSN pre ľudské práva z 11. augusta 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečné pripomienky k tretej pravidelnej správe o Kuvajte Výboru OSN pre ľudské práva z 11. augusta 2016,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, najmä na jej článok 15, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, najmä na jej článok 15,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach (ďalej len „ICCPR“), a najmä na jeho článok 18, a na druhý opčný protokol o treste smrti, a na Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach (ďalej len „ICCPR“), a najmä na jeho článok 18, a na druhý opčný protokol o treste smrti, a na Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právnom postavení osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1954 a Dohovor o redukovaní počtu osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1961, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právnom postavení osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1954 a Dohovor o redukovaní počtu osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1961,

| — | so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže podľa Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (ďalej „OHCHR“) viac ako 160 členských štátov OSN, ktoré majú rôzne právne systémy, tradície, kultúry a náboženské pozadie, trest smrti buď zrušilo, alebo ho nevykonáva; |
| --- | --- |

A.

keďže podľa Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (ďalej „OHCHR“) viac ako 160 členských štátov OSN, ktoré majú rôzne právne systémy, tradície, kultúry a náboženské pozadie, trest smrti buď zrušilo, alebo ho nevykonáva;

| B. | keďže 25. januára 2017 Kuvajtské orgány popravili týchto sedem osôb vrátane člena kráľovskej rodiny: Mohammad Shahed Mohammad Sanwar Hussain, Jakatia Midon Pawa, Amakeel Ooko Mikunin, Nasra Youseff Mohammad al-Anzi, Sayed Radhi Jumaa, Sameer Taha Abdulmajed Abduljaleel a Faisal Abdullah Jaber Al Sabah, z ktorých bola väčšina odsúdená za vraždu; keďže piati z väzňov boli cudzími štátnymi príslušníkmi: dvaja štátny prísušníci Egypta, jeden Bangladéša, jeden Filipín a jeden Etiópie, z ktorých boli tri ženy; keďže popravy boli prvými v krajine od roku 2013, keď kuvajtské orgány popravili päť ľudí po šesťročnom moratóriu; |
| --- | --- |

B.

keďže 25. januára 2017 Kuvajtské orgány popravili týchto sedem osôb vrátane člena kráľovskej rodiny: Mohammad Shahed Mohammad Sanwar Hussain, Jakatia Midon Pawa, Amakeel Ooko Mikunin, Nasra Youseff Mohammad al-Anzi, Sayed Radhi Jumaa, Sameer Taha Abdulmajed Abduljaleel a Faisal Abdullah Jaber Al Sabah, z ktorých bola väčšina odsúdená za vraždu; keďže piati z väzňov boli cudzími štátnymi príslušníkmi: dvaja štátny prísušníci Egypta, jeden Bangladéša, jeden Filipín a jeden Etiópie, z ktorých boli tri ženy; keďže popravy boli prvými v krajine od roku 2013, keď kuvajtské orgány popravili päť ľudí po šesťročnom moratóriu;

| C. | keďže Centrum pre ľudské práva v oblasti Perzského zálivu a ďalšie ľudskoprávne organizácie zdokumentovali porušovanie zásad riadneho procesu v kuvajtskom systéme trestného súdnictva, ktoré sťažili obžalovaným prístup k spravodlivému súdnemu procesu; keďže pracovníčky v domácnosti pochádzajúce zo zahraničia sú osobitne zraniteľné, pretože nemajú sociálnu ochranu; |
| --- | --- |

C.

keďže Centrum pre ľudské práva v oblasti Perzského zálivu a ďalšie ľudskoprávne organizácie zdokumentovali porušovanie zásad riadneho procesu v kuvajtskom systéme trestného súdnictva, ktoré sťažili obžalovaným prístup k spravodlivému súdnemu procesu; keďže pracovníčky v domácnosti pochádzajúce zo zahraničia sú osobitne zraniteľné, pretože nemajú sociálnu ochranu;

| D. | keďže 15. januára 2017 Bahrajn popravil Aliho Al-Singaceho, Abbasa Al-Sameu a Samiho Mushaima zastrelením popravnou čatou, čím ukončil šesťročné moratórium; |
| --- | --- |

D.

keďže 15. januára 2017 Bahrajn popravil Aliho Al-Singaceho, Abbasa Al-Sameu a Samiho Mushaima zastrelením popravnou čatou, čím ukončil šesťročné moratórium;

| E. | keďže podľa OHCHR sa popravy uskutočnili pri závažnom porušení noriem spravodlivého procesu; keďže traja muži boli obvinení z bombového útoku v Maname v roku 2014, pri ktorom zahynulo niekoľko osôb vrátane troch policajtov; keďže však všetci traja boli údajne mučení, až kým sa priznali, čo sa potom použilo ako hlavný dôkaz na ich odsúdenie; keďže boli zbavení svojej štátnej príslušnosti, bol im odmietnutý prístup k advokátovi a popravení boli o menej ako týždeň po rozsudku bez toho, aby boli vopred informované ich rodiny, a nemali žiadnu možnosť žiadať o milosť; |
| --- | --- |

E.

keďže podľa OHCHR sa popravy uskutočnili pri závažnom porušení noriem spravodlivého procesu; keďže traja muži boli obvinení z bombového útoku v Maname v roku 2014, pri ktorom zahynulo niekoľko osôb vrátane troch policajtov; keďže však všetci traja boli údajne mučení, až kým sa priznali, čo sa potom použilo ako hlavný dôkaz na ich odsúdenie; keďže boli zbavení svojej štátnej príslušnosti, bol im odmietnutý prístup k advokátovi a popravení boli o menej ako týždeň po rozsudku bez toho, aby boli vopred informované ich rodiny, a nemali žiadnu možnosť žiadať o milosť;

| F. | keďže osobitná spravodajkyňa OSN pre mimosúdne popravy, popravy bez riadneho konania alebo svojvoľné popravy vyhlásila tieto popravy za mimosúdne popravy na základe toho, že všetci traja muži nemali právo na spravodlivý proces, ktoré je zakotvené v článku 14 ICCPR; |
| --- | --- |

F.

keďže osobitná spravodajkyňa OSN pre mimosúdne popravy, popravy bez riadneho konania alebo svojvoľné popravy vyhlásila tieto popravy za mimosúdne popravy na základe toho, že všetci traja muži nemali právo na spravodlivý proces, ktoré je zakotvené v článku 14 ICCPR;

| G. | keďže Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva vyhlásil, že je zhrozený z popráv, a že existujú „vážne pochybnosti“, že muži dostali spravodlivý súdny proces; |
| --- | --- |

G.

keďže Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva vyhlásil, že je zhrozený z popráv, a že existujú „vážne pochybnosti“, že muži dostali spravodlivý súdny proces;

| H. | keďže dvaja ďalší muži, Mohammad Ramadán a Hussein Moussa, takisto čelia trestu smrti v Bahrajne; keďže obaja muži boli údajne mučení, až kým sa priznali k hrdelným zločinom, a môžu byť kedykoľvek popravení; |
| --- | --- |

H.

keďže dvaja ďalší muži, Mohammad Ramadán a Hussein Moussa, takisto čelia trestu smrti v Bahrajne; keďže obaja muži boli údajne mučení, až kým sa priznali k hrdelným zločinom, a môžu byť kedykoľvek popravení;

| I. | keďže občan Bahrajnu a Dánska Abdulhádí al-Chauádža, zakladajúci riaditeľ Centra pre ľudské práva v oblasti Perzského zálivu, ako aj Khalil Al Halwachi, profesor matematiky, ktorý v minulosti žil vo Švédsku, sú stále vo väzení za obvinenia vzťahujúce sa na pokojné vyjadrenie ich stanoviska; |
| --- | --- |

I.

keďže občan Bahrajnu a Dánska Abdulhádí al-Chauádža, zakladajúci riaditeľ Centra pre ľudské práva v oblasti Perzského zálivu, ako aj Khalil Al Halwachi, profesor matematiky, ktorý v minulosti žil vo Švédsku, sú stále vo väzení za obvinenia vzťahujúce sa na pokojné vyjadrenie ich stanoviska;

| 1. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad rozhodnutím Kuvajtu a Bahrajnu vrátiť sa k výkonu trestu smrti; opätovne potvrdzuje, že odsudzuje uplatňovanie trestu smrti, a rozhodne podporuje zavedenie moratória na trest smrti ako krok k jeho zrušeniu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Jeho veličenstvo šejka Hamada bin Ísá Ál Chalífu, aby zastavil popravu Mohameda Ramadána a Husseina Músu, a bahrajnské orgány, aby zabezpečili obnovu procesu v súlade s medzinárodnými normami; pripomína, že všetky obvinenia z porušovania ľudských práv, ku ktorým malo dôjsť počas procesu, musia byť riadne vyšetrené; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že podľa Dohovoru o právach dieťaťa a Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach sa výslovne zakazuje trest smrti za trestné činy, ktoré spáchali osoby mladšie ako 18 rokov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva kuvajtskú a bahrajnskú vládu, aby osobitnému spravodajcovi OSN pre mučenie a iné kruté, neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie vydali okamžité a otvorené pozvanie na návštevu krajiny, a aby umožnili neobmedzený prístup k zadržiavaným osobám a do všetkých väzenských zariadení; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripomína, že EÚ je proti trestu smrti a považuje ho za krutý a neľudský trest, ktorý nedokáže odradiť od trestnej činnosti a v prípade chyby je nezvratný; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Kuvajt a Bahrajn, aby podpísali a ratifikovali druhý opčný protokol k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach zameraný na zrušenie trestu smrti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naliehavo vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“) a členské štáty, aby pokračovali v boji proti používaniu trestu smrti; naliehavo vyzýva Bahrajn, Kuvajt, aby dodržiavali minimálne medzinárodné normy a obmedzili rozsah a uplatňovanie trestu smrti; naliehavo vyzýva ESVČ, aby nepoľavovala v pozornosti, pokiaľ ide o vývoj v týchto dvoch krajinách a v oblasti Perzského zálivu vo všeobecnosti, a aby využila všetky prostriedky vplyvu, ktoré má k dispozícii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opätovne potvrdzuje, že činnosti európskych spoločností pôsobiacich v tretích krajinách musia byť v plnom súlade s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv; dôrazne odsudzuje dohody o obchode so zbraňami a technológiami, ktoré sa používajú na porušovanie ľudských práv; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naliehavo vyzýva ESVČ a členské štáty, aby intervenovali u bahrajnskej vlády a žiadali prepustenie Nabíla Radžaba a všetkých, ktorí sú zadržiavaní len na základe nenásilného uplatňovania svojej slobody prejavu a zhromažďovania, a aby naliehala na bahrajnskú vládu, aby zastavila neprimerané používanie sily proti demonštrantom alebo praktiku svojvoľného odnímania občianstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žiada prepustenie Abdulhádího al-Chauádžu a Khalila Al Halwachiho; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva bahrajnskú vládu, aby v plnej miere vykonala odporúčania správy Bahrajnskej nezávislej vyšetrovacej komisie (BICI), všeobecného pravidelného preskúmania a Národného inštitútu pre ľudské práva; ďalej podporuje reformné úsilie v Kuvajte; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva bahrajnské orgány, aby pokračovali v dialógu národného konsenzu s cieľom nájsť trvalé a inkluzívne národné zmierenie a udržateľné politické riešenia krízy; konštatuje, že v udržateľnom politickom procese by mala byť legitímna a nenásilná kritika vyjadrená slobodne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | berie na vedomie protesty, ktoré sa v Bahrajne uskutočňujú pri príležitosti šiesteho výročia povstania z roku 2011; vyzýva bahrajnské orgány, aby zabezpečili, že bezpečnostné sily budú plne rešpektovať práva pokojných demonštrantov a zdržia sa neprimeraného používania sily, svojvoľného zatýkania, mučenia a iného konania, ktoré porušuje ľudské práva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podporuje dialóg a dvojstranné a viacstranné iniciatívy medzi Európskou úniou, jej členskými štátmi a krajinami Perzského zálivu vrátane Kuvajtu a Bahrajnu v otázkach týkajúcich sa ľudských práv, ako aj v ďalších oblastiach spoločného záujmu; vyzýva ESVČ a PK/VP Federicu Mogheriniovú, aby trvali na zriadení formálneho dialógu o ľudských právach s kuvajtskými a bahrajnskými orgánmi, v súlade s usmerneniami EÚ pre dialógy o ľudských právach; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku/podpredsedníčke Komisie, vládam a parlamentom členských štátov, vláde a parlamentu Bahrajnského kráľovstva, vláde a parlamentu Kuvajtského štátu a členom Rady pre spoluprácu v Perzskom zálive. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0044.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0315.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0348.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/196 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/196

---

P8_TA(2017)0045

Guatemala, najmä situácia obhajcov ľudských práv

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o Guatemale, najmä o situácii obhajcov ľudských práv (2017/2565(RSP))

(2018/C 252/21)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv a na dohovory OSN o ľudských právach a ich opčné protokoly, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv a na dohovory OSN o ľudských právach a ich opčné protokoly,

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach, Európsku sociálnu chartu a Chartu základných práv EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach, Európsku sociálnu chartu a Chartu základných práv EÚ,

| — | so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji z decembra 2005, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji z decembra 2005,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o porušovaní ľudských práv vrátane uznesení o diskusiách o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o porušovaní ľudských práv vrátane uznesení o diskusiách o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu,

| — | so zreteľom na svoje uznesenia z 15. marca 2007 o Guatemale (1) a z 11. decembra 2012 (2) o dohode o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia z 15. marca 2007 o Guatemale (1) a z 11. decembra 2012 (2) o dohode o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou,

| — | so zreteľom na návštevu svojho Podvýboru pre ľudské práva v Mexiku a Guatemale vo februári 2016 a na jeho záverečnú správu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návštevu svojho Podvýboru pre ľudské práva v Mexiku a Guatemale vo februári 2016 a na jeho záverečnú správu,

| — | so zreteľom na správu Delegácie pre vzťahy s krajinami Strednej Ameriky o jej návšteve v Guatemale v dňoch 16. – 20. februára 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Delegácie pre vzťahy s krajinami Strednej Ameriky o jej návšteve v Guatemale v dňoch 16. – 20. februára 2015,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2016 o prioritách EÚ pre zasadnutia Rady OSN pre ľudské práva v roku 2016 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2016 o prioritách EÚ pre zasadnutia Rady OSN pre ľudské práva v roku 2016 (3),

| — | so zreteľom na správu osobitného spravodajcu OSN o globálnych hrozbách, ktorým čelia obhajcovia ľudských práv, a o situácii obhajcov ľudských práv žien, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu osobitného spravodajcu OSN o globálnych hrozbách, ktorým čelia obhajcovia ľudských práv, a o situácii obhajcov ľudských práv žien,

| — | so zreteľom na výročnú správu za rok 2016 vysokého komisára OSN pre ľudské práva o činnosti jeho úradu v Guatemale, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu za rok 2016 vysokého komisára OSN pre ľudské práva o činnosti jeho úradu v Guatemale,

| — | so zreteľom na nedávnu návštevu osobitného zástupcu EÚ pre ľudské práva v Guatemale, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nedávnu návštevu osobitného zástupcu EÚ pre ľudské práva v Guatemale,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt OSN o občianskych a politických právach z roku 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt OSN o občianskych a politických právach z roku 1966,

| — | so zreteľom na akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu (2015 – 2019), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu (2015 – 2019),

| — | so zreteľom na plán EÚ pre spoluprácu s občianskou spoločnosťou v partnerských krajinách na obdobie 2014 – 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plán EÚ pre spoluprácu s občianskou spoločnosťou v partnerských krajinách na obdobie 2014 – 2017,

| — | so zreteľom na usmernenia EÚ na ochranu obhajcov ľudských práv a na strategický rámec EÚ o ľudských právach, ktorý zaväzuje zapojiť obhajcov ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia EÚ na ochranu obhajcov ľudských práv a na strategický rámec EÚ o ľudských právach, ktorý zaväzuje zapojiť obhajcov ľudských práv,

| — | so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva 26/9 z 26. júna 2014, v ktorej Rada pre ľudské práva (UNHRC) vyzýva na vytvorenie otvorenej medzivládnej pracovnej skupiny, ktorej úlohou by bolo vypracovať medzinárodný právne záväzný nástroj týkajúci sa nadnárodných korporácií a iných podnikov v súvislosti s ľudskými právami, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva 26/9 z 26. júna 2014, v ktorej Rada pre ľudské práva (UNHRC) vyzýva na vytvorenie otvorenej medzivládnej pracovnej skupiny, ktorej úlohou by bolo vypracovať medzinárodný právne záväzný nástroj týkajúci sa nadnárodných korporácií a iných podnikov v súvislosti s ľudskými právami,

| — | so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o domorodom a kmeňovom obyvateľstve v nezávislých krajinách z roku 1989 (dohovor MOP č. 169), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o domorodom a kmeňovom obyvateľstve v nezávislých krajinách z roku 1989 (dohovor MOP č. 169),

| — | so zreteľom na doložky o ľudských právach v dohode o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou a v dohode o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Strednou Amerikou, ktorá je v platnosti od roku 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na doložky o ľudských právach v dohode o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou a v dohode o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Strednou Amerikou, ktorá je v platnosti od roku 2013,

| — | so zreteľom na viacročný indikatívny program pre Guatemalu na roky 2014 – 2020, a na svoj záväzok prispieť k riešeniu konfliktov, k mieru a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na viacročný indikatívny program pre Guatemalu na roky 2014 – 2020, a na svoj záväzok prispieť k riešeniu konfliktov, k mieru a bezpečnosti,

| — | so zreteľom na podporné programy EÚ na podporu sektora súdnictva v Guatemale, najmä SEJUST, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na podporné programy EÚ na podporu sektora súdnictva v Guatemale, najmä SEJUST,

| — | so zreteľom na rozsudok Medziamerického súdu pre ľudské práva z roku 2014 vo veci Obhajcovia ľudských práv a iní / Guatemala a na správu Medziamerickej komisie pre ľudské práva o situácii v oblasti ľudských práv v Guatemale (OEA/Ser.L/V/II. Doc. 43/15) z 31. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Medziamerického súdu pre ľudské práva z roku 2014 vo veci Obhajcovia ľudských práv a iní / Guatemala a na správu Medziamerickej komisie pre ľudské práva o situácii v oblasti ľudských práv v Guatemale (OEA/Ser.L/V/II. Doc. 43/15) z 31. decembra 2015,

| — | so zreteľom na článok 25 rokovacieho poriadku o mechanizme preventívnych opatrení Medziamerickej komisie pre ľudské práva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 25 rokovacieho poriadku o mechanizme preventívnych opatrení Medziamerickej komisie pre ľudské práva,

| — | so zreteľom na závery zasadnutia Rady o podpore demokracie vo vonkajších vzťahoch EÚ z roku 2009, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery zasadnutia Rady o podpore demokracie vo vonkajších vzťahoch EÚ z roku 2009,

| — | so zreteľom na usmernenia Rady o ľudských právach a medzinárodnom humanitárnom práve z roku 2009, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia Rady o ľudských právach a medzinárodnom humanitárnom práve z roku 2009,

| — | so zreteľom na vyhlásenie vysokej predstaviteľky Federicy Mogheriniovej z 9. decembra 2016 v mene Európskej únie ku Dňu ľudských práv 10. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie vysokej predstaviteľky Federicy Mogheriniovej z 9. decembra 2016 v mene Európskej únie ku Dňu ľudských práv 10. decembra 2016,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorkyne ESVČ zo 17. augusta 2016 o obhajcoch ľudských práv v Guatemale, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorkyne ESVČ zo 17. augusta 2016 o obhajcoch ľudských práv v Guatemale,

| — | so zreteľom na vyhlásenie zo schôdze ministrov EÚ – CELAC, ktorá sa konala v Santa Domingu v dňoch 25. – 26. októbra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zo schôdze ministrov EÚ – CELAC, ktorá sa konala v Santa Domingu v dňoch 25. – 26. októbra 2016,

| — | so zreteľom na vyhlásenie Skupiny Trinástich z 1. februára 2017 o posilnení právneho štátu a boji proti korupcii a beztrestnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Skupiny Trinástich z 1. februára 2017 o posilnení právneho štátu a boji proti korupcii a beztrestnosti,

| — | so zreteľom na článok 2, článok 3 ods. 5 a články 18, 21, 27 a 47 Zmluvy o Európskej únii a na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 2, článok 3 ods. 5 a články 18, 21, 27 a 47 Zmluvy o Európskej únii a na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 135 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 135 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Guatemala je tretím najväčším príjemcom bilaterálnej rozvojovej pomoci v Strednej Amerike, pričom táto pomoc dosahuje výšku 187 miliónov EUR na obdobie rokov 2014 – 2020 a je zameraná na potravinovú bezpečnosť, riešenie konfliktov, mier, bezpečnosť a konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

A.

keďže Guatemala je tretím najväčším príjemcom bilaterálnej rozvojovej pomoci v Strednej Amerike, pričom táto pomoc dosahuje výšku 187 miliónov EUR na obdobie rokov 2014 – 2020 a je zameraná na potravinovú bezpečnosť, riešenie konfliktov, mier, bezpečnosť a konkurencieschopnosť;

| B. | keďže Guatemala má strategickú polohu na trase ponuky drog a nezákonnej migrácie medzi Strednou Amerikou a Spojenými štátmi; keďže Guatemalčania sú aj naďalej druhou najväčšou skupinou osôb deportovaných z USA; keďže desaťročia vnútorného konfliktu, vysoká miera chudoby a hlboko zakorenená kultúra beztrestnosti v Guatemale viedli k trvalo vysokej úrovni násilia a bezpečnostným hrozbám; keďže vysokou mierou kriminality je postihnutá celá spoločnosť, ale najmä obhajcovia ľudských práv, MVO a miestne orgány; |
| --- | --- |

B.

keďže Guatemala má strategickú polohu na trase ponuky drog a nezákonnej migrácie medzi Strednou Amerikou a Spojenými štátmi; keďže Guatemalčania sú aj naďalej druhou najväčšou skupinou osôb deportovaných z USA; keďže desaťročia vnútorného konfliktu, vysoká miera chudoby a hlboko zakorenená kultúra beztrestnosti v Guatemale viedli k trvalo vysokej úrovni násilia a bezpečnostným hrozbám; keďže vysokou mierou kriminality je postihnutá celá spoločnosť, ale najmä obhajcovia ľudských práv, MVO a miestne orgány;

| C. | keďže v roku 2017 si pripomíname 20. výročie mierových dohôd o Guatemale; keďže boj proti beztrestnosti, vrátane závažných trestných činov spáchaných v rámci bývalých nedemokratických režimov, má zásadný význam; keďže guatemalské orgány musia vyslať jasný signál skutočným a ideovým páchateľom násilia voči obhajcom ľudských práv, že takáto činnosť neostane nepotrestaná; |
| --- | --- |

C.

keďže v roku 2017 si pripomíname 20. výročie mierových dohôd o Guatemale; keďže boj proti beztrestnosti, vrátane závažných trestných činov spáchaných v rámci bývalých nedemokratických režimov, má zásadný význam; keďže guatemalské orgány musia vyslať jasný signál skutočným a ideovým páchateľom násilia voči obhajcom ľudských práv, že takáto činnosť neostane nepotrestaná;

| D. | keďže v období medzi januárom a novembrom 2016 oddelenie pre ochranu obhajcov ľudských práv v Guatemale (UDEFEGUA) zaznamenalo štrnásť vrážd a sedem pokusov o vraždu obhajcov ľudských práv v Guatemale; keďže podľa tohto zdroja došlo v roku 2016 k celkovo 223 útokom na obhajcov ľudských práv vrátane 68 nových súdnych konaní začatých proti obhajcom ľudských práv; keďže ochrancovia životného prostredia a obhajcovia pozemkových práv, ako aj osoby zaoberajúce sa spravodlivosťou a beztrestnosťou boli najčastejšími cieľovými kategóriami spomedzi obhajcov ľudských práv; |
| --- | --- |

D.

keďže v období medzi januárom a novembrom 2016 oddelenie pre ochranu obhajcov ľudských práv v Guatemale (UDEFEGUA) zaznamenalo štrnásť vrážd a sedem pokusov o vraždu obhajcov ľudských práv v Guatemale; keďže podľa tohto zdroja došlo v roku 2016 k celkovo 223 útokom na obhajcov ľudských práv vrátane 68 nových súdnych konaní začatých proti obhajcom ľudských práv; keďže ochrancovia životného prostredia a obhajcovia pozemkových práv, ako aj osoby zaoberajúce sa spravodlivosťou a beztrestnosťou boli najčastejšími cieľovými kategóriami spomedzi obhajcov ľudských práv;

| E. | keďže okrem novinárov, ktorí boli údajne zabití v roku 2016 – Victora Valdésa Cardonu, Diega Estebana Gaspara, Roberta Salazara Barahonu a Winstona Leonarda Túncheza Cana – boli už aj v roku 2017 zabití obhajcovia ľudských práv Laura Leonor Vásquez Pineda a Sebastián Alonzo Juan; |
| --- | --- |

E.

keďže okrem novinárov, ktorí boli údajne zabití v roku 2016 – Victora Valdésa Cardonu, Diega Estebana Gaspara, Roberta Salazara Barahonu a Winstona Leonarda Túncheza Cana – boli už aj v roku 2017 zabití obhajcovia ľudských práv Laura Leonor Vásquez Pineda a Sebastián Alonzo Juan;

| F. | keďže situácia v oblasti ľudských práv je naďalej veľmi vážna; keďže situácia žien a pôvodných obyvateľov, najmä obhajcov ľudských práv a obhajcov práv migrantov, vyvoláva vážne obavy tak, ako aj iné otázky, akými sú prístup k spravodlivosti, podmienky vo väzniciach, konanie polície a obvinenia z mučenia, rozšírená korupcia, kolúzia a beztrestnosť; |
| --- | --- |

F.

keďže situácia v oblasti ľudských práv je naďalej veľmi vážna; keďže situácia žien a pôvodných obyvateľov, najmä obhajcov ľudských práv a obhajcov práv migrantov, vyvoláva vážne obavy tak, ako aj iné otázky, akými sú prístup k spravodlivosti, podmienky vo väzniciach, konanie polície a obvinenia z mučenia, rozšírená korupcia, kolúzia a beztrestnosť;

| G. | keďže Guatemala ratifikovala dohovor MOP č. 169 o domorodom a kmeňovom obyvateľstve a dohovor č. 87 o slobode združovania a ochrane práva odborovo sa organizovať; keďže jestvujú určité pozitívne signály, ako napríklad vytvorenie Mesa Sindical del Ministerio Público; keďže guatemalské právne predpisy neukladajú povinnosť uskutočniť predbežnú, slobodnú a informovanú konzultáciu s pôvodnými spoločenstvami, ako sa uvádza v dohovore MOP č. 169; |
| --- | --- |

G.

keďže Guatemala ratifikovala dohovor MOP č. 169 o domorodom a kmeňovom obyvateľstve a dohovor č. 87 o slobode združovania a ochrane práva odborovo sa organizovať; keďže jestvujú určité pozitívne signály, ako napríklad vytvorenie Mesa Sindical del Ministerio Público; keďže guatemalské právne predpisy neukladajú povinnosť uskutočniť predbežnú, slobodnú a informovanú konzultáciu s pôvodnými spoločenstvami, ako sa uvádza v dohovore MOP č. 169;

| H. | keďže Medziamerický súd pre ľudské práva vydal v roku 2014 právoplatný rozsudok, v ktorom vyzval na vytvorenie verejnej politiky na ochranu obhajcov ľudských práv; keďže prebieha konzultačný proces na vytvorenie takejto politiky financovaný z EÚ; |
| --- | --- |

H.

keďže Medziamerický súd pre ľudské práva vydal v roku 2014 právoplatný rozsudok, v ktorom vyzval na vytvorenie verejnej politiky na ochranu obhajcov ľudských práv; keďže prebieha konzultačný proces na vytvorenie takejto politiky financovaný z EÚ;

| I. | keďže hlavné zásady v oblasti podnikania a ľudských práv OSN sa vzťahujú na všetky štáty a všetky podniky, či už nadnárodné alebo iné, bez ohľadu na ich veľkosť, sektor, miesto podnikania, vlastníctvo a štruktúru, pričom účinné kontrolné a sankčné mechanizmy sú v celosvetovom uplatňovaní hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv aj naďalej výzvou; keďže situácia v oblasti ľudských práv v Guatemale sa prehodnotí v novembri 2017 v rámci mechanizmu všeobecného pravidelného preskúmania (UPR) Rady pre ľudské práva (HRC); |
| --- | --- |

I.

keďže hlavné zásady v oblasti podnikania a ľudských práv OSN sa vzťahujú na všetky štáty a všetky podniky, či už nadnárodné alebo iné, bez ohľadu na ich veľkosť, sektor, miesto podnikania, vlastníctvo a štruktúru, pričom účinné kontrolné a sankčné mechanizmy sú v celosvetovom uplatňovaní hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv aj naďalej výzvou; keďže situácia v oblasti ľudských práv v Guatemale sa prehodnotí v novembri 2017 v rámci mechanizmu všeobecného pravidelného preskúmania (UPR) Rady pre ľudské práva (HRC);

| J. | keďže guatemalský ombudsman pre ľudské práva, generálna prokuratúra a súdnictvo prijali dôležité kroky proti beztrestnosti a za uznanie ľudských práv; |
| --- | --- |

J.

keďže guatemalský ombudsman pre ľudské práva, generálna prokuratúra a súdnictvo prijali dôležité kroky proti beztrestnosti a za uznanie ľudských práv;

| K. | keďže Guatemala podnikla niektoré pozitívne kroky, napríklad predĺženie mandátu CICIG (Medzinárodnej komisie proti beztrestnosti v Guatemale) do roku 2019; keďže predsedovia výkonnej moci, Kongresu a súdneho systému v Guatemale v októbri 2016 predložili Kongresu návrh ústavnej reformy sektora spravodlivosti založený, okrem iného, na diskusiách za okrúhlym stolom s občianskou spoločnosťou, a keďže cieľom tohto návrhu je posilniť systém súdnictva na základe zásad justičnej kariéry, právneho pluralizmu a nezávislosti súdnictva; |
| --- | --- |

K.

keďže Guatemala podnikla niektoré pozitívne kroky, napríklad predĺženie mandátu CICIG (Medzinárodnej komisie proti beztrestnosti v Guatemale) do roku 2019; keďže predsedovia výkonnej moci, Kongresu a súdneho systému v Guatemale v októbri 2016 predložili Kongresu návrh ústavnej reformy sektora spravodlivosti založený, okrem iného, na diskusiách za okrúhlym stolom s občianskou spoločnosťou, a keďže cieľom tohto návrhu je posilniť systém súdnictva na základe zásad justičnej kariéry, právneho pluralizmu a nezávislosti súdnictva;

| L. | keďže cielená kampaň zastrašovania zmarila niekoľko typických prípadov týkajúcich sa korupcie a prechodného súdnictva, pričom obhajcovia ľudských práv, ktorí pracovali v tomto kontexte vrátane sudcov a právnikov, čelili zastrašovaniu a vymysleným právnym sťažnostiam; keďže riaditeľ medzinárodne uznávanej Medzinárodnej komisie proti beztrestnosti v Guatemale (CICIG) Iván Velasquez takisto čelí obvineniam a je terčom prebiehajúcej ohováračskej kampane; keďže pri typických prípadoch v oblasti prechodného súdnictva sa dosiahli pokroky, okrem iného napríklad v prípade Moliny Theissenovej a v prípade CREOMPAZ, alebo v korupčných veciach La Linea y Coparacha; |
| --- | --- |

L.

keďže cielená kampaň zastrašovania zmarila niekoľko typických prípadov týkajúcich sa korupcie a prechodného súdnictva, pričom obhajcovia ľudských práv, ktorí pracovali v tomto kontexte vrátane sudcov a právnikov, čelili zastrašovaniu a vymysleným právnym sťažnostiam; keďže riaditeľ medzinárodne uznávanej Medzinárodnej komisie proti beztrestnosti v Guatemale (CICIG) Iván Velasquez takisto čelí obvineniam a je terčom prebiehajúcej ohováračskej kampane; keďže pri typických prípadoch v oblasti prechodného súdnictva sa dosiahli pokroky, okrem iného napríklad v prípade Moliny Theissenovej a v prípade CREOMPAZ, alebo v korupčných veciach La Linea y Coparacha;

| M. | keďže viaceré členské štáty EÚ ešte neratifikovali dohodu o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou, a preto pilier „politického dialógu“ zatiaľ nevstúpil do platnosti; keďže ľudské práva a zásady právneho štátu sú popri udržateľnom hospodárskom a sociálnom rozvoji ústredným prvkom politiky vonkajšej činnosti EÚ |
| --- | --- |

M.

keďže viaceré členské štáty EÚ ešte neratifikovali dohodu o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou, a preto pilier „politického dialógu“ zatiaľ nevstúpil do platnosti; keďže ľudské práva a zásady právneho štátu sú popri udržateľnom hospodárskom a sociálnom rozvoji ústredným prvkom politiky vonkajšej činnosti EÚ

| 1. | čo najdôraznejšie odsudzuje nedávne vraždy Laury Leonor Vásquezovej Pinedovej, Sebastiana Alonza Juana a novinárov Victora Valdésa Cardonu, Diega Estebana Gaspara, Roberta Salazara Barahonu a Winstona Leonarda Túncheza Cana, ako aj každú zo 14 popráv ďalších obhajcov ľudských práv v Guatemale vykonaných v roku 2016; vyjadruje úprimnú sústrasť rodinám a priateľom všetkých týchto obhajcov ľudských práv; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje svoje obavy z toho, že pokračujúce násilie a nedostatok bezpečnosti majú negatívny vplyv na schopnosť obhajcov ľudských práv plne a slobodne vykonávať svoju činnosť; vzdáva hold všetkým obhajcom ľudských práv v Guatemale a vyzýva na okamžité, nezávislé, objektívne a dôkladné vyšetrenie uvedených a predchádzajúcich vrážd; zdôrazňuje, že živá občianska spoločnosť je nevyhnutná na to, aby sa štát na všetkých úrovniach stal zodpovednejším, agilnejším, inkluzívnejším, účinnejším, a tak získal väčšiu legitimitu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta úsilie Guatemaly v boji proti organizovanej trestnej činnosti, žiada, aby sa toto úsilie posilnilo, a uznáva obrovské ťažkosti, ktorým Guatemala čelí pri zaisťovaní bezpečnosti a slobody všetkým svojim občanom v situácii štrukturálne zakoreneného násilia, ktorá je výsledkom obchodovania s narkotikami; vyzýva inštitúcie a členské štáty EÚ, aby Guatemale poskytli technické a rozpočtové prostriedky na pomoc v jej boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti a aby uprednostnili takéto úsilie v dvojstranných programoch spolupráce; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína potrebu rozvíjať verejné politiky na ochranu obhajcov ľudských práv, ako to uviedol Medziamerický súd pre ľudské práva (IACHR) v roku 2014; berie na vedomie nedávno začatý národný dialóg, vyzýva guatemalské orgány, aby zabezpečili, aby sa verejná politika vyvíjala prostredníctvom širokého participatívneho procesu a riešila štrukturálne príčiny, ktoré zvyšujú zraniteľnosť obhajcov ľudských práv, a vyzýva podnikateľskú komunitu, aby toto úsilie podporila; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta rozhodnutie delegácie EÚ v Guatemale finančne prispieť na proces diskusie a konzultácie o takomto programe a nabáda delegáciu EÚ, aby pokračovala vo svojej podpore obhajcov ľudských práv; vyzýva príslušné orgány, aby vypracovali a vykonávali verejné politiky na ochranu obhajcov ľudských práv v úzkej spolupráci so širokou škálou zainteresovaných subjektov a pokračovali na ceste reforiem v záujme nezávislého súdnictva, boja proti beztrestnosti a posilňovania zásad právneho štátu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | požaduje urýchlené a povinné vykonanie preventívnych opatrení odporúčaných IACHR a vyzýva úrady, aby zvrátili vnútroštátne rozhodnutia, ktoré jednostranne odstraňujú preventívne opatrenia v prospech obhajcov ľudských práv; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripomína výsledky 93 komunitných konzultácií uskutočnených v dobrej viere v rokoch 2014 a 2015; pripomína, že v súčasnosti prebieha konzultačný proces, a vyzýva guatemalské orgány, aby urýchlili postupy na zabezpečenie vytvorenia vnútroštátneho mechanizmu pre slobodné a informované predbežné konzultácie, ako sa ustanovuje v dohovore MOP č. 169; vyzýva vládu Guatemaly, aby začala rozsiahlejšie sociálne konzultácie, ktoré sa týkajú vodných elektrární, ťažobných projektov a ropných spoločností, a vyzýva inštitúcie EÚ, aby zabezpečili, aby žiadna európska pomoc či podpora nepodporovala ani neumožňovala rozvojové projekty bez toho, aby bola splnená podmienka predbežnej, slobodnej a informovanej konzultácie s domorodým obyvateľstvom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta iniciatívu na reformu systému súdnictva, ktorú predložili predstavitelia výkonnej, súdnej a zákonodarnej moci Kongresu v záujme ďalšieho rozvoja profesionálneho demokratického justičného systému založeného na účinnej nezávislosti súdnictva; vyzýva na spoločné úsilie guatemalského Kongresu zamerané na dokončenie reformy súdnictva v jej celistvosti a úplnej integrite v roku 2017; na tento účel vyzýva orgány Guatemaly, aby vyčlenili dostatočné finančné prostriedky a ľudské zdroje pre sektor súdnictva, najmä na generálnej prokuratúre; podporuje dôležitú prácu Medzinárodnej komisie proti beztrestnosti v Guatemale (CICIG); |
| --- | --- |

8.

| 9. | ako míľnik v boji proti beztrestnosti víta rozhodnutie prvej komory odvolacieho súdu, ktorá potvrdila neuplatniteľnosť štatutárnych obmedzení zločinu genocídy a zločinov proti ľudskosti v súdnom procese s bývalým diktátorom Riosom Monttom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Guatemalu, aby spolupracovala s mechanizmom všeobecného pravidelného preskúmania a aby prijala všetky príslušné kroky na to, aby sa vykonávali jeho odporúčania; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva EÚ, aby podporila generálnu prokuratúru; rozhodne odmieta akýkoľvek druh nátlaku, zastrašovania a ovplyvňovania, ktoré by ohrozovali nezávislosť, zákonnú pluralitu a objektívnosť; nabáda guatemalské orgány, aby pokračovali v podpore spolupráce medzi útvarom ministerstva vnútra pre analýzu útokov proti obhajcom ľudských práv a sekciou generálnej prokuratúry pre ľudské práva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva inštitúcie EÚ, aby spolupracovali na uzatvorení medzinárodne záväzných dohôd, ktoré posilnia dodržiavanie ľudských práv, osobitne v prípade spoločností so sídlom v EÚ pôsobiacich v tretích krajinách; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva členské štáty EÚ, ktoré ešte neratifikovali dohodu o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou, aby tak učinili; žiada EÚ a jej členské štáty, aby využili mechanizmy ustanovené v dohode o spolupráci a politickom dialógu a dôrazne podnecovali Guatemalu pri plnení jej ambiciózneho programu v oblasti ľudských práv a v boji proti beztrestnosti; vyzýva inštitúcie a členské štáty EÚ, aby vyčlenili na túto úlohu dostatočné finančné prostriedky a technickú pomoc; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť, osobitnému zástupcovi EÚ pre ľudské práva, Organizácii amerických štátov, Euro-latinskoamerickému parlamentnému zhromaždeniu, vládam a parlamentom členských štátov, prezidentovi, vláde a parlamentu Guatemalskej republiky, Stredoamerickému spoločnému trhu a Stredoamerickému parlamentu. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 301 E, 13.12.2007, s. 257.

(2)  Ú. v. EÚ C 434, 23.12.2015, s. 181.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0020.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/201 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/201

---

P8_TA(2017)0048

Možný vývoj a úpravy súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o možnom vývoji a úpravách súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie (2014/2248(INI))

(2018/C 252/22)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom najmä na články 1, 2, 3, 6, 9, 10, 14, 15, 16, 17, 48 a 50 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluvy o EÚ“) a na články 119, 120 – 126, 127 – 133, 136 – 138, 139 – 144, 194 a 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) a k nej pripojené protokoly, |
| --- | --- |

—

so zreteľom najmä na články 1, 2, 3, 6, 9, 10, 14, 15, 16, 17, 48 a 50 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluvy o EÚ“) a na články 119, 120 – 126, 127 – 133, 136 – 138, 139 – 144, 194 a 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) a k nej pripojené protokoly,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na správu predsedu Európskej komisie v úzkej spolupráci s predsedom Európskej rady, predsedom Európskeho parlamentu, prezidentom Európskej centrálnej banky a predsedom Euroskupiny z 22. júna 2015 s názvom Dobudovanie európskej hospodárskej a menovej únie (tzv. správa piatich predsedov) (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu predsedu Európskej komisie v úzkej spolupráci s predsedom Európskej rady, predsedom Európskeho parlamentu, prezidentom Európskej centrálnej banky a predsedom Euroskupiny z 22. júna 2015 s názvom Dobudovanie európskej hospodárskej a menovej únie (tzv. správa piatich predsedov) (1),

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 19. novembra 2013 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec (ďalej len „VFR“) na roky 2014 – 2020 (2), a na svoje rozhodnutie z 19. novembra 2013 o uzavretí Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 19. novembra 2013 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec (ďalej len „VFR“) na roky 2014 – 2020 (2), a na svoje rozhodnutie z 19. novembra 2013 o uzavretí Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (3),

| — | so zreteľom na VFR (4) a medziinštitucionálnu dohodu (5) v znení prijatom 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na VFR (4) a medziinštitucionálnu dohodu (5) v znení prijatom 2. decembra 2013,

| — | so zreteľom na záverečnú správu a odporúčania skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje z decembra 2016 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu a odporúčania skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje z decembra 2016 (6),

| — | so zreteľom na závery Európskej rady z 18. – 19. februára 2016 o novom riešení pre Spojené kráľovstvo v rámci Európskej únie, ktoré je vzhľadom na rozhodnutie Spojeného kráľovstva vystúpiť z EÚ bezpredmetné, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady z 18. – 19. februára 2016 o novom riešení pre Spojené kráľovstvo v rámci Európskej únie, ktoré je vzhľadom na rozhodnutie Spojeného kráľovstva vystúpiť z EÚ bezpredmetné,

| — | so zreteľom na rozhodnutie o vystúpení z EÚ, ktoré prinieslo referendové hlasovanie v Spojenom kráľovstve, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie o vystúpení z EÚ, ktoré prinieslo referendové hlasovanie v Spojenom kráľovstve,

| — | so zreteľom na štandardný Eurobarometer 84 z jesene 2015 s názvom Verejná mienka v Európskej únii a na osobitný barometer Európskeho parlamentu z júna 2016 s názvom Európania v roku 2016: vnímanie a očakávania, boj proti terorizmu a radikalizácii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štandardný Eurobarometer 84 z jesene 2015 s názvom Verejná mienka v Európskej únii a na osobitný barometer Európskeho parlamentu z júna 2016 s názvom Európania v roku 2016: vnímanie a očakávania, boj proti terorizmu a radikalizácii,

| — | so zreteľom na stanovisko 2/13 Súdneho dvora Európskej únie k návrhu dohody o pristúpení EÚ k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (Európsky dohovor o ľudských právach – ECHR) (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko 2/13 Súdneho dvora Európskej únie k návrhu dohody o pristúpení EÚ k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (Európsky dohovor o ľudských právach – ECHR) (7),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskej rady z 28. júna 2013, ktorým sa stanovuje zloženie Európskeho parlamentu (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskej rady z 28. júna 2013, ktorým sa stanovuje zloženie Európskeho parlamentu (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. decembra 2013 k ústavným problémom viacstranného riadenia v Európskej únii (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. decembra 2013 k ústavným problémom viacstranného riadenia v Európskej únii (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. apríla 2014 o rokovaniach o VFR na roky 2014 – 2020: získavanie skúseností a ďalší postup (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. apríla 2014 o rokovaniach o VFR na roky 2014 – 2020: získavanie skúseností a ďalší postup (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia z 22. novembra 2012 o voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 (11) a zo 4. júla 2013 o zlepšení praktických opatrení týkajúcich sa konania volieb do Európskeho parlamentu v roku 2014 (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia z 22. novembra 2012 o voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 (11) a zo 4. júla 2013 o zlepšení praktických opatrení týkajúcich sa konania volieb do Európskeho parlamentu v roku 2014 (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. novembra 2013 o umiestnení sídiel inštitúcií Európskej únie (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. novembra 2013 o umiestnení sídiel inštitúcií Európskej únie (13),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. októbra 2015 o európskej iniciatíve občanov (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. októbra 2015 o európskej iniciatíve občanov (14),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. novembra 2015 o reforme volebného zákona Európskej únie (15) a na návrh na zmenu Aktu o priamych a všeobecných voľbách poslancov Európskeho parlamentu priamym všeobecným hlasovaním, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. novembra 2015 o reforme volebného zákona Európskej únie (15) a na návrh na zmenu Aktu o priamych a všeobecných voľbách poslancov Európskeho parlamentu priamym všeobecným hlasovaním,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. júna 2016 o rozhodnutí vystúpiť z EÚ vyplývajúcom z referenda v Spojenom kráľovstve (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. júna 2016 o rozhodnutí vystúpiť z EÚ vyplývajúcom z referenda v Spojenom kráľovstve (16),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o zlepšení fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o zlepšení fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy (17),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o rozpočtovej kapacite pre eurozónu (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o rozpočtovej kapacite pre eurozónu (18),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2016 s odporúčaniami pre Komisiu o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2016 s odporúčaniami pre Komisiu o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (19),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624 zo 14. septembra 2016 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži (20), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624 zo 14. septembra 2016 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži (20),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. septembra 2015 (21) a stanovisko Výboru regiónov z 8. júla 2015 (22), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. septembra 2015 (21) a stanovisko Výboru regiónov z 8. júla 2015 (22),

| — | so zreteľom na vyhlásenie predsedov talianskej snemovne Camera dei deputati, francúzskeho Národného zhromaždenia, nemeckého Spolkového snemu a luxemburskej Poslaneckej snemovne s názvom Väčšia európska integrácia: cesta vpred, podpísané 14. septembra 2015, ktoré v súčasnosti schválilo viacero komôr národných parlamentov v EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie predsedov talianskej snemovne Camera dei deputati, francúzskeho Národného zhromaždenia, nemeckého Spolkového snemu a luxemburskej Poslaneckej snemovne s názvom Väčšia európska integrácia: cesta vpred, podpísané 14. septembra 2015, ktoré v súčasnosti schválilo viacero komôr národných parlamentov v EÚ,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 31. januára 2013 s názvom Posilňovanie občianstva Únie: podpora volebného práva občanov EÚ (23), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 31. januára 2013 s názvom Posilňovanie občianstva Únie: podpora volebného práva občanov EÚ (23),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre kontrolu rozpočtu (A8-0390/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre kontrolu rozpočtu (A8-0390/2016),

| A. | keďže cieľom tohto uznesenia je poskytnúť riešenia, ktoré sa nedajú dosiahnuť súčasnými nástrojmi stanovenými v zmluvách, a teda ich možno realizovať len prostredníctvom zmeny zmluvy v budúcnosti, keď sú splnené príslušné podmienky; |
| --- | --- |

A.

keďže cieľom tohto uznesenia je poskytnúť riešenia, ktoré sa nedajú dosiahnuť súčasnými nástrojmi stanovenými v zmluvách, a teda ich možno realizovať len prostredníctvom zmeny zmluvy v budúcnosti, keď sú splnené príslušné podmienky;

| B. | keďže neschopnosť inštitúcií EÚ vyrovnať sa s hlbokými a početnými krízami, ktorým EÚ v súčasnosti čelí a ktoré sú známe aj ako „mnohostranná kríza“, vrátane ich finančných, hospodárskych, sociálnych a migračných dôsledkov a vzostup populistických strán a nacionalistických hnutí vedú k tomu, že rastúca časť obyvateľstva prejavuje zvýšenú nespokojnosť s fungovaním EÚ v jej súčasnej podobe; |
| --- | --- |

B.

keďže neschopnosť inštitúcií EÚ vyrovnať sa s hlbokými a početnými krízami, ktorým EÚ v súčasnosti čelí a ktoré sú známe aj ako „mnohostranná kríza“, vrátane ich finančných, hospodárskych, sociálnych a migračných dôsledkov a vzostup populistických strán a nacionalistických hnutí vedú k tomu, že rastúca časť obyvateľstva prejavuje zvýšenú nespokojnosť s fungovaním EÚ v jej súčasnej podobe;

| C. | keďže tieto podstatné európske výzvy nemôžu zvládnuť jednotlivé členské štáty samostatne, ale potrebná je spoločná reakcia EÚ; |
| --- | --- |

C.

keďže tieto podstatné európske výzvy nemôžu zvládnuť jednotlivé členské štáty samostatne, ale potrebná je spoločná reakcia EÚ;

| D. | keďže pokrok pri budovaní EÚ, ktorá môže skutočne naplniť a dosiahnuť stanovené ciele, je narušený v dôsledku zlyhania správy, ku ktorému dochádza z dôvodu nepretržitého a systematického úsilia o dosiahnutie jednomyseľnosti v Rade (ktoré stále vychádza z tzv. luxemburského kompromisu), a pre to, že neexistuje jeden dôveryhodný orgán výkonnej moci, ktorý by mal úplnú demokratickú legitimitu a právomoc prijímať účinné opatrenia v širokom spektre politík; keďže nedávne príklady, ako nedostatočne riadené utečenecké toky, pomalé očistenie našich bánk po vypuknutí finančnej krízy a chýbajúca okamžitá spoločná reakcia na vnútornú a vonkajšiu hrozbu terorizmu, jasne preukázali neschopnosť EÚ účinne a rýchlo reagovať; |
| --- | --- |

D.

keďže pokrok pri budovaní EÚ, ktorá môže skutočne naplniť a dosiahnuť stanovené ciele, je narušený v dôsledku zlyhania správy, ku ktorému dochádza z dôvodu nepretržitého a systematického úsilia o dosiahnutie jednomyseľnosti v Rade (ktoré stále vychádza z tzv. luxemburského kompromisu), a pre to, že neexistuje jeden dôveryhodný orgán výkonnej moci, ktorý by mal úplnú demokratickú legitimitu a právomoc prijímať účinné opatrenia v širokom spektre politík; keďže nedávne príklady, ako nedostatočne riadené utečenecké toky, pomalé očistenie našich bánk po vypuknutí finančnej krízy a chýbajúca okamžitá spoločná reakcia na vnútornú a vonkajšiu hrozbu terorizmu, jasne preukázali neschopnosť EÚ účinne a rýchlo reagovať;

| E. | keďže EÚ nedokáže naplniť očakávania európskych občanov, pretože sa v celom rozsahu nevyužíva potenciál súčasných zmlúv, ktoré neposkytujú všetky potrebné nástroje, právomoci a rozhodovacie postupy na účinné riešenie týchto spoločných cieľov; |
| --- | --- |

E.

keďže EÚ nedokáže naplniť očakávania európskych občanov, pretože sa v celom rozsahu nevyužíva potenciál súčasných zmlúv, ktoré neposkytujú všetky potrebné nástroje, právomoci a rozhodovacie postupy na účinné riešenie týchto spoločných cieľov;

| F. | keďže tento problém v kombinácii s absenciou spoločnej vízie členských štátov, pokiaľ ide o budúcnosť nášho kontinentu, vedie k nebývalému nárastu „euroskepticizmu“, ktorý prináša návrat k nacionalizmu a riziko oslabenia, či dokonca možného rozpadu EÚ; |
| --- | --- |

F.

keďže tento problém v kombinácii s absenciou spoločnej vízie členských štátov, pokiaľ ide o budúcnosť nášho kontinentu, vedie k nebývalému nárastu „euroskepticizmu“, ktorý prináša návrat k nacionalizmu a riziko oslabenia, či dokonca možného rozpadu EÚ;

| G. | keďže systém, ktorý členským štátom umožňuje uchyľovať sa k riešeniam „à la carte“ a bol ďalej posilnený vďaka Lisabonskej zmluve, viedol k zvýšeniu zložitosti EÚ a k zdôrazneniu jej vnútorných rozdielov; keďže napriek flexibilite, ktorú zmluvy ponúkajú, viacero členských štátov dostalo výnimky z uplatňovania primárneho práva, čím sa vytvoril neprehľadný systém prelínajúcich sa okruhov spolupráce a sťažila sa demokratická kontrola a zodpovednosť; |
| --- | --- |

G.

keďže systém, ktorý členským štátom umožňuje uchyľovať sa k riešeniam „à la carte“ a bol ďalej posilnený vďaka Lisabonskej zmluve, viedol k zvýšeniu zložitosti EÚ a k zdôrazneniu jej vnútorných rozdielov; keďže napriek flexibilite, ktorú zmluvy ponúkajú, viacero členských štátov dostalo výnimky z uplatňovania primárneho práva, čím sa vytvoril neprehľadný systém prelínajúcich sa okruhov spolupráce a sťažila sa demokratická kontrola a zodpovednosť;

| H. | keďže zmluvy ponúkajú formy flexibilnej a diferencovanej integrácie na úrovni sekundárneho práva prostredníctvom nástrojov posilnenej a štruktúrovanej spolupráce, ktoré by sa mali uplatňovať na obmedzené množstvo politík a zároveň by mali byť inkluzívne, aby sa tak mohli zapojiť všetky členské štáty; keďže vplyv posilnenej spolupráce je po dvadsiatich rokoch od jej zavedenia stále obmedzený; keďže posilnená spolupráca sa využila v troch prípadoch, a to v súvislosti so spoločnými predpismi pre rozhodné právo týkajúce sa rozvodov medzinárodných dvojíc, s európskym patentom s jednotným účinkom a so zavedením dane z finančných transakcií (DFT); keďže posilnená spolupráca sa musí využívať ako prvý krok k integrácii politík, ako je spoločná bezpečnostná a obranná politika (SBOP), a nie ako nástroj podpory riešení „à la carte“; |
| --- | --- |

H.

keďže zmluvy ponúkajú formy flexibilnej a diferencovanej integrácie na úrovni sekundárneho práva prostredníctvom nástrojov posilnenej a štruktúrovanej spolupráce, ktoré by sa mali uplatňovať na obmedzené množstvo politík a zároveň by mali byť inkluzívne, aby sa tak mohli zapojiť všetky členské štáty; keďže vplyv posilnenej spolupráce je po dvadsiatich rokoch od jej zavedenia stále obmedzený; keďže posilnená spolupráca sa využila v troch prípadoch, a to v súvislosti so spoločnými predpismi pre rozhodné právo týkajúce sa rozvodov medzinárodných dvojíc, s európskym patentom s jednotným účinkom a so zavedením dane z finančných transakcií (DFT); keďže posilnená spolupráca sa musí využívať ako prvý krok k integrácii politík, ako je spoločná bezpečnostná a obranná politika (SBOP), a nie ako nástroj podpory riešení „à la carte“;

| I. | keďže metóda Spoločenstva sa musí zachovať a nesmú ju narúšať medzivládne riešenia, a to ani v oblastiach, v ktorých podmienky účasti nespĺňajú všetky členské štáty; |
| --- | --- |

I.

keďže metóda Spoločenstva sa musí zachovať a nesmú ju narúšať medzivládne riešenia, a to ani v oblastiach, v ktorých podmienky účasti nespĺňajú všetky členské štáty;

| J. | keďže euro je menou EÚ (článok 3 ods. 4 Zmluvy o EÚ), ale Spojené kráľovstvo získalo výnimku z povinnosti prijať euro (Protokol č. 15), Dánsko má ústavnú výnimku (Protokol č. 16), Švédsko prestalo dodržiavať konvergenčné kritériá pre euro a v Európskej rade sa otvorene rokovalo o možnosti, že Grécko prestane používať jednotnú menu; keďže po splnení všetkých požadovaných kritérií sú všetky členské štáty povinné prijať spoločnú menu, no pre členské štáty, ktoré prijmú euro po jeho zavedení, nebol stanovený žiadny harmonogram; |
| --- | --- |

J.

keďže euro je menou EÚ (článok 3 ods. 4 Zmluvy o EÚ), ale Spojené kráľovstvo získalo výnimku z povinnosti prijať euro (Protokol č. 15), Dánsko má ústavnú výnimku (Protokol č. 16), Švédsko prestalo dodržiavať konvergenčné kritériá pre euro a v Európskej rade sa otvorene rokovalo o možnosti, že Grécko prestane používať jednotnú menu; keďže po splnení všetkých požadovaných kritérií sú všetky členské štáty povinné prijať spoločnú menu, no pre členské štáty, ktoré prijmú euro po jeho zavedení, nebol stanovený žiadny harmonogram;

| K. | keďže v súvislosti so Schengenom, s voľným pohybom osôb a následným zrušením kontrol na vnútorných hraniciach, teda s ustanoveniami formálne začlenenými do zmlúv, dostali Spojené kráľovstvo a Írsko možnosť nezúčastniť sa (tzv. opt-out); keďže štyri ďalšie členské štáty sa na tejto politike tiež nezúčastňujú aj napriek tomu, že je pre ne povinná, ale zároveň sa trom krajinám mimo EÚ poskytla možnosť byť súčasťou tejto politiky (tzv. opt-in); keďže táto roztrieštenosť bráni nielen úplnému zrušeniu niektorých zostávajúcich vnútorných hraníc, ale zároveň predstavuje ťažkosti pri vytváraní skutočného vnútorného trhu a plne integrovaného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; pripomína, že začlenenie do schengenského priestoru musí zostať cieľom pre všetky členské štáty EÚ; |
| --- | --- |

K.

keďže v súvislosti so Schengenom, s voľným pohybom osôb a následným zrušením kontrol na vnútorných hraniciach, teda s ustanoveniami formálne začlenenými do zmlúv, dostali Spojené kráľovstvo a Írsko možnosť nezúčastniť sa (tzv. opt-out); keďže štyri ďalšie členské štáty sa na tejto politike tiež nezúčastňujú aj napriek tomu, že je pre ne povinná, ale zároveň sa trom krajinám mimo EÚ poskytla možnosť byť súčasťou tejto politiky (tzv. opt-in); keďže táto roztrieštenosť bráni nielen úplnému zrušeniu niektorých zostávajúcich vnútorných hraníc, ale zároveň predstavuje ťažkosti pri vytváraní skutočného vnútorného trhu a plne integrovaného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; pripomína, že začlenenie do schengenského priestoru musí zostať cieľom pre všetky členské štáty EÚ;

| L. | keďže výnimky pre konkrétne členské štáty ohrozujú jednotné uplatňovanie práva EÚ, vedú k prílišnej zložitosti z hľadiska riadenia, ohrozujú súdržnosť EÚ a narušujú solidaritu medzi jej občanmi; |
| --- | --- |

L.

keďže výnimky pre konkrétne členské štáty ohrozujú jednotné uplatňovanie práva EÚ, vedú k prílišnej zložitosti z hľadiska riadenia, ohrozujú súdržnosť EÚ a narušujú solidaritu medzi jej občanmi;

| M. | keďže od nadobudnutia účinnosti Lisabonskej zmluvy a ešte výraznejšie v dôsledku finančnej, migračnej a bezpečnostnej krízy Európska rada rozšírila svoju úlohu o každodenné riadenie prostredníctvom prijímania medzivládnych nástrojov mimo rámca EÚ, napriek tomu, že nemá za úlohu vykonávať legislatívne funkcie, ale poskytovať EÚ potrebné podnety na jej rozvoj a určovať jej všeobecné politické smerovanie a priority (článok 15 ods. 1 Zmluvy o EÚ); |
| --- | --- |

M.

keďže od nadobudnutia účinnosti Lisabonskej zmluvy a ešte výraznejšie v dôsledku finančnej, migračnej a bezpečnostnej krízy Európska rada rozšírila svoju úlohu o každodenné riadenie prostredníctvom prijímania medzivládnych nástrojov mimo rámca EÚ, napriek tomu, že nemá za úlohu vykonávať legislatívne funkcie, ale poskytovať EÚ potrebné podnety na jej rozvoj a určovať jej všeobecné politické smerovanie a priority (článok 15 ods. 1 Zmluvy o EÚ);

| N. | keďže spoliehanie sa na jednomyseľnosť v Európskej rade a jej neschopnosť dosiahnuť túto jednomyseľnosť viedla k prijímaniu medzivládnych nástrojov mimo právneho rámca EÚ, akými sú Európsky mechanizmus pre stabilitu (ďalej len „EMS“), Zmluva o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii (TSCG, známa aj ako rozpočtová dohoda); keďže to isté platí aj pre dohodu s Tureckom o sýrskej utečeneckej kríze; |
| --- | --- |

N.

keďže spoliehanie sa na jednomyseľnosť v Európskej rade a jej neschopnosť dosiahnuť túto jednomyseľnosť viedla k prijímaniu medzivládnych nástrojov mimo právneho rámca EÚ, akými sú Európsky mechanizmus pre stabilitu (ďalej len „EMS“), Zmluva o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii (TSCG, známa aj ako rozpočtová dohoda); keďže to isté platí aj pre dohodu s Tureckom o sýrskej utečeneckej kríze;

| O. | keďže napriek tomu, že v článku 16 zmluvy TSCG sa ustanovuje, že do piatich rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti (pred 1. januárom 2018) sa musia prijať potrebné kroky na začlenenie rozpočtovej dohody do právneho rámca EÚ, a keďže podobné ustanovenia sa zahrnuté do Dohody o prevode a mutualizácii príspevkov do jednotného fondu na riešenie krízových situácií, je jasné, že odolnosť eurozóny voči kríze vrátane dobudovania bankovej únie nemožno dosiahnuť bez ďalšieho prehlbovania fiškálnych opatrení a bez vytvorenia spoľahlivejšej, účinnejšej a demokratickejšej formy riadenia; |
| --- | --- |

O.

keďže napriek tomu, že v článku 16 zmluvy TSCG sa ustanovuje, že do piatich rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti (pred 1. januárom 2018) sa musia prijať potrebné kroky na začlenenie rozpočtovej dohody do právneho rámca EÚ, a keďže podobné ustanovenia sa zahrnuté do Dohody o prevode a mutualizácii príspevkov do jednotného fondu na riešenie krízových situácií, je jasné, že odolnosť eurozóny voči kríze vrátane dobudovania bankovej únie nemožno dosiahnuť bez ďalšieho prehlbovania fiškálnych opatrení a bez vytvorenia spoľahlivejšej, účinnejšej a demokratickejšej formy riadenia;

| P. | keďže tento nový systém riadenia predpokladá, že Komisia sa stane skutočnou vládou, ktorá sa bude zodpovedať Európskemu parlamentu a bude schopná formulovať a vykonávať spoločnú fiškálnu a makroekonomickú politiku, ktorú eurozóna potrebuje, pričom musí mať k dispozícii prostriedky a rozpočet zodpovedajúci rozsahu úloh; keďže toto si okrem opatrení v rámci platného primárneho práva vyžaduje aj reformu Lisabonskej zmluvy; |
| --- | --- |

P.

keďže tento nový systém riadenia predpokladá, že Komisia sa stane skutočnou vládou, ktorá sa bude zodpovedať Európskemu parlamentu a bude schopná formulovať a vykonávať spoločnú fiškálnu a makroekonomickú politiku, ktorú eurozóna potrebuje, pričom musí mať k dispozícii prostriedky a rozpočet zodpovedajúci rozsahu úloh; keďže toto si okrem opatrení v rámci platného primárneho práva vyžaduje aj reformu Lisabonskej zmluvy;

| Q. | keďže to platí aj v prípade potrebných reforiem a modernizácie finančných zdrojov celej EÚ; keďže dohodu o súčasnom viacročnom finančnom rámci (VFR) sa podarilo dosiahnuť až po dlhých a namáhavých rokovaniach a zároveň sa prijalo rozhodnutie vytvoriť skupinu na vysokej úrovni, ktorá má preskúmať systém „vlastných zdrojov“ príjmu EÚ a podať správu v roku 2016; keďže súčasný VFR značne obmedzuje finančnú a politickú autonómiu EÚ, lebo väčšinu príjmov tvoria vnútroštátne príspevky členských štátov a veľká časť výdavkov je vopred určená na platby, ktoré plynú spätne tým istým členským štátom; keďže príspevky členských štátov odvíjajúce sa od HNP/HND sú zatiaľ najväčším zdrojom príjmov; |
| --- | --- |

Q.

keďže to platí aj v prípade potrebných reforiem a modernizácie finančných zdrojov celej EÚ; keďže dohodu o súčasnom viacročnom finančnom rámci (VFR) sa podarilo dosiahnuť až po dlhých a namáhavých rokovaniach a zároveň sa prijalo rozhodnutie vytvoriť skupinu na vysokej úrovni, ktorá má preskúmať systém „vlastných zdrojov“ príjmu EÚ a podať správu v roku 2016; keďže súčasný VFR značne obmedzuje finančnú a politickú autonómiu EÚ, lebo väčšinu príjmov tvoria vnútroštátne príspevky členských štátov a veľká časť výdavkov je vopred určená na platby, ktoré plynú spätne tým istým členským štátom; keďže príspevky členských štátov odvíjajúce sa od HNP/HND sú zatiaľ najväčším zdrojom príjmov;

| R. | keďže v porovnaní s predchádzajúcim VFR je súčasný VFR v nominálnom vyjadrení nižší, hoci okolnosti si vyžadujú veľké fiškálne úsilie na pomoc utečencom a oživenie hospodárskeho rastu, sociálnej súdržnosti a finančnej stability; |
| --- | --- |

R.

keďže v porovnaní s predchádzajúcim VFR je súčasný VFR v nominálnom vyjadrení nižší, hoci okolnosti si vyžadujú veľké fiškálne úsilie na pomoc utečencom a oživenie hospodárskeho rastu, sociálnej súdržnosti a finančnej stability;

| S. | keďže požiadavka jednomyseľnosti v daňovej politike bráni riešeniu existencie daňových rajov v EÚ a škodlivých daňových politík členských štátov; keďže mnohé z týchto postupov narúšajú fungovanie vnútorného trhu, ohrozujú príjmy členských štátov a v konečnom dôsledku prenášajú bremeno na občanov a MSP; |
| --- | --- |

S.

keďže požiadavka jednomyseľnosti v daňovej politike bráni riešeniu existencie daňových rajov v EÚ a škodlivých daňových politík členských štátov; keďže mnohé z týchto postupov narúšajú fungovanie vnútorného trhu, ohrozujú príjmy členských štátov a v konečnom dôsledku prenášajú bremeno na občanov a MSP;

| T. | keďže EÚ je ústavným systémom založeným na zásadách právneho štátu; keďže je potrebné zmeniť zmluvy, aby Súdny dvor Európskej únie získal právomoc nad všetkými aspektmi právnych predpisov EÚ, v súlade so zásadou deľby moci; |
| --- | --- |

T.

keďže EÚ je ústavným systémom založeným na zásadách právneho štátu; keďže je potrebné zmeniť zmluvy, aby Súdny dvor Európskej únie získal právomoc nad všetkými aspektmi právnych predpisov EÚ, v súlade so zásadou deľby moci;

| U. | keďže EÚ je založená aj na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám; keďže existujúce nástroje EÚ na posudzovanie a sankcionovanie porušení týchto zásad zo strany členských štátov sa ukázali ako nedostatočné; keďže konania o porušení predpisov v súvislosti s konkrétnymi právnymi aktmi alebo krokmi členského štátu, ktorými porušuje právo EÚ, nepostačujú na riešenie systematického porušovania základných hodnôt EÚ; keďže podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ prijíma Rada rozhodnutie o jasnom riziku vážneho porušenia základných hodnôt štvorpätinovou väčšinou svojich členov a Podľa článku 7 ods. 2 Zmluvy o EÚ Európska rada jednomyseľne rozhoduje o existencii závažného alebo pretrvávajúceho porušenia hodnôt; keďže v dôsledku toho sa zatiaľ neuplatnilo ani preventívne opatrenie podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ ani sankčný mechanizmus podľa článku 7 ods. 2 a 3 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

U.

keďže EÚ je založená aj na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám; keďže existujúce nástroje EÚ na posudzovanie a sankcionovanie porušení týchto zásad zo strany členských štátov sa ukázali ako nedostatočné; keďže konania o porušení predpisov v súvislosti s konkrétnymi právnymi aktmi alebo krokmi členského štátu, ktorými porušuje právo EÚ, nepostačujú na riešenie systematického porušovania základných hodnôt EÚ; keďže podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ prijíma Rada rozhodnutie o jasnom riziku vážneho porušenia základných hodnôt štvorpätinovou väčšinou svojich členov a Podľa článku 7 ods. 2 Zmluvy o EÚ Európska rada jednomyseľne rozhoduje o existencii závažného alebo pretrvávajúceho porušenia hodnôt; keďže v dôsledku toho sa zatiaľ neuplatnilo ani preventívne opatrenie podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ ani sankčný mechanizmus podľa článku 7 ods. 2 a 3 Zmluvy o EÚ;

| V. | keďže sa zdá, že EÚ dokáže lepšie ovplyvňovať politiky v oblasti základných práv, zásad právneho štátu a korupcie vo fáze, keď sú štáty ešte len kandidátmi na členstvo v EÚ; keďže mechanizmus právneho štátu by sa mal rovnakou mierou uplatňovať na všetky členské štáty; |
| --- | --- |

V.

keďže sa zdá, že EÚ dokáže lepšie ovplyvňovať politiky v oblasti základných práv, zásad právneho štátu a korupcie vo fáze, keď sú štáty ešte len kandidátmi na členstvo v EÚ; keďže mechanizmus právneho štátu by sa mal rovnakou mierou uplatňovať na všetky členské štáty;

| W. | keďže preskúmanie je potrebné aj na obnovenie rovnováhy a zásadnú modernizáciu fungovania EÚ s cieľom vytvoriť menej byrokratický právny rámec a zabezpečiť účinnejšiu tvorbu politík, ktorá bude bližšia potrebám občanov; keďže EÚ musí mať potrebné právomoci na to, aby mohla napredovať pri dosahovaní niektorých jej vytýčených cieľov, medzi ktoré patrí energetická únia, sociálna súdržnosť a úsilie o plnú zamestnanosť, spravodlivé a spoločné riadenie migrácie, ako aj vnútorná a vonkajšia bezpečnostná politika; |
| --- | --- |

W.

keďže preskúmanie je potrebné aj na obnovenie rovnováhy a zásadnú modernizáciu fungovania EÚ s cieľom vytvoriť menej byrokratický právny rámec a zabezpečiť účinnejšiu tvorbu politík, ktorá bude bližšia potrebám občanov; keďže EÚ musí mať potrebné právomoci na to, aby mohla napredovať pri dosahovaní niektorých jej vytýčených cieľov, medzi ktoré patrí energetická únia, sociálna súdržnosť a úsilie o plnú zamestnanosť, spravodlivé a spoločné riadenie migrácie, ako aj vnútorná a vonkajšia bezpečnostná politika;

| X. | keďže rozvíjanie systematického dialógu s organizáciami občianskej spoločnosti a posilňovanie sociálneho dialógu na všetkých úrovniach v súlade so zásadou stanovenou v článku 11 ZFEÚ je kľúčom k prekonaniu euroskepticizmu, upevneniu významu európskeho rozmeru solidarity, sociálnej súdržnosti a budovaniu participatívnej a inkluzívnej demokracie ako doplnku k zastupiteľskej demokracii; |
| --- | --- |

X.

keďže rozvíjanie systematického dialógu s organizáciami občianskej spoločnosti a posilňovanie sociálneho dialógu na všetkých úrovniach v súlade so zásadou stanovenou v článku 11 ZFEÚ je kľúčom k prekonaniu euroskepticizmu, upevneniu významu európskeho rozmeru solidarity, sociálnej súdržnosti a budovaniu participatívnej a inkluzívnej demokracie ako doplnku k zastupiteľskej demokracii;

| Y. | keďže v poslednom desaťročí sa bezpečnostná situácia v Európe značne zhoršila, a to najmä v našom susedstve: jednotlivé členské štáty si už nedokážu samy zaručiť vlastnú vnútornú a vonkajšiu bezpečnosť; |
| --- | --- |

Y.

keďže v poslednom desaťročí sa bezpečnostná situácia v Európe značne zhoršila, a to najmä v našom susedstve: jednotlivé členské štáty si už nedokážu samy zaručiť vlastnú vnútornú a vonkajšiu bezpečnosť;

| Z. | keďže znížením obranyschopnosti Európy sa obmedzila schopnosť Európy šíriť stabilitu za našimi bezprostrednými hranicami; keďže táto situácia ide ruka v ruke s neochotou našich amerických spojencov zasiahnuť, ak Európa nie je pripravená prevziať svoj podiel zodpovednosti; keďže by sa mala posilniť obranná politika EÚ a vytvoriť komplexné partnerstvo EÚ-NATO a zároveň by sa malo EÚ umožniť konať samostatne pri operáciách v zahraničí, hlavne s cieľom stabilizovať susedstvo; keďže z toho vyplýva potreba intenzívnejšej spolupráce medzi členskými štátmi a začlenenia niektorých ich obranných kapacít do európskeho obranného spoločenstva, čo je v súlade s novou európskou bezpečnostnou stratégiou; |
| --- | --- |

Z.

keďže znížením obranyschopnosti Európy sa obmedzila schopnosť Európy šíriť stabilitu za našimi bezprostrednými hranicami; keďže táto situácia ide ruka v ruke s neochotou našich amerických spojencov zasiahnuť, ak Európa nie je pripravená prevziať svoj podiel zodpovednosti; keďže by sa mala posilniť obranná politika EÚ a vytvoriť komplexné partnerstvo EÚ-NATO a zároveň by sa malo EÚ umožniť konať samostatne pri operáciách v zahraničí, hlavne s cieľom stabilizovať susedstvo; keďže z toho vyplýva potreba intenzívnejšej spolupráce medzi členskými štátmi a začlenenia niektorých ich obranných kapacít do európskeho obranného spoločenstva, čo je v súlade s novou európskou bezpečnostnou stratégiou;

| AA. | keďže žiadna z tzv. premosťovacích doložiek, ktoré boli stanovené v Lisabonskej zmluve s cieľom zefektívniť reformu správy EÚ, nebola zavedená a v súčasnej situácii je nepravdepodobné, že by sa tak stalo; keďže, naopak, v dôsledku rozhodnutia Európskej rady z 18. – 19. júna 2009 o znížení počtu členov Komisie, stanovenom v Lisabonskej zmluve, sa okamžite použilo ustanovenie o vylúčení (let-out); |
| --- | --- |

AA.

keďže žiadna z tzv. premosťovacích doložiek, ktoré boli stanovené v Lisabonskej zmluve s cieľom zefektívniť reformu správy EÚ, nebola zavedená a v súčasnej situácii je nepravdepodobné, že by sa tak stalo; keďže, naopak, v dôsledku rozhodnutia Európskej rady z 18. – 19. júna 2009 o znížení počtu členov Komisie, stanovenom v Lisabonskej zmluve, sa okamžite použilo ustanovenie o vylúčení (let-out);

| AB. | keďže voľby do Európskeho parlamentu v roku 2014 po prvýkrát priamo viedli k nominácii kandidáta na predsedu Komisie; keďže občania však, žiaľ, nemali možnosť voliť kandidátov priamo; keďže nadnárodný charakter európskych volieb by sa mal ďalej posilniť zavedením jasného právneho základu, ktorým sa zabezpečí zachovanie a rozvoj tohto nového systému; keďže občania navyše len ťažko rozumejú vzájomným väzbám medzi predsedom Komisie a predsedom Európskej rady; |
| --- | --- |

AB.

keďže voľby do Európskeho parlamentu v roku 2014 po prvýkrát priamo viedli k nominácii kandidáta na predsedu Komisie; keďže občania však, žiaľ, nemali možnosť voliť kandidátov priamo; keďže nadnárodný charakter európskych volieb by sa mal ďalej posilniť zavedením jasného právneho základu, ktorým sa zabezpečí zachovanie a rozvoj tohto nového systému; keďže občania navyše len ťažko rozumejú vzájomným väzbám medzi predsedom Komisie a predsedom Európskej rady;

| AC. | keďže naliehavosť reformy EÚ prudko vzrástla po rozhodnutí o vystúpení z EÚ, ktoré prinieslo referendum v Spojenom kráľovstve; keďže pri rokovaniach o podmienkach vystúpenia Spojeného kráľovstva sa musí zohľadniť aj rámec jeho budúceho vzťahu s EÚ; keďže o tejto dohode sa musí rokovať v súlade s článkom 218 ods. 3 ZFEÚ a v mene EÚ ju musí uzatvoriť Rada, ktorá sa uznáša kvalifikovanou väčšinou po udelení súhlasu Európskeho parlamentu; keďže Európsky parlament by teda mal byť v plnom rozsahu zapojený do rokovacieho procesu; |
| --- | --- |

AC.

keďže naliehavosť reformy EÚ prudko vzrástla po rozhodnutí o vystúpení z EÚ, ktoré prinieslo referendum v Spojenom kráľovstve; keďže pri rokovaniach o podmienkach vystúpenia Spojeného kráľovstva sa musí zohľadniť aj rámec jeho budúceho vzťahu s EÚ; keďže o tejto dohode sa musí rokovať v súlade s článkom 218 ods. 3 ZFEÚ a v mene EÚ ju musí uzatvoriť Rada, ktorá sa uznáša kvalifikovanou väčšinou po udelení súhlasu Európskeho parlamentu; keďže Európsky parlament by teda mal byť v plnom rozsahu zapojený do rokovacieho procesu;

| AD. | keďže odchod Spojeného kráľovstva by bol príležitosťou na zníženie zložitosti EÚ a objasnenie toho, čo skutočne znamená členstvo v EÚ; keďže do budúcnosti treba jasný rámec pre vzťahy EÚ s nečlenskými krajinami v jej susedstve (so Spojeným kráľovstvom, s Nórskom, so Švajčiarskom, s Tureckom, Ukrajinou atď.); keďže už zakladatelia EÚ predpokladali, že by mohol existovať určitý typ „štatútu pridruženej krajiny“; |
| --- | --- |

AD.

keďže odchod Spojeného kráľovstva by bol príležitosťou na zníženie zložitosti EÚ a objasnenie toho, čo skutočne znamená členstvo v EÚ; keďže do budúcnosti treba jasný rámec pre vzťahy EÚ s nečlenskými krajinami v jej susedstve (so Spojeným kráľovstvom, s Nórskom, so Švajčiarskom, s Tureckom, Ukrajinou atď.); keďže už zakladatelia EÚ predpokladali, že by mohol existovať určitý typ „štatútu pridruženej krajiny“;

| AE. | keďže v tejto dôležitej otázke sa zmluvami prenáša na Európsky parlament šesť osobitných právomocí, konkrétne: právo navrhovať zmeny zmlúv (článok 48 ods. 2 Zmluvy o EÚ), právo, aby sa Európska rada poradila s Európskym parlamentom v súvislosti so zmenami a doplneniami zmlúv (článok 48 ods. 3 prvý pododsek Zmluvy o EÚ), právo trvať na zvolaní konventu proti vôli Európskej rady (článok 48 ods. 3 druhý pododsek Zmluvy o EÚ), právo na poradu s Európskym parlamentom pred prijatím rozhodnutia Európskej rady, ktorým sa menia alebo dopĺňajú všetky alebo niektoré ustanovenia tretej časti ZFEÚ (článok 48 ods. 6 druhý pododsek Zmluvy o EÚ), právo iniciovať prerozdelenie kresiel v Európskom parlamente pred nasledujúcimi voľbami (článok 14 ods. 2 Zmluvy o EÚ) a právo navrhnúť jednotný volebný postup (článok 223 ods. 1 ZFEÚ); |
| --- | --- |

AE.

keďže v tejto dôležitej otázke sa zmluvami prenáša na Európsky parlament šesť osobitných právomocí, konkrétne: právo navrhovať zmeny zmlúv (článok 48 ods. 2 Zmluvy o EÚ), právo, aby sa Európska rada poradila s Európskym parlamentom v súvislosti so zmenami a doplneniami zmlúv (článok 48 ods. 3 prvý pododsek Zmluvy o EÚ), právo trvať na zvolaní konventu proti vôli Európskej rady (článok 48 ods. 3 druhý pododsek Zmluvy o EÚ), právo na poradu s Európskym parlamentom pred prijatím rozhodnutia Európskej rady, ktorým sa menia alebo dopĺňajú všetky alebo niektoré ustanovenia tretej časti ZFEÚ (článok 48 ods. 6 druhý pododsek Zmluvy o EÚ), právo iniciovať prerozdelenie kresiel v Európskom parlamente pred nasledujúcimi voľbami (článok 14 ods. 2 Zmluvy o EÚ) a právo navrhnúť jednotný volebný postup (článok 223 ods. 1 ZFEÚ);

| AF. | keďže sa musia zachovať úlohy Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov ako inštitucionálnych zástupcov organizácií občianskej spoločnosti a regionálnych a miestnych aktérov, pretože ich názory prispievajú k zvýšeniu demokratickej legitímnosti tvorby politiky a legislatívnych procesov; |
| --- | --- |

AF.

keďže sa musia zachovať úlohy Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov ako inštitucionálnych zástupcov organizácií občianskej spoločnosti a regionálnych a miestnych aktérov, pretože ich názory prispievajú k zvýšeniu demokratickej legitímnosti tvorby politiky a legislatívnych procesov;

| AG. | keďže prevažná väčšina regionálnych a miestnych samospráv EÚ sa prostredníctvom Výboru regiónov trvale vyjadruje v prospech integrovanejšej EÚ s účinným riadením; |
| --- | --- |

AG.

keďže prevažná väčšina regionálnych a miestnych samospráv EÚ sa prostredníctvom Výboru regiónov trvale vyjadruje v prospech integrovanejšej EÚ s účinným riadením;

| 1. | domnieva sa, že čas krízového riadenia prostredníctvom postupne prijímaných rozhodnutí ad hoc sa skončil, pretože prináša len opatrenia, ktoré sú často nedostatočné a oneskorené; je presvedčený, že teraz nastal čas dôkladne sa zamyslieť na tým, ako odstrániť nedostatky v riadení EÚ prostredníctvom rozsiahlej a hĺbkovej revízie Lisabonskej zmluvy; domnieva sa, že zatiaľ možno uskutočňovať krátkodobé a strednodobé riešenia využitím potenciálu platných zmlúv v plnom rozsahu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že reforma EÚ by nemala priniesť návrat k zvýšenému vplyvu národných vlád a medzivládnej spolupráce, ale mala by smerovať k modernizácii EÚ prostredníctvom vytvorenia nových nástrojov, účinných nových európskych kapacít a väčšej demokratizácie rozhodovacieho procesu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že z výsledkov nedávneho prieskumu Eurobarometra vyplýva, že občania EÚ si napriek všeobecne rozšírenému presvedčeniu naďalej plne uvedomujú význam skutočných európskych riešení (24), okrem iného v oblasti bezpečnosti, obrany a migrácie, a podporujú ich; |
| --- | --- |

3.

| 4. | s veľkými obavami sleduje, ako rastúci počet podskupín členských štátov spôsobuje nedostatok transparentnosti, čím oslabuje jednotu EÚ a znižuje dôveru ľudí; domnieva sa, že vhodným formátom na diskusie o budúcnosti EÚ je EÚ 27; zdôrazňuje, že rozdrobenie diskusie na rôzne formáty či skupiny členských štátov by bolo kontraproduktívne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že komplexná demokratická reforma zmlúv sa musí dosiahnuť prostredníctvom úvah o budúcnosti EÚ a dohody o vízii pre súčasné a budúce generácie európskych občanov, čo povedie ku konventu, ktorý zaručuje inkluzívnosť, lebo pozostáva zo zástupcov národných parlamentov, vlád všetkých členských štátov, Komisie, Európskeho parlamentu a poradných orgánov EÚ, a tiež poskytuje vhodnú platformu na takéto úvahy a umožňuje zapojenie európskych občanov a občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

5.

Koniec Európy „à la carte“

| 6. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že vždy, keď sa Európska rada rozhodne uplatniť medzivládne postupy a obísť tzv. metódu Únie, vymedzenú v zmluvách, vedie to nielen k zníženiu účinnosti tvorby politík, ale prispieva tiež k rastúcemu nedostatku transparentnosti, demokratickej zodpovednosti a kontroly; domnieva sa, že diferencovaný prístup sa dá predstaviť len ako dočasný krok na ceste k účinnejšej a integrovanejšej tvorbe politík EÚ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnieva sa, že tzv. metóda Únie je jedinou demokratickou metódou prijímania právnych predpisov, ktorá zaručuje zohľadnenie všetkých záujmov, najmä spoločného európskeho záujmu; pod pojmom „metóda Únie“ rozumie legislatívny postup, podľa ktorého Komisia v rámci svojej právomoci výkonného orgánu iniciuje legislatívu, Európsky parlament zastupujúci občanov a Rada zastupujúca členské štáty spolurozhodujú na základe väčšinového hlasovania, pričom povinnosť jednomyseľného hlasovania v Rade sa stáva absolútnou výnimkou, a Súdny dvor zabezpečuje dohľad a konečnú súdnu kontrolu; trvá na tom, aby sa metóda Únie dodržiavala aj v naliehavých prípadoch; |
| --- | --- |

7.

| 8. | za týchto okolností považuje za potrebné opätovne potvrdiť úlohu „čoraz užšieho spojenectva medzi národmi Európy“ (článok 1 Zmluvy o EÚ) s cieľom zmierniť akúkoľvek tendenciu smerujúcu k dezintegrácii a opätovne objasniť morálny, politický a historický účel, ako aj ústavnú povahu EÚ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | navrhuje menej obmedzujúci charakter požiadaviek na nadviazanie posilnenej a štruktúrovanej spolupráce, medziiným prostredníctvom zníženia minimálneho počtu zúčastnených členských štátov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | navrhuje, aby sa pri ďalšej revízii zmlúv odstránili alebo aspoň rázne obmedzili postupy opt-out, opt-in a výnimiek pre jednotlivé členské štáty na úrovni primárneho práva EÚ, čím by sa zracionalizovala súčasná nesystematická diferenciácia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odporúča, aby sa zadefinovalo a rozvinulo partnerstvo so zámerom vytvoriť okruh partnerov v okolí EÚ pre štáty, ktoré nevstúpia alebo nemôžu vstúpiť do EÚ, no napriek tomu by s ňou chceli udržiavať úzky vzťah; domnieva sa, že tento vzťah by sa mal spájať s povinnosťami zodpovedajúcimi príslušným právam, ako je finančný príspevok a, čo je dôležitejšie, rešpektovanie základných hodnôt a zásad právneho štátu EÚ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je presvedčený, že by sa mal zachovať jednotný inštitucionálny rámec, aby sa tak dosiahli spoločné ciele EÚ a zaručila zásada rovnosti všetkých občanov a členských štátov; |
| --- | --- |

12.

Vystúpenie Spojeného kráľovstva z EÚ

| 13. | poznamenáva, že tento nový typ partnerstva by mohol byť jedným z možných výsledkov rešpektovania vôle väčšiny občanov Spojeného kráľovstva vystúpiť z EÚ; zdôrazňuje, že vystúpenie Spojeného kráľovstva ako jedného z väčších členských štátov a najväčšieho členského štátu mimo eurozóny ovplyvní pevnosť a inštitucionálnu rovnováhu v rámci EÚ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potvrdzuje, že ústavné prvky EÚ, najmä integrita jednotného trhu a skutočnosť, že ju nemožno oddeliť od štyroch základných slobôd EÚ (voľný pohyb kapitálu, osôb, tovaru a služieb), sú základnými, neoddeliteľnými piliermi EÚ, rovnako ako existencia právneho štátu, ktorú zaručuje Súdny dvor Európskej únie; potvrdzuje, že táto ústavná jednota nemôže prestať existovať počas rokovaní o odchode Spojeného kráľovstva z EÚ; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žiada, aby sa vzhľadom na rozhodnutie občanov Spojeného kráľovstva vystúpiť z EÚ presunuli sídla Európskeho orgánu pre bankovníctvo a Európskej agentúry pre lieky, ktoré sa v súčasnosti nachádzajú v Londýne, do iného členského štátu; |
| --- | --- |

15.

Nové hospodárske riadenie pre hospodársky rast, sociálnu súdržnosť a finančnú stabilitu

| 16. | je hlboko znepokojený narastajúcimi hospodárskymi a sociálnymi rozdielmi a nedostatkom hospodárskych reforiem a finančnej stability v rámci hospodárskej a menovej únie (HMÚ), ako aj stratou konkurencieschopnosti hospodárstiev mnohých členských štátov; tento stav je spôsobený najmä tým, že neexistuje spoločná fiškálna a hospodárska politika; domnieva sa preto, že spoločná fiškálna a hospodárska politika by sa mala stať spoločnou právomocou EÚ a členských štátov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnieva sa, že pakt stability a rastu ani doložka o nepreberaní záväzkov a zodpovednosti (doložka „no bail-out“, článok 125 ZFEÚ) vo svojej súčasnej podobe nedosahujú zamýšľané ciele; je presvedčený, že EÚ musí zamietnuť pokusy o návrat k protekcionistickým národným politikám a v budúcnosti musí aj naďalej byť otvorenou ekonomikou; upozorňuje, že tento cieľ nemožno dosiahnuť zničením sociálneho modelu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | navyše poznamenáva, že súčasný systém dostatočne nezabezpečuje, aby štáty prevzali iniciatívu za uvedené odporúčania; v tomto smere ho zaujíma potenciál Európskej fiškálnej rady s poradnou funkciou a jej budúca úloha spočívajúca v tom, že bude Komisii radiť vo fiškálnej politike vhodnej pre eurozónu ako celok; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uvedomuje si, že treba prehodnotiť účinnosť mnohých nedávnych opatrení EÚ oblasti manažmentu a v primárnom práve kodifikovať niektoré rozhodovacie postupy a tiež že treba pevne zakotviť právne základy nového regulačného rámca pre finančný sektor; súhlasí s názorom vyjadreným v „správe piatich predsedov“, že tzv. otvorená metóda koordinácie ako základ pre európske hospodárske stratégie nefunguje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | navrhuje teda, aby sa ako doplnok Paktu stability a rastu podľa riadneho legislatívneho postupu prijal „konvergenčný kódex“ ako právny akt, ktorý by stanovil konvergenčné ciele (v oblasti zdaňovania, trhu práce, investícií, produktivity, sociálnej súdržnosti, verejných správnych kapacít a kapacít pre dobrú správu vecí verejných); trvá na tom, že v rámci správy ekonomických záležitostí by dodržiavanie konvergenčného kódexu malo byť podmienkou úplného zapojenia sa do fiškálnej kapacity eurozóny, a žiada, aby každý členský štát predložil návrhy, ako dosiahnuť kritériá konvergenčného kódexu; zdôrazňuje, že normy a fiškálne stimuly sú stanovené v uznesení Európskeho parlamentu o rozpočtovej kapacite pre eurozónu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | domnieva sa, že silný sociálny rozmer je nevyhnutný pre komplexnú HMÚ a že článok 9 ZFEÚ v súčasnej podobe nie je dostatočný na to, aby zaručil primeranú rovnováhu medzi sociálnymi právami a hospodárskymi slobodami; žiada preto, aby boli tieto práva na rovnakej úrovni a aby sa zachoval dialóg medzi sociálnymi partnermi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | požaduje začlenenie Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii (ďalej len „rozpočtová dohoda“) do právneho rámca EÚ, ako aj začlenenie EMS a jednotného fondu na riešenie krízových situácií do právnych predpisov EÚ, na základe komplexného posúdenia ich vykonávania a so zodpovedajúcim demokratickým dohľadom Európskeho parlamentu, aby sa tak zaručila kontrola a zodpovednosť tých aktérov, ktorí k nim prispievajú; požaduje tiež ďalší rozvoj medziparlamentnej konferencie stanovenej v článku 13 rozpočtovej dohody, aby sa podľa potreby včas mohli konať podstatné diskusie medzi EP a národnými parlamentmi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zastáva názor, že na zvýšenie finančnej stability, zmiernenie cezhraničných asymetrických a symetrických šokov, zníženie účinkov krízy a zabezpečenie primeranej miery investícií eurozóna potrebuje rozpočtovú kapacitu založenú na skutočných vlastných zdrojoch a európsku štátnu pokladnicu schopnú požičiavať; konštatuje, že táto pokladnica musí byť založená v Komisii a podliehať demokratickej kontrole a zodpovednosti prostredníctvom Európskeho parlamentu a Rady; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poukazuje na to, že dodržiavanie má kľúčový význam pre fungovanie hospodárskej a menovej únie, a preto sú potrebné silnejšie vládne funkcie, ako v súčasnosti zabezpečuje Komisia a/alebo Euroskupina, ako aj plne demokratický systém bŕzd a protiváh prostredníctvom zapojenia Európskeho parlamentu do všetkých aspektov HMÚ; je presvedčený, že na zlepšenie vlastnej iniciatívy sa musí zároveň zabezpečiť zodpovednosť na tej úrovni, kde sa prijímajú alebo vykonávajú rozhodnutia, pričom národné parlamenty majú kontrolovať národné vlády a Európsky parlament má kontrolovať európske výkonné orgány; |
| --- | --- |

24.

| 25. | preto žiada, aby sa výkonná moc sústredila v Komisii vo funkcii ministra financií EÚ, čím by sa Komisii dala možnosť formulovať a realizovať spoločnú hospodársku politiku EÚ spojením makroekonomických, fiškálnych a menových nástrojov, ktoré budú mať oporu v rozpočtovej kapacite eurozóny; minister financií by mal byť zodpovedný za prevádzku EMS a ďalších spoločne využívaných nástrojov vrátane rozpočtovej kapacity a mal by byť jediným vonkajším predstaviteľom eurozóny v medzinárodných organizáciách, najmä vo finančnom sektore; |
| --- | --- |

25.

| 26. | považuje za nevyhnutné, aby sa ministrovi financií udelili primerané právomoci zasahovať s cieľom monitorovať konvergenčný kódex a právomoc využívať fiškálne stimuly opísané skôr v texte; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bez toho, aby boli dotknuté úlohy Európskeho systému centrálnych bánk, považuje za potrebné umožniť, aby Európsky mechanizmus pre stabilitu vystupoval ako prvý veriteľ poslednej inštancie pre finančné inštitúcie, ktoré sú pod priamym dohľadom alebo dozorom Európskej centrálnej banky; navyše považuje za nevyhnutné, aby Európska centrálna banka mala plné právomoci federálnej rezervnej banky a zároveň si uchovala svoju nezávislosť; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napokon vyzýva, aby sa postupne, ale čo najskôr dobudovala banková únia a únia kapitálových trhov na základe zrýchleného časového harmonogramu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | považuje za potrebné, aby sa pri určitých postupoch upustilo od požiadavky jednomyseľnosti, a tak EÚ mohla zabezpečiť spravodlivé a hladké fungovanie vnútorného trhu a predísť škodlivým daňovým politikám členských štátov; žiada o to, aby sa boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovým rajom stal základným cieľom EÚ; |
| --- | --- |

29.

Nové výzvy

| 30. | uznáva, že existuje geopolitická, ekonomická a environmentálna potreba vytvorenia skutočnej európskej energetickej únie; zdôrazňuje, že zmena klímy je jednou z kľúčových globálnych výziev, pred ktorými stojí EÚ; okrem toho zdôrazňuje, že je potrebné ratifikovať a v plnom rozsahu vykonávať Parížsku dohodu a prispôsobiť záväzné klimatické ciele a opatrenia EÚ a že treba zmeniť obmedzenie, podľa ktorého politika EÚ nesmie ovplyvniť právo členského štátu určiť podmienky využívania svojich energetických zdrojov, právo na voľbu medzi rôznymi zdrojmi energie a právo stanoviť všeobecnú štruktúru zásobovania energiou (článok 194 ods. 2 ZFEÚ), aby sa tak zabezpečilo úspešné vykonávanie spoločných politík v oblasti čistej energie a energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že rozvoj nových a obnoviteľných zdrojov energie by sa mal zaradiť do zmlúv ako prvoradý cieľ pre EÚ a členské štáty; |
| --- | --- |

31.

| 32. | konštatuje, že zmluvy poskytujú dostatočné prostriedky na zriadenie humánneho a dobre fungujúceho systému riadenia migrácie a azylového systému vrátane európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a víta pokrok dosiahnutý v tomto smere; je však presvedčený o tom, že zmluvy, najmä článok 79 ods. 5 ZFEÚ, sú príliš reštriktívne vo vzťahu k iným aspektom migrácie, predovšetkým v súvislosti s vytvorením skutočného európskeho systému legálnej migrácie; zdôrazňuje, že budúci migračný systém EÚ sa musí realizovať v súčinnosti so zahraničnou pomocou a zahraničnou politikou EÚ a musí zjednotiť vnútroštátne kritériá pre udeľovanie azylu a prístup na pracovný trh; trvá na tom, že vykonávanie kontroly hraníc, dohôd s tretími krajinami vrátane spolupráce v oblasti readmisie a návratu a spoločnej azylovej a migračnej politiky by malo podliehať demokratickej kontrole Európskeho parlamentu a že ochrana vnútornej bezpečnosti sa nemôže používať ako zámienka na obchádzanie európskych opatrení; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vzhľadom na vážnosť teroristickej hrozby považuje za potrebné, aby sa zdokonalili kapacity EÚ v oblasti boja proti terorizmu a medzinárodnému organizovanému zločinu; zdôrazňuje, že okrem posilnenia koordinácie medzi príslušnými orgánmi a agentúrami v členských štátoch je tiež potrebné, aby Europol a Eurojust dostali skutočné právomoci a spôsobilosti na vyšetrovanie a stíhanie, pravdepodobne transformáciou na naozajstný európsky úrad pre vyšetrovanie a boj proti terorizmu, ktorý bude podliehať parlamentnej kontrole; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konštatuje, že rôzne teroristické útoky na európskej pôde ukázali, že bezpečnosť by sa lepšie zaistila vtedy, ak by nebola vo výlučnej právomoci členských štátov; navrhuje teda, aby bola spoločnou právomocou, a tak sa v rámci Europolu uľahčilo vytvorenie európskych vyšetrovacích a spravodajských spôsobilostí pod kontrolou súdnictva; domnieva sa, že v súlade s článkom 73 ZFEÚ medzičasom nič nebráni členským štátom v nadviazaní takejto spolupráce medzi ich službami; |
| --- | --- |

34.

Posilnenie našej zahraničnej politiky

| 35. | s poľutovaním konštatuje, ako uvádza vo svojom uznesení zo 16. februára 2017 o lepšom fungovaní Európskej únie v rámci Lisabonskej zmluvy, že EÚ nedosiahla väčší pokrok pri rozvoji svojej schopnosti dohodnúť a uskutočňovať spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku (SZBP); konštatuje, že úsilie o zavedenie spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky nebolo veľmi úspešné, najmä pokiaľ ide o deľbu nákladov a povinností; |
| --- | --- |

35.

| 36. | konštatuje, že iba posilnením spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky môže EÚ ponúknuť presvedčivé odpovede na nové bezpečnostné hrozby a výzvy, a tak bojovať proti terorizmu a nastoliť mier, stabilitu a poriadok vo svojom susedstve; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pripomína, že v rámci Lisabonskej zmluvy by sa mohol a mal dosiahnuť väčší pokrok, aj pokiaľ ide o používanie ustanovení o konaní na základe kvalifikovanej väčšiny, avšak zastáva názor, že vysoká predstaviteľka a podpredsedníčka Komisie by mala byť vymenovaná za ministerku zahraničných vecí EÚ a že ju treba podporovať v úsilí stať sa hlavným zástupcom Európskej únie pre vonkajšie veci na medzinárodných fórach, a to nielen na úrovni OSN; domnieva sa, že ministerka zahraničných vecí by mala mať možnosť vymenovať politických zástupcov; navrhuje preskúmanie fungovania súčasnej Európskej služby pre vonkajšiu činnosť vrátane potreby primeraných rozpočtových zdrojov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje potrebu urýchleného vytvorenia európskej obrannej únie na posilnenie obrany územia EÚ, ktorá by v rámci strategického partnerstva s NATO umožnila EÚ samostatne konať pri operáciách v zahraničí, hlavne s cieľom stabilizovať susedstvo, a tak zlepšiť úlohu EÚ ako garanta vlastnej obrany a garanta bezpečnosti, v súlade so zásadami Charty Organizácie Spojených národov; upozorňuje na francúzsko-nemeckú iniciatívu zo septembra 2016 a na taliansku iniciatívu z augusta 2016, ktoré sú užitočnými príspevkami k tejto téme; zdôrazňuje, že Európsky parlament musí byť v plnom rozsahu zapojený do všetkých fáz vytvárania európskej obrannej únie a musí mať právo súhlasu v prípade zahraničných operácií; vzhľadom na význam európskej obrannej únie by mala byť v zmluvách výslovne stanovená možnosť jej vytvorenia; navyše by sa popri Európskej službe pre vonkajšiu činnosť malo zriadiť Generálne riaditeľstvo pre obranu (GR Obrana), zodpovedné za vnútorné aspekty spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje, že treba zvýšiť zdroje vyčlenené na spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku, aby sa zabezpečilo spravodlivejšie rozdelenie nákladov na vojenské operácie vykonávané v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky alebo európskej obrannej únie; |
| --- | --- |

39.

| 40. | navrhuje, aby sa na podporu SZBP zriadil európsky spravodajský úrad; |
| --- | --- |

40.

Ochrana základných práv

| 41. | pripomína, že Komisia je strážkyňou zmlúv a hodnôt EÚ uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ; vzhľadom na rôzne možné porušenia hodnôt EÚ v niekoľkých členských štátoch sa domnieva, že súčasný postup podľa článku 7 Zmluvy o EÚ je nedostatočný a ťažkopádny; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje, že rešpektovanie a ochrana základných hodnôt EÚ sú pilierom EÚ ako spoločenstva založeného na hodnotách a spojivom medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | navrhuje, aby sa článok 258 ZFEÚ zmenil tak, aby Komisii výslovne umožňoval podať „žalobu za systematické porušovanie“ proti členskému štátu, ktorý porušuje základné hodnoty; túto žalobu za systematické porušovanie chápe ako súbor viacerých súvisiacich individuálnych žalôb za porušovanie, ktoré svedčia o tom, že členský štát závažne a trvalo porušuje článok 2 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

43.

| 44. | navrhuje rozšíriť právo fyzických a právnických osôb, ktoré sú priamo alebo individuálne poškodené konaním štátu, podať žalobu pred Súdnym dvorom za údajné porušenie Charty základných práv inštitúciami EÚ alebo členským štátom, a to zmenou článkov 258 a 259 ZFEÚ; |
| --- | --- |

44.

| 45. | odporúča zrušenie článku 51 Charty základných práv a premenu charty na Listinu práv EÚ; |
| --- | --- |

45.

| 46. | okrem toho je presvedčený, že občania by mali mať k dispozícii viac nástrojov participatívnej demokracie na úrovni EÚ; navrhuje preto, aby sa posúdila možnosť zaradiť do zmlúv ustanovenie o referende na úrovni EÚ o otázkach súvisiacich s opatreniami a politikami EÚ; |
| --- | --- |

46.

Väčšia demokracia, transparentnosť a zodpovednosť

| 47. | navrhuje zmeniť Komisiu na hlavný výkonný orgán alebo vládu EÚ s cieľom posilniť tzv. metódu Únie, zvýšiť transparentnosť a zlepšiť efektívnosť a účinnosť opatrení prijatých na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opakuje svoju výzvu na podstatné zmenšenie veľkosti novej Komisie a na zníženie počtu jej podpredsedov na dvoch: ministra financií a ministra zahraničných vecí; navrhuje, aby sa rovnaké obmedzenia uplatnili na Dvor audítorov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | víta úspešný nový postup, pri ktorom európske politické strany propagujú svojich hlavných kandidátov na predsedu európskej výkonnej moci, ktorých volí Európsky parlament na návrh Európskej rady, ale domnieva sa, že v nasledujúcich voľbách by mali mať možnosť byť oficiálnymi kandidátmi vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdôrazňuje, že zapájanie občanov do politického procesu v ich krajine pobytu pomáha budovaniu demokracie, a žiada, aby sa volebné práva občanov s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi, ako sa uvádza v článku 22 ZFEÚ, rozšírili aj na všetky ostatné voľby; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pripomína, že na základe rozhodnutia Európskej rady z 28. júna 2013 o vytvorení systému, ktorý umožní pred každými voľbami do Európskeho parlamentu prerozdeliť kreslá jednotlivým členským štátom objektívnym, spravodlivým, trvalým a transparentným spôsobom, v súlade so zásadou zostupnej proporcionality a berúc do úvahy akékoľvek zmeny počtu členských štátov a demografický vývoj; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pripomína mnohé vyhlásenia v prospech jediného sídla pre Európsky parlament, berúc do úvahy symbolickú hodnotu takéhoto kroku a skutočné úspory, ktoré by sa tak dosiahli; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pripomína svoju požiadavku na jediné sídlo Európskeho parlamentu a svoje odhodlanie iniciovať riadny postup revízie zmlúv podľa článku 48 Zmluvy o EÚ s cieľom navrhnúť potrebné zmeny v článku 341 ZFEÚ a Protokole č. 6, ktoré umožnia Európskemu parlamentu rozhodnúť o umiestnení jeho sídla a jeho vnútornej organizácii; |
| --- | --- |

53.

| 54. | navrhuje, aby sa všetky zloženia Rady a Európskej rady pretransformovali na Radu štátov, pričom hlavnou zodpovednosťou Európskej rady by bolo poskytovať usmernenie a zabezpečovať súdržnosť s ostatnými zloženiami; |
| --- | --- |

54.

| 55. | domnieva sa, že Rada a jej špecializované zloženia, ako druhá komora legislatívy EÚ, by mala v záujme odbornosti, profesionality a kontinuity nahradiť rotujúce šesťmesačné predsedníctvo systémom stáleho predsedníctva zvoleného spomedzi jej členov; navrhuje, aby rozhodnutia Rady prijímalo jediné zákonodarné zloženie Rady, zatiaľ čo existujúce špecializované legislatívne zloženia Rady by sa mali pretransformovať na prípravné orgány, podobné výborom v Európskom parlamente; |
| --- | --- |

55.

| 56. | navrhuje, aby členské štáty mali možnosť stanoviť zloženie svojho národného zastúpenia v špecializovaných zloženiach Rady, pričom toto zastúpenie môže pozostávať zo zástupcov príslušných národných parlamentov, zástupcov vlád alebo ich kombinácie; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zdôrazňuje, že po vytvorení pozície ministra financií EÚ by sa mala Euroskupina považovať za formálne špecializované zloženie Rady s legislatívnou a kontrolnou funkciou; |
| --- | --- |

57.

| 58. | žiada, aby sa v Rade ďalej upúšťalo od postupov jednomyseľného hlasovania v oblastiach, kde sa ešte požívajú, napríklad v zahraničných a obranných veciach, fiškálnej oblasti a sociálnej politike, a namiesto toho sa hlasovalo kvalifikovanou väčšinou, aby sa existujúce mimoriadne legislatívne postupy zmenili na riadne legislatívne postupy a aby sa konzultačný postup v plnom rozsahu nahradil spolurozhodovacím postupom medzi Európskym parlamentom a Radou; |
| --- | --- |

58.

| 59. | domnieva sa, že pri posilnení riadenia eurozóny treba venovať náležitú pozornosť záujmom tých členských štátov, ktoré ešte nie sú súčasťou eurozóny („pristupujúce krajiny“); |
| --- | --- |

59.

| 60. | uznáva dôležitú úlohu, ktorú v súčasnom inštitucionálnom poriadku EÚ zohrávajú národné parlamenty, a najmä ich úlohu pri transpozícii právnych predpisov EÚ do vnútroštátneho práva a úlohu, ktorú by zohrávali pri ex ante a ex post kontrole legislatívnych rozhodnutí a politických rozhodnutí, ku ktorým dospejú ich členovia Rady vrátane jej špecializovaných zložení; navrhuje preto, aby sa právomoci národných parlamentov doplnili a posilnili zavedením postupu „zelenej karty“, v rámci ktorého by národné parlamenty mohli predkladať Rade na zváženie legislatívne návrhy; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rešpektuje síce úlohu národných parlamentov a zásadu subsidiarity, no zároveň uznáva výlučné právomoci EÚ v rámci spoločnej obchodnej politiky; žiada, aby sa v tomto smere jasne vytýčili právomoci EÚ a členských štátov; konštatuje, že toto vytýčenie by sa pozitívne prejavilo v zamestnanosti a raste v EÚ aj u jej obchodných partnerov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | okrem toho navrhuje, aby sa v súlade s bežnou praxou vo viacerých členských štátoch obom zákonodarným komorám EÚ – Rade, a najmä Európskemu parlamentu ako jedinej inštitúcii, ktorú priamo volia občania, – udelilo právo legislatívnej iniciatívy, bez toho, aby bola dotknutá základná legislatívna právomoc Komisie; |
| --- | --- |

62.

| 63. | zastáva názor, že podľa článkov 245 a 247 ZFEÚ by nielen Rada a Komisia, ale aj Európsky parlament mal mať právo podať žalobu na Súdny dvor Európskej únie prípade, ak člen alebo bývalý člen Komisie porušuje povinnosti, ktoré mu vyplývajú zo zmlúv, dopustil sa závažného pochybenia alebo nespĺňa podmienky predpísané pre výkon funkcie; |
| --- | --- |

63.

| 64. | trvá na tom, že vyšetrovacie právo Európskeho parlamentu by sa malo posilniť a Európskemu parlamentu by sa mali udeliť konkrétne, skutočné a jasne vymedzené právomoci, ktoré by lepšie zodpovedali jeho politickému postaveniu a kompetenciám vrátane práva predvolať svedkov, mať úplný prístup k dokumentom, viesť vyšetrovanie na mieste a ukladať sankcie za nedodržiavanie povinností; |
| --- | --- |

64.

| 65. | je presvedčený, že pre rozpočet EÚ treba zabezpečiť systém skutočných vlastných zdrojov, pričom jeho hlavnými zásadami budú jednoduchosť, spravodlivosť a transparentnosť; podporuje odporúčania skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje týkajúce sa diverzifikácie príjmov rozpočtu EÚ vrátane nových vlastných zdrojov, aby sa znížil podiel príspevkov založených na HND do rozpočtu EÚ v záujme upustenia od prístupu primeranej návratnosti uplatňovaného členskými štátmi; v tejto súvislosti žiada o postupné zrušenie všetkých foriem korekcií; |
| --- | --- |

65.

| 66. | v tejto súvislosti navrhuje, aby pri rozhodovacích postupoch pre vlastné zdroje aj VFR nastal posun od jednomyseľného hlasovania k hlasovaniu kvalifikovanou väčšinou, čo by prinieslo skutočné spolurozhodovanie medzi Radou a Európskym parlamentom vo všetkých rozpočtových otázkach; opakuje tiež svoju výzvu, aby sa obdobie VFR zhodovalo s funkčným obdobím Európskeho parlamentu a európskej exekutívy, a trvá na tom, že finančné prostriedky všetkých agentúr EÚ by sa mali stať neoddeliteľnou súčasťou rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

66.

| 67. | zdôrazňuje potrebu uplatňovať na prijatie nariadenia o VFR riadny legislatívny postup, a to s cieľom zosúladiť ho s postupom rozhodovania v prípade prakticky všetkých viacročných programov EÚ vrátane ich príslušných pridelených finančných prostriedkov, ako aj s rozpočtom EÚ; domnieva sa, že postup súhlasu zbavuje Európsky parlament rozhodovacej právomoci, ktorú uplatňuje pri prijímaní ročných rozpočtov, zatiaľ čo zásada jednomyseľnosti v Rade znamená, že dohoda predstavuje najnižší spoločný menovateľ, lebo vychádza z potreby zabrániť vetu jediného členského štátu. |
| --- | --- |

67.

| 68. | konštatuje, že zoznam inštitúcií uvedených v článku 13 Zmluvy o EÚ sa líši od zoznamu uvedeného v článku 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách; domnieva sa, že nariadenie o rozpočtových pravidlách už zodpovedá súčasnej praxi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | domnieva sa, že v niekoľkých prípadoch sa znenie ZFEÚ líši od praxe a ducha zmluvy; zastáva názor, že tieto nezrovnalosti treba napraviť v súlade so zásadami demokracie a transparentnosti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pripomína, že každá inštitúcia, ako sa vymedzuje v článku 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách, má autonómiu na plnenie vlastného oddielu rozpočtu podľa článku 55 nariadenia o rozpočtových pravidlách; poukazuje na to, že táto autonómia takisto zahŕňa podstatnú mieru zodpovednosti v súvislosti s využívaním pridelených finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poukazuje na to, že na vykonávanie účinného dohľadu nad plnením rozpočtu EÚ zo strany inštitúcií a orgánov je nevyhnutná bona fide, účinnejšia spolupráca s Európskym parlamentom, úplná transparentnosť pri používaní finančných prostriedkov, ako aj to, aby všetky inštitúcie každoročne predkladali dokument o opatreniach, ktoré prijali v nadväznosti na odporúčanie Európskeho parlamentu na udelenie absolutória; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada nedodržiava tento postup, a domnieva sa, že tento dlhotrvajúci stav nie je odôvodniteľný a narúša dobré meno celej EÚ; |
| --- | --- |

71.

| 72. | konštatuje, že postup udeľovania absolutória samostatne jednotlivým inštitúciám a orgánom EÚ je dlhodobou praxou, ktorá sa zaviedla s cieľom zaručiť transparentnosť a demokratickú zodpovednosť voči daňovníkom EÚ, a je prostriedkom na overenie relevantnosti a transparentnosti používania finančných prostriedkov EÚ; zdôrazňuje, že to skutočne zaručuje právo a povinnosť Európskeho parlamentu kontrolovať celý rozpočet EÚ; pripomína názor Komisie vyjadrený v januári 2014, že všetky inštitúcie sú bez výnimky a v plnej miere súčasťou postupu riešenia poznámok Európskeho parlamentu, ktoré vznesie v postupe udelenia absolutória, a že by mali vždy spolupracovať s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie postupu udelenia absolutória; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ak má Európsky parlament prijať informované rozhodnutie o udelení absolutória, je nevyhnutné, aby mu inštitúcie poskytli priamo svoje výročné správy o činnosti a úplné informácie v odpovediach na otázky položené počas postupu udeľovania absolutória; |
| --- | --- |

73.

| 74. | zastáva názor, že ZFEÚ musí zabezpečiť právo Európskeho parlamentu na kontrolu celého rozpočtu EÚ, a nie iba tej časti, ktorú spravuje Komisia; naliehavo preto vyzýva, aby kapitola 4 hlavy II ZFEÚ – Finančné ustanovenia – bola zodpovedajúcim spôsobom aktualizovaná tak, aby sa práva a povinnosti stanovené v tejto kapitole vzťahovali v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách na všetky inštitúcie a orgány; |
| --- | --- |

74.

| 75. | zdôrazňuje, že všetky členské štáty by mali byť povinné každoročne predkladať vyhlásenie o tom, ako využívajú finančné prostriedky EÚ; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uznáva kľúčovú úlohu Dvora audítorov pri zabezpečovaní lepšieho a premyslenejšieho využívania výdavkov z rozpočtu EÚ, pri zisťovaní prípadov podvodu, korupcie a neoprávneného využívania finančných prostriedkov EÚ a pri poskytovaní odborného úsudku o tom, ako lepšie riadiť financovanie z prostriedkov EÚ; pripomína význam úlohy Dvora audítorov ako európskeho verejného audítorského úradu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | domnieva sa, že vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú zohráva Európsky dvor audítorov pri audite zhromažďovania a využívania finančných prostriedkov EÚ, je absolútne nevyhnutné, aby inštitúcie plne zohľadňovali jeho odporúčania; |
| --- | --- |

77.

| 78. | konštatuje, že zloženie Dvora audítorov a jeho postup vymenúvania sú ustanovené v článkoch 285 a 286 ZFEÚ; domnieva sa, že Európsky parlament a Rada by mali mať rovnaké postavenie pri vymenúvaní členov Dvora audítorov, aby sa zabezpečila demokratická legitimita, transparentnosť a úplná nezávislosť týchto členov; žiada Radu, aby v plnej miere rešpektovala rozhodnutia prijaté Európskym parlamentom po vypočutí kandidátov nominovaných na členov Dvora audítorov; |
| --- | --- |

78.

| 79. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré postupy vymenúvania viedli ku konfliktom medzi Európskym parlamentom a Radou, pokiaľ ide o výber vhodných kandidátov; zdôrazňuje, že v súlade so zmluvou je úlohou Európskeho parlamentu hodnotiť kandidátov; zdôrazňuje, že tieto konflikty môžu poškodiť dobré pracovné vzťahy, ktoré má Dvor audítorov s uvedenými inštitúciami, a mohli by závažným spôsobom negatívne ovplyvniť dôveryhodnosť, a teda efektivitu Dvora audítorov; zastáva názor, že Rada by mala v duchu dobrej spolupráce medzi inštitúciami EÚ akceptovať rozhodnutia, ktoré Európsky parlament prijal na základe vykonaných vypočutí; |
| --- | --- |

79.

| 80. | žiada, aby sa stanovil právny základ umožňujúci zriadenie agentúr EÚ, ktoré by mohli plniť osobitné výkonné a vykonávacie funkcie, ktoré by im v súlade s riadnym legislatívnym postupom zverili Európsky parlament a Rada; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pripomína, že v súlade so zmluvami udeľuje Európsky parlament Komisii absolutórium na plnenie rozpočtu; vzhľadom na to, že všetky inštitúcie a orgány EÚ riadia svoje rozpočty nezávisle, zastáva názor, že Európsky parlament by mal mať výslovnú právomoc udeľovať absolutórium všetkým inštitúciám a orgánom EÚ a tieto orgány a inštitúcie by mali byť povinné plne spolupracovať s Európskym parlamentom; |
| --- | --- |

81.

| 82. | domnieva sa, že súčasný postup ratifikácie zmluvy je príliš nepružný na to, aby vyhovoval takému nadnárodnému spoločenstvu, akým je EÚ; navrhuje povoliť, aby zmeny zmlúv mohli nadobudnúť účinnosť ak nie prostredníctvom celoeurópskeho referenda, tak po ratifikácii kvalifikovanou väčšinou štyroch pätín členských štátov po získaní súhlasu Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | žiada, aby Súdny dvor získal plnú právomoc nad všetkými politikami EÚ v otázkach právnej povahy, ako je zvykom v demokratickom systéme založenom na zásadách právneho štátu a deľby moci; |
| --- | --- |

83.

Ústavodarný proces

| 84. | zaväzuje sa, že bude v týchto dôležitých ústavných zmenách zohrávať vedúcu úlohu, a je odhodlaný včas predložiť svoje vlastné návrhy zmien zmluvy; |
| --- | --- |

84.

| 85. | zastáva názor, že 60. výročie Rímskej zmluvy by bolo vhodnou príležitosťou na začatie úvah o budúcnosti EÚ a dohodnutie sa na vízii pre súčasné a budúce generácie európskych občanov, ktorá by mala viesť ku konventu s cieľom pripraviť EÚ na nasledujúce desaťročia; |
| --- | --- |

85.

o

o o

| 86. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Európskej rade, Rade, Komisii, Súdnemu dvoru Európskej únie, Európskej centrálnej banke, Dvoru audítorov, Výboru regiónov, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a parlamentom a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/5-presidents-report_sk.pdf

(2)  Ú. v. EÚ C 436, 24.11.2016, s. 49.

(3)  Ú. v. EÚ C 436, 24.11.2016, s. 47.

(4)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

(6)  http://ec.europa.eu/budget/mff/hlgor/library/reports-communication/hlgor-report_20170104.pdf

(7)  Stanovisko Súdneho dvora 2/13 z 18. decembra 2014.

(8)  Ú. v. EÚ L 181, 29.6.2013, s. 57.

(9)  Ú. v. EÚ C 468, 15.12.2016, s. 176.

(10)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0378.

(11)  Ú. v. EÚ C 419, 16.12.2015, s. 185.

(12)  Ú. v. EÚ C 75, 26.2.2016, s. 109.

(13)  Ú. v. EÚ C 436, 24.11.2016, s. 2.

(14)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0382.

(15)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0395.

(16)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0294.

(17)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0049.

(18)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0050.

(19)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0409.

(20)  Ú. v. EÚ L 251, 16.9.2016, s. 1.

(21)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 183.

(22)  Ú. v. EÚ C 313, 22.9.2015, s. 9.

(23)  Ú. v. EÚ C 62, 2.3.2013, s. 26.

(24)  Štandardný Eurobarometer 84 – jeseň 2015 a Osobitný Eurobarometer EP – jún 2016.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/215 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/215

---

P8_TA(2017)0049

Zlepšenie fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o zlepšení fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy (2014/2249(INI))

(2018/C 252/23)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Lisabonskú zmluvu, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, podpísanú 13. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Lisabonskú zmluvu, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, podpísanú 13. decembra 2007,

| — | so zreteľom na deklaráciu z 9. mája 1950, v ktorej sa uvádza, že vytvorenie Európskeho spoločenstva uhlia a ocele bolo „prvým krokom k federalizácii Európy“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na deklaráciu z 9. mája 1950, v ktorej sa uvádza, že vytvorenie Európskeho spoločenstva uhlia a ocele bolo „prvým krokom k federalizácii Európy“,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. februára 2008 o Lisabonskej zmluve (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. februára 2008 o Lisabonskej zmluve (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. mája 2009 o vplyve Lisabonskej zmluvy na zvyšovanie inštitucionálnej rovnováhy Európskej únie (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. mája 2009 o vplyve Lisabonskej zmluvy na zvyšovanie inštitucionálnej rovnováhy Európskej únie (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2014 o vykonávaní Lisabonskej zmluvy so zreteľom na Európsky parlament (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2014 o vykonávaní Lisabonskej zmluvy so zreteľom na Európsky parlament (3),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. septembra 2015 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. septembra 2015 (4),

| — | so zreteľom na uznesenie Výboru regiónov z 8. júla 2015 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Výboru regiónov z 8. júla 2015 (5),

| — | so zreteľom na správu pre Európsku radu od Skupiny pre reflexiu o budúcnosti EÚ v roku 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu pre Európsku radu od Skupiny pre reflexiu o budúcnosti EÚ v roku 2030,

| — | so zreteľom na správu piatich predsedov (Komisia, Rada, Euroskupina, Európsky parlament a Európskej centrálnej banky (ECB)) o dobudovaní hospodárskej a menovej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu piatich predsedov (Komisia, Rada, Euroskupina, Európsky parlament a Európskej centrálnej banky (ECB)) o dobudovaní hospodárskej a menovej únie,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2016 k výročným správam za roky 2012 – 2013 o subsidiarite a proporcionalite (6) a na stanovisko k správe Výboru pre ústavné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2016 k výročným správam za roky 2012 – 2013 o subsidiarite a proporcionalite (6) a na stanovisko k správe Výboru pre ústavné veci,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2017 o európskom pilieri sociálnych práv (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2017 o európskom pilieri sociálnych práv (7),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre kontrolu rozpočtu (A8-0386/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre kontrolu rozpočtu (A8-0386/2016),

| A. | keďže EÚ a jej členské štáty čelia veľkým výzvam, ktoré žiaden členský štát nedokáže vyriešiť sám; |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ a jej členské štáty čelia veľkým výzvam, ktoré žiaden členský štát nedokáže vyriešiť sám;

| B. | keďže – okrem iného v dôsledku hospodárskej, finančnej a sociálnej krízy – EÚ tiež čelí rozčarovaniu svojich občanov, pokiaľ ide o európsky projekt, čo potvrdzuje aj naďalej nízka účasť voličov v európskych voľbách a vzostup euroskeptikov alebo otvorene protieurópskych politických síl; |
| --- | --- |

B.

keďže – okrem iného v dôsledku hospodárskej, finančnej a sociálnej krízy – EÚ tiež čelí rozčarovaniu svojich občanov, pokiaľ ide o európsky projekt, čo potvrdzuje aj naďalej nízka účasť voličov v európskych voľbách a vzostup euroskeptikov alebo otvorene protieurópskych politických síl;

| C. | keďže niektoré návrhy zamerané na riešenie problémov, ktorým EÚ čelí, a na posilnenie jej integrácie s cieľom zlepšiť fungovanie EÚ v prospech jej občanov možno v plnej miere realizovať iba na základe zmeny zmluvy; keďže k reforme EÚ treba zaujať dvojfázový prístup (v rámci zmlúv a mimo nich); keďže ešte nebol využitý plný potenciál ustanovení Lisabonskej zmluvy a jej protokolov a keďže cieľom tohto uznesenia je len poskytnúť posúdenie právnych možností v zmluvách v záujme zlepšenia fungovania EÚ; |
| --- | --- |

C.

keďže niektoré návrhy zamerané na riešenie problémov, ktorým EÚ čelí, a na posilnenie jej integrácie s cieľom zlepšiť fungovanie EÚ v prospech jej občanov možno v plnej miere realizovať iba na základe zmeny zmluvy; keďže k reforme EÚ treba zaujať dvojfázový prístup (v rámci zmlúv a mimo nich); keďže ešte nebol využitý plný potenciál ustanovení Lisabonskej zmluvy a jej protokolov a keďže cieľom tohto uznesenia je len poskytnúť posúdenie právnych možností v zmluvách v záujme zlepšenia fungovania EÚ;

| D. | keďže dominantná úloha Európskej rady znamená nepretržité odmietanie metódy Spoločenstva s jeho koncepciou dvojitej legitimity; |
| --- | --- |

D.

keďže dominantná úloha Európskej rady znamená nepretržité odmietanie metódy Spoločenstva s jeho koncepciou dvojitej legitimity;

| E. | keďže metóda Spoločenstva sa musí zachovať a medzivládne rozhodovanie ju nesmie oslabiť, a to ani v oblastiach, v ktorých nie všetky členské štáty spĺňajú podmienky účasti; keďže úlohu Komisie treba posilniť tak, aby mohla v plnej miere a účinne plniť svoju úlohu ako hnacia sila metódy Spoločenstva; |
| --- | --- |

E.

keďže metóda Spoločenstva sa musí zachovať a medzivládne rozhodovanie ju nesmie oslabiť, a to ani v oblastiach, v ktorých nie všetky členské štáty spĺňajú podmienky účasti; keďže úlohu Komisie treba posilniť tak, aby mohla v plnej miere a účinne plniť svoju úlohu ako hnacia sila metódy Spoločenstva;

| F. | keďže vnútorný trh, ktorý umožňuje voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu, je základným pilierom EÚ; |
| --- | --- |

F.

keďže vnútorný trh, ktorý umožňuje voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu, je základným pilierom EÚ;

| G. | keďže Európsky parlament, demokraticky volený v priamych a všeobecných voľbách, ktorý je ako taký jadrom demokracie na úrovni EÚ, je parlamentom celej EÚ a zohráva zásadnú úlohu pri zabezpečovaní legitimity a zodpovednosti pri prijímaní rozhodnutí EÚ, ako aj demokratickú zodpovednosť, ktorej podliehajú opatrenia a rozhodnutia týkajúce sa eurozóny; |
| --- | --- |

G.

keďže Európsky parlament, demokraticky volený v priamych a všeobecných voľbách, ktorý je ako taký jadrom demokracie na úrovni EÚ, je parlamentom celej EÚ a zohráva zásadnú úlohu pri zabezpečovaní legitimity a zodpovednosti pri prijímaní rozhodnutí EÚ, ako aj demokratickú zodpovednosť, ktorej podliehajú opatrenia a rozhodnutia týkajúce sa eurozóny;

| H. | keďže podľa článku 10 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) Európsky parlament zastupuje občanov EÚ, nezávisle od ich štátnej príslušnosti, a Rada zastupuje občanov členských štátov prostredníctvom národných vlád; |
| --- | --- |

H.

keďže podľa článku 10 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) Európsky parlament zastupuje občanov EÚ, nezávisle od ich štátnej príslušnosti, a Rada zastupuje občanov členských štátov prostredníctvom národných vlád;

| I. | keďže treba posilniť politický dialóg medzi národnými parlamentmi a Európskym parlamentom, pričom by sa mali zlepšiť praktické možnosti využívania tzv. žltej a oranžovej karty; |
| --- | --- |

I.

keďže treba posilniť politický dialóg medzi národnými parlamentmi a Európskym parlamentom, pričom by sa mali zlepšiť praktické možnosti využívania tzv. žltej a oranžovej karty;

| J. | keďže pracovné metódy Európskej rady by mali byť vo vzťahu k Európskemu parlamentu transparentnejšie a Európska rada by svoje úlohy mala plniť v medziach ustanovení zmluvy; |
| --- | --- |

J.

keďže pracovné metódy Európskej rady by mali byť vo vzťahu k Európskemu parlamentu transparentnejšie a Európska rada by svoje úlohy mala plniť v medziach ustanovení zmluvy;

| K. | keďže na vytvorenie skutočného dvojkomorového legislatívneho systému, ktorého rozhodovací proces je demokratický a transparentný, by rozhodnutia malo prijímať jediné zákonodarné zloženie Rady, zatiaľ čo existujúce špecializované legislatívne zloženia Rady by sa mali pretransformovať na prípravné orgány, podobné výborom v Európskom parlamente; |
| --- | --- |

K.

keďže na vytvorenie skutočného dvojkomorového legislatívneho systému, ktorého rozhodovací proces je demokratický a transparentný, by rozhodnutia malo prijímať jediné zákonodarné zloženie Rady, zatiaľ čo existujúce špecializované legislatívne zloženia Rady by sa mali pretransformovať na prípravné orgány, podobné výborom v Európskom parlamente;

| L. | keďže jednotná zodpovednosť a kontrola je kľúčovým predpokladom stability akéhokoľvek inštitucionálneho usporiadania, najmä pokiaľ ide o hospodárske, fiškálne a menové záležitosti; keďže hospodárska politika EÚ je založená na silnej vlastnej zodpovednosti jednotlivých členských štátov vrátane zásady neposkytovať záchranné opatrenia podľa článku 125 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ); keďže prenášanie čoraz väčšieho množstva právomocí na európsku úroveň znamená súhlas s úbytkom národnej zvrchovanosti členských štátov; |
| --- | --- |

L.

keďže jednotná zodpovednosť a kontrola je kľúčovým predpokladom stability akéhokoľvek inštitucionálneho usporiadania, najmä pokiaľ ide o hospodárske, fiškálne a menové záležitosti; keďže hospodárska politika EÚ je založená na silnej vlastnej zodpovednosti jednotlivých členských štátov vrátane zásady neposkytovať záchranné opatrenia podľa článku 125 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ); keďže prenášanie čoraz väčšieho množstva právomocí na európsku úroveň znamená súhlas s úbytkom národnej zvrchovanosti členských štátov;

| M. | keďže EÚ by mala podporovať najvyššiu úroveň ochrany ľudských práv a základných slobôd a že treba zaručiť, aby EÚ, jej inštitúcie a členské štáty tieto práva a slobody rešpektovali a podporovali; |
| --- | --- |

M.

keďže EÚ by mala podporovať najvyššiu úroveň ochrany ľudských práv a základných slobôd a že treba zaručiť, aby EÚ, jej inštitúcie a členské štáty tieto práva a slobody rešpektovali a podporovali;

| N. | keďže v oblasti hospodárskej a fiškálnej politiky treba posilniť úlohu Komisie ako výkonného orgánu; |
| --- | --- |

N.

keďže v oblasti hospodárskej a fiškálnej politiky treba posilniť úlohu Komisie ako výkonného orgánu;

| O. | keďže článok 2 Protokolu č. 14 o Euroskupine nešpecifikuje, že predseda Euroskupiny musí byť zvolený spomedzi jej členov; |
| --- | --- |

O.

keďže článok 2 Protokolu č. 14 o Euroskupine nešpecifikuje, že predseda Euroskupiny musí byť zvolený spomedzi jej členov;

| P. | keďže na posilnenie politickej legitimity Komisie, pokiaľ ide o vykonávanie správy hospodárskych záležitostí a fiškálnych pravidiel, je nevyhnutné, aby bol predseda Komisie volený prostredníctvom jasného a dobre zrozumiteľného postupu v rámci európskych volieb; |
| --- | --- |

P.

keďže na posilnenie politickej legitimity Komisie, pokiaľ ide o vykonávanie správy hospodárskych záležitostí a fiškálnych pravidiel, je nevyhnutné, aby bol predseda Komisie volený prostredníctvom jasného a dobre zrozumiteľného postupu v rámci európskych volieb;

| Q. | keďže v Lisabonskej zmluve bol opätovne potvrdený právny rámec pre Dvor audítorov, ktorý na jeho základe podporuje zodpovednosť voči verejnosti a pomáha Európskemu parlamentu a Rade pri dohľade nad plnením rozpočtu EÚ, čím prispieva k ochrane finančných záujmov občanov; keďže v článku 318 ZFEÚ sa ustanovuje ďalší dialóg medzi Európskym parlamentom a Komisiou, ktorý by mal stimulovať kultúru výkonnosti pri plnení rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

Q.

keďže v Lisabonskej zmluve bol opätovne potvrdený právny rámec pre Dvor audítorov, ktorý na jeho základe podporuje zodpovednosť voči verejnosti a pomáha Európskemu parlamentu a Rade pri dohľade nad plnením rozpočtu EÚ, čím prispieva k ochrane finančných záujmov občanov; keďže v článku 318 ZFEÚ sa ustanovuje ďalší dialóg medzi Európskym parlamentom a Komisiou, ktorý by mal stimulovať kultúru výkonnosti pri plnení rozpočtu EÚ;

| R. | keďže európske inštitúcie a orgány, predovšetkým Výbor regiónov, Európsky hospodársky a sociálny výbor, a najmä Európsky parlament, by vo svojej každodennej práci mali monitorovať dodržiavanie zásady horizontálnej a vertikálnej subsidiarity v EÚ; keďže európske inštitúcie by mali zohľadniť úlohu, ktorú zohráva Výbor regiónov a Európsky hospodársky a sociálny výbor v legislatívnom rámci, ako aj skutočnosť, že je dôležité vziať do úvahy ich stanoviská; |
| --- | --- |

R.

keďže európske inštitúcie a orgány, predovšetkým Výbor regiónov, Európsky hospodársky a sociálny výbor, a najmä Európsky parlament, by vo svojej každodennej práci mali monitorovať dodržiavanie zásady horizontálnej a vertikálnej subsidiarity v EÚ; keďže európske inštitúcie by mali zohľadniť úlohu, ktorú zohráva Výbor regiónov a Európsky hospodársky a sociálny výbor v legislatívnom rámci, ako aj skutočnosť, že je dôležité vziať do úvahy ich stanoviská;

| S. | keďže článok 137 ZFEÚ a Protokol č. 14 ustanovujú Euroskupinu ako neformálny orgán; |
| --- | --- |

S.

keďže článok 137 ZFEÚ a Protokol č. 14 ustanovujú Euroskupinu ako neformálny orgán;

| T. | keďže vďaka novým úlohám zvereným Euroskupine v rámci balíka šiestich a balíka dvoch legislatívnych aktov v spojení s tým, že Euroskupinu a Radu guvernérov Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS) tvoria tie isté osoby a že tá istá osoba je predsedom Euroskupiny i predsedom Rady guvernérov EMS, Euroskupina zohráva de facto rozhodujúcu úlohu v správe hospodárskych záležitostí eurozóny; |
| --- | --- |

T.

keďže vďaka novým úlohám zvereným Euroskupine v rámci balíka šiestich a balíka dvoch legislatívnych aktov v spojení s tým, že Euroskupinu a Radu guvernérov Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS) tvoria tie isté osoby a že tá istá osoba je predsedom Euroskupiny i predsedom Rady guvernérov EMS, Euroskupina zohráva de facto rozhodujúcu úlohu v správe hospodárskych záležitostí eurozóny;

| U. | keďže postup pri makroekonomickej nerovnováhe nie je v súčasnosti dostatočne využívaný; keďže ak by sa tento postup využíval v plnej kapacite, mohlo by to pomôcť napravovať ekonomické nerovnováhy v skorej fáze, poskytovať presný prehľad o situácii v jednotlivých členských štátoch a v EÚ ako celku, predchádzať krízam a prispievať k zlepšovaniu konkurencieschopnosti; keďže je potrebná väčšia štrukturálna konvergencia medzi členskými štátmi, pretože to prispeje k trvalo udržateľnému rastu a sociálnej súdržnosti; keďže preto je naliehavo potrebné dobudovať hospodársku a menovú úniu (HMÚ) a zároveň vyvíjať úsilie o zabezpečenie väčšej legitimity a demokratickej zodpovednosti jej inštitucionálnej štruktúry; |
| --- | --- |

U.

keďže postup pri makroekonomickej nerovnováhe nie je v súčasnosti dostatočne využívaný; keďže ak by sa tento postup využíval v plnej kapacite, mohlo by to pomôcť napravovať ekonomické nerovnováhy v skorej fáze, poskytovať presný prehľad o situácii v jednotlivých členských štátoch a v EÚ ako celku, predchádzať krízam a prispievať k zlepšovaniu konkurencieschopnosti; keďže je potrebná väčšia štrukturálna konvergencia medzi členskými štátmi, pretože to prispeje k trvalo udržateľnému rastu a sociálnej súdržnosti; keďže preto je naliehavo potrebné dobudovať hospodársku a menovú úniu (HMÚ) a zároveň vyvíjať úsilie o zabezpečenie väčšej legitimity a demokratickej zodpovednosti jej inštitucionálnej štruktúry;

| V. | keďže inštitucionálna štruktúra HMÚ by sa mala stať účinnejšou a demokratickejšou, pričom by Európsky parlament a Rada mali konať ako rovnocenní spoluzákonodarcovia, Komisia plniť úlohu výkonnej moci, národné parlamenty lepšie kontrolovať opatrenia národných vlád na európskej úrovni, Európsky parlament dohliadať na rozhodovanie na úrovni EÚ a mala by sa posilniť úloha Súdneho dvora; |
| --- | --- |

V.

keďže inštitucionálna štruktúra HMÚ by sa mala stať účinnejšou a demokratickejšou, pričom by Európsky parlament a Rada mali konať ako rovnocenní spoluzákonodarcovia, Komisia plniť úlohu výkonnej moci, národné parlamenty lepšie kontrolovať opatrenia národných vlád na európskej úrovni, Európsky parlament dohliadať na rozhodovanie na úrovni EÚ a mala by sa posilniť úloha Súdneho dvora;

| W. | keďže pre EÚ je nevyhnutné riadne uplatňovanie a presadzovanie jestvujúceho rámca hospodárskej politiky, ako aj nové právne predpisy týkajúce sa hospodárskej politiky a kľúčové štrukturálne reformy v oblasti konkurencieschopnosti, rastu a sociálnej súdržnosti; |
| --- | --- |

W.

keďže pre EÚ je nevyhnutné riadne uplatňovanie a presadzovanie jestvujúceho rámca hospodárskej politiky, ako aj nové právne predpisy týkajúce sa hospodárskej politiky a kľúčové štrukturálne reformy v oblasti konkurencieschopnosti, rastu a sociálnej súdržnosti;

| X. | keďže by sa malo zabezpečiť, aby bol proces európskeho semestra jednoduchší, cielenejší a demokratickejší, a to tým, že sa posilní kontrola Európskeho parlamentu nad ním a že sa mu v rôznych cykloch rokovaní zverí významnejšia úloha; |
| --- | --- |

X.

keďže by sa malo zabezpečiť, aby bol proces európskeho semestra jednoduchší, cielenejší a demokratickejší, a to tým, že sa posilní kontrola Európskeho parlamentu nad ním a že sa mu v rôznych cykloch rokovaní zverí významnejšia úloha;

| Y. | keďže ZFEÚ sa Európsky parlament v rámci ročného rozpočtového postupu dostal na rovnakú úroveň ako Rada; keďže Lisabonská zmluva sa v oblasti rozpočtu vykonáva len čiastočne, najmä vzhľadom na nedostatok skutočných vlastných zdrojov; |
| --- | --- |

Y.

keďže ZFEÚ sa Európsky parlament v rámci ročného rozpočtového postupu dostal na rovnakú úroveň ako Rada; keďže Lisabonská zmluva sa v oblasti rozpočtu vykonáva len čiastočne, najmä vzhľadom na nedostatok skutočných vlastných zdrojov;

| Z. | keďže využívanie rozpočtu EÚ by malo byť efektívnejšie, jeho príjmy by mali pochádzať zo skutočných vlastných zdrojov, a nie prevažne z hrubého národného dôchodku (HND), a že pri procese prijímania viacročného finančného rámca (VFR) by sa podľa zmlúv mohlo prejsť od jednomyseľného súhlasu na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou; |
| --- | --- |

Z.

keďže využívanie rozpočtu EÚ by malo byť efektívnejšie, jeho príjmy by mali pochádzať zo skutočných vlastných zdrojov, a nie prevažne z hrubého národného dôchodku (HND), a že pri procese prijímania viacročného finančného rámca (VFR) by sa podľa zmlúv mohlo prejsť od jednomyseľného súhlasu na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou;

| AA. | keďže podľa článku 21 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (nariadenie o rozpočtových pravidlách) zásada univerzality rozpočtu nebráni skupine členských štátov vo vyčlenení finančného príspevku do rozpočtu EÚ alebo konkrétnej príjmovej položky na konkrétnu výdavkovú položku, ako sa to už deje napríklad v prípade reaktora s vysokým tokom neutrónov podľa rozhodnutia 2012/709/Euratom; |
| --- | --- |

AA.

keďže podľa článku 21 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (nariadenie o rozpočtových pravidlách) zásada univerzality rozpočtu nebráni skupine členských štátov vo vyčlenení finančného príspevku do rozpočtu EÚ alebo konkrétnej príjmovej položky na konkrétnu výdavkovú položku, ako sa to už deje napríklad v prípade reaktora s vysokým tokom neutrónov podľa rozhodnutia 2012/709/Euratom;

| AB. | keďže pripísané príjmy v zmysle článku 21 nariadenia o rozpočtových pravidlách podľa odôvodnenia č. 8 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 o viacročnom finančnom rámci nie sú súčasťou VFR, a teda sa na ne nevzťahujú jeho stropy; |
| --- | --- |

AB.

keďže pripísané príjmy v zmysle článku 21 nariadenia o rozpočtových pravidlách podľa odôvodnenia č. 8 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 o viacročnom finančnom rámci nie sú súčasťou VFR, a teda sa na ne nevzťahujú jeho stropy;

| AC. | keďže systém vlastných zdrojov nebráni v tom, aby boli vlastné zdroje financované len určitou časťou členských štátov; |
| --- | --- |

AC.

keďže systém vlastných zdrojov nebráni v tom, aby boli vlastné zdroje financované len určitou časťou členských štátov;

| AD. | keďže EÚ by mala disponovať väčšou investičnou kapacitou tým, že sa zabezpečí optimálne využívanie existujúcich štrukturálnych fondov, že sa bude využívať Európsky fond pre strategické investície a že sa zvýšia kapacity Európskej investičnej banky (EIB), Európskeho investičného fondu (EIF) a Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI); |
| --- | --- |

AD.

keďže EÚ by mala disponovať väčšou investičnou kapacitou tým, že sa zabezpečí optimálne využívanie existujúcich štrukturálnych fondov, že sa bude využívať Európsky fond pre strategické investície a že sa zvýšia kapacity Európskej investičnej banky (EIB), Európskeho investičného fondu (EIF) a Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI);

| AE. | keďže sa uvažuje o vytvorení fiškálnej kapacity v rámci eurozóny a jej obrysoch, financovaní, spôsoboch jej uplatňovania a podmienkach jej začlenenia do rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

AE.

keďže sa uvažuje o vytvorení fiškálnej kapacity v rámci eurozóny a jej obrysoch, financovaní, spôsoboch jej uplatňovania a podmienkach jej začlenenia do rozpočtu EÚ;

| AF. | keďže rastový potenciál vnútorného trhu by mal byť ďalej využitý v oblastiach služieb, jednotného digitálneho trhu, energetickej únie, bankovej únie a únie kapitálových trhov; |
| --- | --- |

AF.

keďže rastový potenciál vnútorného trhu by mal byť ďalej využitý v oblastiach služieb, jednotného digitálneho trhu, energetickej únie, bankovej únie a únie kapitálových trhov;

| AG. | keďže podľa zmlúv EÚ bojuje proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a podporuje sociálnu spravodlivosť a ochranu, rovnosť medzi ženami a mužmi a solidaritu medzi generáciami; |
| --- | --- |

AG.

keďže podľa zmlúv EÚ bojuje proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a podporuje sociálnu spravodlivosť a ochranu, rovnosť medzi ženami a mužmi a solidaritu medzi generáciami;

| AH. | keďže posilnenie jednotného trhu by mala dopĺňať lepšia daňová koordinácia; |
| --- | --- |

AH.

keďže posilnenie jednotného trhu by mala dopĺňať lepšia daňová koordinácia;

| AI. | keďže treba zaručiť a zachovať právo na voľný pohyb a práva pracovníkov, a to plným využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy; |
| --- | --- |

AI.

keďže treba zaručiť a zachovať právo na voľný pohyb a práva pracovníkov, a to plným využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy;

| AJ. | keďže zákonodarca EÚ môže prijímať opatrenia v oblasti sociálneho zabezpečenia, ktoré sú nevyhnutné pre pracovníkov, ktorí vykonávajú svoje právo na voľný pohyb podľa článku 48 ZFEÚ; keďže môže prijímať opatrenia na ochranu sociálnych práv pracovníkov nezávisle od využívania práva na voľný pohyb podľa článku 153 ZFEÚ; |
| --- | --- |

AJ.

keďže zákonodarca EÚ môže prijímať opatrenia v oblasti sociálneho zabezpečenia, ktoré sú nevyhnutné pre pracovníkov, ktorí vykonávajú svoje právo na voľný pohyb podľa článku 48 ZFEÚ; keďže môže prijímať opatrenia na ochranu sociálnych práv pracovníkov nezávisle od využívania práva na voľný pohyb podľa článku 153 ZFEÚ;

| AK. | keďže zákonodarca EÚ môže podľa článku 153 ods. 1 písm. a) až i) ZFEÚ prijímať opatrenia minimálnej harmonizácie v oblasti sociálnej politiky; keďže tieto právne predpisy sa nesmú dotknúť práva členských štátov vymedziť základné zásady svojich systémov sociálneho zabezpečenia; keďže tieto právne predpisy sa nesmú výrazne dotknúť finančnej rovnováhy vnútroštátnych systémov sociálneho zabezpečenia; keďže napriek týmto obmedzeniam harmonizácie sociálnej politiky má zákonodarca EÚ ešte stále nevyužitý priestor na to, aby prijímal opatrenia v oblasti sociálnej politiky; |
| --- | --- |

AK.

keďže zákonodarca EÚ môže podľa článku 153 ods. 1 písm. a) až i) ZFEÚ prijímať opatrenia minimálnej harmonizácie v oblasti sociálnej politiky; keďže tieto právne predpisy sa nesmú dotknúť práva členských štátov vymedziť základné zásady svojich systémov sociálneho zabezpečenia; keďže tieto právne predpisy sa nesmú výrazne dotknúť finančnej rovnováhy vnútroštátnych systémov sociálneho zabezpečenia; keďže napriek týmto obmedzeniam harmonizácie sociálnej politiky má zákonodarca EÚ ešte stále nevyužitý priestor na to, aby prijímal opatrenia v oblasti sociálnej politiky;

| AL. | keďže ešte stále nebola realizovaná zásada rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty, ako sa stanovuje v článku 157 ZFEÚ; |
| --- | --- |

AL.

keďže ešte stále nebola realizovaná zásada rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty, ako sa stanovuje v článku 157 ZFEÚ;

| AM. | keďže v oblasti fungovania a vykonávania nástroja európskej iniciatívy občanov existujú nedostatky, a že preto treba tento nástroj zlepšiť, tak aby fungoval účinne a aby bol skutočným nástrojom participatívnej demokracie a aktívneho občianstva; |
| --- | --- |

AM.

keďže v oblasti fungovania a vykonávania nástroja európskej iniciatívy občanov existujú nedostatky, a že preto treba tento nástroj zlepšiť, tak aby fungoval účinne a aby bol skutočným nástrojom participatívnej demokracie a aktívneho občianstva;

| AN. | keďže sloboda pohybu, najmä pracovníkov, je právo, ktoré je zakotvené v zmluvách (článok 45 ZFEÚ) a je základnou hnacou silou dokončenia jednotného trhu; |
| --- | --- |

AN.

keďže sloboda pohybu, najmä pracovníkov, je právo, ktoré je zakotvené v zmluvách (článok 45 ZFEÚ) a je základnou hnacou silou dokončenia jednotného trhu;

| AO. | keďže EÚ potrebuje zvýšiť účinnosť, súdržnosť a zodpovednosť spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP), čo možno dosiahnuť pomocou využitia existujúcich ustanovení zmluvy o prechode od jednomyseľnosti na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou v prípade čoraz väčšieho počtu oblastí vonkajších politík, ako aj prostredníctvom vykonávania ustanovení o flexibilite a posilnenej spolupráci, ak je to potrebné; |
| --- | --- |

AO.

keďže EÚ potrebuje zvýšiť účinnosť, súdržnosť a zodpovednosť spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP), čo možno dosiahnuť pomocou využitia existujúcich ustanovení zmluvy o prechode od jednomyseľnosti na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou v prípade čoraz väčšieho počtu oblastí vonkajších politík, ako aj prostredníctvom vykonávania ustanovení o flexibilite a posilnenej spolupráci, ak je to potrebné;

| AP. | keďže nedávne bezpečnostné výzvy, niektoré dokonca v bezprostrednej blízkosti hraníc EÚ, odhalili potrebu postupného smerovania k ustanoveniu spoločnej obrannej politiky a napokon aj spoločnej obrany; keďže zmluva už obsahuje jasné ustanovenia o tom, ako by sa to mohlo urobiť, najmä v článkoch 41, 42, 44 a 46 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

AP.

keďže nedávne bezpečnostné výzvy, niektoré dokonca v bezprostrednej blízkosti hraníc EÚ, odhalili potrebu postupného smerovania k ustanoveniu spoločnej obrannej politiky a napokon aj spoločnej obrany; keďže zmluva už obsahuje jasné ustanovenia o tom, ako by sa to mohlo urobiť, najmä v článkoch 41, 42, 44 a 46 Zmluvy o EÚ;

| AQ. | keďže sa musí zabezpečiť vonkajšie zastúpenie v záujme EÚ v oblastiach, ktoré patria do výlučnej právomoci EÚ, ako aj v prípade spoločných právomocí EÚ, ktoré už EÚ vykonávala; keďže v oblastiach, kde EÚ ešte nevyužila svoju spoločnú právomoc, majú členské štáty majú povinnosť s EÚ lojálne spolupracovať a zdržať sa akýchkoľvek opatrení, ktoré by mohli poškodiť záujem EÚ; |
| --- | --- |

AQ.

keďže sa musí zabezpečiť vonkajšie zastúpenie v záujme EÚ v oblastiach, ktoré patria do výlučnej právomoci EÚ, ako aj v prípade spoločných právomocí EÚ, ktoré už EÚ vykonávala; keďže v oblastiach, kde EÚ ešte nevyužila svoju spoločnú právomoc, majú členské štáty majú povinnosť s EÚ lojálne spolupracovať a zdržať sa akýchkoľvek opatrení, ktoré by mohli poškodiť záujem EÚ;

| AR. | keďže je potrebné, aby EÚ a členské štáty v medzinárodných organizáciách a na medzinárodných fórach zaujímali koordinovaný a štruktúrovaný postoj s cieľom zvýšiť vplyv EÚ a jej členských štátov v týchto organizáciách a fórach; |
| --- | --- |

AR.

keďže je potrebné, aby EÚ a členské štáty v medzinárodných organizáciách a na medzinárodných fórach zaujímali koordinovaný a štruktúrovaný postoj s cieľom zvýšiť vplyv EÚ a jej členských štátov v týchto organizáciách a fórach;

| AS. | keďže prijímanie medzinárodných záväzkov zo strany EÚ alebo členských štátov nemôže úlohu národných parlamentov a Európskeho parlamentu redukovať len na formálne schvaľovanie; |
| --- | --- |

AS.

keďže prijímanie medzinárodných záväzkov zo strany EÚ alebo členských štátov nemôže úlohu národných parlamentov a Európskeho parlamentu redukovať len na formálne schvaľovanie;

| AT. | keďže utečenecká kríza poukázala na potrebu spoločnej azylovej a prisťahovaleckej politiky, ktorá by mala zároveň zabezpečovať spravodlivé rozdeľovanie žiadateľov o azyl v rámci celej EÚ; |
| --- | --- |

AT.

keďže utečenecká kríza poukázala na potrebu spoločnej azylovej a prisťahovaleckej politiky, ktorá by mala zároveň zabezpečovať spravodlivé rozdeľovanie žiadateľov o azyl v rámci celej EÚ;

| AU. | keďže vo všetkých členských štátoch stále pretrvávajú problémy týkajúce sa diskriminácie zo všetkých možných dôvodov, ako je pohlavie, rasa, farba pleti, etnický alebo sociálny pôvod, genetické vlastnosti, jazyk, náboženstvo či presvedčenie (či už politické alebo iné), príslušnosť k národnostnej menšine, majetok, narodenie, zdravotné postihnutie, vek, rodová identita či sexuálna orientácia; |
| --- | --- |

AU.

keďže vo všetkých členských štátoch stále pretrvávajú problémy týkajúce sa diskriminácie zo všetkých možných dôvodov, ako je pohlavie, rasa, farba pleti, etnický alebo sociálny pôvod, genetické vlastnosti, jazyk, náboženstvo či presvedčenie (či už politické alebo iné), príslušnosť k národnostnej menšine, majetok, narodenie, zdravotné postihnutie, vek, rodová identita či sexuálna orientácia;

| AV. | keďže nedávne krízy odhalili, že aproximácia právnych ustanovení nestačí na zabezpečenie fungovania vnútorného trhu ani priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vzhľadom na rozdiely vo vykonávaní harmonizovaných právnych predpisov; |
| --- | --- |

AV.

keďže nedávne krízy odhalili, že aproximácia právnych ustanovení nestačí na zabezpečenie fungovania vnútorného trhu ani priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vzhľadom na rozdiely vo vykonávaní harmonizovaných právnych predpisov;

| AW. | keďže zákonodarca EÚ nesmie udeľovať diskrečné právomoci agentúram EÚ, ktoré musia robiť politické rozhodnutia; |
| --- | --- |

AW.

keďže zákonodarca EÚ nesmie udeľovať diskrečné právomoci agentúram EÚ, ktoré musia robiť politické rozhodnutia;

| AX. | keďže zákonodarca EÚ musí zabezpečiť dostatočnú politickú kontrolu nad rozhodnutiami a činnosti agentúr EÚ; |
| --- | --- |

AX.

keďže zákonodarca EÚ musí zabezpečiť dostatočnú politickú kontrolu nad rozhodnutiami a činnosti agentúr EÚ;

| AY. | keďže nedodržiavanie dohôd prijatých na európskych samitoch a zasadnutiach Európskej rady zo strany členských štátov vážne poškodzuje dôveryhodnosť európskych inštitúcií a že preto treba ich vykonávanie zaručiť účinnejším spôsobom; |
| --- | --- |

AY.

keďže nedodržiavanie dohôd prijatých na európskych samitoch a zasadnutiach Európskej rady zo strany členských štátov vážne poškodzuje dôveryhodnosť európskych inštitúcií a že preto treba ich vykonávanie zaručiť účinnejším spôsobom;

| 1. | konštatuje, že EÚ a jej členské štáty čelia nebývalým výzvam, ako sú utečenecká kríza, výzvy týkajúce sa zahraničnej politiky v bezprostrednom susedstve a boj proti terorizmu, ako aj globalizácia, zmena klímy, demografický vývoj, nezamestnanosť, príčiny a dôsledky finančnej a dlhovej krízy, nedostatočná konkurencieschopnosť a s tým spojené sociálne dôsledky v niekoľkých členských štátoch, ako aj potreba posilniť vnútorný trh EÚ, pričom všetky tieto problémy treba riešiť vhodnejším spôsobom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že samostatne členské štáty tieto výzvy nemôžu vyriešiť zodpovedajúcim spôsobom, ale že si to vyžaduje kolektívnu reakciu EÚ, založenú na dodržiavaní zásady viacúrovňového riadenia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že vnútorný trh, ktorý umožňuje voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu, je základným kameňom EÚ; takisto pripomína, že výnimky v oblasti vnútorného trhu vedú k narušeniu hospodárskej súťaže v rámci EÚ a ničia rovnaké podmienky na trhu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že EÚ musí obnoviť stratenú vieru a dôveru svojich občanov zvýšením transparentnosti svojho rozhodovacieho procesu a zodpovednosti svojich inštitúcií, agentúr a neformálnych orgánov (ako je Euroskupina), posilnením spolupráce medzi inštitúciami a zlepšením svojej schopnosti konať; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na to, že dosiaľ ešte neboli v plnej miere využité všetky ustanovenia Lisabonskej zmluvy, hoci obsahujú niekoľko nevyhnutných nástrojov, ktoré bolo možné použiť na zabránenie niektorým z kríz, s ktorými je EÚ konfrontovaná, alebo sa mohli použiť na riešenie súčasných problémov bez toho, aby sa musela v krátkodobom horizonte iniciovať revízia zmluvy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že metóda Spoločenstva je pre fungovanie EÚ najvhodnejšia a má v porovnaní s medzivládnou metódou niekoľko výhod, keďže ako jediná umožňuje väčšiu transparentnosť, efektívnosť, hlasovanie kvalifikovanou väčšinou v Rade a rovnaké právo Európskeho parlamentu a Rady pri spolurozhodovaní a zabraňuje fragmentácii inštitucionálnych povinnosti a rozvoju konkurujúcich si inštitúcií; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnieva sa, že medzivládne riešenia by mali byť len nástrojom poslednej možnosti, a to za prísnych podmienok, najmä pokiaľ ide o dodržiavanie práva EÚ, cieľ prehĺbenia európskej integrácie a ponechanie možnosti zapojiť sa aj pre nezúčastnené členské štáty, a je presvedčený, že by ich mali čo najskôr nahradiť postupy EÚ, a to aj v oblastiach, v ktorých nie všetky členské štáty spĺňajú podmienky účasti, aby tak EÚ mohla plniť svoje úlohy v jednotnom inštitucionálnom rámci; v tejto súvislosti sa vyslovuje proti vytváraniu nových inštitúcií mimo rámca EÚ a naďalej sa usiluje o začlenenie Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS) do práva EÚ za predpokladu dostatočného uplatňovania demokratickej zodpovednosti, ako aj o začlenenie príslušných ustanovení fiškálnej dohody, ako to bolo plánované už v Zmluve o stabilite, koordinácii a správe (TSCG) v hospodárskej a menovej únii, na základe posúdenia skúseností s jej vykonávaním; trvá na tom, že samotné rozhodovanie a fiškálne záväzky nesmú byť od seba oddelené; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že Európsky parlament priamo volený občanmi zohráva zásadnú úlohu pri zabezpečovaní legitimity EÚ a prostredníctvom neho sa rozhodovací systém EÚ zodpovedá občanom prostredníctvom zaistenia riadnej parlamentnej kontroly nad výkonnou mocou na úrovni EÚ a legislatívneho spolurozhodovacieho postupu, ktorého rozsah pôsobnosti by sa mal rozšíriť; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že Európsky parlament je parlamentom celej EÚ, a domnieva sa, že treba zabezpečiť riadnu demokratickú zodpovednosť aj v oblastiach, v ktorých nie sú zapojené všetky členské štáty, a to aj pokiaľ ide o špecifické opatrenia a rozhodnutia týkajúce sa eurozóny; |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnieva sa, že politický dialóg medzi národnými parlamentmi a Európskym parlamentom by sa mal zintenzívniť a že by sa mala zvýšiť jeho zmysluplnosť a význam, a to bez toho, aby sa prekročili hranice ich príslušných ústavných právomocí; v tejto súvislosti poukazuje na to, že národné parlamenty majú najlepšie možnosti na to, aby svoju príslušnú vládu na vnútroštátnej úrovni poverili rokovaniami o európskych otázkach a kontrolovali jej činnosť v tejto oblasti, pričom Európsky parlament by mal zabezpečiť demokratickú zodpovednosť a legitimitu európskej výkonnej moci; |
| --- | --- |

10.

| 11. | domnieva sa, že je nevyhnutné posilniť transparentnosť a otvorenosť inštitúcií v EÚ, ako aj spôsob, akým sa oznamuje prijímanie politických rozhodnutí v EÚ; naliehavo žiada, aby sa zintenzívnilo úsilie s cieľom uskutočniť revíziu nariadenia (ES) č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, a smernice 93/109/ES, ktorou sa stanovujú podrobnosti uplatňovania volebného práva a práva byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu pre občanov EÚ s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripomína, že je možné posilniť vyšetrovacie právomoci Európskeho parlamentu a európsku iniciatívu občanov (EIO) prostredníctvom sekundárnych právnych predpisov EÚ, a opakuje svoju výzvu, aby Komisia navrhla revíziu nariadenia o európskej iniciatíve občanov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | považuje za nevyhnutné, aby Komisia zreformovala európsku iniciatívu občanov tak, aby sa z nej stal fungujúci nástroj demokratickej angažovanosti, a aby pri tom zohľadnila svoje uznesenie z 28. októbra 2015 (8), a vyzýva Komisiu, aby okrem iného zvýšila informovanosť verejnosti o EIO a zabezpečila jej viditeľnosť; aby zabezpečila, aby bol softvér na elektronický zber podpisov užívateľsky prístupnejší, čím by sa stal dostupným osobám so zdravotným postihnutím; aby poskytla zodpovedajúce a komplexné právne a praktické usmernenia; zvážila zriadenie zvláštnej kancelárie pre európsku iniciatívu občanov vo svojich zastúpeniach vo všetkých v členských štátoch; podrobne vysvetľovala dôvody zamietnutia európskej iniciatívy občanov a aby preskúmať možnosti, ako návrhy obsiahnuté v týchto iniciatívach, ktoré nemusia patriť do rozsahu pôsobnosti právomocí Komisie, postúpiť orgánom, do ktorých pôsobnosti patria; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zastáva názor, že Európska dobrovoľnícka služba je neoddeliteľnou súčasťou budovania európskeho občianstva, a preto odporúča Komisii, aby preskúmala, ako by sa mohla uľahčiť účasť mladých ľudí na tejto aktivite; |
| --- | --- |

14.

Inštitucionálne usporiadanie, demokracia a zodpovednosť

Parlamenty

| 15. | trvá na tom, že legislatívne právomoci a kontrolné práva Európskeho parlamentu sa musia zaručiť, konsolidovať a posilniť, a to aj prostredníctvom medziinštitucionálnych dohôd a použitím zodpovedajúceho právneho základu zo strany Komisie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnieva sa, že je nevyhnutné, aby Európsky parlament zreformoval svoje pracovné metódy s cieľom vyrovnať sa s nadchádzajúcimi výzvami, a to posilnením vykonávania politickej kontroly nad Komisiou, aj pokiaľ ide o vykonávanie a uplatňovanie acquis v členských štátoch, obmedzením dohôd prijímaných v prvom čítaní na mimoriadne naliehavé prípady a na prípady, keď sa prijalo premyslené a explicitné rozhodnutie, a s cieľom zlepšiť v týchto prípadoch transparentnosť konania, ktoré viedlo k prijatiu takýchto dohôd; v tejto súvislosti pripomína Európskemu parlamentu aj návrhy na ďalšiu harmonizáciu vlastného volebného postupu uvedené v jeho uznesení z 11. novembra 2015 o reforme volebného práva Európskej únie (9); |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadruje svoj úmysel viac využívať legislatívne iniciatívne správy podľa článku 225 ZFEÚ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zastáva názor, že Európsky parlament by mal vo svojom ústredí a vo všetkých delegáciách v členských štátoch zriadiť vstupný register, ktorý by občanom umožňoval odovzdávať dokumenty osobne, s osvedčením o obsahu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zastáva názor, že treba vytvoriť elektronický úradný vestník Európskeho parlamentu na účely overovania všetkých uznesení a správ, ktoré tento orgán schváli; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nabáda v relevantných prípadoch na politický dialóg s národnými parlamentmi o obsahu legislatívnych návrhov; zdôrazňuje však, že rozhodnutia sa musia prijímať na úrovni ústavných právomocí a že existuje jasné vymedzenie príslušných rozhodovacích právomocí národných parlamentov a Európskeho parlamentu, kde národné parlamenty musia vykonávať svoju európsku funkciu na základe svojich národných ústav, najmä prostredníctvom kontroly svojich národných vlád ako členov Európskej rady a Rady, pretože to je úroveň, na ktorej sú najpovolanejšie na to, aby priamo ovplyvnili obsah európskeho legislatívneho procesu a kontrolovali ho; preto nesúhlasí s vytváraním nových spoločných parlamentných orgánov s rozhodovacími právomocami; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje význam spolupráce medzi Európskym parlamentom a národnými parlamentmi v spoločných orgánoch, ako napríklad Konferencia parlamentných výborov pre záležitosti Únie z parlamentov Európskej únie (COSAC) a medziparlamentná konferencia o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike, a v rámci článku 13 TSCG v hospodárskej a menovej únii na základe zásad konsenzu, výmeny informácií a konzultácie s cieľom vykonávať kontrolu nad svojimi správami; vyzýva Komisiu a Radu, aby sa na medziparlamentných schôdzach zúčastňovali na vysokej politickej úrovni; zdôrazňuje, že je potrebná užšia spolupráca medzi výbormi Európskeho parlamentu a ich národnými partnermi v rámci týchto spoločných orgánov, a to posilnením súdržnosti, transparentnosti a vzájomnej výmeny informácií; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podporuje výmenu najlepších postupov medzi národnými parlamentmi v oblasti parlamentnej kontroly, ako napr. usporadúvanie pravidelných diskusií medzi príslušnými ministrami a špecializovanými výbormi národných parlamentov pred zasadnutiami Rady a po nich a s komisármi v primeranom časovom rámci, ako aj schôdze s národnými parlamentmi na účely výmeny skúseností s poslancami EP; podporuje zavedenie výmeny úradníkov inštitúcií a politických skupín medzi správnymi orgánmi Európskeho parlamentu a národných parlamentov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zastáva názor, že treba zabezpečiť, aby sa zabránilo tzv. pozlacovaniu („gold-plating“) právnych predpisov EÚ zo strany členských štátov, a že národné parlamenty zohrávajú v tomto procese kľúčovú úlohu; |
| --- | --- |

23.

Európska rada

| 24. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada tým, že nevyužíva hlasovanie kvalifikovanou väčšinou, príliš často postupuje legislatívne záležitosti Európskej rade; domnieva sa, že prax Európskej rady „zadávať Rade úlohy“ prekračuje rámec roly orgánu stanovujúceho strategické usmernenia, ktorú mu prisudzujú zmluvy, a teda je v rozpore s literou a duchom zmlúv, konkrétne s článkom 15 ods. 1 Zmluvy o EÚ, ktorý stanovuje, že Európska rada určuje všeobecné politické smerovanie a priority EÚ, nevykonáva však legislatívnu funkciu; domnieva sa, že treba zlepšiť pracovné vzťahy medzi Európskou radou a Európskym parlamentom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripomína, že predseda Komisie bude volený Európskym parlamentom na základe návrhu Európskej rady s prihliadnutím na výsledky volieb do Európskeho parlamentu a po príslušných konzultáciách, a že preto – rovnako ako v roku 2014 – musia európske politické strany navrhnúť vedúcich kandidátov s cieľom dať ľuďom možnosť vybrať si, koho zvoliť za predsedu Komisie; víta návrh predsedu Komisie zmeniť a doplniť rámcovú dohodu o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou, pokiaľ ide o možnosť komisárov kandidovať vo voľbách do Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripomína ďalej, že je možné zlúčiť funkciu predsedu Európskej rady s funkciou predsedu Komisie, hoci to nie je v záujme Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Európsku radu, aby využívala premosťovaciu doložku (článok 48 ods. 7 Zmluvy o EÚ), ktorá Radu oprávňuje prejsť od jednomyseľnosti k hlasovaniu kvalifikovanou väčšinou v príslušných prípadoch, v ktorých zmluvy v súčasnosti vyžadujú jednomyseľnosť; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva predsedu Európskeho parlamentu, aby vopred informoval Konferenciu predsedov o tom, aké názory má v úmysle prezentovať vo svojom prejave k Európskej rade; |
| --- | --- |

28.

Rada

| 29. | navrhuje, aby sa Rada transformovala na skutočne legislatívnu komoru znížením počtu zložení Rady prostredníctvom rozhodnutia Európskej rady, čím by sa vytvoril skutočne dvojkomorový legislatívny systém zahŕňajúci Radu a Európsky parlament, pričom Komisia by pôsobila ako výkonný orgán; navrhuje zapojiť v súčasnosti pôsobiace špecializované legislatívne zloženia Rady ako prípravné orgány pre verejné zasadnutie jedinej legislatívnej Rady podobným spôsobom, akým fungujú výbory v Európskom parlamente; |
| --- | --- |

29.

| 30. | trvá na tom, že je dôležité zaručiť transparentnosť legislatívneho rozhodovacieho procesu Rady vo všeobecnosti a zároveň zlepšiť výmenu dokumentov a informácií medzi Európskym parlamentom a Radou a umožniť zástupcom Európskeho parlamentu prístup v úlohe pozorovateľov na zasadnutia Rady a jej orgánov, najmä v prípade rokovaní o právnych predpisoch; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je presvedčený, že je možné zlúčiť funkciu predsedu Euroskupiny s funkciou člena Komisie pre hospodárske a finančné záležitosti, pričom v takomto prípade navrhuje, aby predseda Komisie tohto člena Komisie vymenoval za podpredsedu Komisie; domnieva sa, že tomuto členovi Komisie by sa mali poskytnúť – po vytvorení fiškálnych kapacít a Európskeho menového fondu – všetky potrebné prostriedky a kapacity na uplatňovanie a presadzovanie existujúceho rámca správy hospodárskych záležitostí a na optimalizáciu rozvoja eurozóny v spolupráci s ministrami financií členských štátov eurozóny, ako je uvedené v správe Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o rozpočtovej kapacite pre eurozónu (10); |
| --- | --- |

31.

| 32. | žiada, aby sa v rámci platnej zmluvy na predsedu a členov Euroskupiny vzťahovali vhodné mechanizmy demokratickej zodpovednosti voči Európskemu parlamentu, najmä aby predseda Euroskupiny odpovedal na parlamentné otázky; ďalej vyzýva na prijatie vnútorného rokovacieho poriadku a na zverejňovanie výsledkov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | požaduje, aby Rada úplne prešla na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou vždy, keď to zmluvy umožňujú, a aby ukončila prax prenášania sporných legislatívnych oblastí na Európsku radu, pretože je to v rozpore s literou a duchom zmluvy, v ktorej sa stanovuje, že Európska rada môže rozhodovať iba jednomyseľne a mala by tak robiť len v súvislosti so všeobecnými politickými cieľmi, a nie legislatívou; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyjadruje odhodlanie v plnej miere vykonávať ustanovenia zmluvy o posilnenej spolupráci tým, že sa zaviaže neudeliť súhlas so žiadnymi novými návrhmi o posilnenej spolupráci, pokiaľ sa zúčastnené členské štáty nezaviažu, že aktivujú osobitnú premosťovaciu doložku, ktorá je zakotvená v článku 333 ZFEÚ, a zabezpečuje prechod od jednomyseľnosti k hlasovaniu kvalifikovanou väčšinou a od mimoriadneho k riadnemu legislatívnemu postupu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že je dôležité v plnej miere využívať postup posilnenej spolupráce zakotvený v článku 20 Zmluvy o EÚ, najmä medzi členskými štátmi eurozóny, aby tie členské štáty, ktoré si želajú nadviazať medzi sebou posilnenú spoluprácu v rámci iných ako výlučných právomocí EÚ, mohli prostredníctvom tohto mechanizmu podporovať dosahovanie cieľov EÚ a posilňovať proces svojej integrácie, a to v medziach a za podmienok stanovených v článkoch 326 až 334 ZFEÚ; |
| --- | --- |

35.

Komisia

| 36. | vyjadruje odhodlanie posilniť úlohu Európskeho parlamentu pri voľbe predsedu Komisie posilnením formálnych konzultácií svojich politických skupín s predsedom Európskej rady, ako sa uvádza vo vyhlásení č. 11 pripojenom k záverečnému aktu medzivládnej konferencie, ktorá prijala Lisabonskú zmluvu, s cieľom zabezpečiť, aby Európska rada v plnej miere zohľadnila výsledky volieb pri predkladaní nominácie kandidáta, ktorého má Európsky parlament zvoliť, ako to bolo v prípade volieb do Európskeho parlamentu v roku 2014; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opakuje, že je potrebné, aby boli všetky návrhy Komisie plne odôvodnené a aby ich súčasťou bolo podrobné posúdenie vplyvu vrátane posúdenia týkajúceho sa ľudských práv; |
| --- | --- |

37.

| 38. | domnieva sa, že nezávislosť predsedu Komisie by sa mohla zvýšiť, keby každý členský štát určil najmenej troch kandidátov oboch pohlaví, o ktorých by zvolený predseda Komisie mohol pri zostavovaní svojej Komisie uvažovať; |
| --- | --- |

38.

| 39. | trvá na tom, aby sa zabezpečila lepšia koordinácia a podľa možností zastúpenie EÚ/eurozóny v medzinárodných finančných inštitúciách, a poukazuje na to, že článok 138 ods. 2 ZFEÚ poskytuje právny základ pre prijatie opatrení na zabezpečenie jednotného zastupovania EÚ/eurozóny v rámci medzinárodných inštitúcií a konferencií; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva na zavedenie formalizovaného a pravidelného dialógu o otázkach týkajúcich sa vonkajšieho zastupovania EÚ, ktorý by sa usporadúval v Európskom parlamente; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pripomína, že Komisia, členské štáty a Európsky parlament a Rada, každý v rámci svojich právomocí, musia pomôcť zabezpečiť lepšie uplatňovanie a vykonávanie právnych predpisov EÚ a Charty základných práv; |
| --- | --- |

41.

Dvor audítorov

| 42. | uznáva kľúčovú úlohu Európskeho dvora audítorov pri zabezpečovaní lepšieho a premyslenejšieho využívania európskych finančných prostriedkov; pripomína, že okrem dôležitej úlohy poskytovať informácie o vierohodnosti vedenia účtov a o zákonnosti a riadnosti príslušných operácií má Dvor audítorov výborné postavenie na to, aby mohol poskytovať Európskemu parlamentu informácie potrebné na vykonávanie jeho úlohy a mandátu, pokiaľ ide o demokratickú kontrolu európskeho rozpočtu, a ponúkať informácie o výsledkoch dosiahnutých prostredníctvom činností a politík financovaných EÚ s cieľom zlepšiť ich hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť; odporúča preto posilnenie Dvora audítorov; očakáva, že Dvor audítorov si naďalej zachová nezávislosť, integritu, nestrannosť a profesionalitu a zároveň bude vytvárať pevné pracovné vzťahy so svojimi zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

42.

| 43. | domnieva sa, že pretrvávajúci nedostatok spolupráce zo strany Rady znemožňuje Európskemu parlamentu prijať informované rozhodnutie o udelení absolutória, čo má za následok trvalý negatívny vplyv na to, ako občania vnímajú dôveryhodnosť inštitúcií EÚ a transparentnosť pri využívaní finančných prostriedkov EÚ; je presvedčený, že tento nedostatok spolupráce zároveň nepriaznivo ovplyvňuje fungovanie inštitúcií a diskredituje postup politickej kontroly rozpočtového hospodárenia stanovený v zmluvách; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje, že zloženie Dvora audítorov a jeho postup vymenúvania sú ustanovené v článkoch 285 a 286 ZFEÚ; domnieva sa, že Európsky parlament a Rada by mali mať rovnaké postavenie pri vymenúvaní členov Dvora audítorov, aby sa zabezpečila demokratická legitimita, transparentnosť a úplná nezávislosť týchto členov; žiada Radu, aby rešpektovala rozhodnutia prijaté Európskym parlamentom po vypočutí kandidátov nominovaných na členov Dvora audítorov; |
| --- | --- |

44.

Výbor regiónov a Európsky hospodársky a sociálny výbor

| 45. | vyzýva Európsky parlament, Radu a Komisiu, aby zlepšili metódy spolupráce s VR a EHSV, a to aj v predlegislatívnej fáze počas vykonávania posúdení vplyvu, s cieľom zabezpečiť, aby ich stanoviská a posúdenia bolo možné zohľadňovať v priebehu celého legislatívneho procesu; |
| --- | --- |

45.

Agentúry

| 46. | zdôrazňuje, že každé prenesenie vykonávacích právomocí na agentúry EÚ si vyžaduje dostatočný stupeň kontroly nad rozhodnutiami a činnosťami agentúr EÚ zo strany zákonodarcu EÚ; pripomína, že účinný dohľad zahŕňa okrem iného vymenúvanie a odvolávanie riadiacich pracovníkov agentúry EÚ, účasť v dozornej rade agentúry EÚ, právo veta vo vzťahu k určitým rozhodnutiam agentúry EÚ, informačné povinnosti a pravidlá transparentnosti a rozpočtového práva vo vzťahu k rozpočtu príslušnej agentúry EÚ; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uvažuje o prijatí rámcového nariadenia pre agentúry EÚ, ktoré môžu vykonávať vykonávacie právomoci vzťahujúce sa na požadovanú mechanizmus politickej kontroly zo strany zákonodarcu EÚ a zahŕňajúce okrem iného právo Európskeho parlamentu vymenúvať a odvolávať riadiacich pracovníkov agentúry EÚ, mať účasť v dozornej rade agentúry EÚ, práva veta Európskeho parlamentu vo vzťahu k určitým rozhodnutiam agentúry EÚ, informačné povinnosti a pravidlá transparentnosti a rozpočtové práva Európskeho parlamentu vo vzťahu k rozpočtu príslušnej agentúry EÚ; |
| --- | --- |

47.

Dodržiavanie zásad subsidiarity a proporcionality

| 48. | zdôrazňuje význam zásady subsidiarity, ako sa stanovuje v článku 5 ZEÚ, ktorý je záväzný pre všetky inštitúcie a orgány EÚ, a význam nástrojov uvedených v Protokole č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality; v tejto súvislosti pripomína príslušné úlohy pridelené národným parlamentom a Výboru regiónov; navrhuje flexibilný prístup, pokiaľ ide o lehoty na postúpenie návrhov legislatívnych aktov zakotvené v uvedenom protokole, a vyzýva Komisiu, aby zvýšila kvalitu svojich odpovedí na odôvodnené stanoviská; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripomína, že národné parlamenty zohrávajú kľúčovú úlohu pri monitorovaní uplatňovania zásady subsidiarity; poukazuje na to, že formálne možnosti národných parlamentov, pokiaľ ide o zabezpečenie dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality, ponúkajú v tomto smere obrovské možnosti, treba však posilniť praktickú spoluprácu medzi národnými parlamentmi, aby okrem iného mohli v prípade údajného porušenia práva na základe úzkej vzájomnej spolupráce dosiahnuť kvórum potrebné podľa článku 7 ods. 3 Protokolu č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdôrazňuje význam článku 9 ZFEÚ pre zabezpečenie toho, aby boli zohľadnené sociálne dôsledky právnych a politických opatrení EÚ; |
| --- | --- |

50.

Rozšírenie a prehĺbenie hospodárskej a menovej únie

| 51. | pripomína, že akýkoľvek ďalší rozvoj HMÚ musí vychádzať z existujúcich právnych predpisov a ich vykonávania a nadväzovať na ne, a že takisto musí byť spojený s prehlbovaním jej sociálneho rozmeru; |
| --- | --- |

51.

| 52. | požaduje ďalšie inštitucionálne reformy s cieľom zvýšiť účinnosť a demokratickosť HMÚ s väčšími kapacitami, ktorá musí byť začlenená do inštitucionálneho rámca EÚ, v ktorom Komisia koná ako výkonný orgán a Európsky parlament a Rada ako spoluzákonodarcovia; |
| --- | --- |

52.

Nový právny akt o hospodárskej politike

| 53. | pripomína svoje uznesenie z 12. decembra 2013 o ústavných problémoch viacstranného riadenia v Európskej únii (11), ktoré obsahovalo myšlienku zavedenia konvergenčného kódexu prijatého v rámci riadneho legislatívneho postupu s cieľom vytvoriť účinnejší rámec pre koordináciu hospodárskej politiky (s niekoľkými konvergenčnými kritériami, ktoré ešte treba vymedziť), otvorený všetkým členským štátom a podporený mechanizmom založeným na stimuloch; |
| --- | --- |

53.

| 54. | domnieva sa, že v horizonte piatich rokov by sa mal stanoviť obmedzený počet kľúčových oblastí pre štrukturálne reformy, ktoré zvyšujú konkurencieschopnosť, rastový potenciál, reálnu hospodársku konvergenciu a sociálnu súdržnosť, a to s cieľom posilniť európske sociálne trhové hospodárstvo, ako sa uvádza v článku 3 ods. 3 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdôrazňuje význam jasného rozdelenia právomocí medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi, čím sa zvýši zodpovednosť členských štátov za vykonávacie programy a tiež úloha národných parlamentov v týchto programoch; |
| --- | --- |

55.

| 56. | žiada, aby sa zlepšilo využívanie dostupných nástrojov v spojení s článkom 136 ZFEÚ na uľahčenie prijímania a vykonávania nových opatrení v eurozóne; |
| --- | --- |

56.

Zjednodušený, cielenejší a demokratickejší proces európskeho semestra

| 57. | poukazuje na potrebu menšieho počtu odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré by mali byť zároveň cielenejšie, a to na základe politického rámca stanoveného v konvergenčnom kódexe a ročnom prieskume rastu (RPR) a na základe konkrétnych návrhov, ktoré predloží každý členský štát v súlade s jeho príslušnými kľúčovými cieľmi reformy, zo širokej škály štrukturálnych reforiem, posilnenia konkurencieschopnosti, reálnej hospodárskej konvergencie a sociálnej súdržnosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdôrazňuje význam demografických trendov pre európsky semester a žiada, aby sa tomuto ukazovateľu pripisoval väčší význam; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pripomína, že už existujú mechanizmy pre hospodársky dialóg, najmä vďaka zavedeniu „hospodárskeho dialógu“ v rámci balíka šiestich a balíka dvoch legislatívnych aktov; domnieva sa, že ide o účinný nástroj umožňujúci Európskemu parlamentu, aby mu bola priznaná významnejšia úloha v rámci európskeho semestra s cieľom posilniť dialóg medzi Európskym parlamentom, Radou, Komisiou a Euroskupinou, a navrhuje formalizáciu kontrolnej úlohy Európskeho parlamentu v rámci európskeho semestra prostredníctvom medziinštitucionálnej dohody, ako Európsky parlament požadoval pri viacerých príležitostiach; okrem toho víta a podporuje zapojenie národných parlamentov na vnútroštátnej úrovni a spoluprácu medzi národnými parlamentmi a Európskym parlamentom v rámci európskeho semestra a všeobecnej správy ekonomických záležitostí vo všeobecnosti, napríklad prostredníctvom Európskeho parlamentného týždňa a „konferencie podľa článku 13“; navyše sa domnieva, že zapojenie sociálnych partnerov do európskeho semestra by sa mohlo zlepšiť; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzýva na začlenenie príslušných ustanovení fiškálnej dohody do právneho rámca EÚ na základe komplexného posúdenia jeho vykonávania a do takej miery, do akej dosiaľ nebola pokrytá existujúcimi sekundárnymi právnymi predpismi; |
| --- | --- |

60.

Úloha rozpočtu EÚ v hospodárskej a menovej únii (HMÚ)

| 61. | poukazuje na to, že pri prijímaní budúceho nariadenia o VFR je možné prejsť od jednomyseľného súhlasu na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou, a to uplatnením ustanovení článku 312 ods. 2 ZFEÚ; vyzdvihuje dôležitosť vytvorenia prepojenia medzi dĺžkou trvania volebného obdobia Európskeho parlamentu, mandátom Komisie a dĺžkou trvania VFR, ktorú je podľa ustanovení článku 312 ods. 1 ZFEÚ možné znížiť na päť rokov; žiada, aby sa prijímanie ďalších VFR zosúladilo s nasledujúcim parlamentným obdobím; vyzýva Radu, aby túto demokratickú požiadavku podporila; |
| --- | --- |

61.

| 62. | víta správu skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje; želá si vrátiť sa k litere a duchu zmlúv a zmeniť súčasný systém založený na príspevkoch stanovených podľa hrubého národného dôchodku (HND) na systém založený na skutočných vlastných zdrojoch EÚ a časom aj na rozpočte eurozóny, pre ktoré existuje celý rad nápadov; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pripomína, že podľa článku 24 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020, sa všetky výdavky a príjmy EÚ a Euratomu zahrnú do všeobecného rozpočtu EÚ v súlade s článkom 7 nariadenia o rozpočtových pravidlách; |
| --- | --- |

63.

Zvýšená investičná kapacita EÚ

| 64. | vyzýva na lepšie využívanie existujúcich štrukturálnych fondov s cieľom podporiť konkurencieschopnosť a súdržnosť EÚ a na posilniť investičnú kapacitu EÚ využívaním inovačných prístupov, ako je Európsky fond pre strategické investície (EFSI), ktorý zahŕňa špecifické nástroje poskytujúce financovanie a záruky pre projekty infraštruktúry v záujme EÚ; |
| --- | --- |

64.

| 65. | trvá na úplnom vykonávaní rámca týkajúceho sa balíka dvoch a šiestich legislatívnych aktov a európskeho semestra a na potrebe riešiť najmä makroekonomické nerovnováhy a zabezpečiť dlhodobú kontrolu nad deficitom a stále veľmi vysokými úrovňami dlhu, a to fiškálnou konsolidáciou podporujúcou rast a zvýšením efektivity výdavkov, uprednostňovaním produktívnych investícií, poskytovania stimulov pre spravodlivé a udržateľné štrukturálne reformy a zohľadňovaním podmienok obchodného cyklu; |
| --- | --- |

65.

Vytvorenie fiškálnej kapacity v rámci eurozóny prostredníctvom časti rozpočtu EÚ

| 66. | pripomína, že euro je menou EÚ a že zamýšľaným účelom rozpočtu EÚ je plniť ciele EÚ stanovené v článku 3 ZEÚ a financovať spoločné politiky, pomáhať slabým regiónom uplatňovaním zásady solidarity, dokončiť vnútorný trh, podporovať európsku súčinnosť, reagovať na existujúce a nové problémy, ktoré si vyžadujú celoeurópsky prístup, a tým tiež pomáhať menej rozvinutým členským štátom dohnať ostatné štáty a dospieť do stavu, ktorý im umožní pristúpiť k eurozóne; |
| --- | --- |

66.

| 67. | berie na vedomie rozličné návrhy na zavedenie rozpočtovej kapacity v rámci eurozóny; poukazuje na to, že tieto návrhy pripisujú tejto kapacite rozdielne funkcie a môžu mať rôznu podobu; pripomína, že Európsky parlament trvá na tom, že takáto kapacita by sa mala vytvoriť v rámci EÚ; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poukazuje na skutočnosť, že hoci to, či sa takáto kapacita bude môcť vytvoriť v rámci súčasnej zmluvy, bude závisieť od podoby, funkcie a veľkosti novej rozpočtovej kapacity, v rámci zmlúv je možné zdvihnúť stropy vlastných zdrojov, ustanoviť nové kategórie vlastných zdrojov (aj keď tieto vlastné zdroje budú pochádzať len od určitého počtu členských štátov) a vyčleniť určité príjmy na financovanie špecifických výdavkových položiek; okrem toho zdôrazňuje, že rozpočet EÚ už poskytuje záruky na osobitné úverové operácie a že existuje viacero nástrojov flexibility, v prípade ktorých je možná mobilizácia prostriedkov nad rámec výdavkových stropov MFF; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opätovne zdôrazňuje, že podporuje začlenenie Európskeho mechanizmu pre stabilitu do právneho rámca EÚ za predpokladu dostatočnej demokratickej zodpovednosti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | domnieva sa, že zriadenie európskej fiškálnej kapacity a Európskeho menového fondu môžu byť krokmi smerujúcimi k vytvoreniu európskeho ministerstva financií, ktoré by sa malo zodpovedať Európskemu parlamentu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | žiada, aby sa venovala náležitá pozornosť hlavným zisteniam skupiny expertov vytvorenej Komisiou s cieľom vytvoriť fond na splatenie dlhu; |
| --- | --- |

71.

Jednotný trh a finančná integrácia

| 72. | domnieva sa, že jednotný trh je jedným zo základných pilierov EÚ a že má zásadný význam pre prosperitu, rast a zamestnanosť v EÚ; poukazuje na to, že jednotný trh, ktorý prináša hmatateľné výhody tak spoločnostiam, ako aj spotrebiteľom, má rastový potenciál, ktorý ešte nebol úplne využitý, najmä pokiaľ ide o digitálny jednotný trh, finančné služby, energetiku, bankovú úniu a úniu kapitálových trhov; požaduje preto dôkladnejšiu kontrolu správneho uplatňovania a lepšie presadzovanie existujúceho acquis v týchto oblastiach; |
| --- | --- |

72.

| 73. | požaduje rýchle, ale postupné dokončenie bankovej únie založenej na jednotnom mechanizme dohľadu, jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií (SRM) a európskom systéme ochrany vkladov (EDIS) a zabezpečenej primeraným a fiškálne neutrálnym zabezpečovacím mechanizmom; víta dohodu o prechodnom mechanizme financovania, kým nezačne fungovať jednotný fond na riešenie krízových situácií, a požaduje vytvorenie európskeho programu na riešenie platobnej neschopnosti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pripomína, že európske orgány dohľadu by mali konať s cieľom zlepšiť fungovanie vnútorného trhu, najmä prostredníctvom zaistenia vysokej kvality, účinnej a súdržnej úrovne regulácie a dohľadu so zreteľom na rôzne záujmy jednotlivých členských štátov a rozdielnu povahu účastníkov finančného trhu; domnieva sa, že otázky týkajúce sa všetkých členských štátov by sa mali klásť všetky členské štáty, ktoré by o nich mali aj diskutovať a rozhodovať, a že je nevyhnutné upevniť rovnaké podmienky vnútri jednotného trhu tým, že sa vytvorí jednotný súbor pravidiel platný pre všetkých účastníkov finančného trhu v EÚ s cieľom zabrániť fragmentácii jednotného trhu v oblasti finančných služieb a nekalej hospodárskej súťaži vznikajúcim v dôsledku nerovnakých podmienok; |
| --- | --- |

74.

| 75. | požaduje zriadenie skutočnej únie kapitálových trhov; |
| --- | --- |

75.

| 76. | podporuje vytvorenie systému orgánov pre konkurencieschopnosť združujúceho vnútroštátne orgány zodpovedné za sledovanie pokroku v oblasti konkurencieschopnosti v jednotlivých členských štátoch a navrhuje, aby sledovanie pokroku takéhoto systému bolo pod dohľadom Komisie; |
| --- | --- |

76.

| 77. | považuje za nevyhnutné zlepšiť automatickú výmenu informácií medzi národnými daňovými orgánmi s cieľom zabrániť daňovým únikom a daňovým podvodom, daňovému plánovaniu, narúšaniu základu dane a presunu ziskov, ako aj podporovať koordinované opatrenia na boj proti daňovým rajom; požaduje prijatie smernice o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmu právnických osôb a vymedzenie spoločných cieľov postupného zbližovania; považuje za nevyhnutné podujať sa na komplexné preskúmanie existujúcich právnych predpisov v oblasti DPH, pričom by sa malo okrem iného riešiť aj zavedenie zásady krajiny pôvodu; |
| --- | --- |

77.

Demokratickejšia inštitucionálna štruktúra HMÚ

| 78. | pripomína, že je potrebné zabezpečiť riadnu demokratickú legitimitu a zodpovednosť na úrovni rozhodovania, pričom národné parlamenty by mali kontrolovať národné vlády a mala by sa posilniť kontrolná úloha Európskeho parlamentu na úrovni EÚ, a to aj pokiaľ ide o ústrednú úlohu, ktorú by mal spolu s Radou zohrávať pri prijímaní konvergenčného kódexu, a to riadnym legislatívnym postupom; |
| --- | --- |

78.

| 79. | podporuje všeobecné využívanie tzv. premosťovacej doložky zakotvenej v článku 48 ods. 7 Zmluvy o EÚ; pripomína, že Komisia vo svojej koncepcii pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu (12) navrhla vytvorenie nástroja konvergencie a konkurencieschopnosti na základe článku 136 ZFEÚ alebo článku 352 ZFEÚ, v prípade potreby aj prostredníctvom posilnenej spolupráce; poukazuje na to, že v prípade posilnenej spolupráce by sa použitím článku 333 ods. 2 ZFEÚ, ktorý stanovuje uplatnenie riadneho legislatívneho postupu, posilnila demokratická legitimita a účinnosť správy EÚ a úloha Európskeho parlamentu v tejto oblasti; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opakuje, že medziparlamentná spolupráca by sa nemala viesť k zriadeniu nového spoločného parlamentného orgánu alebo novej inštitúcie, keďže euro predstavuje menu EÚ a Európsky parlament je parlamentom EÚ; pripomína, že HMÚ zriadila EÚ, ktorej občania sú na úrovni EÚ priamo zastúpení Európskym parlamentom, ktorý musí nájsť a musí byť schopný realizovať spôsoby, ako zaručiť parlamentnú demokratickú zodpovednosť rozhodnutí špecifických pre eurozónu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | trvá na tom, že Komisii sa musia udeliť právomoci na vykonávanie a presadzovanie všetkých budúcich alebo súčasných nástrojov prijatých v oblasti HMÚ; |
| --- | --- |

81.

| 82. | považuje za nevyhnutné riešiť nedostatky v existujúcej inštitucionálnej štruktúre HMÚ, najmä jej demokratický deficit, pričom treba zohľadniť aj skutočnosť, že niektoré časti zmluvy môžu byť pod dohľadom Súdneho dvora, zatiaľ čo iné sú z takejto kontroly vyňaté; domnieva sa, že na podrobné vykonávanie článku 121 ods. 3 a 4 ZFEÚ je potrebná posilnená parlamentná kontrola, pokiaľ ide o užšiu koordináciu hospodárskych politík; |
| --- | --- |

82.

| 83. | zastáva názor, že diferencovaná integrácia by mala ostať otvorená všetkým členským štátom; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pripomína, že prioritou by mal byť riadny legislatívny a rozpočtový postup na úrovni EÚ, v prípade potreby s využitím výnimiek a so zriadením vyhradených rozpočtových riadkov; pripomína, že akékoľvek iné ustanovenia, ako napríklad ustanovenia o eurozóne alebo o posilnenej spolupráci, by sa mali použiť len vtedy, keď uvedené postupy nie sú z právneho ani politického hľadiska možné; |
| --- | --- |

84.

Dokončenie vnútorného trhu ako prvý zdroj rastu

| 85. | vyjadruje presvedčenie, že prehĺbenie HMÚ by malo ísť ruka v ruke s dokončením vnútorného trhu prostredníctvom odstránenia všetkých zostávajúcich vnútorných prekážok, najmä pokiaľ ide o energetickú úniu, spoločný digitálny trh a trh so službami; |
| --- | --- |

85.

| 86. | žiada úplné presadzovanie existujúcich právnych predpisov týkajúcich sa vnútorného trhu s energiou podľa článku 194 ZFEÚ v záujme vytvorenia energetickej únie; |
| --- | --- |

86.

| 87. | podporuje posilnenie úloh a právomocí Agentúry EÚ pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) smerujúce k vytvoreniu európskej agentúry pre energiu podľa článku 54 Zmluvy o Euratome, ako aj zriadenie európskej strategickej rezervy založenej na kombinácii vnútroštátnych rezerv a spoločného strediska pre rokovania s dodávateľmi s cieľom dokončiť inštitucionálnu štruktúru energetickej únie; |
| --- | --- |

87.

| 88. | podporuje využívanie projektových dlhopisov v úzkej spolupráci s Európskou investičnou bankou (EIB) na financovanie projektov v oblasti infraštruktúry a energetiky; |
| --- | --- |

88.

| 89. | vyzýva Komisiu, aby použila článok 116 ZFEÚ, ktorý Európskemu parlamentu a Rade poskytuje potrebný právny základ na to, aby konali v súlade s riadnym legislatívnym postupom s cieľom odstrániť praktiky, ktoré prostredníctvom škodlivých daňových politík vedú k narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu; |
| --- | --- |

89.

Sociálny rozmer

| 90. | zdôrazňuje, že práva pracovníkov, najmä v prípadoch, keď uplatňujú svoje právo na mobilitu, by mali byť zaručené spolu s ich sociálnymi právami, a to pri plnom využití príslušných právnych nástrojov stanovených v hlavách IV, IX a X tretej časti ZFEÚ a v súlade s Chartou základných práv EÚ s cieľom zabezpečiť pre EÚ stabilný sociálny základ; poukazuje v tejto súvislosti najmä na práva vychádzajúce zo smernice 2004/38/ES o práve občanov EÚ a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov a nariadenia (EÚ) č. 492/2011 o slobode pohybu pracovníkov v rámci EÚ; |
| --- | --- |

90.

| 91. | zdôrazňuje význam vytvárania sociálnej Európy tak, aby mal projekt európskej integrácie aj naďalej podporu pracovníkov; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poukazuje na význam podpory myšlienky minimálnej mzdy určenej každým členským štátom, poznamenáva, že preskúmanie možností systému minimálnych príspevkov v nezamestnanosti by si vyžadovalo spoločné pravidlá a podmienky na trhu práce EÚ, a navrhuje, aby sa podľa súčasných ustanovení zmluvy prijal legislatívny návrh s cieľom znížiť jestvujúce prekážky pre zamestnancov; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poukazuje na nástroje, ktoré poskytuje EÚ, a na potrebu aktívne zapájať do trhu práce mladých pracovníkov a ďalej podporovať výmenu mladých pracovníkov v súlade s článkom 47 ZFEÚ; |
| --- | --- |

93.

| 94. | vyzýva Komisiu, aby do hodnotenia makroekonomickej výkonnosti členských štátov začlenila kritériá v oblasti zamestnanosti a aby odporúčala a podporovala štrukturálne reformy aj s cieľom zabezpečiť lepšie využívanie regionálnych a sociálnych fondov; |
| --- | --- |

94.

| 95. | vyzýva Komisiu, aby riadne posúdila potrebu opatrení EÚ a potenciálny hospodársky, sociálny a environmentálny dosah alternatívnych politík, kým navrhne novú iniciatívu (napr. legislatívne návrhy, nelegislatívne iniciatívy, vykonávacie a delegované akty), v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva; |
| --- | --- |

95.

| 96. | vyzýva na vytvorenie nového sociálneho paktu (ktorý by mohol mať formu sociálneho protokolu) zameraného na posilnenie európskeho sociálneho trhového hospodárstva a na znižovanie nerovností, ktorý by zabezpečil dodržiavanie základných práv všetkých občanov, a to okrem iného vrátane práva na kolektívne vyjednávanie a na slobodu pohybu; poukazuje na to, že takýto pakt by mohol posilniť koordináciu sociálnych politík členských štátov; |
| --- | --- |

96.

| 97. | vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom záväzných dohôd medzi sociálnymi partnermi v súlade s článkami 151 až 161 ZFEÚ oživila sociálny dialóg v EÚ; |
| --- | --- |

97.

Vonkajšia činnosť

Zvyšovanie účinnosti, súdržnosti a zodpovednosti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP)

| 98. | zastáva názor, že komplexný prístup EÚ k vonkajším konfliktom a krízam by sa mal posilniť bližším spojením rôznych subjektov a nástrojov vo všetkých fázach cyklu konfliktu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | trvá na uplatnení ustanovení článku 22 Zmluvy o EÚ na vytvorenie všeobecného strategického rámca pre strategické záujmy a ciele stanovené v článku 21 ZEÚ a na prijímanie rozhodnutí o týchto záujmoch a cieľoch, ktorý sa môže rozšíriť nad rámec SZBP na ďalšie oblasti vonkajšej činnosti a ktorý si vyžaduje súdržnosť s ďalšími politikami, ako je obchod, poľnohospodárstvo a rozvojová pomoc; pripomína, že rozhodnutia prijaté na základe takejto stratégie by mohli byť vykonávané prostredníctvom hlasovania kvalifikovanou väčšinou; poukazuje na to, že demokratická legitimita týchto rozhodnutí by sa mohla posilniť, pokiaľ by Rada a Európsky parlament prijímali spoločné strategické dokumenty na základe návrhov predkladaných vysokou predstaviteľkou Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku/podpredsedníčkou Komisie (VP/PK); |
| --- | --- |

99.

| 100. | požaduje posilnenie parlamentného dohľadu nad vonkajšou činnosťou EÚ, a to aj pokračovaním pravidelných konzultácií s VP/PK, Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a Komisiou, a dokončenie rokovaní o nahradení medziinštitucionálnej dohody z roku 2002 o prístupe k citlivým informáciám Rady v oblasti SZBP; |
| --- | --- |

100.

| 101. | považuje za nevyhnutné, aby osobitní zástupcovia EÚ boli začlenení do ESVČ, a to aj prostredníctvom presunu ich rozpočtu z riadkov v rámci SZBP do riadkov ESVČ, keďže by to zvýšilo súdržnosť úsilia EÚ; |
| --- | --- |

101.

| 102. | žiada, aby sa využíval článok 31 ods. 2 Zmluvy o EÚ, ktorým sa Rade umožňuje prijímať určité rozhodnutia o otázkach SZBP kvalifikovanou väčšinou, ako aj premosťovacia doložka uvedená v článku 31 ods. 3 Zmluvy o EÚ o postupnom prechode na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou v prípade rozhodnutí v oblasti SZBP, ktoré nemajú vojenský alebo obranný dosah; pripomína, že článok 20 ods. 2 Zmluvy o EÚ, v ktorom sú obsiahnuté ustanovenia o posilnenej spolupráci, vytvára pre členské štáty ďalšie možnosti, aby pokročili v oblasti SZBP, a mal by sa preto používať; |
| --- | --- |

102.

| 103. | vyjadruje presvedčenie, že je potrebné zvýšiť pružnosť rozpočtových pravidiel pre vonkajšiu činnosť s cieľom zabrániť oneskoreniu operatívneho vyplácania finančných prostriedkov EÚ, a tým zvýšiť schopnosť EÚ reagovať na krízy rýchlym a účinným spôsobom; považuje v tomto ohľade za nevyhnutné, aby sa pre oblasť humanitárnej pomoci vytvorilo zrýchlené konanie s cieľom zabezpečiť, aby sa pomoc vyplatila čo najefektívnejším a najúčinnejším spôsobom; |
| --- | --- |

103.

| 104. | naliehavo vyzýva Radu, ESVČ a Komisiu, aby dodržiavali svoje príslušné záväzky okamžite a v plnom rozsahu informovať Európsky parlament vo všetkých fázach procesu rokovaní a uzatváraní medzinárodných dohôd, ako je stanovené v článku 218 ods. 10 ZFEÚ a ako sa uvádza v medziinštitucionálnej dohode s Komisiou a Radou; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poukazuje na to, že Súdny dvor Európskej únie potvrdil, že Európsky parlament má podľa článku 218 ods. 10 ZFEÚ právo byť ihneď a v plnom rozsahu informovaný vo všetkých etapách konania pri dojednávaní a uzatváraní medzinárodných dohôd – aj v prípade, keď sa týkajú SZBP – s cieľom umožniť mu vykonávať vlastné právomoci s plnou znalosťou činnosti EÚ ako celku; očakáva preto, že medziinštitucionálne rokovania, ktoré sa majú uskutočniť v súvislosti s vylepšením praktických opatrení na spoluprácu a výmenu informácií v kontexte vyjednávania a uzatvárania medzinárodných dohôd, riadne zohľadnia judikatúru Súdneho dvora Európskej únie; |
| --- | --- |

105.

Smerom k spoločnej obrannej politike

| 106. | žiada, aby sa podnikli postupné kroky smerom k zavedeniu spoločnej obrannej politiky (článok 42 ods. 2 Zmluvy o EÚ) a napokon aj spoločnej obrany, ktorá sa môže zaviesť jednomyseľným rozhodnutím Európskej rady, a aby sa zároveň posilnila civilná a občianska spoločnosť na základe prístupov na predchádzanie konfliktom a ich riešenie vychádzajúcich zo zásady odmietania násilia, najmä prostredníctvom zvýšenia finančných, administratívnych a ľudských zdrojov vyčlenených na mediáciu, dialóg, zmierenie a okamžitú reakciu na krízy založenú na organizáciách občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

106.

| 107. | navrhuje ako prvý krok v tomto smere, aby sa vykonali ustanovenia článku 46 Zmluvy o EÚ o zriadení stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) prostredníctvom hlasovania kvalifikovanou väčšinou v Rade, keďže tento nástroj by ambicióznejším členským štátom umožnil užšiu a koordinovanejšiu spoluprácu v oblasti obrany pod záštitou EÚ a oprávnil by ich využívať inštitúcie, nástroje a rozpočet EÚ; |
| --- | --- |

107.

| 108. | odporúča zriadenie stálej Rady ministrov obrany pod vedením VP/PK s cieľom koordinovať obranné politiky členských štátov, najmä pokiaľ ide o kybernetickú bezpečnosť a boj proti terorizmu, a spoločne rozvíjať stratégie a priority EÚ v oblasti obrany; |
| --- | --- |

108.

| 109. | trvá na vypracovaní bielej knihy EÚ o bezpečnosti a obrane na základe globálnej stratégie EÚ pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku, ktorú predloží VP/PK, ako aj Bratislavskej agendy, pretože takýto dokument by ďalej vymedzil strategické ciele EÚ v oblasti bezpečnosti a obrany a určil by existujúce a požadované spôsobilosti; vyzýva Komisiu, aby svoje prebiehajúce prípravné práce na európskom obrannom akčnom pláne založila na výsledkoch budúcej bielej knihy EÚ o bezpečnosti a obrane, ktorá by sa mala zaoberať aj otázkou, ako a za akých okolností je použitie vojenskej sily vhodné a opodstatnené; |
| --- | --- |

109.

| 110. | zdôrazňuje potrebu vymedziť spoločnú európsku politiku v oblasti spôsobilostí a vyzbrojovania (článok 42 ods. 3 Zmluvy o EÚ), ktorá by zahŕňala spoločné plánovanie, rozvoj a obstarávanie vojenských spôsobilostí a ktorá by obsahovala aj návrhy na reakcie v prípade kybernetických, hybridných a asymetrických hrozieb; nabáda Komisiu, aby pracovala na ambicióznom akčnom pláne v oblasti európskej obrany, ako sa oznámilo v pracovnom programe na rok 2016; |
| --- | --- |

110.

| 111. | zdôrazňuje veľký potenciál Európskej obrannej agentúry (EDA) na to, aby pomáhala rozvíjať jednotný trh v oblasti obrany, ktorý bude konkurencieschopný, efektívny, podložený intenzívnym výskumom, vývojom a inováciami a zameraný na vytváranie špecializovaných pracovných miest, a zasadzuje sa o to, aby sa na tento účel preskúmali možnosti verejno-súkromných partnerstiev; pripomína, že je naliehavo potrebné posilniť EDA tým, že sa jej poskytnú potrebné zdroje a politická podpora, čo jej umožní zohrávať vedúcu a koordinačnú úlohu pri rozvoji, výskume a obstarávaní spôsobilostí; opakuje svoje stanovisko, že najlepšie by sa to dalo dosiahnuť financovaním nákladov na zamestnancov agentúry a jej prevádzkových nákladov z rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poukazuje na článok 44 ZEÚ, ktorý obsahuje ustanovenia o zvýšenej flexibilite a zavádza možnosť poveriť vykonávaním úloh krízového riadenia skupinu členských štátov, ktoré by vykonávali takéto úlohy v mene EÚ a pod politickou kontrolou a strategickým vedením Politického a bezpečnostného výboru (PBV) a ESVČ; |
| --- | --- |

112.

| 113. | navrhuje, aby sa článok 41 ods. 3 Zmluvy o EÚ použil na vytvorenie počiatočného fondu pozostávajúceho z príspevkov členských štátov s cieľom financovať prípravné činnosti v oblasti spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP), ktoré sa neúčtujú na ťarchu rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

113.

| 114. | zdôrazňuje význam rozšírenia spoločného financovania na oblasť vojenských misií SBOP, a to aj prostredníctvom mechanizmu Athena, keďže by sa tým obmedzili finančné demotivačné faktory na strane členských štátov, pokiaľ ide o príspevky na vojenské misie a operácie SBOP, vďaka čomu by sa zlepšila schopnosť EÚ reagovať na krízy; |
| --- | --- |

114.

| 115. | žiada o vytvorenie stáleho civilného a vojenského veliteľstva s útvarom pre plánovanie a vedenie vojenských operácií (MPCC) a útvarom pre plánovanie a vedenie civilných operácií (CPCC); vyzýva na inštitucionalizáciu rozličných európskych vojenských štruktúr (okrem iného rôznych bojových skupín, európskych vojenských jednotiek, obrannej spolupráce Francúzska a Spojeného kráľovstva a spolupráce krajín Beneluxu v oblasti protivzdušnej obrany) do rámca EÚ a zvýšenie využiteľnosti bojových skupín EÚ, okrem iného rozšírením spoločného financovania a zvážením ich štandardného nasadzovania ako síl prvého sledu v budúcich scenároch krízového riadenia; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poznamenáva, že toto stále veliteľstvo by sa mohlo zapojiť do stáleho plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí a zohrávať významnú koordinačnú úlohu, pokiaľ ide o uplatňovanie článku 42 ods. 7 Zmluvy o EÚ v budúcnosti; zastáva názor, že doložka o vzájomnej obrane, ako sa stanovuje v tomto článku a ako sa jej dovolávalo Francúzsko počas zasadnutia Rady pre zahraničné veci 17. novembra 2015, sa môže stať katalyzátorom ďalšieho rozvoja bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ, čo povedie k posilneniu záväzku všetkých členských štátov; |
| --- | --- |

116.

| 117. | domnieva sa, že je potrebné posilniť spoluprácu medzi EÚ a NATO na všetkých úrovniach v oblastiach, ako sú rozvoj spôsobilostí a plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí v oblasti hybridných hrozieb, a zintenzívniť úsilie o odstránenie zostávajúcich politických prekážok; naliehavo vyzýva na komplexné politické a vojenské partnerstvo medzi EÚ a NATO; |
| --- | --- |

117.

| 118. | vyzýva na prijatie ráznych krokov s cieľom zabezpečiť súdržnosť politík v záujme rozvoja (na základe článku 208 ZFEÚ), a požaduje zlepšenie systému hodnotenia vplyvu súdržnosti politík v záujme rozvoja a vytvorenie mechanizmu rozhodcovského konania s cieľom odstrániť všetky nezrovnalosti v jednotlivých politikách EÚ, pričom predseda Komisie by mal mať politickú zodpovednosť za vypracovanie všeobecných usmernení a riešenie záležitostí v súlade so záväzkami EÚ v oblasti súdržnosti politík v záujme rozvoja (PCD); |
| --- | --- |

118.

Spravodlivosť a vnútorné veci (SVV)

| 119. | zdôrazňuje, že je nevyhnutné dodržiavať základné práva a slobody a trvať na tom, že je potrebný demokratický a súdny dohľad nad politikami boja proti terorizmu, vzhľadom na nedávne útoky a nárast teroristických hrozieb má však nanajvýš dôležitý význam aj systematická a štruktúrovaná výmena informácií a údajov medzi vnútroštátnymi orgánmi presadzovania práva a spravodajskými službami, ako aj s agentúrami Europol, Frontex a Eurojust, ktorú treba zaviesť čo najskôr; |
| --- | --- |

119.

| 120. | poukazuje na to, že rovnako ako pri predchádzajúcich útokoch boli páchatelia útokov v Paríži bezpečnostným orgánom už známi a boli predmetom vyšetrovania a opatrení dohľadu; vyjadruje svoje znepokojenie nad tým, že členské štáty si nevymieňali údaje o týchto osobách, a to napriek požiadavkám článku 88 ZFEÚ; vyzýva Radu, aby na základe článku 352 ZFEÚ schválila povinnú výmenu údajov medzi členskými štátmi; zastáva názor, že pokiaľ nebude možné dosiahnuť jednomyseľnosť, mal by sa využiť potenciál posilnenej spolupráce; |
| --- | --- |

120.

| 121. | vyzýva Komisiu a Radu, aby komplexne posúdili protiteroristické a s nimi súvisiace opatrenia EÚ, aby preskúmali najmä implementáciu týchto opatrení do práva a praxe členských štátov, mieru spolupráce členských štátov s agentúrami EÚ v dotknutej oblasti, predovšetkým s agentúrami Europol a Eurojust, a aby zodpovedajúcim spôsobom zhodnotili pretrvávajúce nedostatky a súlad týchto opatrení so záväzkami EÚ v oblasti základných práv a využili pritom postup stanovený v článku 70 ZFEÚ; |
| --- | --- |

121.

| 122. | v tejto súvislosti pripomína, že v článku 222 ZFEÚ sa ustanovuje doložka o solidarite, ktorá môže byť a mala by byť využitá, keď sa niektorý členský štát stane terčom teroristického útoku alebo obeťou prírodnej katastrofy alebo katastrofy spôsobenej ľudskou činnosťou; |
| --- | --- |

122.

| 123. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v súvislosti s utečeneckou krízou ešte nebola aktivovaná smernica o dočasnej ochrane, a to napriek tomu, že jej cieľom je riešiť masový prílev štátnych príslušníkov tretích krajín; |
| --- | --- |

123.

| 124. | zdôrazňuje, že je potrebné vypracovať spravodlivú a účinnú spoločnú azylovú a prisťahovaleckú politiku EÚ, ktorá je založená na zásade solidarity, nediskriminácie, zásade zákazu vrátenia alebo vyhostenia a zásade lojálnej spolupráce medzi všetkými členskými štátmi, ktorá by mala zabezpečovať aj spravodlivé prerozdelenie žiadateľov o azyl v rámci EÚ; zastáva názor, že táto politika by mala zahŕňať všetky členské štáty; pripomína členským štátom, že v tomto smere majú záväzky, a zdôrazňuje, že nový azylový a migračný rámec by mal byť založený na základných právach migrantov; |
| --- | --- |

124.

| 125. | poukazuje na to, že sú potrebné ďalšie kroky na zabezpečenie toho, aby sa spoločný európsky azylový systém stal skutočne jednotným systémom; vyzýva členské štáty, aby svoje právne predpisy a postupy, pokiaľ ide o kritériá stanovujúce to, kto spĺňa podmienky na poskytnutie medzinárodnej ochrany, a o záruky týkajúce sa postupov medzinárodnej ochrany a podmienky prijímania, harmonizovali s judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva a Súdneho dvora Európskej únie a so stanovenými najlepšími postupmi v partnerských členských štátoch; |
| --- | --- |

125.

| 126. | víta prijatie nariadenia (EÚ) 2016/1624, ktorým sa rozširujú úlohy a právomoci agentúry Frontex a ktorým sa táto agentúra premenúva na Európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž; domnieva sa, že táto agentúra by v prípade potreby mohla mať podporu vojenských nástrojov, ako sú európske námorné sily (Euromarfor) a modernizované európske zbory (Eurocorps) spolu so zdrojmi združenými prostredníctvom stálej štruktúrovanej spolupráce; zdôrazňuje, že nariadenie trvá na tom, že členské štáty by mali vo vlastnom záujme a v záujme ostatných členských štátov vkladať údaje do európskych databáz; navrhuje, aby sa zvážila aj možnosť interoperability databáz pohraničných orgánov (ako je Eurodac) a interoperability s databázami Europolu; |
| --- | --- |

126.

| 127. | požaduje urýchlenú revíziu dublinského nariadenia, a to zavedením stáleho, celounijného a právne záväzného systému rozdeľovania žiadateľov o azyl medzi členskými štátmi na základe spravodlivého a povinného prideľovania; |
| --- | --- |

127.

| 128. | poukazuje na to, že vzhľadom na nebývalé prílevy migrantov, ktorí prišli a neprestajne prichádzajú na vonkajšie hranice EÚ, a na ustavičný nárast počtu osôb žiadajúcich o medzinárodnú ochranu potrebuje EÚ záväzný a povinný legislatívny prístup k presídľovaniu, ako sa uvádza v migračnej agende Komisie; |
| --- | --- |

128.

| 129. | požaduje podpísanie dohôd s bezpečnými tretími krajinami s cieľom kontrolovať a znížiť migračné toky pred tým, ako migranti prídu na hranice EÚ; zároveň trvá na prísnych postupoch pre návrat žiadateľov s neopodstatneným nárokom; |
| --- | --- |

129.

| 130. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili výdavky na odbornú prípravu odborníkov na azyl a na zvýšenie efektívnosti postupov vybavovania žiadostí o azyl; |
| --- | --- |

130.

| 131. | domnieva sa, že vonkajší rozmer by sa mal pri odstraňovaní základných príčin a snahe o zastavenie tokov neregulárnych migrantov do Európy zamerať na spoluprácu s tretími krajinami; zastáva názor, že dôraz treba i naďalej klásť na partnerstvá a spoluprácu s kľúčovými krajinami pôvodu, tranzitu a cieľovými krajinami; odporúča, aby sa pri spolupráci s tretími krajinami posudzovali azylové systémy daných krajín, podpora, ktorú poskytujú utečencom, ako aj ich schopnosť a ochota bojovať proti obchodovaniu s ľuďmi a nezákonnému prevádzaniu osôb do týchto krajín a cez ne; uznáva, že je potrebné zvýšiť účinnosť návratového systému EÚ, je však presvedčený, že o návrate migrantov by sa malo uvažovať len vtedy, ak ho možno uskutočniť za bezpečných podmienok a pri plnom dodržaní základných a procesných práv príslušných migrantov; |
| --- | --- |

131.

| 132. | víta skutočnosť, že nové nariadenie (EÚ) 2016/1624 o Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž stanovuje, že pokiaľ sa kontrola vonkajších hraníc stane neúčinnou do takej miery, že bude ohrozené fungovanie schengenského priestoru buď z dôvodu, že členský štát neprijme potrebné opatrenia, alebo preto, že členský štát nepožiadal agentúru Frontex o dostatočnú podporu alebo túto podporu nevykonáva, Komisia môže Rade predložiť návrh rozhodnutia stanovujúci opatrenia, ktoré má agentúra vykonať, a požadujúci, aby dotknutý členský štát spolupracoval s agentúrou pri vykonávaní uvedených opatrení; ďalej poukazuje na to, že toto nariadenie obsahuje aj ustanovenia týkajúce sa občianskoprávnej a trestnoprávnej zodpovednosti členov tímu a mechanizmu podávania sťažností na účely monitorovania a zabezpečenia dodržiavania základných práv pri všetkých činnostiach agentúry; |
| --- | --- |

132.

| 133. | je presvedčený, že by bolo potrebné posilniť ľudské a finančné kapacity Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO), pokiaľ by mal koordinovať všetky žiadosti o azyl v EÚ a mal by sa nasadiť na podporu členských štátov pod osobitným migračným tlakom pri spracovaní žiadostí o azyl, pričom do jeho mandátu by sa malo zahrnúť začatie spoločných operácií, pilotných projektov a rýchlych zásahov podobných tým, o aké bol nariadením (EÚ) č. 1168/2011 rozšírený mandát agentúry Frontex; |
| --- | --- |

133.

| 134. | zdôrazňuje význam zlepšenia koordinácie medzi úradom EASO, agentúrou Frontex a úradom európskeho ombudsmana s cieľom umožniť plynulejšie prijímanie správ včasného varovania v prípade obzvlášť vysokého migračného tlaku, kedy môže dôjsť k ohrozeniu dodržiavania základných slobôd žiadateľov o azyl; považuje za možné, aby Komisia tieto správy včasného varovania využila ako základ na začatie núdzových opatrení ustanovených v článku 78 ods. 3 ZFEÚ; |
| --- | --- |

134.

| 135. | považuje za nevyhnutné, aby sa posilnila úloha Európskeho parlamentu ako spoluzákonodarcu s rovnocenným postavením s Radou prostredníctvom uplatnenia článku 81 ods. 3 ZFEÚ, v ktorom sa umožňuje zmeniť proces prijímania rozhodnutí v oblasti rodinného práva s cezhraničným dôsledkami na riadny legislatívny postup, ak o tom jednomyseľne rozhodne Rada po porade s Európskym parlamentom; žiada, aby sa pri rozhodovaní o všetkých ostatných politikách v oblasti SVV prešlo na riadny legislatívny postup, pričom by sa mala využiť premosťovacia doložka podľa článku 48 ods. 7 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

135.

| 136. | vyzýva Komisiu, aby na základe článku 83 ZFEÚ navrhla minimálne pravidlá týkajúce sa vymedzenia pojmov a sankcií súvisiacich s bojom proti terorizmu, obchodovaniu s ľuďmi a sexuálnemu zneužívaniu žien a detí, nedovolenému obchodovanie s drogami, nedovolenému obchodovanie so zbraňami, praniu špinavých peňazí, korupcii, falšovaniu platobných prostriedkov, počítačovej kriminalite a organizovanej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

136.

| 137. | trvá na tom, aby sa do praxe uviedli zásady zakotvené v Lisabonskej zmluve, ktorými sú solidarita a rozdelenie zodpovednosti medzi členské štáty, zásada vzájomného uznávania vo vykonávaní politík v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí (článok 70 ZFEÚ), ako aj ustanovenia Charty základných práv EÚ; |
| --- | --- |

137.

| 138. | domnieva sa, že EÚ musí zaručovať ochranu ľudských práv a základných slobôd a neustále dodržiavanie kodanských kritérií, a že musí zabezpečiť, aby všetky členské štáty rešpektovali spoločné hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

138.

| 139. | zdôrazňuje význam dokončenia tzv. balíka procesných záruk, najmä prostredníctvom vypracovania právnych predpisov o administratívnom zaistení a zaistení maloletých, čo sú oblasti, v ktorých pravidlá mnohých členských štátov nie sú plne v súlade s ľudskými právami a inými medzinárodnými normami; |
| --- | --- |

139.

| 140. | zdôrazňuje význam ďalšieho pokroku pri rozvíjaní európskeho trestného práva, a to najmä pokiaľ ide o vzájomné uznávanie a výkon rozhodnutí v oblasti trestného práva; |
| --- | --- |

140.

| 141. | zdôrazňuje význam rozvoja európskej justičnej kultúry ako základného predpokladu na dosiahnutie toho, aby sa priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti stal pre občanov skutočnosťou a zaručil lepšie uplatňovanie práva EÚ; |
| --- | --- |

141.

| 142. | zastáva názor, že treba vymenovať európskeho prokurátora s cieľom bojovať proti organizovanému zločinu, podvodom a korupcii, chrániť finančné záujmy EÚ a napraviť fragmentáciu európskeho priestoru presadzovania práva; |
| --- | --- |

142.

| 143. | zdôrazňuje, že podľa článku 86 ZFEÚ sa môže zriadiť Európska prokuratúra s cieľom bojovať proti trestnej činnosti, ktorá poškodzuje finančné záujmy EÚ, len so súhlasom Európskeho parlamentu; preto opakuje odporúčania uvedené vo svojich uzneseniach z 12. marca 2014 (13) a 29. apríla 2015 (14) o konkrétnom usporiadaní Európskej prokuratúry, a zdôrazňuje, že nariadenie o Európskej prokuratúre treba bezodkladne prijať, aby Európska prokuratúra mohla nadobudnúť právomoc vyšetrovať všetky trestné činy poškodzujúce finančné záujmy EÚ vrátane podvodov v oblasti DPH, a stíhať osoby podozrivé zo spáchania týchto trestných činov; |
| --- | --- |

143.

| 144. | pripomína povinnosť pristúpenia EÚ k Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd v súlade s článkom 6 ods. 2 Zmluvy o EÚ a naliehavo žiada, aby sa v tomto zmysle urýchlene obnovili rokovania s Radou Európy s prihliadnutím na stanovisko Súdneho dvora Európskej únie z 18. decembra 2014; pripomína Komisii ako hlavnému vyjednávačovi, že týmto pristúpením sa zlepší ochrana ľudských práv všetkých európskych občanov; |
| --- | --- |

144.

| 145. | opakuje, že toto uznesenie sa zameriava len na posúdenie právnych možností obsiahnutých v zmluvách a malo by byť základom pre zlepšenie fungovania EÚ v krátkodobom horizonte; pripomína, že ďalšie budúce zásadné reformy by si vyžiadali revíziu zmlúv; |
| --- | --- |

145.

o

o o

| 146. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Európskej rade, Rade, Komisii, Dvoru audítorov, ECB, Výboru regiónov, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a parlamentom a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

146.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 184 E, 6.8.2009, s. 25.

(2)  Ú. v. EÚ C 212 E, 5.8.2010, s. 82.

(3)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0249.

(4)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 183.

(5)  Ú. v. EÚ C 313, 22.9.2015, s. 9.

(6)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0103.

(7)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0010.

(8)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0382.

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0395.

(10)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0050.

(11)  Ú. v. EÚ C 468, 15.12.2016, s. 176.

(12)  COM(2012)0777, 28. november 2012.

(13)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0234.

(14)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0173.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/235 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/235

---

P8_TA(2017)0050

Rozpočtová kapacita pre eurozónu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o rozpočtovej kapacite pre eurozónu (2015/2344(INI))

(2018/C 252/24)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na spoločné schôdze Výboru pre rozpočet a Výboru pre hospodárske a menové veci podľa článku 55 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné schôdze Výboru pre rozpočet a Výboru pre hospodárske a menové veci podľa článku 55 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet a Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre ústavné veci a Výboru pre kontrolu rozpočtu,(A8-0038/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet a Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre ústavné veci a Výboru pre kontrolu rozpočtu,(A8-0038/2017),

| A. | keďže súčasná politická situácia a súčasné hospodárske a politické výzvy v globalizovanom svete si vyžadujú dôsledné a rázne rozhodnutia a opatrenia zo strany EÚ v určitých oblastiach, ako sú napríklad vnútorná a vonkajšia bezpečnosť, ochrana hraníc a migračná politika, stabilizácia nášho susedstva, rast a zamestnanosť, najmä boj proti nezamestnanosti mladých ľudí, a vykonávanie dohôd z konferencie OSN o zmene klímy v roku 2015; |
| --- | --- |

A.

keďže súčasná politická situácia a súčasné hospodárske a politické výzvy v globalizovanom svete si vyžadujú dôsledné a rázne rozhodnutia a opatrenia zo strany EÚ v určitých oblastiach, ako sú napríklad vnútorná a vonkajšia bezpečnosť, ochrana hraníc a migračná politika, stabilizácia nášho susedstva, rast a zamestnanosť, najmä boj proti nezamestnanosti mladých ľudí, a vykonávanie dohôd z konferencie OSN o zmene klímy v roku 2015;

| B. | keďže po úspešnom štarte eura sa v eurozóne ukázal nedostatok konvergencie, politickej spolupráce a zodpovednosti; |
| --- | --- |

B.

keďže po úspešnom štarte eura sa v eurozóne ukázal nedostatok konvergencie, politickej spolupráce a zodpovednosti;

| C. | keďže rozličné krízy a referendá si vyžadujú, aby eurozóna čo najskôr urobila kvalitatívny posun v integrácii; |
| --- | --- |

C.

keďže rozličné krízy a referendá si vyžadujú, aby eurozóna čo najskôr urobila kvalitatívny posun v integrácii;

| D. | keďže členstvo v spoločnom menovom priestore si vyžaduje spoločné nástroje a solidaritu na európskej úrovni, dodržiavanie záväzkov a zodpovednosť na strane každého zúčastneného členského štátu; |
| --- | --- |

D.

keďže členstvo v spoločnom menovom priestore si vyžaduje spoločné nástroje a solidaritu na európskej úrovni, dodržiavanie záväzkov a zodpovednosť na strane každého zúčastneného členského štátu;

| E. | keďže je potrebné obnoviť dôveru v eurozóne; |
| --- | --- |

E.

keďže je potrebné obnoviť dôveru v eurozóne;

| F. | keďže na plné využitie prínosov spoločnej meny je potrebný dobre zadefinovaný plán zohľadňujúci komplexný prístup, pričom sa zároveň zabezpečí jej udržateľnosť a dosahovanie cieľov stability a plnej zamestnanosti; |
| --- | --- |

F.

keďže na plné využitie prínosov spoločnej meny je potrebný dobre zadefinovaný plán zohľadňujúci komplexný prístup, pričom sa zároveň zabezpečí jej udržateľnosť a dosahovanie cieľov stability a plnej zamestnanosti;

| G. | keďže to zahŕňa dohodnuté dobudovanie bankovej únie, posilnenie fiškálneho rámca schopného tlmiť otrasy, stimuly pre štrukturálne reformy podporujúce rast, ktoré doplnia súčasné opatrenia v oblasti menovej politiky; |
| --- | --- |

G.

keďže to zahŕňa dohodnuté dobudovanie bankovej únie, posilnenie fiškálneho rámca schopného tlmiť otrasy, stimuly pre štrukturálne reformy podporujúce rast, ktoré doplnia súčasné opatrenia v oblasti menovej politiky;

| H. | keďže fiškálna kapacita a s ňou súvisiaci konvergenčný kódex sú kľúčovými prvkami tohto úsilia, ktoré môže byť úspešné len vtedy, ak sa zodpovednosť a solidarita úzko prepoja; |
| --- | --- |

H.

keďže fiškálna kapacita a s ňou súvisiaci konvergenčný kódex sú kľúčovými prvkami tohto úsilia, ktoré môže byť úspešné len vtedy, ak sa zodpovednosť a solidarita úzko prepoja;

| I. | keďže vyriešenie fiškálnej kapacity pre eurozónu je len jedným dielom mozaiky, ktorý musí sprevádzať jasný európsky duch obnovy medzi súčasnými aj budúcimi členmi eurozóny; |
| --- | --- |

I.

keďže vyriešenie fiškálnej kapacity pre eurozónu je len jedným dielom mozaiky, ktorý musí sprevádzať jasný európsky duch obnovy medzi súčasnými aj budúcimi členmi eurozóny;

| 1. | Prijíma tento plán:
  i.   
  Všeobecné zásady


  Presun právomocí v oblasti menovej politiky si vyžaduje alternatívne mechanizmy nastavenia, ako sú vykonávanie štrukturálnych reforiem posilňujúcich rast, jednotný trh, banková únia a únia kapitálových trhov, ktoré by vytvorili bezpečnejší finančný sektor a fiškálnu kapacitu na vysporiadanie sa s makroekonomickými otrasmi a zvýšili konkurencieschopnosť a stabilitu hospodárstiev členských štátov, aby eurozóna bola optimálnou menovou zónou.
  Konvergencia, dobrá správa vecí verejných a podmienenosť presadzovaná prostredníctvom inštitúcií demokraticky zodpovedných na úrovni eurozóny a/alebo na národnej úrovni sú kľúčové, a to najmä pokiaľ ide o predchádzanie trvalým transferom, morálnemu hazardu a neudržateľnému rozdeleniu verejného rizika.
  Ako sa rozsah a dôveryhodnosť fiškálnej kapacity bude zvyšovať, bude to zároveň prispievať k obnove dôvery finančného trhu v udržateľnosť verejných financií v eurozóne, čo v zásade umožní lepšiu ochranu daňovníkov a zníži riziko vo verejnom a súkromnom sektore.
  Fiškálna kapacita musí zahŕňať Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) a osobitnú dodatočnú rozpočtovú kapacitu eurozóny. Rozpočtová kapacita musí byť vytvorená na dôvažok k EMS a nesmie ním byť dotknutá.
  Ako prvý krok by osobitná rozpočtová kapacita pre eurozónu mala byť súčasťou rozpočtu EÚ, a to nad rámec súčasných stropov viacročného finančného rámca, a mala by sa financovať prostredníctvom eurozóny a ďalších zúčastnených členov zo zdrojov príjmov, na ktorých sa dohodnú zúčastnené členské štáty a ktoré sa budú považovať za pripísané príjmy a záruky; Po ustálení by finančná kapacita mohla byť financovaná z vlastných zdrojov, na základe odporúčaní obsiahnutých v Montiho správe o budúcom financovaní EÚ.
  EMS by sa počas plnenia svojich priebežných úloh mal zároveň ďalej rozvíjať a zmeniť na Európsky menový fond (EMF) s primeranou schopnosťou prijímať a poskytovať úvery a jasne vymedzeným mandátom, aby mohol tlmiť asymetrické a symetrické otrasy.
  ii.   
  Tri piliere fiškálnej kapacity pre konvergenciu a stabilizáciu eurozóny


  Fiškálna kapacita by mala plniť tri rôzne funkcie:






  — | po prvé, hospodárska a sociálna konvergencia v rámci eurozóny by sa mala zintenzívniť, aby sa podporili štrukturálne reformy, zmodernizovali hospodárstva a zlepšila konkurencieschopnosť jednotlivých členských štátov a odolnosť eurozóny, čo by zároveň zlepšilo schopnosť členských štátov tlmiť asymetrické a symetrické otrasy; |
| --- | --- | --- |

1.

i.   
  Všeobecné zásady

Presun právomocí v oblasti menovej politiky si vyžaduje alternatívne mechanizmy nastavenia, ako sú vykonávanie štrukturálnych reforiem posilňujúcich rast, jednotný trh, banková únia a únia kapitálových trhov, ktoré by vytvorili bezpečnejší finančný sektor a fiškálnu kapacitu na vysporiadanie sa s makroekonomickými otrasmi a zvýšili konkurencieschopnosť a stabilitu hospodárstiev členských štátov, aby eurozóna bola optimálnou menovou zónou.

Konvergencia, dobrá správa vecí verejných a podmienenosť presadzovaná prostredníctvom inštitúcií demokraticky zodpovedných na úrovni eurozóny a/alebo na národnej úrovni sú kľúčové, a to najmä pokiaľ ide o predchádzanie trvalým transferom, morálnemu hazardu a neudržateľnému rozdeleniu verejného rizika.

Ako sa rozsah a dôveryhodnosť fiškálnej kapacity bude zvyšovať, bude to zároveň prispievať k obnove dôvery finančného trhu v udržateľnosť verejných financií v eurozóne, čo v zásade umožní lepšiu ochranu daňovníkov a zníži riziko vo verejnom a súkromnom sektore.

Fiškálna kapacita musí zahŕňať Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) a osobitnú dodatočnú rozpočtovú kapacitu eurozóny. Rozpočtová kapacita musí byť vytvorená na dôvažok k EMS a nesmie ním byť dotknutá.

Ako prvý krok by osobitná rozpočtová kapacita pre eurozónu mala byť súčasťou rozpočtu EÚ, a to nad rámec súčasných stropov viacročného finančného rámca, a mala by sa financovať prostredníctvom eurozóny a ďalších zúčastnených členov zo zdrojov príjmov, na ktorých sa dohodnú zúčastnené členské štáty a ktoré sa budú považovať za pripísané príjmy a záruky; Po ustálení by finančná kapacita mohla byť financovaná z vlastných zdrojov, na základe odporúčaní obsiahnutých v Montiho správe o budúcom financovaní EÚ.

EMS by sa počas plnenia svojich priebežných úloh mal zároveň ďalej rozvíjať a zmeniť na Európsky menový fond (EMF) s primeranou schopnosťou prijímať a poskytovať úvery a jasne vymedzeným mandátom, aby mohol tlmiť asymetrické a symetrické otrasy.

ii.   
  Tri piliere fiškálnej kapacity pre konvergenciu a stabilizáciu eurozóny

Fiškálna kapacita by mala plniť tri rôzne funkcie:

—

po prvé, hospodárska a sociálna konvergencia v rámci eurozóny by sa mala zintenzívniť, aby sa podporili štrukturálne reformy, zmodernizovali hospodárstva a zlepšila konkurencieschopnosť jednotlivých členských štátov a odolnosť eurozóny, čo by zároveň zlepšilo schopnosť členských štátov tlmiť asymetrické a symetrické otrasy;

| — | po druhé, rozdiely v obchodných cykloch členských štátov eurozóny vyplývajúce zo štrukturálnych rozdielov alebo všeobecnej hospodárskej zraniteľnosti vytvárajú potrebu riešiť asymetrické otrasy (v situáciách, keď určitá hospodárska udalosť postihne jednu ekonomiku viac než inú, napríklad keď sa dopyt zrúti v jednom členskom štáte, a nie v iných, ako dôsledok vonkajšieho otrasu, ktorý členský štát nevie ovplyvniť); |
| --- | --- |

—

po druhé, rozdiely v obchodných cykloch členských štátov eurozóny vyplývajúce zo štrukturálnych rozdielov alebo všeobecnej hospodárskej zraniteľnosti vytvárajú potrebu riešiť asymetrické otrasy (v situáciách, keď určitá hospodárska udalosť postihne jednu ekonomiku viac než inú, napríklad keď sa dopyt zrúti v jednom členskom štáte, a nie v iných, ako dôsledok vonkajšieho otrasu, ktorý členský štát nevie ovplyvniť);

| — | po tretie, mali by sa riešiť symetrické otrasy (situácie, keď určitá hospodárska udalosť postihne všetky ekonomiky rovnako, napríklad výkyvy cien ropy pre krajiny eurozóny), aby sa zvýšila odolnosť eurozóny ako celku. |
| --- | --- |

—

po tretie, mali by sa riešiť symetrické otrasy (situácie, keď určitá hospodárska udalosť postihne všetky ekonomiky rovnako, napríklad výkyvy cien ropy pre krajiny eurozóny), aby sa zvýšila odolnosť eurozóny ako celku.

Vzhľadom na tieto ciele bude nevyhnutné zvážiť, ktoré funkcie je možné dosiahnuť v rámci existujúceho právneho rámca EÚ a ktoré si budú vyžadovať úpravu alebo zmenu zmluvy.

Prvý pilier: konvergenčný kódex

Súčasná hospodárska situácia si súbežne s fiškálnou konsolidáciou a zodpovednosťou prostredníctvom dodržiavania rámca správy hospodárskych záležitostí vyžaduje investičnú stratégiu.

Okrem Paktu stability a rastu by sa konvergenčný kódex prijatý riadnym legislatívnym postupom a zohľadňujúci odporúčania pre jednotlivé krajiny mal počas päťročného obdobia zameriavať na konvergenčné kritériá, pokiaľ ide o zdaňovanie, trh práce, investície, produktivitu práce, sociálnu súdržnosť, kapacity verejnej administratívy a dobrej správy, a to v rámci existujúcich zmlúv.

V rámci správy ekonomických záležitostí by dodržiavanie konvergenčného kódexu malo byť podmienkou plného zapojenia sa do fiškálnej kapacity a každý členský štát by mal predložiť návrhy, ako dosiahnuť kritériá konvergenčného kódexu.

Fiškálna kapacita eurozóny by sa mala doplniť o dlhodobú stratégiu udržateľnosti a znižovania dlhu a o posilňovanie rastu a investícií v krajinách eurozóny, čo by znížilo celkové náklady na refinancovanie a pomer dlhu k HDP.

Druhý pilier: Tlmenie asymetrických otrasov

Vzhľadom na úzke prepojenie členských štátov eurozóny nie je možné, napriek všetkému úsiliu členských štátov o koordináciu politík, konvergenciu a udržateľné štrukturálne reformy, úplne vylúčiť asymetrické otrasy s dosahom na stabilitu eurozóny ako celku.

Stabilizácia zabezpečená prostredníctvom EMS/EMF by mala byť doplnená automatickým mechanizmom tlmenia otrasov.

Stabilizácia musí podnecovať osvedčené postupy a zabraňovať morálnemu riziku.

Takýto systém musí zahŕňať jasné pravidlá časového rámca a prípadných platieb a opätovných platieb a musí byť jasne definovaný z hľadiska veľkosti a mechanizmov financovania a zároveň rozpočtovo neutrálny z počas dlhšieho cyklu.

Tretí pilier: tlmenie symetrických otrasov

Budúce symetrické otrasy by mohli narušiť stabilitu eurozóny ako celku, pretože menový priestor ešte nie je vybavený nevyhnutnými nástrojmi na zvládnutie ďalšej krízy rovnakého rozsahu, ako bola tá predchádzajúca.

V prípade symetrických otrasov zapríčinených nedostatkom vnútorného dopytu nedokáže k oživeniu rastu prispieť menová politika samotná, a to najmä v súvislosti s nulovou dolnou hranicou úrokovej sadzby. Rozpočet eurozóny by mal byť dostatočne veľký na to, aby sa ním riešili tieto symetrické otrasy prostredníctvom financovania investícií zameraných na agregovaný dopyt a plnú zamestnanosť v súlade s článkom 3 Zmluvy o EÚ.

iii.   
  Správa vecí verejných, demokratická zodpovednosť a kontrola

V rámci správy ekonomických záležitostí by pre eurozónu mala prevažovať metóda Spoločenstva.

Európsky parlament a národné parlamenty by mali mať silnejšiu pozíciu v obnovenom rámci správy ekonomických záležitostí, aby sa posilnila demokratická zodpovednosť. To zahŕňa zvýšenú zodpovednosť jednotlivých krajín za európsky semester, reformu medziparlamentnej konferencie podľa článku 13 fiškálnej dohody s cieľom posilniť jej obsah, a dospieť tak k výraznejšiemu parlamentnému a verejnému stanovisku. S cieľom zlepšiť zodpovednosť by národné parlamenty mali kontrolovať národné vlády, podobne ako by mal Európsky parlament kontrolovať európske výkonné orgány.

Funkciu predsedu Euroskupiny by bolo možné zlúčiť s funkciou komisára pre hospodárske a finančné záležitosti, pričom v takomto prípade by mal predseda Komisie vymenovať tohto komisára za podpredsedu Komisie.

Minister financií zodpovedný za rozpočet v rámci Komisie by mal byť plne demokraticky zodpovedný a mali by sa mu poskytnúť všetky potrebné prostriedky a kapacity na uplatňovanie a presadzovanie existujúceho rámca správy ekonomických záležitostí a na optimalizáciu rozvoja eurozóny v spolupráci s ministrami financií členských štátov eurozóny.

Európsky parlament by mal preskúmať svoje pravidlá a organizáciu, aby zabezpečil plnú demokratickú zodpovednosť fiškálnej kapacity vo vzťahu k europoslancom zo zúčastnených členských štátov;

| 2. | Vyzýva:






  — | Európsku radu, aby stanovila usmernenia, ako sa uvádza vyššie, a to najneskôr do zasadnutia v Ríme (marec 2017) vrátane rámca pre dlhodobo udržateľnú stabilizáciu eurozóny; |
| --- | --- | --- |

2.

—

Európsku radu, aby stanovila usmernenia, ako sa uvádza vyššie, a to najneskôr do zasadnutia v Ríme (marec 2017) vrátane rámca pre dlhodobo udržateľnú stabilizáciu eurozóny;

| — | Komisiu, aby v roku 2017 predložila bielu knihu s ambicióznou hlavnou kapitolu o eurozóne a príslušné legislatívne návrhy použitím všetkých prostriedkov dostupných v rámci existujúcich zmlúv vrátane konvergenčného kódexu, rozpočtu eurozóny, automatických stabilizátorov a aby stanovila presný časový harmonogram vykonávania týchto opatrení; |
| --- | --- |

—

Komisiu, aby v roku 2017 predložila bielu knihu s ambicióznou hlavnou kapitolu o eurozóne a príslušné legislatívne návrhy použitím všetkých prostriedkov dostupných v rámci existujúcich zmlúv vrátane konvergenčného kódexu, rozpočtu eurozóny, automatických stabilizátorov a aby stanovila presný časový harmonogram vykonávania týchto opatrení;

| 3. | Vyhlasuje, že je pripravený dokončiť všetky legislatívne opatrenia, ktoré si nevyžadujú zmeny zmluvy, do konca súčasného mandátu Komisie a Európskeho parlamentu a pripraviť pôdu pre zmeny zmluvy potrebné v strednodobom a dlhodobom horizonte v záujme udržania eurozóny; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie predsedovi Európskej rady, Komisii, Rade, Euroskupine, Európskej centrálnej banke, výkonnému riaditeľovi Európskeho mechanizmu pre stabilitu a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

4.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/239 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/239

---

P8_TA(2017)0051

Normy občianskeho práva v oblasti robotiky

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 s odporúčaniami pre Komisiu k normám občianskeho práva v oblasti robotiky (2015/2103(INL))

(2018/C 252/25)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na smernicu Rady 85/374/EHS (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 85/374/EHS (1),

| — | so zreteľom na štúdiu o etických aspektoch kyberneticko-fyzikálnych systémov uskutočnenú pre panel STOA Európskeho parlamentu a riadenú oddelením vedeckej predikcie (STOA), GR pre Výskumnú službu Európskeho parlamentu (GR EPRS), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu o etických aspektoch kyberneticko-fyzikálnych systémov uskutočnenú pre panel STOA Európskeho parlamentu a riadenú oddelením vedeckej predikcie (STOA), GR pre Výskumnú službu Európskeho parlamentu (GR EPRS),

| — | so zreteľom na články 46 a 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 46 a 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci a stanoviská Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A8-0005/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci a stanoviská Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A8-0005/2017),

Úvod

| A. | keďže od čias Frankensteina od Mary Shelleyovej až po klasického Pygmaliona, cez príbeh o pražskom Golemovi po robota od Karla Čapka, ktorý tento pojem zaviedol, ľudia snívali o možnosti vytvorenia inteligentných strojov, najčastejšie vo forme androidov s ľudskými vlastnosťami; |
| --- | --- |

A.

keďže od čias Frankensteina od Mary Shelleyovej až po klasického Pygmaliona, cez príbeh o pražskom Golemovi po robota od Karla Čapka, ktorý tento pojem zaviedol, ľudia snívali o možnosti vytvorenia inteligentných strojov, najčastejšie vo forme androidov s ľudskými vlastnosťami;

| B. | keďže teraz, keď ľudstvo stojí na prahu éry, keď čoraz sofistikovanejšie roboty, softvérové roboty (tzv. boty), androidi a ďalšie formy umelej inteligencie (ďalej len „UI“) sú zdá sa pripravené rozpútať novú priemyselnú revolúciu, ktorá sa pravdepodobne dotkne všetkých vrstiev spoločnosti, je nanajvýš dôležité, aby zákonodarca zvážil jej právne a etické dôsledky a vplyvy bez toho, aby bola obmedzená inovácia; |
| --- | --- |

B.

keďže teraz, keď ľudstvo stojí na prahu éry, keď čoraz sofistikovanejšie roboty, softvérové roboty (tzv. boty), androidi a ďalšie formy umelej inteligencie (ďalej len „UI“) sú zdá sa pripravené rozpútať novú priemyselnú revolúciu, ktorá sa pravdepodobne dotkne všetkých vrstiev spoločnosti, je nanajvýš dôležité, aby zákonodarca zvážil jej právne a etické dôsledky a vplyvy bez toho, aby bola obmedzená inovácia;

| C. | keďže je potrebné stanoviť všeobecne uznávanú definíciu robotov a UI, ktorá bude flexibilná a nebude prekážkou inovácie; |
| --- | --- |

C.

keďže je potrebné stanoviť všeobecne uznávanú definíciu robotov a UI, ktorá bude flexibilná a nebude prekážkou inovácie;

| D. | keďže v období rokov 2010 až 2014 priemerný nárast predaja robotov predstavoval 17 % ročne a v roku 2014 sa predaj zvýšil o 29 %, ide teda o najväčší medziročný nárast, pričom dodávatelia automobilových komponentov a elektrický/elektronický priemysel sú hlavnou hnacou silou rastu; keďže za ostatných desať rokov sa v oblasti robotiky počet patentových prihlášok za rok strojnásobil; |
| --- | --- |

D.

keďže v období rokov 2010 až 2014 priemerný nárast predaja robotov predstavoval 17 % ročne a v roku 2014 sa predaj zvýšil o 29 %, ide teda o najväčší medziročný nárast, pričom dodávatelia automobilových komponentov a elektrický/elektronický priemysel sú hlavnou hnacou silou rastu; keďže za ostatných desať rokov sa v oblasti robotiky počet patentových prihlášok za rok strojnásobil;

| E. | keďže za posledných 200 rokov miery zamestnanosti v dôsledku technologického rozvoja neustále rástli; keďže rozvoj robotiky a UI môže mať potenciál zmeniť životy a pracovné postupy, zvýšiť efektívnosť, úspory a úroveň bezpečnosti, poskytovať vyššiu úroveň služieb; keďže v krátkodobom až strednodobom horizonte, je robotika a UI prísľubom efektívnosti a úspor, nielen vo výrobe a obchode, ale aj v takých oblastiach, ako je doprava, zdravotná starostlivosť, záchrana, vzdelávanie a poľnohospodárstvo, a zároveň je umožnené vyhnúť sa riziku vystavenia človeka nebezpečným podmienkam, ako napríklad pri čistení toxicky zamorených lokalít; |
| --- | --- |

E.

keďže za posledných 200 rokov miery zamestnanosti v dôsledku technologického rozvoja neustále rástli; keďže rozvoj robotiky a UI môže mať potenciál zmeniť životy a pracovné postupy, zvýšiť efektívnosť, úspory a úroveň bezpečnosti, poskytovať vyššiu úroveň služieb; keďže v krátkodobom až strednodobom horizonte, je robotika a UI prísľubom efektívnosti a úspor, nielen vo výrobe a obchode, ale aj v takých oblastiach, ako je doprava, zdravotná starostlivosť, záchrana, vzdelávanie a poľnohospodárstvo, a zároveň je umožnené vyhnúť sa riziku vystavenia človeka nebezpečným podmienkam, ako napríklad pri čistení toxicky zamorených lokalít;

| F. | keďže starnutie je výsledkom predlžujúcej sa strednej dĺžky života vďaka pokroku v oblasti životných podmienok a modernej medicíne a pre európske spoločnosti je jedným z najväčších politických, sociálnych a hospodárskych problémov 21. storočia; keďže do roku 2025 bude mať viac ako 20 % Európanov 65 alebo viac rokov, pričom mimoriadne prudko stúpne počet osôb starších ako 80 rokov, čo povedie k zásadne zmenenej rovnováhe medzi generáciami v našich spoločnostiach, a keďže je v záujme spoločnosti, aby starší ľudia zostali čo najdlhšie zdraví a aktívni; |
| --- | --- |

F.

keďže starnutie je výsledkom predlžujúcej sa strednej dĺžky života vďaka pokroku v oblasti životných podmienok a modernej medicíne a pre európske spoločnosti je jedným z najväčších politických, sociálnych a hospodárskych problémov 21. storočia; keďže do roku 2025 bude mať viac ako 20 % Európanov 65 alebo viac rokov, pričom mimoriadne prudko stúpne počet osôb starších ako 80 rokov, čo povedie k zásadne zmenenej rovnováhe medzi generáciami v našich spoločnostiach, a keďže je v záujme spoločnosti, aby starší ľudia zostali čo najdlhšie zdraví a aktívni;

| G. | keďže v dlhodobom horizonte súčasný trend smerujúci k rozvoju inteligentných a autonómnych strojov schopných vzdelávať sa a nezávisle sa rozhodovať neprináša len hospodárske výhody, ale aj rôzne obavy, pokiaľ ide o ich priame a nepriame účinky na spoločnosť ako celok; |
| --- | --- |

G.

keďže v dlhodobom horizonte súčasný trend smerujúci k rozvoju inteligentných a autonómnych strojov schopných vzdelávať sa a nezávisle sa rozhodovať neprináša len hospodárske výhody, ale aj rôzne obavy, pokiaľ ide o ich priame a nepriame účinky na spoločnosť ako celok;

| H. | keďže strojové učenie ponúka spoločnosti ohromné hospodárske a inovačné prínosy výrazným zlepšením schopnosti analyzovať dáta a súčasne prináša výzvy v oblasti zaistenia nediskriminácie, riadneho procesu, transparentnosti a zrozumiteľnosti rozhodovacích procesov; |
| --- | --- |

H.

keďže strojové učenie ponúka spoločnosti ohromné hospodárske a inovačné prínosy výrazným zlepšením schopnosti analyzovať dáta a súčasne prináša výzvy v oblasti zaistenia nediskriminácie, riadneho procesu, transparentnosti a zrozumiteľnosti rozhodovacích procesov;

| I. | keďže podobne musia byť posúdené hospodárske zmeny a vplyv na zamestnanosť, ktoré sú dôsledkom robotiky a strojového učenia; keďže napriek nepopierateľným výhodám, ktoré poskytuje robotika, jej realizácia môže priniesť transformáciu trhu práce a potrebu zodpovedajúcim spôsobom sa zamyslieť nad budúcnosťou vzdelávania, zamestnanosti a sociálnych politík; |
| --- | --- |

I.

keďže podobne musia byť posúdené hospodárske zmeny a vplyv na zamestnanosť, ktoré sú dôsledkom robotiky a strojového učenia; keďže napriek nepopierateľným výhodám, ktoré poskytuje robotika, jej realizácia môže priniesť transformáciu trhu práce a potrebu zodpovedajúcim spôsobom sa zamyslieť nad budúcnosťou vzdelávania, zamestnanosti a sociálnych politík;

| J. | keďže rozsiahle používanie robotov nemusí automaticky nahrádzať pracovné miesta, avšak menej kvalifikované pracovné miesta v odvetviach náročných na pracovnú silu sú náchylnejšie na to, že sa ich automatizácia dotkne; keďže tento trend by mohol navrátiť výrobné procesy späť do EÚ; keďže výskum preukázal, že zamestnanosť rastie oveľa rýchlejšie pri povolaniach, ktoré viac využívajú počítače; keďže automatizácia pracovných miest má potenciál oslobodiť ľudí od manuálnej monotónnej práce, čo im umožní preorientovať sa na kreatívnejšie a zmysluplnejšie úlohy; keďže automatizácia si vyžaduje, aby vlády investovali do vzdelávania a iných reforiem s cieľom zlepšiť prerozdelenie tých druhov zručností, ktoré budú potrebovať pracovníci budúcnosti; |
| --- | --- |

J.

keďže rozsiahle používanie robotov nemusí automaticky nahrádzať pracovné miesta, avšak menej kvalifikované pracovné miesta v odvetviach náročných na pracovnú silu sú náchylnejšie na to, že sa ich automatizácia dotkne; keďže tento trend by mohol navrátiť výrobné procesy späť do EÚ; keďže výskum preukázal, že zamestnanosť rastie oveľa rýchlejšie pri povolaniach, ktoré viac využívajú počítače; keďže automatizácia pracovných miest má potenciál oslobodiť ľudí od manuálnej monotónnej práce, čo im umožní preorientovať sa na kreatívnejšie a zmysluplnejšie úlohy; keďže automatizácia si vyžaduje, aby vlády investovali do vzdelávania a iných reforiem s cieľom zlepšiť prerozdelenie tých druhov zručností, ktoré budú potrebovať pracovníci budúcnosti;

| K. | keďže vzhľadom na čoraz viac rozdelenú spoločnosť so zmenšujúcou sa strednou triedou je dôležité mať na zreteli, že rozvoj robotiky môže mať za následok vysokú koncentráciu bohatstva a vplyvu v rukách menšiny; |
| --- | --- |

K.

keďže vzhľadom na čoraz viac rozdelenú spoločnosť so zmenšujúcou sa strednou triedou je dôležité mať na zreteli, že rozvoj robotiky môže mať za následok vysokú koncentráciu bohatstva a vplyvu v rukách menšiny;

| L. | keďže rozvoj robotiky a UI nepochybne ovplyvní prostredie na pracovisku, čo môže vytvoriť nové otázky v oblasti zodpovednosti a iné zas odstrániť; keďže je potrebné objasniť právnu zodpovednosť z pohľadu modelu podnikov, ako aj charakteristiky pracovníkov v prípade mimoriadnych udalostí alebo problémov; |
| --- | --- |

L.

keďže rozvoj robotiky a UI nepochybne ovplyvní prostredie na pracovisku, čo môže vytvoriť nové otázky v oblasti zodpovednosti a iné zas odstrániť; keďže je potrebné objasniť právnu zodpovednosť z pohľadu modelu podnikov, ako aj charakteristiky pracovníkov v prípade mimoriadnych udalostí alebo problémov;

| M. | keďže trend smerom k automatizácii vyžaduje, aby subjekty zapojené do vývoja a komercializácie aplikácií UI do nich od začiatku začlenili bezpečnosť a etiku, čím uznajú, že musia byť pripravené prijať právnu zodpovednosť za kvalitu technológie, ktorú vyrábajú; |
| --- | --- |

M.

keďže trend smerom k automatizácii vyžaduje, aby subjekty zapojené do vývoja a komercializácie aplikácií UI do nich od začiatku začlenili bezpečnosť a etiku, čím uznajú, že musia byť pripravené prijať právnu zodpovednosť za kvalitu technológie, ktorú vyrábajú;

| N. | keďže nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (2) (ďalej len „všeobecné nariadenie o ochrane údajov“) sa stanovuje právny rámec na ochranu osobných údajov; keďže ďalšie aspekty prístupu k údajom a ochrany osobných údajov a súkromia môže byť ešte potrebné riešiť, pretože stále môžu vzniknúť obavy o ochranu súkromia v aplikáciách a zariadeniach, ktoré komunikujú navzájom a s databázami bez zásahu človeka; |
| --- | --- |

N.

keďže nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (2) (ďalej len „všeobecné nariadenie o ochrane údajov“) sa stanovuje právny rámec na ochranu osobných údajov; keďže ďalšie aspekty prístupu k údajom a ochrany osobných údajov a súkromia môže byť ešte potrebné riešiť, pretože stále môžu vzniknúť obavy o ochranu súkromia v aplikáciách a zariadeniach, ktoré komunikujú navzájom a s databázami bez zásahu človeka;

| O. | keďže rozvoj robotiky a UI môže a mal by byť navrhnutý takým spôsobom, aby sa zachovala dôstojnosť, autonómia a sebaurčenie jednotlivca, najmä v oblasti starostlivosti o ľudí a poskytovania spoločnosti, a v rámci zdravotníckych prístrojov, „opravy“ alebo zlepšovania ľudských bytostí; |
| --- | --- |

O.

keďže rozvoj robotiky a UI môže a mal by byť navrhnutý takým spôsobom, aby sa zachovala dôstojnosť, autonómia a sebaurčenie jednotlivca, najmä v oblasti starostlivosti o ľudí a poskytovania spoločnosti, a v rámci zdravotníckych prístrojov, „opravy“ alebo zlepšovania ľudských bytostí;

| P. | keďže v konečnom dôsledku existuje možnosť, že z dlhodobého hľadiska by UI mohla prekonať ľudskú intelektuálnu kapacitu; |
| --- | --- |

P.

keďže v konečnom dôsledku existuje možnosť, že z dlhodobého hľadiska by UI mohla prekonať ľudskú intelektuálnu kapacitu;

| Q. | keďže ďalší vývoj a intenzívnejšie využívanie automatizovaného a algoritmického rozhodovania má nepochybne vplyv na voľby, ktoré súkromná osoba (napr. podnik alebo používateľ internetu) a správny, súdny alebo iný orgán verejnej moci uskutočňuje pri prijímaní konečného rozhodnutia spotrebiteľskej, obchodnej alebo autoritatívnej povahy; keďže bezpečnostné záruky a možnosť ľudskej kontroly a overovania musia byť začlenené do procesu automatizovaného a algoritmického rozhodovania; |
| --- | --- |

Q.

keďže ďalší vývoj a intenzívnejšie využívanie automatizovaného a algoritmického rozhodovania má nepochybne vplyv na voľby, ktoré súkromná osoba (napr. podnik alebo používateľ internetu) a správny, súdny alebo iný orgán verejnej moci uskutočňuje pri prijímaní konečného rozhodnutia spotrebiteľskej, obchodnej alebo autoritatívnej povahy; keďže bezpečnostné záruky a možnosť ľudskej kontroly a overovania musia byť začlenené do procesu automatizovaného a algoritmického rozhodovania;

| R. | keďže viaceré zahraničné jurisdikcie, napr. USA, Japonsko, Čína a Južná Kórea, zvažujú prijatie a do určitej miery už prijali regulačné opatrenia, pokiaľ ide o robotiku a UI, a keďže niektoré členské štáty začali uvažovať aj o možnosti vypracovania právnych noriem alebo uskutočnení legislatívnych zmien s cieľom zohľadniť nové uplatnenie takýchto technológií; |
| --- | --- |

R.

keďže viaceré zahraničné jurisdikcie, napr. USA, Japonsko, Čína a Južná Kórea, zvažujú prijatie a do určitej miery už prijali regulačné opatrenia, pokiaľ ide o robotiku a UI, a keďže niektoré členské štáty začali uvažovať aj o možnosti vypracovania právnych noriem alebo uskutočnení legislatívnych zmien s cieľom zohľadniť nové uplatnenie takýchto technológií;

| S. | keďže európsky priemysel by mohol ťažiť z efektívneho, jednotného a transparentného prístupu k regulácii na úrovni EÚ, ktorý by priniesol predvídateľné a dostatočne jasné podmienky, za ktorých by podniky mohli vyvíjať aplikácie a plánovať svoje obchodné modely v celoeurópskom meradle, a zároveň zabezpečoval, že EÚ a jej členské štáty si zachovajú kontrolu nad regulačnými normami, ktoré budú stanovené, a nebudú musieť prijímať a riadiť sa normami, ktoré stanovil niekto iný, t. j. tretie štáty, ktoré sú takisto na čele vývoja robotiky a UI; |
| --- | --- |

S.

keďže európsky priemysel by mohol ťažiť z efektívneho, jednotného a transparentného prístupu k regulácii na úrovni EÚ, ktorý by priniesol predvídateľné a dostatočne jasné podmienky, za ktorých by podniky mohli vyvíjať aplikácie a plánovať svoje obchodné modely v celoeurópskom meradle, a zároveň zabezpečoval, že EÚ a jej členské štáty si zachovajú kontrolu nad regulačnými normami, ktoré budú stanovené, a nebudú musieť prijímať a riadiť sa normami, ktoré stanovil niekto iný, t. j. tretie štáty, ktoré sú takisto na čele vývoja robotiky a UI;

Všeobecné zásady

| T. | keďže Asimove zákony (3) treba považovať za určené tvorcom, výrobcom a prevádzkovateľom robotov vrátane robotov so zabudovanou autonómiou a samovzdelávaním, keďže tieto zákony nie je možné prepísať do strojového kódu; |
| --- | --- |

T.

keďže Asimove zákony (3) treba považovať za určené tvorcom, výrobcom a prevádzkovateľom robotov vrátane robotov so zabudovanou autonómiou a samovzdelávaním, keďže tieto zákony nie je možné prepísať do strojového kódu;

| U. | keďže je potrebný súbor noriem, ktoré upravujú najmä zodpovednosť, transparentnosť a sledovateľnosť a ktoré odrážajú skutočné európske a univerzálne humanistické hodnoty charakterizujúce prínos Európy pre spoločnosť; keďže tieto normy nesmú ovplyvňovať proces výskumu, inovácií a rozvoja robotiky; |
| --- | --- |

U.

keďže je potrebný súbor noriem, ktoré upravujú najmä zodpovednosť, transparentnosť a sledovateľnosť a ktoré odrážajú skutočné európske a univerzálne humanistické hodnoty charakterizujúce prínos Európy pre spoločnosť; keďže tieto normy nesmú ovplyvňovať proces výskumu, inovácií a rozvoja robotiky;

| V. | keďže EÚ by mohla hrať zásadnú úlohu pri stanovení základných etických zásad, ktoré treba dodržiavať pri vývoji, programovaní a používaní robotov a UI a pri začlenení takýchto zásad do európskych nariadení a kódexov správania s cieľom formovať technologickú revolúciu tak, aby slúžila ľudstvu a aby boli výhody vyspelej robotiky a UI dostupné pre všetkých, pričom treba v čo najväčšej miere zabrániť potenciálnym nástrahám; |
| --- | --- |

V.

keďže EÚ by mohla hrať zásadnú úlohu pri stanovení základných etických zásad, ktoré treba dodržiavať pri vývoji, programovaní a používaní robotov a UI a pri začlenení takýchto zásad do európskych nariadení a kódexov správania s cieľom formovať technologickú revolúciu tak, aby slúžila ľudstvu a aby boli výhody vyspelej robotiky a UI dostupné pre všetkých, pričom treba v čo najväčšej miere zabrániť potenciálnym nástrahám;

| W. | keďže prílohu k tomuto uzneseniu tvorí Charta robotiky, ktorá bola vypracovaná za pomoci oddelenia vedeckej predikcie (STOA) GR EPRS a ktorá predkladá etický kódex inžinierov robotiky, kódex pre etické komisie v oblasti výskumu, „licenciu“ pre konštruktérov a „licenciu“ pre užívateľov; |
| --- | --- |

W.

keďže prílohu k tomuto uzneseniu tvorí Charta robotiky, ktorá bola vypracovaná za pomoci oddelenia vedeckej predikcie (STOA) GR EPRS a ktorá predkladá etický kódex inžinierov robotiky, kódex pre etické komisie v oblasti výskumu, „licenciu“ pre konštruktérov a „licenciu“ pre užívateľov;

| X. | keďže EÚ by mala v súvislosti s budúcimi iniciatívami v oblasti robotiky a umelej inteligencie prijať postupný, pragmatický a opatrný prístup v súlade s myšlienkami Jeana Monneta (4), aby sa zabezpečilo, že inovácie budú napredovať; |
| --- | --- |

X.

keďže EÚ by mala v súvislosti s budúcimi iniciatívami v oblasti robotiky a umelej inteligencie prijať postupný, pragmatický a opatrný prístup v súlade s myšlienkami Jeana Monneta (4), aby sa zabezpečilo, že inovácie budú napredovať;

| Y. | keďže vzhľadom na dosiahnutý stupeň vývoja robotiky a UI je vhodné začať s otázkami občianskoprávnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

Y.

keďže vzhľadom na dosiahnutý stupeň vývoja robotiky a UI je vhodné začať s otázkami občianskoprávnej zodpovednosti;

Zodpovednosť

| Z. | keďže vďaka pozoruhodnému technologickému pokroku za posledných desať rokov nielenže dnešné roboty dokážu vykonávať činnosti, ktoré boli predtým typicky a výlučne vyhradené ľuďom, ale rozvoj určitých autonómnych a kognitívnych funkcií, napr. schopnosti učiť sa zo skúseností a prijímať takmer nezávislé rozhodnutia, ich čoraz viac približuje prvkom, ktoré komunikujú so svojím prostredím a sú schopné ho výrazne meniť; keďže v tejto súvislosti sa právna zodpovednosť vyplývajúca z činnosti robota, ktorá má škodlivé následky, stáva kľúčovou otázkou; |
| --- | --- |

Z.

keďže vďaka pozoruhodnému technologickému pokroku za posledných desať rokov nielenže dnešné roboty dokážu vykonávať činnosti, ktoré boli predtým typicky a výlučne vyhradené ľuďom, ale rozvoj určitých autonómnych a kognitívnych funkcií, napr. schopnosti učiť sa zo skúseností a prijímať takmer nezávislé rozhodnutia, ich čoraz viac približuje prvkom, ktoré komunikujú so svojím prostredím a sú schopné ho výrazne meniť; keďže v tejto súvislosti sa právna zodpovednosť vyplývajúca z činnosti robota, ktorá má škodlivé následky, stáva kľúčovou otázkou;

| AA. | keďže autonómnosť robota možno definovať ako schopnosť prijímať rozhodnutia a vykonávať ich v externom prostredí nezávisle od vonkajšej kontroly alebo vplyvu; keďže táto autonómnosť je čisto technickej povahy a jej stupeň závisí od toho, ako sofistikovaná je naprogramovaná schopnosť robota komunikovať s prostredím; |
| --- | --- |

AA.

keďže autonómnosť robota možno definovať ako schopnosť prijímať rozhodnutia a vykonávať ich v externom prostredí nezávisle od vonkajšej kontroly alebo vplyvu; keďže táto autonómnosť je čisto technickej povahy a jej stupeň závisí od toho, ako sofistikovaná je naprogramovaná schopnosť robota komunikovať s prostredím;

| AB. | keďže čím sú roboty autonómnejšie, tým menej ich možno považovať za jednoduché nástroje v rukách iných subjektov (napríklad výrobcov, prevádzkovateľov, vlastníkov, používateľov atď.); keďže v tejto súvislosti sa ponúka otázka, či sú všeobecné pravidlá o zodpovednosti dostatočné, alebo či sú potrebné nové zásady a pravidlá na objasnenie právnej zodpovednosti rôznych aktérov, pokiaľ ide o zodpovednosť za činnosť a nečinnosť robotov v prípadoch, kedy príčinu nie je možné vysledovať späť ku konkrétnemu ľudskému prvku, a či sa činnostiam alebo nečinnostiam robotov, v dôsledku ktorých vznikla škoda, mohlo predísť; |
| --- | --- |

AB.

keďže čím sú roboty autonómnejšie, tým menej ich možno považovať za jednoduché nástroje v rukách iných subjektov (napríklad výrobcov, prevádzkovateľov, vlastníkov, používateľov atď.); keďže v tejto súvislosti sa ponúka otázka, či sú všeobecné pravidlá o zodpovednosti dostatočné, alebo či sú potrebné nové zásady a pravidlá na objasnenie právnej zodpovednosti rôznych aktérov, pokiaľ ide o zodpovednosť za činnosť a nečinnosť robotov v prípadoch, kedy príčinu nie je možné vysledovať späť ku konkrétnemu ľudskému prvku, a či sa činnostiam alebo nečinnostiam robotov, v dôsledku ktorých vznikla škoda, mohlo predísť;

| AC. | keďže v konečnom dôsledku autonómnosť robotov spochybňuje ich povahu v rámci existujúcich právnych kategórií a vynára sa otázka, či by sa mala vytvoriť nová kategória s vlastnými špecifickými črtami a implikáciami; |
| --- | --- |

AC.

keďže v konečnom dôsledku autonómnosť robotov spochybňuje ich povahu v rámci existujúcich právnych kategórií a vynára sa otázka, či by sa mala vytvoriť nová kategória s vlastnými špecifickými črtami a implikáciami;

| AD. | keďže podľa súčasného právneho rámca roboty nie sú zodpovedné za vlastnú činnosť alebo nečinnosť, v dôsledku ktorej vznikla tretím stranám škoda; keďže existujúce pravidlá zodpovednosti sa vzťahujú na prípady, kedy príčinu činnosti alebo nečinnosti robota možno vysledovať späť ku konkrétnemu ľudskému prvku, ako napríklad výrobcovi, prevádzkovateľovi, vlastníkovi alebo používateľovi, a kedy tento prvok mohol predvídať škodlivú činnosť robota a zabrániť jej; keďže navyše za činnosť alebo nečinnosť robotov by mohli byť objektívne zodpovední výrobcovia, prevádzkovatelia, vlastníci alebo používatelia; |
| --- | --- |

AD.

keďže podľa súčasného právneho rámca roboty nie sú zodpovedné za vlastnú činnosť alebo nečinnosť, v dôsledku ktorej vznikla tretím stranám škoda; keďže existujúce pravidlá zodpovednosti sa vzťahujú na prípady, kedy príčinu činnosti alebo nečinnosti robota možno vysledovať späť ku konkrétnemu ľudskému prvku, ako napríklad výrobcovi, prevádzkovateľovi, vlastníkovi alebo používateľovi, a kedy tento prvok mohol predvídať škodlivú činnosť robota a zabrániť jej; keďže navyše za činnosť alebo nečinnosť robotov by mohli byť objektívne zodpovední výrobcovia, prevádzkovatelia, vlastníci alebo používatelia;

| AE. | keďže podľa súčasného právneho rámca pre zodpovednosť za výrobok – kedy je výrobca výrobku zodpovedný za poruchu – a pravidiel upravujúcich zodpovednosť za škodlivú činnosť – kedy je používateľ výrobku zodpovedný za správanie, ktoré vedie k škode – sa tieto vzťahujú na škody spôsobené robotmi a UI; |
| --- | --- |

AE.

keďže podľa súčasného právneho rámca pre zodpovednosť za výrobok – kedy je výrobca výrobku zodpovedný za poruchu – a pravidiel upravujúcich zodpovednosť za škodlivú činnosť – kedy je používateľ výrobku zodpovedný za správanie, ktoré vedie k škode – sa tieto vzťahujú na škody spôsobené robotmi a UI;

| AF. | keďže v prípade robotov prijímajúcich autonómne rozhodnutia tradičné pravidlá nebudú stačiť na vznik právnej zodpovednosti za škodu spôsobenú robotom, pretože by na ich základe nebolo možné určiť subjekt zodpovedný za poskytnutie náhrady škody a požadovať od tohto subjektu, aby nahradil škodu, ktorú spôsobil; |
| --- | --- |

AF.

keďže v prípade robotov prijímajúcich autonómne rozhodnutia tradičné pravidlá nebudú stačiť na vznik právnej zodpovednosti za škodu spôsobenú robotom, pretože by na ich základe nebolo možné určiť subjekt zodpovedný za poskytnutie náhrady škody a požadovať od tohto subjektu, aby nahradil škodu, ktorú spôsobil;

| AG. | keďže nedostatky súčasného právneho rámca sú takisto zjavné v oblasti zmluvnej zodpovednosti vzhľadom na to, že stroje navrhnuté na výber svojich zmluvných partnerov, rokovanie o zmluvných podmienkach, uzatváranie zmlúv a rozhodovanie, či a ako ich vykonávať, robia tradičné pravidlá neuplatniteľnými; keďže toto zdôrazňuje potrebu prijatia nových, účinných a aktuálnych pravidiel, ktoré by mali zohľadniť najnovší technologický vývoj a inovácie na trhu; |
| --- | --- |

AG.

keďže nedostatky súčasného právneho rámca sú takisto zjavné v oblasti zmluvnej zodpovednosti vzhľadom na to, že stroje navrhnuté na výber svojich zmluvných partnerov, rokovanie o zmluvných podmienkach, uzatváranie zmlúv a rozhodovanie, či a ako ich vykonávať, robia tradičné pravidlá neuplatniteľnými; keďže toto zdôrazňuje potrebu prijatia nových, účinných a aktuálnych pravidiel, ktoré by mali zohľadniť najnovší technologický vývoj a inovácie na trhu;

| AH. | keďže pokiaľ ide o mimozmluvnú zodpovednosť, smernica 85/374/EHS sa vzťahuje iba na škody vzniknuté v dôsledku výrobnej vady robota a za predpokladu, že poškodená osoba je schopná preukázať skutočnú škodu, vadu výrobku a príčinnú súvislosť medzi škodou a vadou, preto rámec objektívnej zodpovednosti alebo zodpovednosti bez zavinenia pravdepodobne nestačí; |
| --- | --- |

AH.

keďže pokiaľ ide o mimozmluvnú zodpovednosť, smernica 85/374/EHS sa vzťahuje iba na škody vzniknuté v dôsledku výrobnej vady robota a za predpokladu, že poškodená osoba je schopná preukázať skutočnú škodu, vadu výrobku a príčinnú súvislosť medzi škodou a vadou, preto rámec objektívnej zodpovednosti alebo zodpovednosti bez zavinenia pravdepodobne nestačí;

| AI. | keďže bez ohľadu na rozsah pôsobnosti smernice 85/374/EHS, súčasný právny rámec by nestačil na pokrytie škody spôsobenej novou generáciou robotov, keďže roboty môžu byť vybavené schopnosťami prispôsobovať sa a učiť sa, čo v sebe nesie určitý stupeň nepredvídateľnosti ich správania, keďže tieto roboty by autonómne vychádzali z vlastných variabilných skúseností a komunikovali by s prostredím jedinečným a nepredvídateľným spôsobom; |
| --- | --- |

AI.

keďže bez ohľadu na rozsah pôsobnosti smernice 85/374/EHS, súčasný právny rámec by nestačil na pokrytie škody spôsobenej novou generáciou robotov, keďže roboty môžu byť vybavené schopnosťami prispôsobovať sa a učiť sa, čo v sebe nesie určitý stupeň nepredvídateľnosti ich správania, keďže tieto roboty by autonómne vychádzali z vlastných variabilných skúseností a komunikovali by s prostredím jedinečným a nepredvídateľným spôsobom;

Všeobecné zásady týkajúce sa vývoja robotiky a umelej inteligencie na civilné účely

| 1. | vyzýva Komisiu, aby navrhla spoločné definície na úrovni EÚ, pokiaľ ide o počítačové fyzikálne systémy, autonómne systémy, inteligentných autonómnych robotov a ich podkategórie, pričom zohľadní tieto charakteristické vlastnosti inteligentného robota:






  — | získavanie autonómnosti prostredníctvom snímačov a/alebo výmenou údajov s prostredím (prepojiteľnosť), výmenou a analýzou týchto údajov; |
| --- | --- | --- |

1.

—

získavanie autonómnosti prostredníctvom snímačov a/alebo výmenou údajov s prostredím (prepojiteľnosť), výmenou a analýzou týchto údajov;

| — | učenie zo skúseností a prostredníctvom vzájomného pôsobenia (nepovinné kritérium); |
| --- | --- |

—

učenie zo skúseností a prostredníctvom vzájomného pôsobenia (nepovinné kritérium);

| — | aspoň malá fyzická podpora; |
| --- | --- |

—

aspoň malá fyzická podpora;

| — | prispôsobenie správania a činností prostrediu; |
| --- | --- |

—

prispôsobenie správania a činností prostrediu;

| — | absencia života v biologickom zmysle; |
| --- | --- |

—

absencia života v biologickom zmysle;

| 2. | domnieva sa, že v rámci vnútorného trhu EÚ by sa mal zaviesť komplexný systém registrácie vyspelých robotov, a to podľa relevantnosti a potreby pre konkrétne kategórie robotov, a vyzýva Komisiu, aby stanovila kritériá na klasifikáciu robotov, ktoré by sa mali zaregistrovať; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby preskúmala, či by bolo vhodné, aby systém registrácie a register spravovala osobitná agentúra EÚ pre robotiku a umelú inteligenciu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že vývoj robotickej technológie by sa mal zameriavať na dopĺňanie ľudských schopností a nie na ich nahrádzanie; považuje za nevyhnutné, aby sa pri vývoji robotiky a UI zaručila neprestajná kontrola inteligentných strojov zo strany ľudí; domnieva sa, že osobitná pozornosť by sa mala venovať možnému vybudovaniu citového vzťahu medzi ľuďmi a robotmi – najmä u zraniteľných skupín (deti, starší ľudia a ľudia so zdravotným postihnutím) – a upozorňuje na otázky, ktoré vyplývajú z vážnych citových alebo fyzických dosahov, ktoré by takáto citová väzba mohla mať na ľudí; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že prístup na úrovni EÚ môže uľahčiť vývoj tým, že zabráni fragmentácii vnútorného trhu, a zároveň zdôrazňuje dôležitosť zásady vzájomného uznávania v cezhraničnom používaní robotov a robotických systémov; pripomína, že testovanie, certifikácia a schvaľovanie uvádzania na trh by sa mali vyžadovať len v jednom členskom štáte; zdôrazňuje, že tento prístup by mal byť sprevádzaný účinným dohľadom nad trhom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje význam opatrení na pomoc MSP a začínajúcim podnikom v odvetví robotiky, ktoré vytvárajú v tomto odvetví nové trhové segmenty alebo ktoré používajú roboty; |
| --- | --- |

5.

Výskum a inovácie

| 6. | zdôrazňuje, že mnohé robotické aplikácie sa stále nachádzajú iba v pokusnom štádiu; víta skutočnosť, že členské štáty a EÚ financujú čoraz viac výskumných projektov; považuje za nevyhnutné, aby si EÚ spolu s členskými štátmi zabezpečili prostredníctvom verejného financovania vedúcu pozíciu, pokiaľ ide o výskum v oblasti robotiky a UI; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posilnili finančné nástroje na výskumné projekty v oblasti robotiky a IKT vrátane verejno-súkromných partnerstiev a aby uplatňovali vo svojich výskumných politikách zásady otvorenej vedy a zodpovedných etických inovácií; zdôrazňuje, že je potrebné vyčleniť dostatok zdrojov na hľadanie riešení sociálnych, etických a právnych a hospodárskych výziev, ktoré so sebou prináša technologický vývoj a jeho uplatnenie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali výskumné programy, stimulovali výskum možných dlhodobých rizík a možností robotických a UI technológií a aby podnecovali začatie štruktúrovanej verejnej diskusie o dôsledkoch vývoja týchto technológií, a to čo najskôr; vyzýva Komisiu, aby pri príležitosti preskúmania viacročného finančného rámca v polovici obdobia zvýšila svoju podporu pre program SPARC financovaný v rámci Horizontu 2020; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zjednotili svoje snahy s cieľom dôkladne monitorovať a zabezpečiť plynulejší prechod týchto technológií od výskumu cez uvedenie na trh po používanie na trhu, a to po vykonaní primeraných hodnotení bezpečnosti a v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že inovácie v robotike a UI, ako aj integrácia technológií v oblasti robotiky a UI do hospodárstva a spoločnosti si vyžadujú digitálnu infraštruktúru, ktorá zabezpečí všadeprítomnú pripojiteľnosť; vyzýva Komisiu, aby stanovila rámec, ktorý bude zodpovedať požiadavkám týkajúcim sa pripojiteľnosti pre digitálnu budúcnosť EÚ, a aby zabezpečila, že prístup k širokopásmovým a 5G sieťam bude plne v súlade so zásadou neutrality siete; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je pevne presvedčený, že na to, aby toky údajov v skutočnom čase umožnili, aby sa roboty a UI stali flexibilnejšími a autonómnejšími, je nevyhnutná interoperabilita medzi systémami, zariadeniami a cloudovými službami založená na bezpečnosti a ochrane súkromia už v štádiu návrhu; žiada Komisiu, aby podporovala otvorené prostredie, ktoré bude siahať od otvorených noriem a inovatívnych foriem udeľovania licencií až po otvorené platformy a transparentnosť, s cieľom zabrániť vzniku uzatvorených vlastníckych systémov, ktoré by obmedzovali interoperabilitu; |
| --- | --- |

9.

Etické zásady

| 10. | konštatuje, že potenciálne posilnenie postavenia prostredníctvom používania robotiky ide ruka v ruke s napätím alebo rizikami, preto by sa malo dôkladne posúdiť z hľadiska bezpečnosti ľudí, zdravia a bezpečnosti, slobody, ochrany súkromia, integrity, dôstojnosti, sebaurčenia, nediskriminácie a ochrany osobných údajov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | domnieva sa, že existujúci právny rámec EÚ by mal byť podľa potreby aktualizovaný a doplnený o hlavné etické zásady, pričom sa zohľadní zložitosť robotiky a jej rôzne sociálne, zdravotnícke a bioetické dôsledky; domnieva sa, že právne odporúčania zo správy a existujúce vnútroštátne právne predpisy a acquis EÚ je potrebné doplniť o jasný, striktný a účinný smerodajný etický rámec pre vývoj, navrhovanie, výrobu, používanie a úpravu robotov; navrhuje, v prílohe k uzneseniu, rámec v podobe charty pozostávajúcej z kódexu správania pre inžinierov v oblasti robotiky, kódexu výborov pre etiku vo výskume pri preskúmavaní protokolov robotiky a vzorov licencií pre konštruktérov a používateľov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na zásadu transparentnosti, konkrétne, aby bolo vždy možné zdôvodniť akékoľvek rozhodnutie prijaté pomocou UI, ktoré môže zásadne ovplyvniť život jednej osoby alebo viacerých osôb; domnieva sa, že vždy musí byť možné zjednodušiť výpočty systému UI tak, aby im ľudia rozumeli; domnieva sa, že vyspelé roboty by mali byť vybavené „čiernou skrinkou“, ktorá zaznamenáva údaje o každej transakcii, ktorú stroj vykoná, ako aj logiku, ktorá stojí za jeho rozhodnutiami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poukazuje na to, že smerodajný etický rámec by mal vychádzať zo zásad ako zabezpečenie najlepšieho záujmu, neškodnosť, autonómia a spravodlivosť, zo zásad a hodnôt zakotvených v článku 2 Zmluvy o Európskej únii a v Charte základných práv Európskej únie, akými sú ľudská dôstojnosť, rovnosť, spravodlivosť a slušnosť, nediskriminácia, informovaný súhlas, súkromný a rodinný život a ochrana osobných údajov, ako aj z ďalších podstatných zásad a hodnôt práva EÚ, ako napríklad nestigmatizácia, transparentnosť, autonómia, individuálna zodpovednosť a sociálna zodpovednosť a z existujúcich postupov a kódexov etického správania; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnieva sa, že osobitná pozornosť by sa mala venovať robotom, ktoré do značnej miery ohrozujú dôvernosť vzhľadom na ich umiestnenie v tradične chránených a súkromných sférach a pretože sú schopné získať a posielať osobné a citlivé údaje; |
| --- | --- |

14.

Európska agentúra

| 15. | domnieva sa, že posilnená spolupráca medzi členskými štátmi a Komisiou je potrebná s cieľom zaručiť jednotné cezhraničné normy EÚ, ktoré podporia spoluprácu v rámci európskeho priemyslu a umožnia v celej EÚ zaviesť roboty, ktoré spĺňajú požadovanú úroveň bezpečnosti, ako aj etické zásady, ktoré sú zakotvené v právnych predpisoch EÚ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žiada Komisiu, aby zvážila vymenovanie Európskej agentúry pre robotiku a umelú inteligenciu so zámerom poskytnúť technické, etické a regulačné znalosti potrebné na podporu príslušných verejných aktérov, tak na úrovni EÚ, ako aj na úrovni členských štátov, v ich úsilí zabezpečiť včasnú, etickú a informovanú reakciu na nové príležitosti a výzvy, najmä tie, ktoré sú cezhraničnej povahy a ktoré vyplývajú z technologického vývoja v oblasti robotiky, napríklad v odvetví dopravy; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnieva sa, že potenciál využitia robotiky a problémy s tým spojené, ako aj súčasná dynamika v oblasti investícií sú dôvodmi na to, aby mala európska agentúra k dispozícii primeraný rozpočet a personál odborníkov v oblasti regulácie, externých technických expertov a expertov v oblasti etiky, ktorí by sa venovali medzisektorovému a multidisciplinárnemu monitorovaniu aplikácií založených na robotike, identifikovali normy pre najlepšie postupy a v prípade potreby odporúčali regulačné opatrenia, definovali nové zásady a zaoberali sa možnými otázkami súvisiacimi s ochranou spotrebiteľa a systematickými výzvami; žiada Komisiu (a európsku agentúru, ak vznikne), aby informovala Európsky parlament o najnovšom vývoji v robotike a o akýchkoľvek opatreniach, ktoré je potrebné každoročne prijať; |
| --- | --- |

17.

Práva duševného vlastníctva a tok údajov

| 18. | konštatuje, že neexistujú žiadne právne ustanovenia, ktoré sa osobitne vzťahujú na robotiku, ale že existujúce právne režimy a doktríny možno jednoducho uplatniť na robotiku, aj keď niektoré aspekty si zrejme vyžadujú osobitnú pozornosť; vyzýva Komisiu, aby podporila horizontálny a technologicky neutrálny prístup k právam duševného vlastníctva platný pre rôzne sektory, v ktorých by sa robotika mohla využiť; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili súlad občianskoprávnych predpisov v odvetví robotiky so všeobecným nariadením o ochrane údajov a so zásadami nevyhnutnosti a proporcionality; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vzali do úvahy rýchly technologický vývoj v oblasti robotiky vrátane pokroku kyberneticko-fyzických systémov a aby zabezpečili, že právne predpisy EÚ nezaostanú za krivkou technologického vývoja a zavádzania; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje, že právo na rešpektovanie súkromného života a ochranu osobných údajov, ktoré je zakotvené v článkoch 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie a v článku 16 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa vzťahuje na všetky oblasti robotiky a že právny rámec EÚ na ochranu údajov sa musí v plnej miere dodržiavať; v tejto súvislosti žiada, aby sa vo vykonávacom rámci všeobecného nariadenia o ochrane údajov objasnili normy a kritériá, pokiaľ ide o používanie kamier a senzorov v robotoch; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že zásady ochrany údajov, ako sú cielená ochrana súkromia, štandardná ochrana súkromia, minimalizácia údajov, obmedzenie účelu, ako aj transparentné kontrolné mechanizmy pre dotknuté osoby a primerané opravné prostriedky v súlade s právnymi predpismi EÚ v oblasti ochrany údajov budú dodržané a príslušné odporúčania a štandardy budú posilnené a začlenené do politík EÚ; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že voľný pohyb údajov je mimoriadne dôležitý pre digitálne hospodárstvo a rozvoj sektora robotiky a UI; zdôrazňuje, že vysoká úroveň bezpečnosti systémov robotiky vrátane ich vnútorných systémov údajov a tokov údajov je nevyhnutná, aby sa roboty a UI mohli vhodne používať; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť ochranu sietí vzájomne prepojených robotov a UI, aby sa zabránilo možnému narušeniu bezpečnosti; zdôrazňuje, že vysoká úroveň bezpečnosti a ochrany osobných údajov a náležitý ohľad na súkromie v komunikácii medzi ľuďmi, robotmi a UI majú zásadný význam; zdôrazňuje, že konštruktéri v oblasti robotiky a UI sú zodpovední za vývoj produktov, ktoré majú byť bezpečné, spoľahlivé a vhodné na daný účel; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali a stimulovali vývoj potrebných technológií vrátane cielenej bezpečnosti; |
| --- | --- |

21.

Normalizácia a bezpečnosť

| 22. | zdôrazňuje, že otázka stanovenia noriem a zabezpečenia interoperability je kľúčom pre budúcu hospodársku súťaž v oblasti UI a robotických technológií; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v práci na medzinárodnej harmonizácii technických noriem, najmä spoločne s európskymi normalizačnými organizáciami a Medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu s cieľom podporiť inovácie, zabrániť fragmentácii vnútorného trhu a zabezpečiť vysokú úroveň bezpečnosti výrobkov a ochrany spotrebiteľa vrátane minimálnych bezpečnostných noriem v pracovnom prostredí podľa potreby; zdôrazňuje význam zákonného reverzného inžinierstva a otvorených noriem s cieľom maximalizovať hodnotu inovácií a zabezpečiť, aby mohli roboty navzájom komunikovať; v tejto súvislosti víta zriadenie osobitných technických výborov, ako napr. technického výboru ISO/TC 299 Robotika, určených výlučne na vypracovanie noriem pre robotiku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že testovanie robotov v reálnych situáciách je nevyhnutné na identifikáciu a posúdenie rizík, ktoré môžu skrývať, ako aj ich technologického vývoja nad rámec výskumného laboratórneho štádia; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že testovanie robotov v reálnych situáciách, najmä v mestách a na cestách, vyvoláva mnohé otázky vrátane prekážok, ktoré spomaľujú vývoj týchto štádií skúšok, a vyžaduje si účinnú stratégiu a účinný monitorovací mechanizmus; vyzýva Komisiu, aby vypracovala jednotné kritériá pre všetky členské štáty, ktoré by mali jednotlivé členské štáty používať s cieľom identifikovať oblasti, v ktorých sú pokusy s robotmi povolené, a to v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti; |
| --- | --- |

23.

Autonómne dopravné prostriedky

a)   Autonómne vozidlá

| 24. | zdôrazňuje, že autonómna doprava zahŕňa všetky formy diaľkovo riadených, automatizovaných, prepojených a autonómnych systémov cestnej, železničnej, lodnej a leteckej dopravy vrátane automobilov, vlakov, lodí, trajektov, lietadiel, bezpilotných lietadiel, ako aj všetkých budúcich foriem vývoja a inovácií v tomto odvetví; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnieva sa, že je to práve automobilový sektor, ktorý najnaliehavejšie potrebuje účinné európske a celosvetové pravidlá, aby sa zabezpečil cezhraničný rozvoj automatizovaných a autonómnych vozidiel, plne využil ich hospodársky potenciál a zužitkovali pozitívne vplyvy technologických trendov; zdôrazňuje, že nejednotné regulačné prístupy by bránili implementácii autonómnych dopravných systémov a ohrozovali konkurencieschopnosť Európy; |
| --- | --- |

25.

| 26. | upozorňuje na skutočnosť, že čas reakcie vodiča v prípade neplánovaného prevzatia kontroly nad vozidlom je životne dôležitý, a preto vyzýva zainteresované strany, aby poskytovali reálne hodnoty, ktoré budú určujúce pri riešení otázok bezpečnosti a zodpovednosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zastáva názor, že prechod na autonómne vozidlá ovplyvní tieto aspekty: občianska zodpovednosť (zodpovednosť a poistenie), bezpečnosť cestnej premávky, všetky témy týkajúce sa životného prostredia (napr. účinnosť, využívanie obnoviteľných zdrojov energie a technológií), otázky týkajúce sa údajov (napr. prístup k údajom, ochrana údajov, súkromia a výmena údajov), otázky týkajúce sa infraštruktúry IKT (napr. vysoká hustota efektívnej a spoľahlivej komunikácie) a zamestnanosť (napr. vytváranie a straty pracovných miest, odborná príprava vodičov ťažkých nákladných vozidiel na používanie automatizovaných vozidiel); zdôrazňuje, že budú potrebné podstatné investície do cestných komunikácií, energetiky a infraštruktúry IKT; vyzýva Komisiu, aby vo svojej práci v oblasti autonómnych dopravných prostriedkov zvážila tieto aspekty; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje kľúčový význam spoľahlivých informácií o polohe a čase, ktoré poskytujú programy satelitnej navigácie Galileo a EGNOS na účel realizácie autonómnych vozidiel, v tejto súvislosti naliehavo žiada, aby sa satelity potrebné na dokončenie európskeho systému určovania polohy Galileo sfinalizovali a uviedli do prevádzky; |
| --- | --- |

28.

| 29. | upriamuje pozornosť na vysokú pridanú hodnotu autonómnych vozidiel pre osoby so zníženou pohyblivosťou, pretože takéto vozidlá im umožňujú účinnejšie sa podieľať na individuálnej cestnej doprave, a tým im uľahčujú každodenný život; |
| --- | --- |

29.

b)   Bezpilotné lietadlá (RPAS)

| 30. | berie na vedomie pozitívny pokrok v oblasti technológie bezpilotných lietadiel, najmä v oblasti pátrania a záchrany; zdôrazňuje význam rámca EÚ pre bezpilotné lietadlá na ochranu bezpečnosti a ochrany súkromia občanov EÚ a vyzýva Komisiu, aby nadviazala na odporúčania uvedené v uznesení Európskeho parlamentu z 29. októbra 2015 o bezpečnom používaní diaľkovo riadených leteckých systémov (RPAS), všeobecne známych ako bezpilotné lietadlá (dróny), v oblasti civilného letectva (5); naliehavo vyzýva Komisiu, aby vypracovala hodnotenie týkajúce sa otázok bezpečnosti súvisiacich s rozsiahlym využívaním bezpilotných lietadiel; vyzýva Komisiu, aby preskúmala potrebu zaviesť systém povinného sledovania a identifikácie (diaľkovo riadený letecký systém, RPAS), ktorý umožňuje určiť v reálnom čase pozíciu lietadla počas letu; pripomína, že homogénnosť a bezpečnosť bezpilotných lietadiel by sa mali zabezpečiť prostredníctvom opatrení stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6); |
| --- | --- |

30.

Roboty určené na starostlivosť

| 31. | zdôrazňuje, že výskum a vývoj robotov určených na opatrovanie starších osôb sa postupne stal rozšírenejším a lacnejším a vytvára produkty, ktoré majú väčšiu funkčnosť a spotrebitelia ich viac prijímajú; berie na vedomie širokú škálu využitia takýchto technológií, ktoré poskytujú prevenciu, pomoc, monitorovanie, stimuláciu a spoločnosť starším osobám a osobám so zdravotným postihnutím, ako aj osobám trpiacim demenciou, kognitívnymi poruchami alebo stratou pamäti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poukazuje na to, že ľudský kontakt je jedným zo základných aspektov ľudskej starostlivosti; domnieva sa, že nahradenie ľudského faktora robotmi by mohlo dehumanizovať postupy v oblasti starostlivosti, na druhej strane uznáva, že roboty by mohli vykonávať automatizované úkony starostlivosti, pričom by sa zvýšila ľudská starostlivosť, proces rehabilitácie by sa stal viac cielený a zdravotnícky personál a opatrovatelia by mohli venovať viac času stanoveniu diagnózy a hľadaniu lepších možností liečby; zdôrazňuje, že hoci robotika má potenciál zvýšiť mobilitu a integráciu osôb so zdravotným postihnutím a starších osôb, ľudia opatrovatelia budú naďalej potrební a budú stále predstavovať dôležitý zdroj sociálnej interakcie, ktorý nemožno úplne nahradiť; |
| --- | --- |

32.

Roboty v oblasti lekárskej starostlivosti

| 33. | zdôrazňuje dôležitosť primeraného odborného výcviku, vzdelávania a prípravy pre zdravotníckych pracovníkov, ako sú lekári a asistenti, aby sa zabezpečila najvyššia úroveň odbornej spôsobilosti, ako aj zaručilo a chránilo zdravie pacientov; zdôrazňuje potrebu vymedzenia minimálnych požiadaviek na odbornú spôsobilosť, ktoré bude musieť chirurg spĺňať, aby mohol operovať a používať chirurgické roboty; považuje za zásadne dôležité, aby sa rešpektovala zásada dohľadu nad autonómiou robotov, podľa ktorej počiatočné plánovanie liečby a konečné rozhodovanie o jej uskutočnení bude vždy závisieť od ľudského chirurga; zdôrazňuje osobitný význam ďalšej odbornej prípravy pre používateľov, aby sa im umožnilo oboznámiť sa s technologickými požiadavkami v tejto oblasti; upozorňuje na rastúci trend samodiagnostiky prostredníctvom mobilných robotov, a teda na potrebu vyškoliť lekárov v oblasti riešenia prípadov samodiagnostiky; zastáva názor, že používanie takýchto technológií by nemalo oslabovať ani poškodzovať vzťah medzi lekárom a pacientom, ale malo by lekárom poskytnúť pomoc pri diagnostikovaní a/alebo liečbe pacientov s cieľom znížiť riziko ľudského pochybenia a zvýšiť kvalitu a strednú dĺžku života; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je presvedčený, že medicínske roboty budú ďalej prenikať do oblasti poskytovania vysokopresných operatívnych zákrokov a vykonávania opakujúcich sa úkonov a že majú potenciál zlepšovať výsledky rehabilitácií a poskytujú vysokoúčinnú logistickú podporu v nemocniciach; konštatuje, že medicínske roboty majú aj potenciál znižovať náklady na zdravotnú starostlivosť tým, že zdravotníckemu personálu umožnia presunúť dôraz z liečby na prevenciu a že uvoľnia viac rozpočtových prostriedkov na lepšie prispôsobenie sa rôznorodým potrebám pacientov, kontinuálnu odbornú prípravu zdravotníckych pracovníkov a výskum; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že postupy skúšania nových robotických zdravotníckych pomôcok sú bezpečné, a to najmä v prípade pomôcok implantovaných do ľudského tela, pred dátumom nadobudnutia účinnosti nariadenia (EÚ) 2017/745 o zdravotníckych pomôckach; |
| --- | --- |

35.

Ľudské opravy a zlepšenia

| 36. | berie na vedomie zásadné prínosy, ktoré robotika poskytuje a jej ďalší potenciál v oblasti nápravy a kompenzácie poškodených orgánov a telesných funkcií, ale aj komplexné otázky, najmä v súvislosti s možnosťou zdokonaľovania človeka, keďže medicínske roboty, a najmä kybernetické fyzikálne systémy, môžu zmeniť naše chápanie, pokiaľ ide o zdravé ľudské telo, keďže môžu byť na ľudské telo priamo upevnené alebo doň implantované; zdôrazňuje význam toho, aby boli v nemocniciach a iných zdravotníckych inštitúciách urýchlene zriadené a primerane vybavené personálom výbory pre etiku robotov, ktoré by boli poverené posudzovaním a pomáhali by pri riešení neobvyklých, zložitých etických otázok, ktoré majú dosah na zdravotnú starostlivosť a liečbu pacientov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali usmernenia na pomoc pri zriaďovaní a prevádzke týchto výborov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pripomína, že v prípade životne dôležitých liečebných aplikácií, napr. robotických protéz, je nutné zaistiť trvalý a udržateľný prístup k údržbe a zlepšovaniu, a najmä k softvérovým aktualizáciám, ktoré riešia zlyhania a zraniteľné prvky; |
| --- | --- |

37.

| 38. | odporúča, aby sa vytvorili nezávislé dôveryhodné subjekty s cieľom zachovať prostriedky potrebné na poskytovanie služieb, ako sú údržba, opravy a vylepšenia, vrátane aktualizácií softvéru, osobám, ktoré majú na tele upevnené životne dôležité a moderné lekárske prístroje, a to najmä v prípade, keď už tieto služby neposkytuje pôvodný dodávateľ; navrhuje zavedenie povinnosti výrobcov poskytovať týmto nezávislým dôveryhodným subjektom komplexné inštrukcie týkajúce sa dizajnu vrátane zdrojového kódu, podobne ako pri právnej povinnosti ukladať publikácie do národnej knižnice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | upozorňuje na riziká spojené s možnosťou pirátskeho napadnutia, vypnutia alebo vymazania pamäte CPS integrovaných do ľudského tela, keďže by to mohlo ohroziť ľudské zdravie a v extrémnych prípadoch aj ľudské životy, a preto zdôrazňuje, akú prioritu musí mať ochrana týchto systémov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby bol pre všetkých ľudí zaručený rovnaký prístup k takýmto technologickým inováciám, nástrojom a intervenciám; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby presadzovali rozvoj podporných technológií s cieľom uľahčiť rozvoj a prijímanie týchto technológií osobami, ktoré ich potrebujú, a to v súlade s článkom 4 Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorého je EÚ zmluvnou stranou; |
| --- | --- |

40.

Vzdelávanie a zamestnanosť

| 41. | upozorňuje na prognózu Komisie, že Európa môže do roku 2020 čeliť nedostatku až 825 000 odborníkov v oblasti IKT a 90 % pracovných miest bude vyžadovať aspoň základné digitálne zručnosti; víta iniciatívu Komisie navrhnúť plán možného použitia a revízie rámca digitálnych kompetencií a deskriptorov digitálnych kompetencií pre osoby, ktoré sa danou problematikou zaoberajú, a to nezávisle od toho, akú majú úroveň poznania danej veci, a vyzýva Komisiu, aby ako prvý krok vedúci k lepšiemu zosúladeniu nedostatkov na trhu práce a dopytu výrazne podporila rozvoj digitálnych schopností všetkých vekových skupín bez ohľadu na ich postavenie v zamestnaní; zdôrazňuje, že rast v oblasti robotiky si vyžaduje, aby členské štáty vyvinuli flexibilnejšie systémy vzdelávania a odbornej prípravy tak, aby sa zabezpečilo, že stratégie v oblasti zručností budú zodpovedať potrebám robotického hospodárstva; |
| --- | --- |

41.

| 42. | domnieva sa, že pritiahnutie väčšieho množstva mladých dievčat, ktoré majú záujem o kariéru v digitálnej oblasti a viac žien na digitálnych pracovných miestach by bolo prínosom pre digitálne odvetvie, ženy samotné, ako aj hospodárstvo Európy; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vyvíjali iniciatívy s cieľom podporiť ženy v oblasti IKT a zvýšiť ich digitálnu gramotnosť; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva Komisiu, aby začala analyzovať a monitorovať strednodobé a dlhodobé trendy vývoja zamestnanosti, s osobitným zameraním na vytváranie, presuny a úbytok pracovných miest v rámci rôznych druhov kvalifikácie s cieľom zistiť, v ktorých oblastiach nové pracovné miesta v dôsledku zvýšeného využívania robotov vznikajú a v ktorých zanikajú; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje, že je dôležité predvídať zmeny spoločnosti majúc na pamäti možný vplyv vývoja a zavádzania robotiky a UI; žiada Komisiu, aby analyzovala rôzne možné scenáre a ich vplyv na životaschopnosť systémov sociálneho zabezpečenia členských štátov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje význam flexibility zručností a sociálnych, kreatívnych a digitálnych zručností vo vzdelávaní; vyjadruje presvedčenie, že okrem škôl sprostredkujúcich akademické znalosti sa prostredníctvom celoživotnej činnosti musí dosiahnuť celoživotné vzdelávanie; |
| --- | --- |

45.

| 46. | berie na vedomie veľký potenciál robotiky pri zlepšovaní bezpečnosti pri práci prevedením určitého počtu nebezpečných a škodlivých úloh z ľudí na roboty, ale zároveň poukazuje na ich potenciál vytvoriť niekoľko nových rizík vzhľadom na rastúci počet interakcií ľudí a robotov na pracovisku; v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitosť uplatňovania prísnych a na budúcnosť orientovaných pravidiel interakcií ľudí a robotov s cieľom zaručiť zdravie, bezpečnosť a dodržiavanie základných práv na pracovisku; |
| --- | --- |

46.

Vplyv na životné prostredie

| 47. | konštatuje, že rozvoj robotiky a UI by sa mal uskutočniť tak, aby bol vplyv na životné prostredie obmedzený účinnou spotrebou energie, energetickou účinnosťou v podobe podpory využívania energie z obnoviteľných zdrojov a vzácnych surovín, minimalizáciou odpadu, napríklad elektrického a elektronického odpadu, a opraviteľnosťou; vyzýva preto Komisiu, aby do každej politiky EÚ v oblasti robotiky začlenila zásady obehového hospodárstva; konštatuje, že používanie robotiky bude aj kladne vplývať na životné prostredie, najmä v oblastiach poľnohospodárstva a dodávky a prepravy potravín, predovšetkým vďaka menšej veľkosti strojov a zníženému využívaniu hnojív, energie a vody, ako aj vďaka presnému poľnohospodárstvu a optimalizácii trás; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdôrazňuje, že CPS povedú k vytvoreniu energetických systémov a systémov infraštruktúry, ktoré dokážu kontrolovať tok elektrickej energie od výrobcu k spotrebiteľovi, a povedú tiež k vzniku tzv. prozumentov energie, ktorí ju vyrábajú aj spotrebúvajú, čo prinesie výrazné environmentálne prínosy; |
| --- | --- |

48.

Zodpovednosť

| 49. | domnieva sa, že otázka občianskoprávnej zodpovednosti za škody spôsobené robotmi je kľúčová a takisto je potrebné analyzovať ju a zaoberať sa ňou na úrovni EÚ, aby sa zabezpečila rovnaká miera účinnosti, transparentnosti a konzistentnosti pri zavádzaní právnej istoty v celej EÚ v prospech obyvateľov, spotrebiteľov aj podnikov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | konštatuje, že rozvoj robotických technológií si bude vyžadovať viac porozumenia pre nájdenie spoločnej reči potrebnej v súvislosti s aktivitami, na ktorých sa spoločne podieľajú ľudia a roboty a ktoré by sa mali zakladať na dvoch hlavných vzťahoch vzájomnej závislosti, a to konkrétne na predvídateľnosti a ovládateľnosti; poukazuje na to, že tieto dva vzťahy vzájomnej závislosti sú dôležité na určenie toho, aké informácie sa musia vymieňať medzi ľuďmi a robotmi a ako možno medzi nimi vybudovať spoločný základ umožňujúci plynulé vykonávanie činností, na ktorých sa spoločne podieľajú ľudia a roboty; |
| --- | --- |

50.

| 51. | žiada Komisiu, aby na základe článku 114 ZFEÚ predložila návrh legislatívneho nástroja upravujúceho právne otázky súvisiace s vývojom a využívaním robotiky a UI, ktoré je možné predvídať v najbližších 10 až 15 rokoch, spolu s nelegislatívnymi nástrojmi, ako sú usmernenia a kódexy správania, a to na základe odporúčaní stanovených v prílohe; |
| --- | --- |

51.

| 52. | domnieva sa, že bez ohľadu na to, aké právne riešenie sa uplatní na občianskoprávnu zodpovednosť za škody spôsobené robotmi v prípadoch iných, ako je škoda na majetku, v budúcom legislatívnom nástroji by sa v žiadnom prípade nemal obmedzovať druh ani rozsah škody, ktorá má byť nahradená, podobne, ako by nemal byť obmedzený spôsob náhrady, ktorá môže byť poskytnutá poškodenej strane, iba z dôvodu, že škoda bola spôsobená iným, než ľudským faktorom; |
| --- | --- |

52.

| 53. | domnieva sa, že budúci legislatívny nástroj by mal byť založený na dôkladnom posúdení zo strany Komisie, v ktorom sa určí, či sa má uplatňovať metóda objektívnej zodpovednosti alebo metóda riadenia rizík; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zároveň poznamenáva, že objektívna zodpovednosť si vyžaduje iba dôkaz o vzniknutej škode a vytvorení príčinnej súvislosti medzi škodlivým správaním robota a škodou, ktorú utrpela poškodená strana; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poznamenáva, že prístup založený na riadení rizík nie je zameraný na osobnú zodpovednosť osoby, ktorá konala nedbanlivo, ale na osobu, ktorá je za určitých okolností schopná minimalizovať riziká a vyrovnať sa s negatívnymi vplyvmi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | domnieva sa, že v zásade po tom, ako by boli zistené strany nesúce konečnú zodpovednosť, by ich zodpovednosť mala byť úmerná skutočnému rozsahu pokynov daných robotovi a miere jeho autonómnosti, takže čím väčšia by bola jeho schopnosť učiť sa alebo jeho autonómnosť a čím dlhšia by bola doba učenia robota, tým väčšia by bola zodpovednosť jeho učiteľa; konštatuje najmä, že pri zisťovaní osoby zodpovednej za škodlivé konanie robota by sa zručnosti nadobudnuté počas „výcviku“ robota nemali zamieňať so zručnosťami, ktoré závisia výlučne na jeho schopnosti učiť sa samostatne; konštatuje, že aspoň v súčasnom stave musí zodpovednosť niesť človek, a nie robot; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poukazuje na to, že možným riešením zložitého vyvodzovania zodpovednosti za škodu spôsobenú čoraz autonómnejšími robotmi by mohol byť systém povinného poistenia, ako je to napríklad pri automobiloch; konštatuje však, že na rozdiel od poistného systému pre cestnú dopravu, kde sa poistenie vzťahuje na ľudské konanie a zlyhanie, by systém poistenia pre robotiku mal zohľadňovať všetky potenciálne povinnosti v reťazci; |
| --- | --- |

57.

| 58. | domnieva sa, že podobne ako v prípade poistenia motorových vozidiel, takýto systém poistenia by mohol byť doplnený o fond s cieľom zabezpečiť, že sa škoda nahradí aj v prípadoch, keď neexistuje žiadne poistné krytie; vyzýva poisťovacie spoločnosti, aby vytvorili nové produkty a druhy ponúk, ktoré budú zohľadňovať pokrok v oblasti robotiky; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzýva Komisiu, aby pri vykonávaní posúdenia vplyvu budúcich legislatívnych nástrojov preskúmala, analyzovala a zvažovala dôsledky všetkých možných právnych riešení, napríklad:






  a) | zavedenia systému povinného poistenia, ak je to vhodné a potrebné pre konkrétne kategórie robotov, pričom by podobne, ako je to pri automobiloch, výrobcovia alebo vlastníci robotov boli povinní uzavrieť poistenie pokrývajúce potenciálne škody spôsobené ich robotmi; |
| --- | --- | --- |

59.

a)

zavedenia systému povinného poistenia, ak je to vhodné a potrebné pre konkrétne kategórie robotov, pričom by podobne, ako je to pri automobiloch, výrobcovia alebo vlastníci robotov boli povinní uzavrieť poistenie pokrývajúce potenciálne škody spôsobené ich robotmi;

| b) | zabezpečenia, že kompenzačný fond nebude slúžiť iba na účel zabezpečenia náhrady škody spôsobenej robotom v prípade, ktorý nebol krytý poistením; |
| --- | --- |

b)

zabezpečenia, že kompenzačný fond nebude slúžiť iba na účel zabezpečenia náhrady škody spôsobenej robotom v prípade, ktorý nebol krytý poistením;

| c) | umožnenia výrobcom, programátorom, vlastníkom alebo používateľom, aby využívali obmedzenú zodpovednosť, ak prispievajú do kompenzačného fondu alebo ak sa spoločne poistia s cieľom zaručiť kompenzáciu, ak škodu spôsobí robot; |
| --- | --- |

c)

umožnenia výrobcom, programátorom, vlastníkom alebo používateľom, aby využívali obmedzenú zodpovednosť, ak prispievajú do kompenzačného fondu alebo ak sa spoločne poistia s cieľom zaručiť kompenzáciu, ak škodu spôsobí robot;

| d) | rozhodovania, či vytvoriť všeobecný fond pre všetky inteligentné autonómne roboty alebo individuálny fond pre každú kategóriu robotov a či by sa príspevky mali platiť ako jednorazový poplatok pri uvádzaní robota na trh alebo pravidelne počas celej životnosti robota; |
| --- | --- |

d)

rozhodovania, či vytvoriť všeobecný fond pre všetky inteligentné autonómne roboty alebo individuálny fond pre každú kategóriu robotov a či by sa príspevky mali platiť ako jednorazový poplatok pri uvádzaní robota na trh alebo pravidelne počas celej životnosti robota;

| e) | zabezpečenia toho, aby prepojenie robota s fondom bolo viditeľné prostredníctvom individuálneho registračného čísla v osobitnom registri EÚ, kde by sa každý, kto by s robotom prišiel do kontaktu, mohol informovať o povahe fondu, obmedzeniach zodpovednosti v prípade škody na majetku, menách a funkciách prispievateľov a všetkých ďalších relevantných podrobnostiach; |
| --- | --- |

e)

zabezpečenia toho, aby prepojenie robota s fondom bolo viditeľné prostredníctvom individuálneho registračného čísla v osobitnom registri EÚ, kde by sa každý, kto by s robotom prišiel do kontaktu, mohol informovať o povahe fondu, obmedzeniach zodpovednosti v prípade škody na majetku, menách a funkciách prispievateľov a všetkých ďalších relevantných podrobnostiach;

| f) | vytvorenia špecifického právneho postavenia pre roboty v dlhodobom horizonte, aby sa aspoň tie najsofistikovanejšie autonómne roboty mohli považovať za elektronické osoby zodpovedné za náhradu akejkoľvek škody, ktorú môžu spôsobiť, a prípadného uplatnenia elektronickej osobnosti na prípady, keď roboty robia samostatné rozhodnutia alebo iným spôsobom nezávisle komunikujú s tretími stranami; |
| --- | --- |

f)

vytvorenia špecifického právneho postavenia pre roboty v dlhodobom horizonte, aby sa aspoň tie najsofistikovanejšie autonómne roboty mohli považovať za elektronické osoby zodpovedné za náhradu akejkoľvek škody, ktorú môžu spôsobiť, a prípadného uplatnenia elektronickej osobnosti na prípady, keď roboty robia samostatné rozhodnutia alebo iným spôsobom nezávisle komunikujú s tretími stranami;

Medzinárodné aspekty

| 60. | konštatuje, že súčasné všeobecné pravidlá medzinárodného práva súkromného uplatniteľné na dopravné nehody v rámci EÚ si nevyžadujú naliehavé významné úpravy vzhľadom na rozvoj autonómnych vozidiel, ale zjednodušenie súčasného duálneho systému na určovanie rozhodného práva (na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 864/2007 (7) a Haagskeho dohovoru zo 4. mája 1971 o práve použiteľnom na dopravné nehody) by zlepšilo právnu istotu a obmedzilo možnosti svojvoľného výberu jurisdikcie; |
| --- | --- |

60.

| 61. | konštatuje, že treba zvážiť zmeny v medzinárodných dohodách, ako sú Viedenský dohovor o cestnej premávke z 8. novembra 1968 a Haagsky Dohovor o práve použiteľnom na dopravné nehody; |
| --- | --- |

61.

| 62. | očakáva, že Komisia zabezpečí, aby členské štáty vykonávali medzinárodné právne predpisy, napr. Viedenský dohovor o cestnej premávke, ktorý treba zmeniť jednotným spôsobom, a umožnili tak existenciu dopravy bez vodiča, a vyzýva Komisiu, členské štáty a priemysel, aby čo najskôr splnili ciele Amsterdamského vyhlásenia; |
| --- | --- |

62.

| 63. | dôrazne podporuje medzinárodnú spoluprácu pri preskúmavaní sociálnych, etických a právnych výziev a následnom stanovovaní regulačných noriem pod záštitou Organizácie Spojených národov; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poukazuje na to, že obmedzenia a podmienky stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 428/2009 (8) o obchode s položkami s dvojakým použitím – tovarom, softvérom a technológiami, ktoré sa môžu používať tak na civilné, ako aj vojenské účely a/alebo môžu prispievať k šíreniu zbraní hromadného ničenia – by sa mali uplatňovať aj na aplikácie v oblasti robotiky; |
| --- | --- |

64.

Záverečné aspekty

| 65. | žiada Komisiu na základe článku 225 ZFEÚ, aby na základe článku 114 ZFEÚ predložila návrh smernice o predpisoch občianskeho práva v oblasti robotiky vychádzajúci z odporúčaní uvedených v prílohe; |
| --- | --- |

65.

| 66. | potvrdzuje, že tieto odporúčania rešpektujú základné práva a zásadu subsidiarity; |
| --- | --- |

66.

| 67. | domnieva sa, že požadovaný návrh by mal finančný dosah, ak sa zriadi nová európska agentúra; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie a sprievodné odporúčania Komisii a Rade. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  Smernica Rady 85/374/EHS z 25. júla 1985 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov o zodpovednosti za chybné výrobky (Ú. v. ES L 210, 7.8.1985, s. 29).

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

(3)  1. Robot nesmie ublížiť človeku alebo svojou nečinnosťou dopustiť, aby mu bolo ublížené. 2. Robot musí poslúchnuť človeka, okrem prípadov, keď je to v rozpore s prvým zákonom. 3. Robot sa musí chrániť pred poškodením, okrem prípadov, keď je to v rozpore s prvým alebo druhým zákonom. (pozri: I. Asimov, Runaround, 1943) a 0. Robot nesmie ublížiť ľudstvu alebo svojou nečinnosťou dopustiť, aby mu bolo ublížené.

(4)  Por. Schumanova deklarácia (1950): „Európa sa nestvorí naraz, alebo podľa jediného plánu. Bude postavená prostredníctvom konkrétnych úspechov, ktoré najprv vytvoria skutočnú solidaritu.“

(5)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0390.

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 z 20. februára 2008 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva a o zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva, ktorým sa zrušuje smernica Rady 91/670/EHS, nariadenie (ES) č. 1592/2002 a smernica 2004/36/ES (Ú. v. EÚ L 79, 19.3.2008, s. 1).

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 864/2007 z 11. júla 2007 o rozhodnom práve pre mimozmluvné záväzky (Rím II) (Ú. v. EÚ L 199, 31.7.2007, s. 40).

(8)  Nariadenie Rady (ES) č. 428/2009 z 5. mája 2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím (Ú. v. EÚ L 134, 29.5.2009, s. 1).

---

PRÍLOHA K UZNESENIU:

ODPORÚČANIA K OBSAHU VYŽIADANÉHO NÁVRHU

Vymedzenie a klasifikácia „inteligentných robotov“

Mala by sa zaviesť spoločná európska definícia inteligentných autonómnych robotov, podľa potreby vrátane vymedzenia ich podkategórií, s ohľadom na tieto parametre:

| — | schopnosť získavať autonómnosť prostredníctvom snímačov a/alebo výmenou údajov s prostredím (prepojiteľnosť) a analýzou týchto údajov; |
| --- | --- |

—

schopnosť získavať autonómnosť prostredníctvom snímačov a/alebo výmenou údajov s prostredím (prepojiteľnosť) a analýzou týchto údajov;

| — | schopnosť samostatne sa učiť formou skúsenosti a interakcie; |
| --- | --- |

—

schopnosť samostatne sa učiť formou skúsenosti a interakcie;

| — | formu fyzickej podpory robota; |
| --- | --- |

—

formu fyzickej podpory robota;

| — | schopnosť prispôsobiť svoje správanie a činnosti svojmu prostrediu. |
| --- | --- |

—

schopnosť prispôsobiť svoje správanie a činnosti svojmu prostrediu.

Registrácia inteligentných robotov

Na účely vysledovateľnosti a uľahčenia vykonávania ďalších odporúčaní by sa mal zaviesť systém registrácie vyspelých robotov, a to na základe kritérií stanovených pre ich klasifikáciu. Systém registrácie a register by sa mal vzťahovať na celú Úniu a jej vnútorný trh a spravovať by ho mohla osobitná agentúra Únie pre robotiku a umelú inteligenciu, ak sa takáto agentúra vytvorí.

Občianskoprávna zodpovednosť

Každé právne riešenie, ktoré sa uplatní na zodpovednosť robotov a umelej inteligencie v iných prípadoch, ako je škoda na majetku, by v žiadnom prípade nemalo obmedzovať druh ani rozsah škody, ktorá má byť nahradená, ani formu náhrady poskytnutej poškodenej strane iba z dôvodu, že škoda bola spôsobená iným než ľudským faktorom.

Budúci legislatívny nástroj by mal byť založený na dôkladnom vyhodnotení zo strany Komisie, či by sa mal uplatňovať prístup objektívnej zodpovednosti alebo prístup riadenia rizík.

Mal by sa zaviesť povinný systém poistenia, ktorý by mohol byť založený na povinnosti výrobcu uzavrieť poistenie pre autonómne roboty, ktoré vyrába.

Poistný systém by sa mal doplniť o fond s cieľom zabezpečiť, že sa škoda nahradí aj v prípadoch, keď neexistuje žiadne poistné krytie.

Každé rozhodnutie v rámci politiky týkajúce sa pravidiel zodpovednosti za škodu uplatniteľných na roboty a umelú inteligenciu by sa malo prijať po riadnej konzultácii s celoeurópskym projektom výskumu a vývoja venovaným robotike a neurovede, aby vedci a odborníci mohli vyhodnotiť všetky súvisiace riziká a dôsledky;

Interoperabilita, prístup ku kódu a práva duševného vlastníctva

Mala by sa zaručiť interoperabilita autonómnych robotov pripojených na sieť, ktoré navzájom komunikujú. Prístup k zdrojovému kódu, vstupné údaje a údaje o konštrukcii by mali byť v prípade potreby k dispozícii na účely vyšetrovania nehôd a škôd spôsobených inteligentnými robotmi, ako aj s cieľom zabezpečiť ich ďalšiu prevádzku, dostupnosť, spoľahlivosť, ochranu a bezpečnosť.

Charta o robotike

Komisia by pri navrhovaní právnych aktov v oblasti robotiky mala zohľadniť zásady zakotvené v tejto charte o robotike.

CHARTA O ROBOTIKE

Navrhovaným kódexom etického správania v oblasti robotiky sa položia základy pre identifikáciu, dohľad a súlad so základnými etickými zásadami už od fázy navrhovania a vývoja.

Rámec, ktorý bol vypracovaný s prihliadnutím na celoeurópsky projekt výskumu a vývoja zameraný na robotiku a neurovedu, musí byť navrhnutý takým spôsobom, aby umožňoval individuálne úpravy v závislosti od konkrétneho prípadu, s cieľom posúdiť, či je dané konanie v danej situácii správne alebo nesprávne a prijímať rozhodnutia v súlade s vopred stanoveným rebríčkom hodnôt.

Kódex by nemal nahrádzať potrebu riešiť všetky hlavné právne problémy v tejto oblasti, ale mal by mať doplnkovú funkciu. Bude skôr uľahčovať etickú kategorizáciu robotiky, posilňovať snahy o zodpovedné inovácie v tejto oblasti a bude sa zaoberať obavami verejnosti.

Osobitný dôraz by sa mal klásť na výskumné a vývojové fázy príslušnej technologickej trajektórie (proces plánovania, etické posudzovanie, audit atď.). Mala by sa ním riešiť potreba dodržiavania etických noriem zo strany výskumných pracovníkov, používateľov a tvorcov, ale aj zaviesť postup navrhovania spôsobov riešenia príslušných etických dilem a umožniť, aby tieto systémy fungovali eticky zodpovedným spôsobom.

KÓDEX ETICKÉHO SPRÁVANIA PRE INŽINIEROV V OBLASTI ROBOTIKY

PREAMBULA

V kódexe správania sa všetci výskumníci a konštruktéri vyzývajú, aby konali zodpovedne a s úplným zreteľom na potrebu rešpektovať dôstojnosť, súkromie a bezpečnosť ľudí.

V kódexe sa požaduje úzka spolupráca medzi všetkými odbormi, s cieľom zabezpečiť, aby výskum v oblasti robotiky v Únii prebiehal bezpečným, etickým a účinným spôsobom.

Kódex správania sa vzťahuje na všetky výskumné a vývojové aktivity v oblasti robotiky.

Kódex správania vychádza zo zásady dobrovoľnosti a ponúka súbor všeobecných zásad a usmernení týkajúcich sa opatrení, ktoré majú prijať všetky zainteresované strany.

Subjekty financujúce výskum robotiky, výskumné organizácie, výskumní pracovníci a etické výbory sa vyzývajú, aby už v počiatočných fázach posudzovali budúce účinky technológií alebo objektov, ktoré skúmajú, a rozvíjali kultúru zodpovednosti s ohľadom na výzvy a príležitosti, ktoré sa môžu v budúcnosti objaviť.

Verejné a súkromné subjekty financujúce výskum robotiky by mali požadovať, aby sa spolu s každým predloženým návrhom na financovanie výskumu v oblasti robotiky vykonalo a predložilo aj posúdenie rizík. V takomto kódexe by ako prvky nesúce zodpovednosť mali vystupovať ľudia, nie roboty.

Výskumní pracovníci v oblasti robotiky by sa mali zaviazať k najetickejšiemu a najprofesionálnejšiemu konaniu a dodržiavať tieto zásady:

Dobrý úmysel
  – robot by mal konať v najlepšom záujme človeka;

Neškodnosť
  – doktrína „v prvom rade neublížiť“, pričom robot by nemal ublížiť človeku;

Samostatnosť
  – schopnosť robiť informované, slobodné rozhodnutia o podmienkach komunikácie s robotmi;

Spravodlivosť
  – spravodlivé rozdelenie prínosov, ktoré prináša robotika, a dostupnosť robotov určených najmä na domácu a zdravotnícku starostlivosť.

Základné práva

Výskum v oblasti robotiky by mal rešpektovať základné práva a v rámci navrhovania, realizácie, šírenia a používania by sa mal uskutočňovať v záujme blahobytu a sebaurčenia jednotlivcov a spoločnosti ako celku. Ľudská dôstojnosť a autonómia – fyzická aj psychická – sa musí vždy rešpektovať.

Predbežná opatrnosť

Výskum v oblasti robotiky by sa mal vykonávať v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti, predvídať potenciálne bezpečnostné účinky dosiahnutých výsledkov a zaručovať preventívne opatrenia primerané úrovni ochrany pri súčasnej podpore pokroku v prospech spoločnosti a životného prostredia.

Inkluzívnosť

Inžinieri v oblasti robotiky sú zárukou transparentnosti a rešpektovania zákonného práva na prístup k informáciám pre všetky zainteresované strany. Inkluzívnosť umožňuje účasť na rozhodovacích procesoch všetkým zúčastneným stranám alebo tým, ktorých sa týka výskum v oblasti robotiky.

Zodpovednosť

Inžinieri v oblasti robotiky by mali ostať zodpovední za sociálne a environmentálne účinky a za účinky na ľudské zdravie, ktoré môže robotika mať na súčasné a budúce generácie.

Bezpečnosť

Tvorcovia robotov by mali zohľadňovať a rešpektovať telesnú pohodu, bezpečnosť, zdravie a práva ľudí. Inžinier v oblasti robotiky musí usilovať o blaho ľudí pri súčasnom rešpektovaní ľudských práv a urýchlene informovať o faktoroch, ktoré by mohli ohroziť verejné zdravie alebo životné prostredie.

Reverzibilita

Reverzibilita, ako nevyhnutná podmienka kontrolovateľnosti, je základnou koncepciou pri programovaní robotov takým spôsobom, aby fungovali bezpečne a spoľahlivo. Model reverzibility robotovi určí, ktoré činnosti sú reverzibilné a ako ich zvrátiť. Schopnosť napraviť posledný vykonaný úkon alebo sled úkonov umožňuje používateľom opravu neželanej činnosti a vrátiť veci do pôvodného stavu.

Súkromie

Právo na súkromie musí byť vždy dodržané. Inžinier v oblasti robotiky by mal zabezpečiť, že osobné údaje sa zabezpečia a správne použijú. Okrem toho by mal zaručiť, že jednotlivcov nebude možné osobne identifikovať, s výnimkou osobitných okolností a len po jasnom, jednoznačnom a informovanom súhlase. Informovaný súhlas človeka by sa mal vyžadovať a získať pred každou interakciou medzi človekom a strojom. Konštruktéri v oblasti robotiky majú povinnosť vypracovať postupy a postupovať podľa nich v prípade platného súhlasu, dôvernosti, anonymity, spravodlivého zaobchádzania a riadneho procesu. Konštruktéri vyhovejú každej požiadavke na zničenie a odstránenie príslušných údajov zo všetkých databáz.

Maximalizácia prínosov a minimalizácia škôd

Výskumní pracovníci by sa mali snažiť o maximalizáciu prínosov vo všetkých fázach od začiatku až po šírenie. V rámci výskumu sa musí predísť ujme účastníkov, ľudského jedinca alebo účastníka pokusu, procesu alebo štúdie. V prípade vzniku neodvrátiteľného rizika, ktoré je však neoddeliteľnou súčasťou výskumu, by sa malo vypracovať rozsiahle posúdenie rizika a protokoly riadenia, a tieto by sa mali dodržiavať. Za bežných okolností by riziko poškodenia nemalo byť väčšie než je v bežnom živote, t. j. ľudia by nemali byť vystavení väčším alebo dodatočným rizikám v porovnaní s tými, ktorým sú vystavení za bežných okolností. Prevádzkovanie robotických systémov by vždy malo vychádzať z dôkladného posúdenia rizika, ktoré by malo byť založené na zásadách opatrnosti a proporcionality.

KÓDEX VÝBOROV PRE ETIKU VO VÝSKUME (VEV)

Zásady

Nezávislosť

Proces etického preskúmania by mal byť nezávislý od samotného výskumu. Táto zásada zdôrazňuje potrebu zabránenia konfliktom záujmov medzi výskumnými pracovníkmi a tými, ktorí preskúmavajú vykonávanie etického protokolu, a medzi kontrolórmi a organizačnými štruktúrami riadenia.

Príslušnosť

Proces etického preskúmania by mali vykonávať kontrolóri s náležitými odbornými znalosťami, berúc do úvahy potrebu dôkladného zváženia rozsahu členstva a osobitnej odbornej prípravy VEV v oblasti etiky.

Transparentnosť a zodpovednosť

Postup preskúmania by mal vychádzať zo zodpovednosti a mal by byť otvorený kontrole. VEV si musia byť vedomé svojej zodpovednosti a byť vhodne zaradené do organizačných štruktúr, ktoré umožňujú transparentnosť ich operácií a postupov na zachovanie a revíziu noriem.

Úloha výboru pre etiku vo výskume

VEV je zvyčajne zodpovedný za kontrolu každého výskumu, ktorý zahŕňa ľudských účastníkov a je uskutočňovaný jednotlivcami zamestnanými príslušnou inštitúciou; zabezpečuje, aby etické preskúmanie bolo nezávislé, kompetentné a vykonané včas; chráni dôstojnosť, práva a blaho účastníkov výskumu; posudzuje bezpečnosť výskumníkov; posudzuje oprávnené záujmy zúčastnených strán; prijíma informované rozhodnutia, pokiaľ ide o vedeckú podstatu návrhov; a poskytuje informované odporúčania výskumníkovi, ak sa návrh z určitého hľadiska považuje za nevyhovujúci.

Zriadenie výboru pre etiku vo výskume

VEV by mal byť zvyčajne multidisciplinárny; mal by zahŕňať tak mužov ako ženy; mal by byť zložený z členov s rozsiahlymi skúsenosťami a poznatkami z výskumu v oblasti robotiky. Mechanizmus menovania členov by mal zabezpečiť, že členovia výboru budú predstavovať primeranú rovnováhu medzi odbornými znalosťami, filozofickým, právnym alebo etickým zázemím a názormi laikov a že budú zahŕňať aspoň jedného člena s odbornými znalosťami v oblasti etiky, používateľov špecializovaných zdravotníckych, vzdelávacích alebo sociálnych služieb, ak sú na ne zamerané výskumné činnosti, a osoby s osobitnými metodickými odbornými poznatkami týkajúcimi sa výskumu, ktorý preskúmavajú; a musia byť zostavené tak, aby nedochádzalo ku konfliktu záujmov.

Monitorovanie

Všetky výskumné organizácie by mali stanoviť vhodné postupy na monitorovanie vykonávania výskumu, ktorý dostal etické schválenie až dovtedy, kým nie je ukončený, a zaistiť nepretržité preskúmanie v prípadoch, keď sa vo výskumnom návrhu časom predpokladajú možné zmeny, ktoré bude treba riešiť. Monitorovanie by malo byť úmerné povahe a stupňu rizika spojeného s výskumom. Ak sa VEV domnieva, že monitorovacia správa vyvoláva značné obavy týkajúce sa etického vykonávania štúdie, mal by požiadať o úplné a podrobné informácie s cieľom vykonať úplné etické posúdenie. Ak sa rozhodne, že štúdia sa vykonáva neetickým spôsobom, mal by zvážiť zrušenie schválenia a príslušný výskum by sa mal zastaviť alebo prerušiť.

LICENCIA PRE KONŠTRUKTÉROV

| — | mali by ste mať na pamäti európske hodnoty ľudskej dôstojnosti, slobody a spravodlivosti pred, počas a po ukončení procesu projektovania, vývoja a dodávky takých technológií vrátane potreby nespôsobiť ujmu, nezraniť, neoklamať alebo nezneužiť (zraniteľných) užívateľov; |
| --- | --- |

—

mali by ste mať na pamäti európske hodnoty ľudskej dôstojnosti, slobody a spravodlivosti pred, počas a po ukončení procesu projektovania, vývoja a dodávky takých technológií vrátane potreby nespôsobiť ujmu, nezraniť, neoklamať alebo nezneužiť (zraniteľných) užívateľov;

| — | mali by ste zaviesť spoľahlivý systém konštruktérskych zásad vo všetkých aspektoch prevádzky robota, tak pre hardvérové, ako aj softvérové projekty, a pre každé spracovanie údajov v rámci alebo mimo platformy na bezpečnostné účely; |
| --- | --- |

—

mali by ste zaviesť spoľahlivý systém konštruktérskych zásad vo všetkých aspektoch prevádzky robota, tak pre hardvérové, ako aj softvérové projekty, a pre každé spracovanie údajov v rámci alebo mimo platformy na bezpečnostné účely;

| — | mali by ste zaviesť prvky ochrany súkromia už v štádiu návrhu tak, aby sa zaistilo bezpečné uchovávanie osobných údajov a výlučne ich správne použitie; |
| --- | --- |

—

mali by ste zaviesť prvky ochrany súkromia už v štádiu návrhu tak, aby sa zaistilo bezpečné uchovávanie osobných údajov a výlučne ich správne použitie;

| — | mali by ste zaviesť jasné mechanizmy ukončenia prevádzky v stave núdze, ktoré by mali byť v súlade s primeranými konštruktérskymi cieľmi; |
| --- | --- |

—

mali by ste zaviesť jasné mechanizmy ukončenia prevádzky v stave núdze, ktoré by mali byť v súlade s primeranými konštruktérskymi cieľmi;

| — | mali by ste zabezpečiť, že robot bude fungovať spôsobom, ktorý je v súlade s miestnymi, národnými a medzinárodnými etickými a právnymi zásadami; |
| --- | --- |

—

mali by ste zabezpečiť, že robot bude fungovať spôsobom, ktorý je v súlade s miestnymi, národnými a medzinárodnými etickými a právnymi zásadami;

| — | mali by ste zabezpečiť, že činnosť robota v rámci rozhodovania bude možné prepracovať a vysledovať; |
| --- | --- |

—

mali by ste zabezpečiť, že činnosť robota v rámci rozhodovania bude možné prepracovať a vysledovať;

| — | mali by ste zabezpečiť požiadavku maximálnej transparentnosti pri programovaní robotických systémov, ako aj predvídateľnosť robotickej činnosti; |
| --- | --- |

—

mali by ste zabezpečiť požiadavku maximálnej transparentnosti pri programovaní robotických systémov, ako aj predvídateľnosť robotickej činnosti;

| — | mali by ste analyzovať predvídateľnosť ľudsko-robotických systémov zvážením interpretačnej a funkčnej neistoty a možné zlyhanie robota alebo ľudského faktora; |
| --- | --- |

—

mali by ste analyzovať predvídateľnosť ľudsko-robotických systémov zvážením interpretačnej a funkčnej neistoty a možné zlyhanie robota alebo ľudského faktora;

| — | mali by ste v štádiu projektovania vyvinúť nástroje na sledovanie robota, tieto nástroje uľahčia vyhodnotenie a vysvetlenie robotickej činnosti, aj keď obmedzene, na rôznych úrovniach určených pre odborníkov, prevádzkovateľov a používateľov; |
| --- | --- |

—

mali by ste v štádiu projektovania vyvinúť nástroje na sledovanie robota, tieto nástroje uľahčia vyhodnotenie a vysvetlenie robotickej činnosti, aj keď obmedzene, na rôznych úrovniach určených pre odborníkov, prevádzkovateľov a používateľov;

| — | mali by ste vypracovať konštrukčné a hodnotiace protokoly a pri vyhodnocovaní prínosov a rizík robotiky vrátane kognitívnych, psychologických a environmentálnych, sa spojiť s potenciálnymi používateľmi a zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

—

mali by ste vypracovať konštrukčné a hodnotiace protokoly a pri vyhodnocovaní prínosov a rizík robotiky vrátane kognitívnych, psychologických a environmentálnych, sa spojiť s potenciálnymi používateľmi a zainteresovanými stranami;

| — | mali by ste zabezpečiť, aby boli roboty pri komunikácii s človekom identifikovateľné ako roboti; |
| --- | --- |

—

mali by ste zabezpečiť, aby boli roboty pri komunikácii s človekom identifikovateľné ako roboti;

| — | mali by ste chrániť bezpečnosť a zdravie tých, ktorí s robotmi komunikujú a prichádzajú do kontaktu, keďže roboty ako výrobky musia byť navrhnuté tak, aby bola zaručená bezpečnosť, Inžinier v oblasti robotiky musí dbať na blaho ľudí a zároveň dodržiavať ľudské práva a nesmie dať do prevádzky robota bez toho, aby zaručil bezpečnosť, účinnosť a reverzibilitu prevádzky systému; |
| --- | --- |

—

mali by ste chrániť bezpečnosť a zdravie tých, ktorí s robotmi komunikujú a prichádzajú do kontaktu, keďže roboty ako výrobky musia byť navrhnuté tak, aby bola zaručená bezpečnosť, Inžinier v oblasti robotiky musí dbať na blaho ľudí a zároveň dodržiavať ľudské práva a nesmie dať do prevádzky robota bez toho, aby zaručil bezpečnosť, účinnosť a reverzibilitu prevádzky systému;

| — | mali by ste získať kladné stanovisko výboru pre etiku vo výskume pred testovaním robota v reálnom prostredí alebo zapojením ľudí do procesov jeho konštruovania alebo vývoja. |
| --- | --- |

—

mali by ste získať kladné stanovisko výboru pre etiku vo výskume pred testovaním robota v reálnom prostredí alebo zapojením ľudí do procesov jeho konštruovania alebo vývoja.

LICENCIA PRE POUŽÍVATEĽOV

| — | môžete využívať robota bez rizika alebo strachu, že vám fyzicky alebo psychicky ublíži; |
| --- | --- |

—

môžete využívať robota bez rizika alebo strachu, že vám fyzicky alebo psychicky ublíži;

| — | mali by ste byť oprávnení očakávať, že robot vykoná všetky úlohy, na ktoré bol vyslovene vytvorený; |
| --- | --- |

—

mali by ste byť oprávnení očakávať, že robot vykoná všetky úlohy, na ktoré bol vyslovene vytvorený;

| — | mali by ste mať na pamäti, že každý robot môžu mať obmedzenia z hľadiska vnemových, kognitívnych a funkčných vlastností; |
| --- | --- |

—

mali by ste mať na pamäti, že každý robot môžu mať obmedzenia z hľadiska vnemových, kognitívnych a funkčných vlastností;

| — | mali by ste rešpektovať ľudské slabosti, fyzické aj psychologické, a emocionálne potreby ľudí; |
| --- | --- |

—

mali by ste rešpektovať ľudské slabosti, fyzické aj psychologické, a emocionálne potreby ľudí;

| — | mali by ste mať na zreteli práva jednotlivcov na súkromie vrátane deaktivácie videomonitorov počas dôverných činností; |
| --- | --- |

—

mali by ste mať na zreteli práva jednotlivcov na súkromie vrátane deaktivácie videomonitorov počas dôverných činností;

| — | nie ste oprávnení zhromažďovať, používať alebo zverejňovať osobné informácie bez výslovného súhlasu dotknutej osoby; |
| --- | --- |

—

nie ste oprávnení zhromažďovať, používať alebo zverejňovať osobné informácie bez výslovného súhlasu dotknutej osoby;

| — | nie ste oprávnení používať robota akýmkoľvek spôsobom, ktorý je v rozpore s etickými alebo právnymi zásadami a normami; |
| --- | --- |

—

nie ste oprávnení používať robota akýmkoľvek spôsobom, ktorý je v rozpore s etickými alebo právnymi zásadami a normami;

| — | nie ste oprávnení zmeniť žiadneho robota takým spôsobom, aby mohol použitý ako zbraň. |
| --- | --- |

—

nie ste oprávnení zmeniť žiadneho robota takým spôsobom, aby mohol použitý ako zbraň.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/258 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/258

---

P8_TA(2017)0052

Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o európskej iniciatíve v oblasti cloud computingu (2016/2145(INI))

(2018/C 252/26)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe (COM(2016)0178) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0106), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe (COM(2016)0178) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0106),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2015)0100),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júla 2014 s názvom Na ceste k prosperujúcemu hospodárstvu založenému na údajoch (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júla 2014 s názvom Na ceste k prosperujúcemu hospodárstvu založenému na údajoch (COM(2014)0442),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. októbra 2012 s názvom Silnejší európsky priemysel v prospech rastu a oživenia hospodárstva (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. októbra 2012 s názvom Silnejší európsky priemysel v prospech rastu a oživenia hospodárstva (COM(2012)0582),

| — | so zreteľom na oznámenie Európskej komisie z 27. septembra 2012 s názvom Uvoľnenie potenciálu cloud computingu v Európe (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Európskej komisie z 27. septembra 2012 s názvom Uvoľnenie potenciálu cloud computingu v Európe (COM(2012)0529),

| — | so zreteľom na oznámenie Európskej komisie z 15. februára 2012 s názvom Vysoko výkonná výpočtová technika: Miesto Európy v globálnych pretekoch (COM(2012)0045), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Európskej komisie z 15. februára 2012 s názvom Vysoko výkonná výpočtová technika: Miesto Európy v globálnych pretekoch (COM(2012)0045),

| — | so zreteľom na závery Rady z 27. mája 2016 o prechode k systému otvorenej vedy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 27. mája 2016 o prechode k systému otvorenej vedy,

| — | so zreteľom na závery Rady z 29. mája 2015 o otvorenom a prepojenom výskume intenzívne využívajúcom údaje ako hnacej sile rýchlejšej a širšej inovácie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 29. mája 2015 o otvorenom a prepojenom výskume intenzívne využívajúcom údaje ako hnacej sile rýchlejšej a širšej inovácie,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. mája 2010 o novej digitálnej agende pre Európu: 2015.eu (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. mája 2010 o novej digitálnej agende pre Európu: 2015.eu (1),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2240 z 25. novembra 2015, ktorým sa zriaďuje program pre riešenia interoperability a spoločné rámce pre verejnú správu, podniky a občanov v Európe (program ISA2) ako prostriedok modernizácie verejného sektora (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2240 z 25. novembra 2015, ktorým sa zriaďuje program pre riešenia interoperability a spoločné rámce pre verejnú správu, podniky a občanov v Európe (program ISA2) ako prostriedok modernizácie verejného sektora (2),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/37/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa mení smernica 2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora (3) (smernica o informáciách verejného sektora), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/37/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa mení smernica 2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora (3) (smernica o informáciách verejného sektora),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2016 o oznámení s názvom Na ceste k prosperujúcemu hospodárstvu (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2016 o oznámení s názvom Na ceste k prosperujúcemu hospodárstvu (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o iniciatíve s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o iniciatíve s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2014 o reindustrializácii Európy s cieľom podporiť konkurencieschopnosť a udržateľnosť (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2014 o reindustrializácii Európy s cieľom podporiť konkurencieschopnosť a udržateľnosť (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. decembra 2013 o uvoľnení potenciálu cloud computingu v Európe (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. decembra 2013 o uvoľnení potenciálu cloud computingu v Európe (7),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. januára 2013 k oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Uvoľnenie potenciálu cloud computingu v Európe (TEN/494), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. januára 2013 k oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Uvoľnenie potenciálu cloud computingu v Európe (TEN/494),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe (2016 TEN/592 EESC-2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe (2016 TEN/592 EESC-2016),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu a priority normalizácie IKT pre jednotný digitálny trh 2016 (SEDEC-VI-012), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu a priority normalizácie IKT pre jednotný digitálny trh 2016 (SEDEC-VI-012),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nové zručnosti pre Európu – Spolupracovať v záujme posilnenia ľudského kapitálu, zamestnateľnosti a konkurencieschopnosti (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nové zručnosti pre Európu – Spolupracovať v záujme posilnenia ľudského kapitálu, zamestnateľnosti a konkurencieschopnosti (COM(2016)0381),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (8),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (9),

| — | so zreteľom na návrh Komisie zo 14. septembra 2016 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje Európsky kódex v oblasti elektronických komunikácií (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie zo 14. septembra 2016 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje Európsky kódex v oblasti elektronických komunikácií (COM(2016)0590),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. mája 2016 s názvom Online platformy a jednotný digitálny trh – Príležitosti a výzvy pre Európu (COM(2016)0288), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. mája 2016 s názvom Online platformy a jednotný digitálny trh – Príležitosti a výzvy pre Európu (COM(2016)0288),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. decembra 2015 s názvom Kroky smerom k modernému, európskejšiemu rámcu autorských práv (COM(2015)0626), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. decembra 2015 s názvom Kroky smerom k modernému, európskejšiemu rámcu autorských práv (COM(2015)0626),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Priority v oblasti normalizácie IKT pre jednotný digitálny trh (COM(2016)0176), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Priority v oblasti normalizácie IKT pre jednotný digitálny trh (COM(2016)0176),

| — | so zreteľom na správu Otvorené inovácie, otvorená veda, otvorenosť svetu – Vízia pre Európu, ktorú v máji 2016 vydalo Generálne riaditeľstvo Európskej Komisie pre výskum a inováciu (RTD), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Otvorené inovácie, otvorená veda, otvorenosť svetu – Vízia pre Európu, ktorú v máji 2016 vydalo Generálne riaditeľstvo Európskej Komisie pre výskum a inováciu (RTD),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre regionálny rozvoj a Výboru pre právne veci (A8-0006/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre regionálny rozvoj a Výboru pre právne veci (A8-0006/2017),

| A. | keďže EÚ má v súčasnosti nedostatočné kapacity cloud computingu, a údaje produkované vo výskume a priemysle v EÚ sa preto často spracúvajú inde, čo európskych výskumníkov a inovátorov núti premiestňovať sa mimo EÚ, kde je veľká dátová a výpočtová kapacita bezprostrednejšie k dispozícii; |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ má v súčasnosti nedostatočné kapacity cloud computingu, a údaje produkované vo výskume a priemysle v EÚ sa preto často spracúvajú inde, čo európskych výskumníkov a inovátorov núti premiestňovať sa mimo EÚ, kde je veľká dátová a výpočtová kapacita bezprostrednejšie k dispozícii;

| B. | keďže chýbajúca jasná štruktúra stimulov na výmenu údajov, nedostatočná interoperabilita systémov vedeckých údajov a roztrieštenosť infraštruktúr vedeckých údajov medzi disciplínami a naprieč hranicami brzdia plný potenciál vedy založenej na údajoch; |
| --- | --- |

B.

keďže chýbajúca jasná štruktúra stimulov na výmenu údajov, nedostatočná interoperabilita systémov vedeckých údajov a roztrieštenosť infraštruktúr vedeckých údajov medzi disciplínami a naprieč hranicami brzdia plný potenciál vedy založenej na údajoch;

| C. | keďže EÚ zaostáva vo vývoji vysoko výkonnej výpočtovej techniky (HPC) z dôvodu nedostatočných investícií pri vytváraní úplného systému HPC, keď krajiny, ako sú SŠA, Čína, Japonsko a Rusko značne investujú do takýchto systémov a stanovujú si ich za strategickú prioritu s vnútroštátnymi programami na ich rozvoj; |
| --- | --- |

C.

keďže EÚ zaostáva vo vývoji vysoko výkonnej výpočtovej techniky (HPC) z dôvodu nedostatočných investícií pri vytváraní úplného systému HPC, keď krajiny, ako sú SŠA, Čína, Japonsko a Rusko značne investujú do takýchto systémov a stanovujú si ich za strategickú prioritu s vnútroštátnymi programami na ich rozvoj;

| D. | keďže v plnú mieru potenciálu cloud computingu v Európe možno uskutočniť len vtedy, ak údaje budú môcť voľne prúdiť v celej EÚ s jasnými pravidlami a ak medzinárodné toky údajov budú zohrávať čoraz dôležitejšiu úlohu v európskej a svetovej ekonomike; |
| --- | --- |

D.

keďže v plnú mieru potenciálu cloud computingu v Európe možno uskutočniť len vtedy, ak údaje budú môcť voľne prúdiť v celej EÚ s jasnými pravidlami a ak medzinárodné toky údajov budú zohrávať čoraz dôležitejšiu úlohu v európskej a svetovej ekonomike;

| E. | keďže schopnosť analyzovať a využívať veľké údaje mení spôsob vedenia vedeckého výskumu; |
| --- | --- |

E.

keďže schopnosť analyzovať a využívať veľké údaje mení spôsob vedenia vedeckého výskumu;

| F. | keďže v oznámení Komisie s názvom Európska iniciatíva cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe sa uznáva transformačný potenciál otvorenej vedy a cloud computingu ako súčasť európskeho digitálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

F.

keďže v oznámení Komisie s názvom Európska iniciatíva cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe sa uznáva transformačný potenciál otvorenej vedy a cloud computingu ako súčasť európskeho digitálneho hospodárstva;

| G. | keďže politiky prístupu k vytváraniu sietí, uchovávaniu údajov a výpočtom sa v jednotlivých členských štátoch líšia, vytvárajú silá a spomaľujú šírenie znalostí; |
| --- | --- |

G.

keďže politiky prístupu k vytváraniu sietí, uchovávaniu údajov a výpočtom sa v jednotlivých členských štátoch líšia, vytvárajú silá a spomaľujú šírenie znalostí;

| H. | keďže všeobecné nariadenie o ochrane údajov, smernica o sieťovej a informačnej bezpečnosti a stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe môžu byť východiskom pre konkurencieschopné a prosperujúce európske digitálne hospodárstvo otvorené pre všetkých účastníkov trhu, ktorí dodržiavajú pravidlá; |
| --- | --- |

H.

keďže všeobecné nariadenie o ochrane údajov, smernica o sieťovej a informačnej bezpečnosti a stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe môžu byť východiskom pre konkurencieschopné a prosperujúce európske digitálne hospodárstvo otvorené pre všetkých účastníkov trhu, ktorí dodržiavajú pravidlá;

| I. | keďže údaje sú surovinou digitálneho hospodárstva a keďže využívanie údajov má zásadný význam pre digitalizáciu európskej vedy a priemyslu a pre rozvoj nových technológií a vytváranie nových pracovných miest; |
| --- | --- |

I.

keďže údaje sú surovinou digitálneho hospodárstva a keďže využívanie údajov má zásadný význam pre digitalizáciu európskej vedy a priemyslu a pre rozvoj nových technológií a vytváranie nových pracovných miest;

| J. | keďže v nedávno prijatom všeobecnom nariadení o ochrane údajov sa poskytujú silné záruky ochrany osobných údajov a mal by sa zaručiť harmonizovaný prístup k jej vykonávaniu; |
| --- | --- |

J.

keďže v nedávno prijatom všeobecnom nariadení o ochrane údajov sa poskytujú silné záruky ochrany osobných údajov a mal by sa zaručiť harmonizovaný prístup k jej vykonávaniu;

| K. | keďže Komisia vo svojej stratégii jednotného digitálneho trhu z roku 2015 prisľúbila riešenie obmedzení voľného pohybu údajov a neopodstatnených obmedzení týkajúcich sa umiestňovania údajov na účely uchovávania alebo spracovania; |
| --- | --- |

K.

keďže Komisia vo svojej stratégii jednotného digitálneho trhu z roku 2015 prisľúbila riešenie obmedzení voľného pohybu údajov a neopodstatnených obmedzení týkajúcich sa umiestňovania údajov na účely uchovávania alebo spracovania;

| L. | keďže je potrebné, aby Komisia predložila jasné návrhy na odstránenie obmedzení voľného pohybu údajov, ak chce vytvoriť a zabezpečiť čo najlepší jednotný digitálny trh; |
| --- | --- |

L.

keďže je potrebné, aby Komisia predložila jasné návrhy na odstránenie obmedzení voľného pohybu údajov, ak chce vytvoriť a zabezpečiť čo najlepší jednotný digitálny trh;

| M. | keďže zavádzanie a rozvoj služieb cloud computingu sa musia vyrovnávať s problémami pre nedostatok potrebnej vysokorýchlostnej infraštruktúry sietí v Európe; |
| --- | --- |

M.

keďže zavádzanie a rozvoj služieb cloud computingu sa musia vyrovnávať s problémami pre nedostatok potrebnej vysokorýchlostnej infraštruktúry sietí v Európe;

| N. | keďže cieľ uľahčenia a podpory vykonávanie a dlhodobej udržateľnosti infraštruktúry výskumu a údajov vrátane vysokovýkonných počítačových centier na svetovej úrovni a iných sietí výskumnej infraštruktúry pomôže prostredníctvom zosilnenej spolupráce a výmeny výsledkov reagovať na dôležité výzvy v oblasti vedy, priemyslu a v spoločnosti; |
| --- | --- |

N.

keďže cieľ uľahčenia a podpory vykonávanie a dlhodobej udržateľnosti infraštruktúry výskumu a údajov vrátane vysokovýkonných počítačových centier na svetovej úrovni a iných sietí výskumnej infraštruktúry pomôže prostredníctvom zosilnenej spolupráce a výmeny výsledkov reagovať na dôležité výzvy v oblasti vedy, priemyslu a v spoločnosti;

| O. | keďže objem údajov rastie nevídaným tempom, v dôsledku čoho bude do roku 2020 16 zettabajtov dát, ktoré zodpovedajú ročnej miere rastu vo výške 236 % tvorby údajov; |
| --- | --- |

O.

keďže objem údajov rastie nevídaným tempom, v dôsledku čoho bude do roku 2020 16 zettabajtov dát, ktoré zodpovedajú ročnej miere rastu vo výške 236 % tvorby údajov;

| P. | keďže úspech hospodárstva založeného na údajoch závisí od širšieho ekosystému IKT vrátane internetu vecí na zabezpečovanie vstupov údajov, vysokorýchlostných širokopásmových sietí na ich prepravu a cloud computingu na ich spracovanie, ako aj od kvalifikovaných vedcov a zamestnancov; |
| --- | --- |

P.

keďže úspech hospodárstva založeného na údajoch závisí od širšieho ekosystému IKT vrátane internetu vecí na zabezpečovanie vstupov údajov, vysokorýchlostných širokopásmových sietí na ich prepravu a cloud computingu na ich spracovanie, ako aj od kvalifikovaných vedcov a zamestnancov;

| Q. | keďže spolupráca európskych vedcov, využívanie a výmena údajov, a to vždy v súlade s orgánmi pre ochranu údajov, a využívanie nových technologických riešení, vrátane cloud computingu a digitalizácie európskej vedy, sú kľúčové pre rozvoj jednotného digitálneho trhu; keďže európsky cloud pre otvorenú vedu (EOSC) bude mať pozitívny vplyv na vedecký vývoj v Európe; a keďže EOSC sa musí rozvíjať a používať s náležitým zreteľom na základné práva zakotvené v Charte základných práv; |
| --- | --- |

Q.

keďže spolupráca európskych vedcov, využívanie a výmena údajov, a to vždy v súlade s orgánmi pre ochranu údajov, a využívanie nových technologických riešení, vrátane cloud computingu a digitalizácie európskej vedy, sú kľúčové pre rozvoj jednotného digitálneho trhu; keďže európsky cloud pre otvorenú vedu (EOSC) bude mať pozitívny vplyv na vedecký vývoj v Európe; a keďže EOSC sa musí rozvíjať a používať s náležitým zreteľom na základné práva zakotvené v Charte základných práv;

Všeobecne

| 1. | víta vytvorenie EOSC ako model pre využívanie cloudu vo verejných a súkromných odvetviach; víta zámer Komisie čo najskôr rozšíriť užívateľskú základňu na priemysel a vlády; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta oznámenie Komisie s názvom Európska iniciatíva cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe a domnieva sa, že je to prvý krok v stanovení vhodného základu otvorených a konkurencieschopných európskych opatrení v oblasti cloud computingu a vysokovýkonnej výpočtovej techniky; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta európsku iniciatívu Komisie v oblasti cloud computingu ako súčasť vykonávania stratégie jednotného digitálneho trhu (DSM) a balíku digitalizácie európskeho priemyslu, čím sa podporuje rast európskeho digitálneho hospodárstva, prispieva ku konkurencieschopnosti európskych podnikov a služieb a posilňujú sa pozície na svetovom trhu; vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom jasne definovaných opatrení zabezpečila, aby táto iniciatíva bola účelová, perspektívne zameraná, odolná voči budúcim výzvam a aby nepredstavovala neprimerané alebo neopodstatnené prekážky; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa EÚ stala centrom globálneho výskumu, získala kritické množstvo a vytvárala zoskupenia excelentnosti; zdôrazňuje, že na to, aby mohla EÚ získať vedúce postavenie vo svetovom výskume, potrebuje kapacity tak, pokiaľ ide o zdroje, ako aj atraktívne prostredie; okrem toho zdôrazňuje, že na to, aby sa EÚ stala najkonkurencieschopnejšou znalostnou ekonomikou na svete, má mimoriadny význam otvorenosť voči medzinárodným výskumným pracovníkom, a tým prilákanie medzinárodných investícií; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že by sa mala urýchliť práca v oblasti normalizácie v oblasti cloud computingu; zdôrazňuje, že lepšie normy a interoperabilita umožnia komunikáciu medzi rôznymi systémami na základe cloudu a zabránia závislosti od poskytovateľov cloudových produktov a služieb; vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala s komerčnými poskytovateľmi cloudu pri tvorbe otvorených noriem v tejto oblasti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že prínos tejto európskej iniciatívy je založený na zdieľaní otvorených údajov a na vytváraní dôveryhodného, otvoreného prostredia pre spoločenstvo na ukladanie, výmenu a opakované využívanie údajov a vedeckých výsledkov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že vytváranie väčšieho povedomia o prínosoch cloud computingu je kľúčová, pretože dopyt po službách cloudu v Európe je stále príliš nízky; poukazuje na to, že cloud computing povedie k hospodárskemu rastu v dôsledku jeho nákladovej efektívnosti a škálovateľnosti; pripomína, že MSP sú v Európe najdôležitejšou hybnou silou rastu a zamestnanosti; zdôrazňuje, že výhody cloud computing môžu byť obzvlášť významné pre MSP, pretože im často chýbajú zdroje na to, aby investovali do rozsiahlych lokálnych informačných systémov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta prístup vychádzajúci z otvorenej vedy a úlohu, ktorú zohráva pri budovaní európskej vedomostnej ekonomiky, ako aj pri ďalšom podporovaní kvality výskumu a vývoja v EÚ; zdôrazňuje, že priemysel, a najmä MSP, v súčasnosti optimálne nevyužívajú hodnotu zhromaždených výskumných údajov, pretože chýba voľný cezhraničný tok údajov a prístup k jednotnej platforme alebo portálu, a poznamenáva, že Komisia plánuje štandardne sprístupniť všetky vedecké údaje, ktoré boli vypracované v rámci programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že EOSC by mala sprevádzať komplexná stratégia pre kybernetickú bezpečnosť, pretože podľa vedecká obec potrebuje spoľahlivú dátovú infraštruktúru, ktorú možno používať bez toho, aby bola výskumná práca vystavená riziku straty údajov, korupcii alebo narušeniu; vyzýva Komisiu, aby zohľadňovala otázky kybernetickej bezpečnosti od prvého štádia všetkých svojich iniciatív v oblasti informačných technológií; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby išla príkladom a rozhodla o tom, aby boli všetky výskumné údaje, ktoré sú financované európskymi programami, ako je program Horizont 2020, Európsky fond pre strategické investície (EFSI), európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) a ďalšie, a ich výsledky štandardne otvorené, dostupné, prístupné, interoperabilné a použiteľné (FAIR); |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadruje znepokojenie nad schodkom 4,7 mld. EUR vo financovaní európskej iniciatívy cloud computingu; vyzýva Komisiu, aby identifikovala vhodné mechanizmy financovania EOSC a Európskej dátovej infraštruktúry (EDI); ďalej vyzýva Komisiu, aby poskytla dostatočné zdroje na túto oblasť politiky v programe Horizont 2020 a vo svojom návrhu deviateho rámcového programu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odporúča Komisii, aby zaručila, aby EOSC bol na úžitok všetkým regiónom EÚ a aby preskúmala využívanie regionálnych rozvojových fondov na rozšírenie tejto iniciatívy; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že v súčasnosti sa iba 12 % finančných prostriedkov vyčlenených v rámci EFSI vynakladá na opatrenia v digitálnej oblasti; naliehavo vyzýva Komisiu, aby predložila cielené kroky, ktoré by mohli skutočne zlepšiť zapojenie všetkých fondov EÚ, a najmä EFSI, do projektov DSM vrátane iniciatív na výmenu údajov, digitálnej prístupnosti, infraštruktúry a digitálnej prepojiteľnosti v celej EÚ a aby nasmerovala viac zdrojov na podnietenie európskeho výskumu, vývoja a inovácií vrátane, okrem iného, v oblasti technológií na zvýšenie ochrany súkromia a bezpečnosti otvoreného zdrojového kódu; vyjadruje presvedčenie, že táto iniciatíva by sa mala rozvíjať v súčinnosti s inými programami v rámci Horizontu 2020 vrátane programov týkajúcich sa súkromných služieb cloud computingu a služieb elektronickej verejnej správy; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnieva sa, že súkromný sektor by mal byť zapojený do užívateľskej základne EOSC od začiatku, napríklad ponúknutím softvér ako služby (SaaS); poukazuje na to, že európske podniky zrejme prispejú k preklenutiu medzery vo financovaní vo výške 4,7 miliardy EUR na európsku iniciatívu cloud computingu; konštatuje, že je nepravdepodobné, že podniky budú investovať do programu, ak nebudú môcť aj využívať jeho výhody; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že moderná infraštruktúra superpočítačov má rozhodujúci význam pre konkurencieschopnosť EÚ; vyzýva Komisiu, aby do roku 2022 zrealizovala dostupnosť prevádzkyschopných exaflopových počítačov v EÚ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Komisiu, aby stimulovala účasť európskych MSP a priemyselných odvetví na výrobe hardvéru a softvéru EDI, podpore hospodárstva EÚ a podpore udržateľného rastu a tvorby pracovných miest; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi a ostatnými prispievateľmi na financovanie výskumu pri tvorbe a plnení plánu na riadenie a financovanie, tak, aby sa zabezpečilo, že budú na iniciatívu pridelené primerané zdroje a aby sa uľahčila koordinácia úsilia jednotlivých štátov, pri súčasnom zamedzení zbytočnej duplicity a výdavkov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | súhlasí s tým, že interoperabilita a prenosnosť údajov sú kľúčovými faktormi pri riešení veľkých spoločenských výziev, ktoré si vyžadujú účinné, spoločné využívanie údajov a multidisciplinárny a cezhraničný prístup viacerých aktérov. konštatuje, že akčný plán uvedený v oznámení Komisie o európskej iniciatíve v oblasti cloud computingu (COM(2016)0178) je nástrojom nevyhnutným na zníženie roztrieštenosti a zabezpečenie využívania údajov výskumného pracovníka za podmienok FAIR; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žiada Komisiu, aby predložila akčný plán založený na zásadách plnej transparentnosti a otvorenosti, s jasnými pracovnými balíkmi a harmonogramami a vymedzila výsledky, ktoré sa majú dosiahnuť, zdroje financovania a zainteresované strany zapojené do celého procesu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podporuje EOSC ako súčasť európskej iniciatívy v oblasti cloud computingu, ktorá vytvorí virtuálne prostredie, v ktorom vedci a odborníci zo všetkých regiónov môžu uchovávať, spoločne využívať, riadiť, analyzovať a opätovne využívať údaje svojho výskumu vrátane verejne financovaných výskumných údajov, a to naprieč jednotlivými odbormi a cez hranice, čím sa napomôže odstránenie fragmentácie jednotného trhu; nalieha na Komisiu, aby uplatňovala komplexný prístup k otvorenej vede, ktorý bude inkluzívny, pokiaľ ide o komunitu otvorenej vedy a nezávislých vedcov, aby zabezpečila väčšiu jednoznačnosť vymedzení používaných v oznámení, a najmä aby jasne rozlíšila medzi európskou iniciatívou v oblasti cloud computingu a EOSC a zodpovedajúcim spôsobom aktualizovala právne predpisy s cieľom uľahčiť opätovné použitie výsledkov výskumu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je presvedčený, že európska iniciatíva cloud computingu zabezpečuje investície do vedy a výskumu s cieľom vytvárať stimuly a nástroje na zdieľanie a využívanie údajov v najširšej možnej miere podporeným silnou infraštruktúrou v oblasti cloud computingu a údajov v EÚ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že MSP sú srdcom hospodárstva EÚ a že je treba prijať viac opatrení na podporu konkurencieschopnosti MSP a začínajúcich podnikov s cieľom vytvoriť čo najlepšie prostredie s vysokou kvalitou údajov, analýzou údajov, bezpečnými službami a očakávanou efektívnosťou nákladov na preberanie nového, sľubného technologického vývoja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu, aby stanovila ekonomicky životaschopný základ pre európsky cloud computing a podnikla jasné kroky na povzbudzovanie MSP k navrhovaniu konkurencieschopných riešení spracovania a uchovávania v zariadeniach nachádzajúcich sa v členských štátoch; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripomína pozitívne výsledky dosiahnuté pomocou existujúcich celoeurópskych štruktúr a otvorených údajov, ktoré sú k dispozícii v národných zariadeniach na uchovávanie údajov; uznáva, že na jednotnom trhu existuje stále mnoho prekážok, ktoré bránia plnému zavedeniu tejto iniciatívy; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali potenciál už dostupných údajov a zabezpečili ucelenú stratégiu v oblasti otvorených údajov a opätovnej využiteľnosti týchto údajov vo všetkých členských štátoch; poznamenáva, že Komisia a členské štáty musia zvážiť, či sú potrebné ďalšie investície do cezhraničnej fyzickej infraštruktúry s osobitným zameraním na kombinovanie HPC, vysokorýchlostných širokopásmových sietí a zariadení na hromadné uchovávanie údajov, s cieľom dosiahnuť prosperujúce európske dátové hospodárstvo; vyzýva Komisiu, aby v tejto oblasti preskúmala globálne priemyselné a iné medzinárodné partnerstvá; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konštatuje, že zavádzanie služieb cloud computingu medzi európskymi MSP treba viac podporiť; berie na vedomie, že je potrebné ďalej koordinovať európskych poskytovateľov cloud computingu podporou riešení účasti v digitálnom svete, zvyšovaním dôvery na strane používateľov a zvyšovaním povedomia o výhodách prijatia cloud computingu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že prístup k širokopásmovému pripojeniu na internet pre podniky a občanov je neodmysliteľným prvkom konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v EÚ. v tejto súvislosti sa domnieva, že rozvoj cloudu by mal ísť ruka v ruke s iniciatívami, ktoré rozširujú prístup k širokopásmovému internetu pre podniky a občanov, najmä vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konštatuje, že digitálne vzdelávacie činnosti pre všetky generácie, vrátane počítačových zručností, sú kľúčové pre rozvoj cloud computingu s cieľom identifikovať najnaliehavejšie nedostatky v oblasti technológií a účinnosti a konať v tejto veci s cieľom dosiahnuť digitálne ciele; víta návrhy v rámci nedávno prijatého programu Komisie pre nové zručnosti pre Európu a zdôrazňuje potrebu náležitých finančných zdrojov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnieva sa, že vznikajú začínajúce podniky s netradičnými riešeniami, v dôsledku čoho sa cloud computing stáva rýchlejší, spoľahlivejší, pružnejší a bezpečnejší; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že HPC, ktorá je dôležitá pre rozvoj cloud computingu, by sa mala považovať za neoddeliteľnú súčasť Európskej dátovej infraštruktúry v rámci celého ekosystému a že by sa mali vo veľkej miere propagovať jej prínosy; |
| --- | --- |

29.

| 30. | konštatuje, že by sa malo podporiť zapojenie akademických a výskumných inštitúcií a iných zúčastnených strán s cieľom zachovať a podporiť integrované infraštruktúry vedeckých údajov a HPC; |
| --- | --- |

30.

| 31. | berie na vedomie, že na základe súčasných a budúcich ponúkaných služieb od súkromného sektora a krajín mimo EÚ, EOSC musí poskytovať stimuly a nové služby na prekonanie zažitých zvykov spoliehania sa na existujúce výskumné postupy; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, aby sa pozornosť zamerala na budúcnosť európskeho rastu s cieľom vybudovať konkurencieschopné odvetvie cloudu v EÚ; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby sa dopyt na trhu po cloudových riešeniach naďalej zvyšoval a aby sa prijímanie cloudu podporovalo vo vertikálnych odvetviach, ako sú finančníctvo, zdaňovanie a sociálne zabezpečenie, výroba, bankovníctvo, zdravotníctvo, médiá a zábava a poľnohospodárstvo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | domnieva sa, že vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov sa poskytuje rámec na ochranu osobných údajov, konštatuje však, že rozdrobenosť jeho vykonávania v členských štátoch by výskumným pracovníkom ešte viac skomplikovala výkon práce a zdieľanie zistení, čo by zase oslabilo úsilie na vytvorenie spolupráce medzi výskumníkmi využívajúcimi cloud computing; vyzýva preto na riadne vykonávanie a presadzovanie uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje, že riešenia v rámci európskej iniciatívy v oblasti cloud computingu by sa mali vyvíjať s náležitým ohľadom na základné práva zakotvené v Charte základných práv Európskej únie, najmä na právo na ochranu údajov, súkromie, slobodu a bezpečnosť; |
| --- | --- |

34.

| 35. | konštatuje, že dátové hospodárstvo je ešte stále vo veľmi ranom štádiu, obchodné modely sú stále vo vývoji a že tie, ktoré existujú, už boli narušené a vyvíjajú sa. Vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby všetky právne predpisy v tejto oblasti boli v súlade s technologicky neutrálnou „inovačnou zásadou“ a nespôsobili vážnu prekážku pre inovácie, digitalizáciu priemyslu a vývoj nových technológií, akými sú napríklad internet vecí a umelá inteligencia (AI) v EÚ; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi a všetkými zainteresovanými stranami na účasti pri vymedzovaní potrebných vykonávacích opatrení v záujme maximalizácie potenciálu, ktorý ponúka Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu; domnieva sa, že otvorené inovácie a otvorená veda zahŕňajú oveľa viac aktérov do inovačného procesu, od výskumníkov, podnikateľov, používateľom, vlád až po občiansku spoločnosť; |
| --- | --- |

36.

Cloud pre otvorenú vedu

| 37. | konštatuje nedostatočné zastúpenie hlavných zainteresovaných strán pri diskusiách a rozsiahlych pilotných projektoch; domnieva sa, že aktívne zapojenie verejných a súkromných zainteresovaných strán a občianskej spoločnosti na miestnej, regionálnej, národnej a európskej úrovni musí byť nevyhnutným predpokladom pre účinnú výmenu informácií a zároveň musí brániť administratívnej záťaži; zdôrazňuje, že európska iniciatíva v oblasti cloud computingu by mala uspokojovať potreby vedeckej komunity a byť pre ňu prínosom, ako aj pre priemysel – vrátane MSP a začínajúcich podnikov – verejné orgány a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje, že rozvoj EOSC musí prebiehať s náležitým zreteľom na základné práva zakotvené v Charte základných práv, s osobitným dôrazom na právo na ochranu údajov, právo na súkromie a právo na slobodu a bezpečnosť, a že musí cielene a štandardne dodržiavať zásady ochrany súkromia, ako aj zásady proporcionality, nevyhnutnosti, minimalizácie údajov a obmedzenia účelu; uznáva, že uplatňovanie dodatočných záruk, ako sú pseudonymizácia, anonymizácia či kryptografia, vrátane šifrovania, môže znížiť riziká a posilniť ochranu dotknutých osôb, keď sa osobné údaje používajú v rámci aplikácií veľkých dát alebo cloud computingu; pripomína, že anonymizácia je nezvratný proces a vyzýva Komisiu, aby pripravila usmernenia o tom, ako sa dáta anonymizujú; opakuje potrebu osobitnej ochrany citlivých údajov v súlade s existujúcimi právnymi predpismi; zdôrazňuje, že vyššie uvedené zásady spolu s prísnymi normami kvality, spoľahlivosti a dôvernosti sú potrebné na to, aby spotrebitelia európskej iniciatíve v oblasti cloud computingu dôverovali; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje, že cloud pre otvorenú vedu by mal viesť k dôveryhodnému cloudu pre všetkých: vedcov, podnikateľov i verejné služby; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poznamenáva, že treba posilniť otvorenú, dôveryhodnú spoločnú platformu na riadenie, analýzu, výmenu, opätovné používanie a uchovávanie výskumných údajov, na ktorej bude možné rozvíjať a poskytovať inovačné služby za určitých podmienok; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali primerané rámce riadenia a financovania, pričom dostatočne zohľadnia existujúce iniciatívy, ich udržateľnosť a ich schopnosť presadzovať rovnaké podmienky v rámci celej Európy; zdôrazňuje, že členské štáty by mali zvážiť zlúčenie svojich národných programov financovania s programami financovania EÚ; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby zanalyzovala celý rad finančných zdrojov na vytvorenie EOSC a posilnila existujúce nástroje na zaručenie rýchlejšieho vývoja, najmä so zameraním na najlepšie postupy; |
| --- | --- |

42.

| 43. | žiada Komisiu, aby zabezpečila, aby všetok vedecký výskum a údaje vypracované v rámci programu Horizont 2020 boli štandardne otvorené a žiada členské štáty, aby primerane prispôsobili svoje vnútroštátne výskumné programy; |
| --- | --- |

43.

| 44. | predpokladá, že EOSC podporí digitálnu vedu zaradením IT ako služby verejného výskumu v EÚ; požaduje vedecký federálny model cloud computingu, ktorý bude spájať verejné výskumné organizácie, zainteresované strany, MSP, začínajúce podniky a elektronickú infraštruktúru s komerčnými dodávateľmi s cieľom vytvárať spoločnú platformu, ktorá bude ponúkať širokú škálu služieb pre výskumné komunity v EÚ; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v spolupráci s ostatnými zainteresovanými stranami vytvorili plány, ktoré čo najskôr stanovia jasné harmonogramy na vykonávanie akcií predpokladaných v EOSC; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzýva Komisiu, aby starostlivo posúdila potreby európskych verejných výskumných pracovníkov s cieľom identifikovať možné nedostatky v poskytovaní infraštruktúry cloudu v EÚ; je presvedčený, že ak sa zistia nedostatky, Komisia by mala vyzvať poskytovateľov európskej infraštruktúry cloudu, aby sa podelili o svoje rozvojové plány s cieľom posúdiť, či sú súkromné investície sú dostatočné na riešenie takýchto nedostatkov, alebo či je potrebné ďalšie verejné financovanie na ich prekonanie; |
| --- | --- |

46.

| 47. | žiada Komisiu, aby zabezpečila, aby všetok vedecký výskum a údaje vypracované v rámci programu Horizont 2020 boli v prospech európskych podnikov a verejnosti; podporuje zmenu stimulačných štruktúr akademických ustanovizní, priemyslu a verejných služieb s cieľom vymieňať si údaje, a zlepšovať správu údajov, odbornú prípravu, technické zručnosti a gramotnosť; |
| --- | --- |

47.

| 48. | víta skutočnosť, že iniciatíva cloud computingu sa zameriava na budovanie širokopásmových sietí, veľkých úložných zariadení, výkonných výpočtových zariadení a európskeho ekosystému veľkých údajov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje, že rozvoj siete 5G, ako aj pravidlá európskej elektronickej komunikácie, by mali EOSC urobiť príťažlivejším prostredníctvom ponuky kvalitného internetu a novej vysokokvalitnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

49.

| 50. | schvaľuje zámer Komisie, aby EÚ bola schopná zvládať spracovanie veľkých objemov údajov, pričom infraštruktúru by prevádzkovali služby, ktoré využívajú údaje zo snímačov alebo aplikácií v reálnom čase, ktoré spájajú údaje z rôznych zdrojov; konštatuje, že cieľom Európskej iniciatívy v oblasti cloud computingu je zabezpečiť lepšiu a harmonizovanejšiu prácu na rozvoji infraštruktúry; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podporuje ďalší rozvoj siete GÉANT, aby sa stala najpokrokovejšou medzinárodnou sieťou a zachovala vedúce postavenie EÚ vo výskume; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby koordinovali so zainteresovanými stranami s cieľom znížiť rozdrobenosť digitálnych infraštruktúr stanovením plánu opatrení a pevnej riadiacej štruktúry s investormi, dodávateľmi a používateľmi a zdôrazňuje potrebu podpory zásad otvorenej vedy pre správu a zdieľanie údajov v súlade s inovačnými stimulmi, súkromím a právami duševného vlastníctva v digitálnom veku; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa európska iniciatíva v oblasti cloud computingu opierala o stavebné bloky Nástroja na prepájanie Európy, najmä elektronické preukazy totožnosti a elektronické podpisy, s cieľom posilniť dôveru používateľov v bezpečné, interoperabilné a plynulé elektronické komunikácie v celej EÚ; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva Komisiu, aby nasmerovala viac zdrojov na podporu európskeho výskumu, rozvoja, inovácií a odbornej prípravy v oblasti cloud computingu, zdôrazňujúc potrebu infraštruktúry a postupov zaručujúcich otvorené údaje a súkromie užívateľov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | trvá na tom, že normy by mali umožňovať ľahkú a kompletnú prenositeľnosť a vysoký stupeň interoperability medzi službami cloud computingu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | je pevne presvedčený, že iniciatíva cloud pre otvorenú vedu by mala vychádzať z otvorených noriem s cieľom zabezpečiť interoperabilitu a plynulú komunikáciu a predísť zablokovaniu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zdôrazňuje, že využívanie otvorených noriem a bezplatného softvéru s otvoreným zdrojovým kódom je dôležité najmä na zabezpečenie potrebnej transparentnosti, pokiaľ ide o spôsob, akým sú osobné a iné citlivé typy údajov v skutočnosti chránené; |
| --- | --- |

57.

| 58. | konštatuje, že európske hospodárstvo sa čoraz viac spolieha na výkon superpočítačov pri vývoj inovatívnych riešení, znižovaní nákladov a skracovaní času potrebného na uvedenie produktov a služieb na trh; podporuje úsilie Komisie vytvoriť na základe európskych hardvérových technológií systém exaflopových počítačov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je presvedčený, že Európa potrebuje získať úplný ekosystém HPC, aby získala špičkové superpočítače, zabezpečila svoje dodávky systémov HPC a zaviedla systém HPC pre priemysel a MSP na simuláciu, vizualizáciu a tvorbu prototypov. domnieva sa, že je nanajvýš dôležité, aby sa EÚ do roku 2022 stala jednou z najvplyvnejších veľmocí v oblasti superpočítačov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | domnieva sa, že európska technologická platforma a verejno-súkromné partnerstvá v oblasti HPC sú rozhodujúce pre definovanie výskumných priorít EÚ pri rozvoji európskych technológií vo všetkých segmentoch dodávateľského reťazca riešení HPC; |
| --- | --- |

60.

| 61. | víta návrh Komisie začať v súlade so zásadou quantum manifesto vlajkovú iniciatívu v oblasti kvantovej technológie v objeme 1 miliardy EUR; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pripomína Komisii, že priemysel cloudových služieb už investoval miliardy eur do vybudovania vysokomodernej infraštruktúry v Európe; poukazuje na to, že vedci a výskumníci v EÚ dnes môžu využívať infraštruktúru cloudu, ktorá im ponúka možnosť rýchlo experimentovať a inovovať prostredníctvom prístupu k širokému spektru služieb, pričom platia len za to, čo používajú, čím sa rýchlo skracuje čas potrebný na vedecké bádanie; poznamenáva, že kritická podpora výskumu a vývoja v EÚ by sa nemala používať na duplikáciu existujúcich zdrojov, ale naopak na podporu prenikania do nových vedeckých oblastí, ktoré môžu podporovať rast a konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

62.

| 63. | zdôrazňuje, že vedecká obec potrebuje zabezpečenú a bezpečnú vysokokapacitnú infraštruktúru s otvoreným zdrojom, aby sa dosiahol pokrok v oblasti výskumu a zabránilo sa potenciálnemu narušeniu bezpečnosti, kybernetickým útokom alebo zneužitiu osobných údajov, a to najmä pri zbere, ukladaní a spracúvaní veľkého množstva údajov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali a stimulovali vývoj potrebných technológií, vrátane kryptografických technológií, berúc do úvahy bezpečnosť už v štádiu návrhu; podporuje snahy Komisie posilniť spoluprácu medzi verejnými orgánmi, európskym priemyslom vrátane MSP a začínajúcich podnikov, výskumnými pracovníkmi a akademickou obcou v oblasti veľkých dát a kybernetickej bezpečnosti už v počiatočných fázach procesu výskumu a inovácie s cieľom umožniť vytvorenie inovatívnych a dôveryhodných európskych riešení a trhových príležitostí a zároveň zabezpečiť primeranú úroveň bezpečnosti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | domnieva sa, že vývoj jednoznačných noriem pre interoperabilitu cloudu, prenosnosť údajov a dohody o úrovni poskytovaných služieb zabezpečí istotu a transparentnosť tak pre poskytovateľov cloudových služieb, ako aj pre koncových používateľov; |
| --- | --- |

64.

| 65. | zdôrazňuje, že spoľahlivosť, bezpečnosť a ochrana osobných údajov sú potrebné na zaručenie dôvery spotrebiteľov ako základu zdravej konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | konštatuje, že priemysel by mal zohrávať kľúčovú úlohu pri rozvoji všeobecne uznávaných noriem vhodných pre digitálny vek a že tieto normy by zabezpečili dôveru poskytovateľov cloud computingu s cieľom udržať inovácie a používateľom naďalej prijímať cloudové služby na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyzýva Komisiu, aby prevzala vedúce postavenie pri podpore medziodvetvovej, viacjazyčnej a cezhraničnej interoperability a noriem cloudu a podpore súkromie ochraňujúcich, spoľahlivých, bezpečných a energeticky efektívnych cloudových služieb ako neoddeliteľnej súčasti spoločnej stratégie zameranej na maximalizáciu príležitostí, aby sa vypracovali normy, ktoré majú schopnosť stať sa celosvetovými normami; |
| --- | --- |

67.

| 68. | berie na vedomie, že je potrebný akčný plán pre interoperabilitu údajov, aby sa využilo veľké množstvo údajov, ktoré produkujú európski vedci a aby sa zlepšila opätovná využiteľnosť týchto údajov v oblasti vedy a priemyslu; vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s kľúčovými vedeckými zainteresovanými stranami na tom, aby sa vypracovali účinné systémy na to, aby údaje vrátane metaúdajov spoločných špecifikácií a dátových objektových identifikátorov boli prístupné, dostupné, interoperabilné a opätovne použiteľné (FAIR); |
| --- | --- |

68.

| 69. | konštatuje, že EÚ neinvestuje do ekosystému HPC v rovnakej miere ako ostatné regióny sveta a že to nie je v súlade s jej hospodárskym a znalostným potenciálom; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzýva Komisiu, aby podporovala interoperabilitu a predišla zablokovaniu predajcov podporou toho, aby poskytovatelia viacnásobnej infraštruktúry cloudu v Európe poskytovali možnosť výberu konkurenčných, interoperabilných, prenosných služieb v oblasti infraštruktúry; |
| --- | --- |

70.

| 71. | žiada, aby sa zaviedli opatrenia na zachovanie vysokokvalitného normalizačného systému, ktorý môže prilákať tie najlepšie technologické príspevky; žiada Komisiu, aby prijala politiky, ktoré odstránia nadbytočné prekážky v inovačných odvetviach, aby sa podnietili investície do výskumu a vývoja a normalizácie na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

71.

| 72. | naliehavo žiada Komisiu, aby vynaložila maximálne úsilie, aby sa zabránilo vzniku závislosti od konkrétneho dodávateľa na digitálnom trhu od začiatku, najmä v nových oblastiach, ako je napríklad Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uznáva význam interoperability a noriem pri zvyšovaní konkurencieschopnosti v odvetví IKT a žiada Komisiu, aby identifikovala medzery v normách EOSC, vrátane MSP, začínajúcich podnikov a kľúčových európskych odvetví; podporuje rozvoj trhovo orientovaných, dobrovoľných, technologicky neutrálnych, transparentných a celosvetovo zlučiteľných noriem dôležitých pre trh; |
| --- | --- |

73.

| 74. | domnieva sa, že program ISA2 poskytuje príležitosť na rozvoj noriem interoperability pre riadenie veľkých dát v rámci orgánov verejnej správy a pri ich styku s podnikmi a občanmi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uznáva, že normy by mali vychádzať z preukázanej potreby priemyslu a iných zainteresovaných strán; zdôrazňuje, že je dôležité vypracovať a dohodnúť spoločné normy na zabezpečenie efektívneho využívania a výmeny údajov nad rámec jednotlivých odborov, inštitúcií a štátnych hraníc; vyzýva Komisiu, aby podľa potreby identifikovala osvedčené systémy certifikácie v členských štátoch, s cieľom stanoviť so zapojením príslušných zainteresovaných strán súbor celoeurópskych noriem vychádzajúcich z dopytu, pričom tento súbor noriem by uľahčoval výmenu údajov a vychádzal z otvorených a celosvetových noriem vždy, keď to je odôvodnené; zdôrazňuje, že opatrenia týkajúce sa európskej iniciatívy v oblasti cloud computingu musia zabezpečiť, aby boli potreby jednotného trhu zohľadnené a aby tento trh bol aj naďalej všeobecne prístupný a schopný reagovať na technologický vývoj; |
| --- | --- |

75.

| 76. | podporuje zámer Komisie odstrániť prekážky, najmä technické a právne, brániace voľnému pohybu údajov a dátových služieb, ako odstrániť aj neprimerané požiadavky na lokalizáciu údajov, a podporiť interoperabilitu údajov prepojením európskej iniciatívy v oblasti cloud computingu s iniciatívou o voľnom toku údajov; domnieva sa, že na dosiahnutie digitálnej spoločnosti sa voľný tok údajov musí považovať za „piatu slobodu“ v rámci jednotného trhu; konštatuje, že nevyhnutným predpokladom uvoľnenia plného potenciálu cloud computingu sú jasný právny rámec, dostatočné zručnosti a zdroje súvisiace s riadením veľkých dát, ako aj uznanie príslušných odborných kvalifikácií; naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa spojila so zainteresovanými stranami, najmä s priemyselným odvetvím, ako aj pri zisťovaní možností odbornej prípravy v oblasti veľkých údajov a kódovania, a to aj v rámci nového programu v oblasti zručností, a aby vytvorila stimuly pre zainteresované strany, najmä MSP a začínajúce podniky, k využívaniu, sprístupňovaniu a výmene údajov v rámci jednotného trhu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | víta návrh Komisie začať v súlade so zásadou quantum manifesto vlajkovú iniciatívu v oblasti kvantovej technológie v objeme 1 miliardy EUR; zdôrazňuje však, že s cieľom urýchliť ich vývoj a priniesť komerčné výrobky verejnosti a súkromným používateľom, sú kľúčové transparentné a otvorené konzultácie so zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

77.

Zdieľanie otvorených údajov, zdieľanie výskumných údajov

| 78. | víta skutočnosť, že rozvoj EOSC poskytne vedcom a vedeckým odborníkom miesto na uchovávanie, zdieľanie, používanie a opätovné používanie údajov a položí základy pre inovácie založené na údajoch v EÚ; zdôrazňuje, že výhody spoločného využívania údajov sú všeobecne uznávané; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poznamenáva, že údaje sa stali nevyhnutné pre rozhodovanie na miestnej, národnej i celosvetovej úrovni; konštatuje, že výmena údajov má aj významné prínosy pre miestne a regionálne orgány a že otvorenie verejných údajov posilňuje demokraciu a poskytuje nové podnikateľské príležitosti; |
| --- | --- |

79.

| 80. | podporuje úsilie Komisie spolu s výskumnými pracovníkmi európskeho priemyslu a akademickou obcou venované vývoju verejno-súkromných partnerstiev v oblasti veľkých údajov (big data) v súčinnosti s verejno-súkromnými partnerstvami v oblasti HPC, ktoré podporujú budovanie komunít v oblasti údajov a HPC a pripravujú pôdu na ceste k prosperujúcemu hospodárstvu založenému na údajoch v EÚ; podporuje verejno-súkromné partnerstvo v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré podporí spoluprácu medzi verejnými a súkromnými subjektmi v raných štádiách procesu výskumu a inovácií s cieľom získať prístup k inovatívnym a dôveryhodným európskym riešeniam; |
| --- | --- |

80.

| 81. | zdôrazňuje, že Komisia by mala úzko a čo najskôr spolupracovať s priemyselnými partnermi, najmä MSP a začínajúcimi podnikmi, s cieľom zaručiť, aby sa zohľadnili požiadavky podnikov a priemyslu a aby sa primerane začlenili v neskoršej fáze iniciatívy; |
| --- | --- |

81.

| 82. | nabáda verejnú správu, aby zvážila bezpečné, spoľahlivé a chránené služby cloud computingu tým, že poskytne jasný právny rámec a bude ďalej pracovať na vývoji systémov certifikácie špecifických pre cloud; konštatuje, že podniky a spotrebitelia potrebujú mať istotu pri prijímaní nových technológií; |
| --- | --- |

82.

| 83. | domnieva sa, že verejná správa by mala mať štandardne otvorený prístup k verejným údajom vlád; naliehavo žiada, aby sa dosiahol pokrok, pokiaľ ide o stanovenie rozsahu a tempa uvoľňovania informácií ako otvorených údajov, identifikovanie kľúčových súborov údajov, ktoré sa majú sprístupniť, a podporu opätovného využívania otvorených údajov v otvorenej forme; |
| --- | --- |

83.

| 84. | konštatuje, že mohutný rozvoj digitálnych technológií je kľúčovou hnacou silou tvorby masívnych tokov prvotných údajov v prostredí cloudu a že tento obrovský zber prvotných údajov v systémoch veľkých údajov zvyšuje výpočtovú zložitosť a spotrebu zdrojov v systémoch hĺbkovej analýzy údajov využívajúcich cloud; ďalej poznamenáva, že koncepcia zdieľania údajov založená na vzoroch umožňuje miestne spracovanie údajov v blízkosti zdrojov údajov a premieňa toky prvotných údajov na obchodovateľné znalostné modely. poukazuje na to, že tieto znalostné modely majú dvojakú vhodnosť na použitie na miestne znalostné modely na okamžité opatrenia, ako aj na participatívnu výmenu údajov v prostredí cloudu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | schvaľuje závery zasadnutia Rady z mája 2016 o prechode k otvorenej vede, najmä záver, že hlavnou zásadou optimálneho využitia výskumných údajov by malo byť „tak otvorené, ako je len možné, tak uzavreté, ako je potrebné“; |
| --- | --- |

85.

Hĺbková analýza textu a údajov

| 86. | zdôrazňuje, že plná dostupnosť verejných údajov v rámci EOSC nebude postačovať na odstránenie všetkých prekážok výskumu založeného na údajoch; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poznamenáva, že iniciatívu musí dopĺňať moderný rámec pre autorské práva, ktorý by mal umožniť odstránenie roztrieštenosti a nedostatočnej interoperability z európskeho procesu výskumných údajov; |
| --- | --- |

87.

| 88. | domnieva sa, že iniciatíva by mala zachovávať rovnováhu medzi právami výskumných pracovníkov, držiteľov práv a iných aktérov vo vedeckej oblasti pri plnom rešpektovaní práv autorov a vydavateľov, a zároveň podporovať inovačný výskum v Európe; |
| --- | --- |

88.

| 89. | je presvedčený, že výskumné údaje je možné zdieľať v EOSC bez toho, aby boli dotknuté autorské práva vo vlastníctve výskumníkov alebo výskumných inštitúcií tým, že sa podľa potreby vytvoria modely udeľovania licencií; domnieva sa, že osvedčené postupy v tejto súvislosti sa pripravujú v rámci programu Horizont 2020 (Open Research Data Pilot); |
| --- | --- |

89.

| 90. | domnieva sa, že smernica 96/9/ES o databázach, ktorá si vyžaduje prepracovanie, obmedzuje používanie údajov bez dôkazov o vytváraní pridanej ekonomickej alebo vedeckej hodnoty; |
| --- | --- |

90.

Ochrana údajov, základné práva a bezpečnosť údajov

| 91. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia na podporu ďalej harmonizácie právnych predpisov členských štátov s cieľom vyhnúť sa zmätku okolo súdnej príslušnosti a roztrieštenosti a zabezpečiť transparentnosť na jednotnom digitálnom trhu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | domnieva sa, že EÚ má vedúce postavenie v ochrane súkromia a podporuje vysokú úroveň ochrany údajov na celom svete; |
| --- | --- |

92.

| 93. | zdôrazňuje, že je potrebný koordinovaný prístup medzi orgánmi na ochranu údajov, tvorcami politík a priemyslom, s cieľom pomôcť organizáciám pri tomto prechode, poskytnutím súborov nástrojov dodržiavania a jednotného výkladu a uplatňovania povinností, a zvyšovaním informovanosti o kľúčových otázkach pre občanov a podniky; |
| --- | --- |

93.

| 94. | zdôrazňuje, že EÚ je svetovým dovozcom a vývozcom digitálnych služieb, a že si to vyžaduje, aby mala silný a konkurencieschopný cloud computing a dátové hospodárstvo. vyzýva Komisiu, aby prevzala vedúcu úlohu pri snahe o vytvorenie jednotných, celosvetovo uznávaných noriem ochrany osobných údajov; |
| --- | --- |

94.

| 95. | domnieva sa, že celosvetové toky údajov majú zásadný význam pre medzinárodný obchod a hospodársky rast a že iniciatíva Komisie týkajúca sa voľného toku údajov, by mala umožňovať spoločnostiam pôsobiacim v Európe, najmä pokiaľ ide o rastúce odvetvie cloud computingu, postaviť sa na čelo globálnych pretekov v inovácii; zdôrazňuje, že táto iniciatíva by sa mala zameriavať aj na zrušenie všetkých svojvoľných obmedzení týkajúcich sa toho, kde by spoločnosti mali umiestňovať infraštruktúru alebo uchovávať údaje, pretože takéto obmedzenia by brzdili rozvoj európskeho hospodárstva; |
| --- | --- |

95.

| 96. | domnieva sa, že súčasné právne predpisy EÚ o ochrane údajov, najmä nedávno prijaté všeobecné nariadenie o ochrane údajov a smernica o ochrane údajov v oblasti presadzovania práva (smernica (EÚ) 2016/680) (10) poskytujú silné záruky ochrany osobných údajov vrátane tých, ktoré sú zhromažďované, zbierané a pseudonymizované na účely vedeckého výskumu, a citlivých údajov týkajúcich sa zdravia, ako aj osobitné podmienky súvisiace s ich uverejňovaním a zverejňovaním, právo dotknutej osoby namietať voči ďalšiemu spracúvaniu údajov a pravidlá prístupu pre orgány presadzovania práva v kontexte vyšetrovania trestného činu; vyzýva Komisiu, aby zohľadnila tieto záruky pri vývoji EOSC a vykonávaní pravidiel upravujúcich prístup k údajom tam uloženým; uznáva, že harmonizovaný prístup k uplatňovaniu všeobecného nariadenia o ochrane údajov vrátane usmernení, súborov nástrojov na dodržiavanie predpisov a kampaní na zvyšovanie informovanosti občanov, výskumných pracovníkov a podnikov je nevyhnutný najmä na rozvoj EOSC a uľahčenie spolupráce v oblasti výskumu, a to aj prostredníctvom vysokovýkonnej výpočtovej techniky; |
| --- | --- |

96.

| 97. | vyjadruje presvedčenie, že voľný dátový tok je prínosný pre digitálne hospodárstvo a rozvoj vedy a výskumu; zdôrazňuje, že iniciatíva Komisie týkajúca sa voľného toku údajov by mala umožniť rozširujúcemu sa odvetviu európskeho cloud computingu stáť na čele globálnych pretekov v inovácii, a to aj na účely vedy a inovácie; pripomína, že akékoľvek postúpenie osobných údajov infraštruktúram cloudu a iným príjemcom sídliacim mimo EÚ by malo dodržiavať pravidlá stanovené pre prenosy plánované v rámci všeobecného nariadenia o ochrane údajov a že iniciatíva Komisie týkajúca sa voľného toku údajov by mala byť v súlade s týmito ustanoveniami; zdôrazňuje, že iniciatíva by sa mala zamerať aj na zníženie obmedzení, pokiaľ ide o to, kde by spoločnosti mali umiestniť infraštruktúru alebo uchovávať údaje, keďže tieto obmedzenia by bránili rozvoju európskeho hospodárstva a zabraňovali vedcom v tom, aby naplno využívali výhody vedy založenej na údajoch, pričom by sa však mali zachovať obmedzenia, ktoré sú v súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov, aby sa predišlo možnému budúcemu zneužívaniu v súvislosti s EOSC; |
| --- | --- |

97.

| 98. | je pevne presvedčený, že EÚ by mala byť lídrom, pokiaľ ide o bezpečnosť a ochranu osobných údajov vrátane citlivých údajov a mala by presadzovať vysokú úroveň ochrany údajov a bezpečnosti údajov na celom svete; domnieva sa, že rámec EÚ na ochranu údajov, ako aj inkluzívna stratégia kybernetickej bezpečnosti, ktorá zabezpečí infraštruktúry spoľahlivých údajov, ktoré sú chránené pred stratou údajov, ich narušením alebo útokmi na ne, by mohli vytvoriť konkurenčnú výhodu pre európske spoločnosti, pokiaľ ide o ochranu údajov; naliehavo žiada Komisiu, aby zabezpečila, aby si EOSC zachoval vedeckú nezávislosť a objektivitu výskumu a zároveň ochráni činnosť vedeckej obce v rámci EÚ; |
| --- | --- |

98.

| 99. | vyzýva Komisiu, aby zaistila, že otázky týkajúce sa základných práv, súkromia, ochrany údajov, práv duševného vlastníctva a citlivých údajov sa budú riešiť v prísnom súlade s všeobecným nariadením o ochrane údajov a smernicou o ochrane údajov (95/46/ES); zdôrazňuje, že bezpečnostné hrozby, ktorým je vystavená infraštruktúra cloudu, majú medzinárodnejší rozmer, sú rozptýlenejšie a komplexnejšie, bránia intenzívnejšiemu využívaniu tejto infraštruktúry, čo si vyžaduje európsku spoluprácu; naliehavo žiada Komisiu a vnútroštátne orgány členských štátov, aby spolupracovali pri vytváraní bezpečnej a dôveryhodnej digitálnej infraštruktúry a vytvorili vysokú úroveň kybernetickej bezpečnosti v súlade so smernicou o sieťovej a informačnej bezpečnosti a aby pritom konzultovali s Agentúrou Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA); |
| --- | --- |

99.

| 100. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby táto iniciatíva bola vhodná na tento účel, aktívna navonok, nadčasová a technologicky neutrálna, a zdôrazňuje skutočnosť, že Komisia a členské štáty sa musia poučiť z trhu, ako aj zo samotného odvetvia cloud computingu s cieľom čo najlepšie čeliť súčasným i budúcim požiadavkám odvetvia a stimulovať inovácie v oblasti technológií založených na cloud computingu; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poukazuje na potenciál veľkých údajov z hľadiska urýchľovania technologickej inovácie a budovania znalostnej ekonomiky; konštatuje, že odstraňovanie prekážok výmenu znalostí posilní konkurencieschopnosť podnikov a zároveň zvýhodní miestne a regionálne orgány; zdôrazňuje, že je dôležité uľahčovať prenosnosť údajov; |
| --- | --- |

101.

| 102. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali s normotvornými iniciatívami priemyslu, aby sa zabezpečilo, aby jednotný trh bol aj naďalej prístupný tretím krajinám a reagoval na technologický vývoj, a súčasne aby sa zabránilo prekážkam, ktoré bránia inovácii a konkurencieschopnosti v Európe; poznamenáva, že stanovovanie noriem v oblasti ochrany údajov a súkromia je úzko spojené s otázkou súdnej právomoci a že kľúčovú úlohu musia zohrávať vnútroštátne orgány; |
| --- | --- |

102.

| 103. | zdôrazňuje, že pozornosť sa musí venovať existujúcim iniciatívam s cieľom vyhnúť sa duplicite, ktorá by mohla brániť otvorenosti, konkurencieschopnosti a rastu, a že celoeurópske normy pre zdieľanie údajov vychádzajúce z trhu musia byť v súlade s medzinárodnými normami; |
| --- | --- |

103.

| 104. | zdôrazňuje, že je nutné nájsť rovnováhu medzi zákonnými záujmami ochrany osobných údajov a potrebou zabezpečiť nevyužitý „voľný tok údajov“; vyzýva, aby sa v rámci otvoreného trhu veľkých údajov dodržiavali existujúce pravidlá ochrany údajov; |
| --- | --- |

104.

| 105. | podporuje návrh, aby sa otvorené výskumné údaje stanovili za štandardnú možnosť pre nové projekty programu Horizont 2020, pretože verejne financované výskumné údaje sú verejným majetkom, vyprodukovaným vo verejnom záujme a mali by byť zverejnené s čo najmenšími obmedzeniami, včas a zodpovedne; |
| --- | --- |

105.

| 106. | konštatuje, že európska iniciatíva v oblasti cloud computingu sa zameriava na potenciálne citlivé odvetvia sektorov výskumu a vývoja a vládne elektronické portály; opakovane zdôrazňuje, že kybernetickú bezpečnosť v oblasti služieb cloud computingu je najlepšie riešiť v rámci smernice o sieťovej a informačnej bezpečnosti; |
| --- | --- |

106.

| 107. | konštatuje, že je dôležité uľahčovať interoperabilitu rôznych zariadení v sieťach, čo poskytne záruku bezpečnosti a podporí dodávateľské reťazce komponentov, z ktorých sú všetky dôležité pre komercializáciu technológií; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 81 E, 15.3.2011, s. 45.

(2)  Ú. v. EÚ L 318, 4.12.2015, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 175, 27.6.2013, s. 1.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0089.

(5)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0009.

(6)  Ú. v. EÚ C 482, 23.12.2016, s. 89.

(7)  Ú. v. EÚ C 468, 15.12.2016, s. 19.

(8)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

(9)  Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1.

(10)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/273 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/273

---

P8_TA(2017)0053

Investovanie do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o investovaní do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov: hodnotenie správy na základe článku 16 ods. 3 NSU (2016/2148(INI))

(2018/C 252/27)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (ďalej len „NSU“) (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (ďalej len „NSU“) (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006 (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006 (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 zo 17. decembra 2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 zo 17. decembra 2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1302/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1082/2006 o Európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS), pokiaľ ide o vyjasnenie, zjednodušenie a zlepšenie zakladania a fungovania takýchto zoskupení (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1302/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1082/2006 o Európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS), pokiaľ ide o vyjasnenie, zjednodušenie a zlepšenie zakladania a fungovania takýchto zoskupení (6),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014 z 15. mája 2014 o Európskom námornom a rybárskom fonde, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1255/2011 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014 z 15. mája 2014 o Európskom námornom a rybárskom fonde, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1255/2011 (7),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 z 25. júna 2015 o Európskom fonde pre strategické investície, Európskom centre investičného poradenstva a Európskom portáli investičných projektov a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 – Európsky fond pre strategické investície (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 z 25. júna 2015 o Európskom fonde pre strategické investície, Európskom centre investičného poradenstva a Európskom portáli investičných projektov a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 – Európsky fond pre strategické investície (8),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Investovanie do rastu a zamestnanosti – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Investovanie do rastu a zamestnanosti – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov (COM(2015)0639),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. mája 2016 o zrýchlení uplatňovania politiky súdržnosti (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. mája 2016 o zrýchlení uplatňovania politiky súdržnosti (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2016 o synergiách v záujme inovácie: európske štrukturálne a investičné fondy, Horizont 2020 a iné európske inovačné fondy a programy EÚ (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2016 o synergiách v záujme inovácie: európske štrukturálne a investičné fondy, Horizont 2020 a iné európske inovačné fondy a programy EÚ (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2015 s názvom Snaha o zjednodušenie a zameranie na výkonnosť v politike súdržnosti na obdobie 2014 – 2020 (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2015 s názvom Snaha o zjednodušenie a zameranie na výkonnosť v politike súdržnosti na obdobie 2014 – 2020 (11),

| — | so zreteľom na závery Rady z 26. februára 2016 s názvom Investovanie do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 26. februára 2016 s názvom Investovanie do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 25. mája 2016 o oznámení Komisie s názvom Investovanie do zamestnanosti a rastu –maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 25. mája 2016 o oznámení Komisie s názvom Investovanie do zamestnanosti a rastu –maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov (12),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 9. júla 2015 s názvom Výsledok rokovaní o dohodách o partnerstve a operačných programoch (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 9. júla 2015 s názvom Výsledok rokovaní o dohodách o partnerstve a operačných programoch (13),

| — | so zreteľom na Šiestu správu o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Šiestu správu o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti (COM(2014)0473),

| — | so zreteľom na štúdiu, ktorú vypracovalo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky (tematická sekcia B: štrukturálne politiky a politika súdržnosti) v júni 2016 s názvom Maximalizácia súčinnosti medzi európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi a ďalšími nástrojmi EÚ na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu, ktorú vypracovalo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky (tematická sekcia B: štrukturálne politiky a politika súdržnosti) v júni 2016 s názvom Maximalizácia súčinnosti medzi európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi a ďalšími nástrojmi EÚ na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020,

| — | so zreteľom na štúdiu, ktorú vypracovalo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky (tematická sekcia B: štrukturálne politiky a politika súdržnosti) v septembri 2016 s názvom Hodnotenie správy na základe článku 16 ods. 3 NSU, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu, ktorú vypracovalo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky (tematická sekcia B: štrukturálne politiky a politika súdržnosti) v septembri 2016 s názvom Hodnotenie správy na základe článku 16 ods. 3 NSU,

| — | so zreteľom na štúdiu, ktorú vypracovalo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky (tematická sekcia B: štrukturálne politiky a politika súdržnosti) v septembri 2016 s názvom Finančné nástroje v programovom období 2014 – 2020: prvé skúsenosti členských štátov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu, ktorú vypracovalo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky (tematická sekcia B: štrukturálne politiky a politika súdržnosti) v septembri 2016 s názvom Finančné nástroje v programovom období 2014 – 2020: prvé skúsenosti členských štátov,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a na stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre rozpočet, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0385/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a na stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre rozpočet, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0385/2016),

| A. | keďže politika súdržnosti predstavuje významnú časť rozpočtu EÚ, pričom predstavuje takmer jednu tretinu jeho všetkých výdavkov; |
| --- | --- |

A.

keďže politika súdržnosti predstavuje významnú časť rozpočtu EÚ, pričom predstavuje takmer jednu tretinu jeho všetkých výdavkov;

| B. | keďže európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) s rozpočtom 454 miliárd EUR na roky 2014 – 2020 sú hlavným nástrojom investičnej politiky EÚ a v mnohých členských štátoch sú rozhodujúcim zdrojom verejných investícií, čo v celej EÚ vedie k väčšiemu počtu pracovných miest, zvýšeniu rastu a väčšiemu množstvu investícií, ako aj k znižovaniu rozdielov na regionálnej a miestnej úrovni s cieľom podporovať hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť; |
| --- | --- |

B.

keďže európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) s rozpočtom 454 miliárd EUR na roky 2014 – 2020 sú hlavným nástrojom investičnej politiky EÚ a v mnohých členských štátoch sú rozhodujúcim zdrojom verejných investícií, čo v celej EÚ vedie k väčšiemu počtu pracovných miest, zvýšeniu rastu a väčšiemu množstvu investícií, ako aj k znižovaniu rozdielov na regionálnej a miestnej úrovni s cieľom podporovať hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť;

| C. | keďže dohody o partnerstve (ďalej len „DoP“) tvoria základ správy podľa článku 16 ods. 3, ktorú predložila Komisia; |
| --- | --- |

C.

keďže dohody o partnerstve (ďalej len „DoP“) tvoria základ správy podľa článku 16 ods. 3, ktorú predložila Komisia;

| D. | keďže rokovania o DoP a operačných programoch (OP) na obdobie 2014 – 2020 sú modernizovaným, vo veľkej miere upraveným a intenzívnym procesom s novým rámcom výkonnosti, ex-ante kondicionalitami a tematickým zameraním, spôsobili však aj vážne oneskorenia v súčasnom vykonávaní politiky súdržnosti, a to najmä pre nedostatočnú administratívnu kapacitu viacerých regiónov a členských štátov, čo sú záležitosti, ktoré sa ešte viac spomalili postupom určovania riadiacich orgánov; |
| --- | --- |

D.

keďže rokovania o DoP a operačných programoch (OP) na obdobie 2014 – 2020 sú modernizovaným, vo veľkej miere upraveným a intenzívnym procesom s novým rámcom výkonnosti, ex-ante kondicionalitami a tematickým zameraním, spôsobili však aj vážne oneskorenia v súčasnom vykonávaní politiky súdržnosti, a to najmä pre nedostatočnú administratívnu kapacitu viacerých regiónov a členských štátov, čo sú záležitosti, ktoré sa ešte viac spomalili postupom určovania riadiacich orgánov;

| E. | keďže je nesporné, že pre neskoré prijatie regulačného rámca na konci roka 2013 v dôsledku dlhých rokovaní a neskorej dohody o VFR nebolo možné prijať operačné programy včas; keďže v dôsledku toho malo vykonávanie OP pomalý začiatok, čo ovplyvnilo uvedenie politiky do praxe; |
| --- | --- |

E.

keďže je nesporné, že pre neskoré prijatie regulačného rámca na konci roka 2013 v dôsledku dlhých rokovaní a neskorej dohody o VFR nebolo možné prijať operačné programy včas; keďže v dôsledku toho malo vykonávanie OP pomalý začiatok, čo ovplyvnilo uvedenie politiky do praxe;

| F. | keďže v prípade všetkých päť EŠIF boli zavedené spoločné ustanovenia, čím sa posilnili vzťahy medzi nimi; |
| --- | --- |

F.

keďže v prípade všetkých päť EŠIF boli zavedené spoločné ustanovenia, čím sa posilnili vzťahy medzi nimi;

| G. | keďže politika súdržnosti sa v súčasnosti stretáva s mnohými politickými a hospodárskymi problémami plynúcimi z finančnej aj migračnej krízy, čo vedie k poklesu verejných investícií v mnohých členských štátoch a robí z EŠIF a spolufinancovania členskými štátmi hlavné nástroje verejných investícií v mnohých členských štátoch; |
| --- | --- |

G.

keďže politika súdržnosti sa v súčasnosti stretáva s mnohými politickými a hospodárskymi problémami plynúcimi z finančnej aj migračnej krízy, čo vedie k poklesu verejných investícií v mnohých členských štátoch a robí z EŠIF a spolufinancovania členskými štátmi hlavné nástroje verejných investícií v mnohých členských štátoch;

| H. | keďže v programovom období 2014 – 2020 politika súdržnosti nadobudla cielenejší politický prístup prostredníctvom tematického zamerania a podporovaním priorít a cieľov Únie; |
| --- | --- |

H.

keďže v programovom období 2014 – 2020 politika súdržnosti nadobudla cielenejší politický prístup prostredníctvom tematického zamerania a podporovaním priorít a cieľov Únie;

| I. | keďže EŠIF sú v súčasnom období financovania dôraznejšie zamerané na výsledky a sú založené na investičnom prostredí, čo umožňuje väčšiu efektívnosť; |
| --- | --- |

I.

keďže EŠIF sú v súčasnom období financovania dôraznejšie zamerané na výsledky a sú založené na investičnom prostredí, čo umožňuje väčšiu efektívnosť;

| J. | keďže v rámci politiky súdržnosti sa musí dosahovať väčší súlad investícií s prioritami stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a s európskym semestrom; |
| --- | --- |

J.

keďže v rámci politiky súdržnosti sa musí dosahovať väčší súlad investícií s prioritami stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a s európskym semestrom;

| K. | keďže pracovná skupina pre lepšie vykonávanie pomohla zmierniť problematické miesta a počet nevybavených úloh pri prideľovaní prostriedkov; |
| --- | --- |

K.

keďže pracovná skupina pre lepšie vykonávanie pomohla zmierniť problematické miesta a počet nevybavených úloh pri prideľovaní prostriedkov;

Využívanie výsledkov, komunikácia a viditeľnosť

| 1. | poznamenáva, že Európa prechádza z hospodárskeho, sociálneho a politického hľadiska ťažkým obdobím, a preto je viac ako kedykoľvek predtým potrebná efektívna investičná politika, ktorá je orientovaná na hospodársky rast a zamestnanosť, blízka občanom a vhodnejšia z hľadiska osobitného územného zamerania, pričom by mala mať za cieľ zníženie nezamestnanosti aj sociálnych nerovností v Únii, čím sa vytvára európska pridaná hodnota; domnieva sa, že EÚ musí na opätovné získanie dôvery svojich občanov začať proces úprav s cieľom plniť požiadavky stanovené v článku 9 ZFEÚ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že politika súdržnosti na roky 2014 – 2020 bola dôkladne prepracovaná, čo si vyžiadalo zmenu mentality a pracovných metód na všetkých úrovniach riadenia vrátane horizontálnej koordinácie a zapojenia zainteresovaných strán, ako aj v čo najväčšej miere miestneho rozvoja vedeného komunitou; poukazuje na to, že nedávne výhľadové a príkladné reformy sa často prehliadajú, ale že na politiku súdržnosti sa často stále nazerá skôr ako na tradične výdavkovú politiku než na rozvojovú a investičnú politiku ponúkajúcu hmatateľné výsledky; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že kľúčová komunikácia o projektoch politiky súdržnosti by sa mala zamerať na európsku pridanú hodnotu, solidaritu a viditeľnosť úspešných príkladov, pričom treba zdôrazniť význam výmeny najlepších postupov, ako aj ponaučenia z projektov, ktoré nedosiahli svoje ciele; trvá na tom, že komunikácia na tému EŠIF by sa mala zmodernizovať a zintenzívniť; zdôrazňuje potrebu identifikovať a vykonávať nové nástroje na informovanie o výsledkoch politiky súdržnosti; domnieva sa, že treba investovať do regionálneho spravodajstva a získavania údajov ako súčasť prebiehajúceho úsilia o vytvorenie a aktualizovanie databáz s prihliadnutím na miestne a regionálne potreby, špecifikácie a priority, ako je to v prípade už existujúcej platformy S3, čo by zainteresovanej verejnosti umožnilo účinne kontrolovať európsku pridanú hodnotu projektov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje skutočnosť, že na zlepšenie zviditeľnenia EŠIF a informovania o nich sa musí venovať väčšia pozornosť účasti zainteresovaných subjektov a príjemcov a zapojeniu občanov do navrhovania a vykonávania politiky súdržnosti zmysluplným spôsobom; okrem toho nalieha na Komisiu, členské štáty, regióny a mestá, aby viac informovali o dosiahnutých výsledkoch politiky súdržnosti aj o získaných skúsenostiach a aby predložili koordinovaný a cielený akčný plán; |
| --- | --- |

4.

Tematické zameranie

| 5. | víta tematické zameranie, ktoré sa ukázalo ako užitočný nástroj na vytvorenie cielenej politiky a väčšej účinnosti v prípade priorít EÚ a stratégie EÚ 2020, čo zlepšuje proces premeny znalostí na inovácie, pracovné miesta a rast; vyzýva preto členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby prijímali jasné rozhodnutia o investičných prioritách, vyberali projekty na základe prioritných stanovených pre EŠIF a tiež využívali zjednodušené a efektívne vykonávacie postupy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poznamenáva, že analýza tematického zamerania by mala poukázať na to, ako strategické voľby členských štátov a pridelenie zdrojov na jednotlivé tematické ciele plnia špecifické potreby území; vyjadruje poľutovanie, že toto hľadisko je v správe Komisie na základe článku 16 menej zrejmé; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnieva sa, že výsledky a prínosy politiky súdržnosti musia byť prezentované efektívnejšie, predovšetkým na obnovenie dôvery v európsky projekt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | trvá na tom, že politika súdržnosti by mala byť naďalej tematicky zameraná, pričom by si mala zachovať stupeň flexibility, ktorý je postačujúci na zohľadnenie špecifických potrieb každého regiónu, najmä špecifických potrieb najmenej rozvinutých regiónov, ako je stanovené v nariadeniach; požaduje ďalšie investície z EŠIF v prechodných regiónoch, aby sa zachovalo to, čo už sa dosiahlo pomocou vynaložených zdrojov a snáh; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje predovšetkým to, že by sa mali zvážiť okolnosti mestských alebo vidieckych regiónov, tzv. zaostávajúcich regiónov, prechodných regiónov a regiónov s trvalým prírodným alebo geografickým znevýhodnením a mali by sa vypracovať primerané podporné politiky v záujme rozvoja týchto oblastí, ktoré by bez politiky súdržnosti asi nedokázali dostihnúť rozvinutejšie regióny; vyzýva Komisiu, aby spoločne s miestnymi orgánmi a mestskými regiónmi koncipovanými ako centrá rastu EÚ vykonávala a rozvíjala stratégie na vykonávanie mestskej agendy; v tejto súvislosti pripomína, že je dôležité umožniť členským štátom a regiónom dostatočnú flexibilitu na podporu nových politických výziev, ako sú výzvy súvisiace s migráciou (pričom sa nesmie zabudnúť na pôvodné a stále relevantné ciele politiky súdržnosti a špecifické potreby regiónov), ako aj digitálny rozmer politiky súdržnosti v širšom význame slova (vrátane problémov s prístupom k IKT a so širokopásmovým prístupom, ktoré úzko súvisia s dobudovaním jednotného digitálneho trhu); upozorňuje na stratégiu energetickej únie, stratégiu obehového hospodárstva a záväzky EÚ v rámci Parížskej dohody o zmene klímy, keďže EIŠF hrajú pri ich realizácii dôležitú úlohu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnieva sa, že by sa mala venovať väčšia pozornosť subregionálnym oblastiam, v ktorých sa kopia značné problémy a ktoré sa často nachádzajú v chudobe, segregovaným komunitám a znevýhodneným štvrtiam s nadmerným zastúpením marginalizovaných skupín, ako sú Rómovia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podporuje postupný presun pozornosti od veľkých projektov v oblasti infraštruktúry k stimulovaniu znalostnej ekonomiky, inovácií a sociálneho začlenenia, ako aj k budovaniu kapacít a posilňovaniu postavenia aktérov, a to aj z radov občianskej spoločnosti, v rámci politiky súdržnosti, pričom sa zohľadňujú osobitné charakteristiky menej rozvinutých regiónov, ktoré stále potrebujú podporu v oblasti rozvoja infraštruktúry a v prípade ktorých nie sú vždy uskutočniteľné riešenia založené na trhu, a to aj s prihliadnutím na to, že by mala existovať taká flexibilita, ktorá umožní každému členskému štátu investovať podľa svojich priorít stanovených v dohodách o partnerstve s cieľom podporovať svoj hospodársky, sociálny a územný rozvoj; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zastáva názor, že EŠIF vrátane najmä programov Európskej územnej spolupráce by sa mali využívať na vytváranie a podporu kvalitných pracovných miest, ako aj systémov kvalitného celoživotného vzdelávania, odbornej prípravy a rekvalifikácie vrátane školskej infraštruktúry s cieľom umožniť pracovníkom za dobrých podmienok prispôsobiť sa meniacej sa realite sveta práce a stimulovať trvalo udržateľný rast, konkurencieschopnosť, rozvoj a spoločnú prosperitu zacielené na dosiahnutie sociálne spravodlivej, udržateľnej a inkluzívnej Európy, a to pri zameraní sa na najmenej rozvinuté oblasti a odvetvia majúce štrukturálne problémy a na podporu najviac zraniteľných a ohrozených skupín v spoločnosti, najmä mladých ľudí (v spojení s programami ako Erasmus+) a ľudí s minimálnymi zručnosťami a kvalifikáciami, ako aj na presadzovanie väčšej zamestnanosti prostredníctvom obehového hospodárstva a prevencie predčasného ukončenia školskej dochádzky; upozorňuje na to, že ESF je nástroj, ktorým sa podporuje vykonávanie politík verejného záujmu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyjadruje obavy, že nezamestnanosť – najmä nezamestnanosť mladých ľudí a žien, ako aj nezamestnanosť vo vidieckych oblastiach – je napriek všetkému úsiliu stále veľmi vysoká v mnohých členských štátoch a politika súdržnosti musí poskytovať odpovede aj na túto otázku; odporúča Komisii, aby venovala väčšiu pozornosť vplyvu politiky súdržnosti na podporu zamestnanosti a zníženie nezamestnanosti; poznamenáva v tejto súvislosti, že iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI) je začlenená do 34 programov ESF v 20 oprávnených členských štátoch, čo nezamestnaným mladým ľuďom umožňuje využívať YEI na to, aby objavili svoje zručnosti a kvalifikácie; je však znepokojený oneskoreným začiatkom vykonávania YEI a spôsobom, akým sa záruka pre mladých ľudí vykonáva v niektorých regiónoch; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie s cieľom rýchlo a úspešne dosiahnuť podstatné a konkrétne účinky z investovaných finančných prostriedkov, najmä pokiaľ ide o finančné prostriedky sprístupnené formou zálohových platieb, a aby sa YEI vykonávala správne a mladým pracovníkom sa zabezpečili dôstojné pracovné podmienky; predovšetkým požaduje, aby sa zohľadňovali skutočné potreby podnikateľskej komunity pri využívaní EŠIF s cieľom splniť požiadavky na odbornú prípravu, a tak vytvárať skutočné pracovné príležitosti a dosiahnuť dlhodobú zamestnanosť; domnieva sa, že boj proti nezamestnanosti mladých ľudí, sociálna inklúzia a budúce demografické výzvy, ktorým Európa čelí v súčasnosti a bude v blízkej budúcnosti, by mali byť hlavnými oblasťami, na ktoré by sa mala zameriavať politika súdržnosti; vyzýva na pokračovanie YEI po roku 2016 s cieľom pokračovať v úsilí o boj proti nezamestnanosti mladých ľudí, pričom je potrebné podrobiť túto iniciatívu dôkladnej operačnej analýze zameranej na dosiahnutie úprav potrebných na jej zefektívnenie; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadruje vážne znepokojenie nad tým, že v prípade systému záruky pre mladých ľudí, ktorý v rokoch 2014 – 2020 dostane finančné prostriedky v celkovom objeme 12,7 miliardy EUR z ESF a osobitnej YEI a ktorý na základe týchto finančných prostriedkov predstavuje hnaciu silu úsilia o podporu zamestnanosti mladých ľudí, Komisia nevykonala analýzu nákladov a prínosov, čo je štandardný postup pri všetkých dôležitých iniciatívach Komisie; konštatuje, že v dôsledku toho neexistuje dostatok informácií o potenciálnych celkových nákladoch na vykonávanie záruky v celej EÚ a, ako zdôraznil Európsky dvor audítorov, existuje riziko, že celková výška financovania môže byť nedostatočná; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje význam komunikácie, najmä digitálnej, pomocou ktorej sa informácie o možnej pomoci pri hľadaní odbornej prípravy, stáže alebo práce spolufinancovanej prostredníctvom fondov EÚ môžu dostať k čo najväčšiemu počtu mladých ľudí; vyzýva na zintenzívnenie komunikačných aktivít s cieľom podporiť portály ako DROP’PIN a EURES a zlepšiť príležitosti mladých ľudí na mobilitu na vnútornom trhu, ktorá sa považuje za najväčší zatiaľ nevyužitý potenciál v boji proti nezamestnanosti v EÚ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Komisiu na zabezpečenie toho, aby členské štáty pri vykonávaní projektov podporovaných z EŠIF, a to aj s cieľom podporovať prechod od ústavnej starostlivosti o osoby so zdravotným postihnutím na komunitný život, dodržiavali Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripomína, že dokončenie základnej siete TEN-T je prioritou európskej dopravnej politiky a EŠIF sú veľmi dôležitým nástrojom pri realizácii tohto projektu; zdôrazňuje potrebu využiť potenciál EŠIF na prepojenie potenciálu základnej a doplnkovej siete TEN-T s regionálnou a miestnou dopravnou infraštruktúrou; uznáva význam Kohézneho fondu pri zlepšovaní infraštruktúry a prepojenia v Európe a trvá na tom, aby sa tento fond zachoval aj v novom finančnom rámci po roku 2020; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že multimodalita dopravy by mala byť rozhodujúcim faktorom pri posudzovaní projektov infraštruktúry financovaných z EŠIF, nemala by však byť jediným kritériom na posúdenie navrhnutých projektov, najmä v prípade členských štátov s výraznou potrebou investovania do dopravnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že treba zachovať tradičnú obchodnú činnosť vrátane tradície remesiel a súvisiacich zručností a zaviesť stratégie na podporu rozvoja tradičného podnikania v obchode na účely zachovania kultúrnej identity tradičných obchodných odvetví; poukazuje na význam podpory odbornej prípravy spojenej s prácou a mobility mladých remeselníkov a remeselníčok; |
| --- | --- |

19.

Ex ante kondicionality

| 20. | zdôrazňuje, že účinné monitorovanie ex ante kondicionalít je potrebné na zaznamenávanie úsilia a úspechov; domnieva sa, že ex ante kondicionality, najmä kondicionalita týkajúca sa stratégie výskumu a inovácií pre inteligentnú špecializáciu (RIS3), sa ukázali ako užitočné a navrhuje ich ďalšie zlepšovanie; pripomína, že väčšia pozornosť by sa mala venovať posilňovaniu mikropodnikov a malých a stredných podnikov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | upozorňuje na skutočnosť, že značná časť ex ante kondicionalít ešte nie je splnená; požaduje preto analýzu súčasnej situácie a prijatie cielených opatrení na jej nápravu, pričom by sa nemalo narušiť optimálne využívanie fondov alebo znížiť účinnosť politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

21.

Zostavovanie rozpočtu podľa výkonnosti

| 22. | zdôrazňuje, že regulačný rámec na obdobie 2014 – 2020 a DoP viedli v programoch súdržnosti k striktnému zameraniu na výsledky a že tento prístup môže slúžiť ako príklad aj pri iných častiach rozpočtových výdavkov EÚ; víta zavedenie spoločných ukazovateľov, ktoré by umožnili meranie a porovnávanie výsledkov; domnieva sa, že sa musí ďalej pracovať na ukazovateľoch s cieľom zlepšiť dôkazy o výdavkoch z EŠIF a optimalizovať výber projektov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poukazuje na to, že zavedenie tematického zamerania bolo významnou inováciou, prostredníctvom ktorej sa investície orientujú na konkrétne ciele a priority zodpovedajúce ukazovateľom výkonnosti a cieľovým hodnotám dohodnutým špeciálne ku každej téme; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripomína, že pre každý členský štát bola zavedená výkonnostná rezerva, ktorú tvorí 6 % zo zdrojov pridelených EŠIF; pripomína, že na základe vnútroštátnych správ v roku 2017 a preskúmania výkonnosti v roku 2019 sa táto rezerva rozdelí len medzi tie programy a priority, pri ktorých sa dosiahli čiastkové ciele; požaduje flexibilitu v súvislosti s novými záväzkami z výkonnostnej rezervy, keď programy dosiahnu svoje ciele a čiastkové ciele v blížiacich sa rokoch; žiada Komisiu, aby posúdila, či výkonnostná rezerva je naozaj prínosom alebo spôsobila zvýšenú byrokraciu; |
| --- | --- |

24.

Európsky semester

| 25. | berie na vedomie, že v priebehu procesu programovania členské štáty považovali viac ako dve tretiny odporúčaní pre jednotlivé krajiny (CSR), ktoré boli prijaté v roku 2014, za relevantné z hľadiska investícií v rámci politiky súdržnosti, a víta skutočnosť, že to zohľadnili vo svojich programových prioritách; uznáva, že v blízkej budúcnosti môžu CSR spustiť zmeny programov EŠIF, čím sa zabezpečení podpora pre štrukturálne reformy v členských štátoch; poukazuje na to, že CSR a národné programy reforiem (NPR) predstavujú jasné spojenie medzi EŠIF a procesmi európskeho semestra; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť vyvážené prepojenie politiky súdržnosti a európskeho semestra, lebo v rámci stratégie Európa 2020 sa usilujú o rovnaké ciele bez toho, aby bolo dotknuté dosahovanie cieľov sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti v záujme zníženia rozdielov, ako je stanovené v zmluvách; zastáva názor, že by sa mali opätovne zvážiť dôvody zmrazenia EŠIF v prípade odchýlenia sa od cieľov európskeho semestra, keďže to môže obmedziť podporu rastu a pracovných miest; |
| --- | --- |

26.

Synergie a finančné nástroje

| 27. | konštatuje, že regulačný rámec pre EŠIF na roky 2014 – 2020 podporuje finančné nástroje; zdôrazňuje však, že využívanie grantov je stále nevyhnutné; všíma si zrejmú orientáciu na postupný presun od grantov k úverom a zárukám; zdôrazňuje, že tento trend bol posilnený Investičným plánom pre Európu a novo zriadeným Európskym fondom pre strategické investície (EFSI); konštatuje tiež, že využívanie prístupu založeného na financovaní z viacerých fondov sa zdá stále problematické; zdôrazňuje, že s ohľadom na zložitosť týchto nástrojov je veľmi dôležité zabezpečiť primeranú podporu pre miestne a regionálne inštitúcie v súvislosti s odbornou prípravou úradníkov zodpovedných za ich riadenie; poukazuje na to, že finančné nástroje by mohli ponúkať riešenia z hľadiska efektívnejšieho využívania rozpočtu EÚ, čo by popri grantoch prispievalo k tomu, aby investície stimulovali hospodársky rast a vytvárali udržateľné pracovné miesta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poukazuje na to, že Európskym fondom pre strategické investície (EFSI) sa sleduje samostatná agenda, čo predstavuje vzorný príklad rýchlej realizácie a výsledkov vo forme existujúcich operácií, a to napriek značným nedostatkom, ako je nedostatočná doplnkovosť; v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby poskytla presné údaje o vplyve EFSI na rast a zamestnanosť a po príslušnom posúdení predložila usmernenia, ktoré umožnia úspešnejšie využívanie EFSI v novom programovom období od roku 2021; požaduje popri stanovisku Európskeho dvora audítorov č. 2/2016 (14) analýzu príspevkov EFSI k cieľom EŠIF a hodnotenie toho, čo EFSI dosiahol vzhľadom na vlastné priority; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konštatuje však nedostatočné dôkazy o výsledkoch, ktoré dosiahli finančné nástroje, a slabú súvislosť medzi týmito finančnými nástrojmi a prierezovými cieľmi a prioritami EÚ; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poznamenáva, že v správe Komisie na základe článku 16 sa poskytuje málo informácií o koordinácii a synergiách medzi jednotlivými programami a s nástrojmi iných oblastí politiky, a predovšetkým to, že nie vždy sa v nej predložili spoľahlivé údaje o očakávaných výsledkoch programov ESF a YEI; zdôrazňuje, že spoločná regulácia piatich EŠIF zvýšila synergie medzi fondmi, a to aj v druhom pilieri spoločnej poľnohospodárskej politiky; je presvedčený, že synergie s ostatnými politikami a nástrojmi vrátane EFSI a s inými finančnými nástrojmi by sa mali zlepšiť v záujme maximalizovania účinku investícií; zdôrazňuje, že pravidlá štátnej pomoci sa uplatňujú v prípade EŠIF, ale nie EFSI alebo Horizont 2020 a že to spôsobuje problémy, pokiaľ ide o zvyšovanie miery súčinnosti medzi fondami, programami a nástrojmi; poznamenáva skutočnosť, že s cieľom zabezpečiť potrebnú komplementárnosť a súčinnosť medzi EFSI, finančnými nástrojmi a EŠIF bude potrebné ďalej preskúmať otázku pravidiel štátnej pomoci v záujme ich vyjasnenia, zjednodušenia a prispôsobenia; vyzýva Komisiu, aby predložila komplexné usmernenie pre riadiace orgány o kombinovaní EFSI s nástrojmi zdieľaného a priameho hospodárenia vrátane EŠIF, Nástroja na prepájanie Európy a programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

30.

| 31. | odporúča ďalšie vyrovnané využívanie finančných nástrojov, ak majú pridanú hodnotu a neovplyvňujú tradičnú podporu z prostriedkov politiky súdržnosti; zdôrazňuje však, že by sa to malo uskutočniť až po dôkladnom posúdení príspevku finančných nástrojov k dosahovaniu cieľov politiky súdržnosti; zdôrazňuje, že v prípade všetkých regiónov sa musí zachovávať diverzifikovaná škála zdrojov financovania, pričom dotácie zostávajú v mnohých odvetviach najhodnejším nástrojom na dosahovanie cieľov v oblasti rastu a zamestnanosti; vyzýva Komisiu na predloženie stimulov, ktorými sa zabezpečí, aby riadiace orgány boli plne informované o možnostiach využívania finančných nástrojov a o ich rozsahu, a na vykonanie analýzy nákladov na riadenie grantov a návratnej pomoci, ktoré sa realizujú v programoch zdieľaného a centrálneho hospodárenia; zdôrazňuje, že jasné, dôsledné a cielené pravidlá týkajúce sa finančných nástrojov, ktoré pomáhajú zjednodušiť proces prípravy a vykonávania pre správcov a príjemcov fondov, sú kľúčové pri zlepšení ich efektívneho vykonávania; upozorňuje na nadchádzajúcu iniciatívnu správu Výboru pre regionálny rozvoj s názvom Správna skladba zdrojov financovania pre európske regióny: vyváženie finančných nástrojov a grantov v politike súdržnosti EÚ (2016/2302(INI)); |
| --- | --- |

31.

Zjednodušenie

| 32. | konštatuje, že jedným z hlavných cieľov programového obdobia 2014 – 2020 je ďalšie zjednodušenie prostriedkov z EŠIF pre príjemcov, a uznáva, že zjednodušenie predstavuje jeden z kľúčových faktorov pri zlepšovaní prístupu k financovaniu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | víta skutočnosť, že súčasný modernizovaný regulačný rámec pre EŠIF ponúka nové možnosti zjednodušenia, najmä pokiaľ ide o spoločné pravidlá oprávnenosti, zjednodušené vykazovanie nákladov a elektronickú správu; vyjadruje však poľutovanie, že oznámenie Komisie o článku 16 ods. 3 NSU neobsahuje žiadne konkrétne informácie o využívaní možností zjednodušených nákladov; zdôrazňuje, že na zmiernenie administratívnej záťaže sa treba naďalej usilovať o to, aby sa v plnej miere využil potenciál možností zjednodušených nákladov; poznamenáva, že stále sú potrebné významné opatrenia na zjednodušenie v prospech príjemcov aj riadiacich orgánov, ktoré sa budú zameriavať na verejné obstarávanie, riadenie projektov a audity počas operácií a po nich; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva Komisiu, aby poskytla priebežné hodnotenie administratívneho zaťaženia, ktoré by zahŕňalo najmä také prvky, ako je čas, náklady a administratívne formality pri financovaní z EÚ vo forme grantov aj finančných nástrojov, a vychádzalo z údajov z rokov 2007 – 2013 a zo začiatku nového obdobia od roku 2014; |
| --- | --- |

34.

| 35. | odporúča, aby sa v budúcom programovom období od roku 2021 na všetkých úrovniach správy vyvinulo úsilie o dosiahnutie systému jednotného auditu tým, že sa odstránia zdvojené kontroly na rôznymi úrovniach správy; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vyjasnila rozsah a právne postavenie existujúcich usmernení k jednotlivým EŠIF a v úzkej spolupráci s riadiacimi orgánmi a so všetkými relevantnými stupňami orgánov auditu vypracovala spoločný výklad audítorských otázok; opakuje, že v oblasti zjednodušenia sú potrebné ďalšie kroky, predovšetkým v programoch zameraných na mládež, a to zavedením okrem iného väčšej proporcionality kontrol; víta predbežné výsledky práce skupiny na vysokej úrovni pre zjednodušenie, ktorú zriadila Komisia; |
| --- | --- |

35.

| 36. | odporúča zriadenie štandardných postupov na vypracúvanie operačných programov a v súvislosti s riadením, najmä pokiaľ ide o početné programy územnej spolupráce; |
| --- | --- |

36.

Administratívna kapacita

| 37. | konštatuje, že členské štáty majú vo svojich politických rámcoch odlišnú administratívnu kultúru a rôzne úrovne výsledkov, a práve ex-ante kondicionality by to mali pomôcť vyriešiť; zdôrazňuje potrebu posilniť administratívnu kapacitu ako prioritu v kontexte politiky súdržnosti a vykonávania európskeho semestra, najmä v členských štátoch s malou mierou využívania fondov; konštatuje, že členským štátom, regiónom a oblastiam treba zabezpečiť technickú, odbornú a praktickú pomoc pri podávaní žiadostí o financovanie; oceňuje vplyv nástroja Jaspers a pripomína, že zlé investičné plánovanie má za následok výrazné oneskorenia pri realizácii projektov a neefektívne využívanie finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poukazuje na to, že pomalý štart niektorých programov, nedostatočná riadiaca kapacita pri komplexných projektoch, meškania zaznamenané pri dokončovaní projektov, administratívne zaťaženie v členských štátoch, prílišná regulácia a chyby v postupoch verejného obstarávania sú hlavnými prekážkami vykonávania politiky súdržnosti; domnieva sa, že treba odhaliť a zjednodušiť zbytočne zložité procesy a postupy v spoločnom riadení, ktoré vytvárajú dodatočnú záťaž pre orgány a príjemcov; poukazuje na to, že administratívna kapacita sa musí stále zvyšovať, sledovať a posilňovať; domnieva sa preto, že v tejto súvislosti treba preskúmať riešenia funkčnej a flexibilnej elektronickej verejnej správy, ako aj zlepšiť výmenu informácií medzi členskými štátmi a koordináciu medzi nimi; okrem toho zdôrazňuje potrebu väčšieho zamerania sa na odbornú prípravu administratívy; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poukazuje na to, že čo sa týka administratívnej kapacity, potrebami a problémami rôznych regiónov sa možno účinnejšie zaoberať pomocou prispôsobených regulačných rámcov, podmienok a riešenia zameraných na zjednodušenie (ako mechanizmus vzájomnej výmeny skúseností Taiex Regio Peer 2 Peer medzi rôznymi regiónmi); |
| --- | --- |

39.

Európska územná spolupráca

| 40. | vyzdvihuje – najmä z hľadiska zníženia rozdielov medzi pohraničnými regiónmi – európsku pridanú hodnotu Európskej územnej spolupráce (EÚS), ktorá by sa mala odraziť v navýšení prostriedkov pre tento cieľ politiky súdržnosti a zaviesť čo najskôr; zároveň vyzýva členské štáty, aby poskytli potrebné spolufinancovanie; zdôrazňuje potrebu zachovať tento nástroj ako jeden z hlavných prvkov politiky súdržnosti po roku 2020; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje význam makroregionálnych stratégií ako nástrojov, ktoré sa preukázali užitočné z hľadiska rozvoja územnej spolupráce a hospodárskeho rozvoja dotknutých oblastí; zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu miestnych a regionálnych orgánov pre úspech opatrení zahrnutých v týchto stratégiách; |
| --- | --- |

41.

| 42. | odporúča intenzívnejšie využívanie upraveného a rozšíreného právneho nástroja európskeho zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS) ako právneho základu územnej spolupráce; |
| --- | --- |

42.

| 43. | navrhuje vytvoriť trvalé prepojenie medzi stratégiou RIS3 a medziregionálnou spoluprácou na úrovni celej EÚ, pokiaľ možno ako neoddeliteľnú súčasť programu INTERREG; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje, že koncepcia orientácie na výsledky si vyžaduje, aby programy INTERREG zabezpečovali kvalitnú spoluprácu na úrovni projektov a úpravu hodnotiacich metód a kritérií na zohľadnenie špecifickej povahy jednotlivých programov; vyzýva Komisiu, členské štáty a riadiace orgány, aby pracovali spoločne a vymieňali si informácie a osvedčené postupy s cieľom zabezpečiť čo najefektívnejšie vykonávanie a zameranie orientácie na výsledky, pričom sa zohľadňujú špecifiká EÚS; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje potenciál využívania finančných nástrojov v programoch INTERREG, ktoré tým, že dopĺňajú granty, pomáhajú podporovať MSP a rozvíjajú výskum a inovácie zvyšovaním investícií, tvorbou nových pracovných miest, umožnením dosiahnutia lepších výsledkov a zvyšovaním efektívnosti projektov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyjadruje poľutovanie nad malou informovanosťou verejnosti a nedostatočnou viditeľnosťou programov EUS a žiada efektívnejšiu komunikáciu o výsledkoch dokončených projektov; vyzýva Komisiu, členské štáty a riadiace orgány, aby zriadili mechanizmy a široké inštitucionalizované platformy na spoluprácu s cieľom zabezpečiť lepšiu viditeľnosť a zvýšenie informovanosti; vyzýva Komisiu, aby zmapovala doterajšie úspechy programov a projektov EÚS; |
| --- | --- |

46.

Zásada partnerstva a viacúrovňové riadenie

| 47. | víta kódex správania dohodnutý počas rokovaní o aktuálnom období financovania, ktorý uvádza minimálne normy pre dobre fungujúce partnerstvo; konštatuje, že kódex síce zlepšil uplatňovanie zásady partnerstva vo väčšine členských štátov, vyjadruje však poľutovanie, že v mnohých členských štátoch sú rokovania o DoP a OP a ich vykonávanie z veľkej časti centralizované; zdôrazňuje potrebu aktívne zapájať regionálne a miestne orgány a iné zainteresované strany vo všetkých fázach, a žiada preto, aby bolo v budúcnosti zabezpečené ich skutočné zapojenie do procesu rokovaní a vykonávania, pokiaľ ide o štruktúry špecifické pre krajiny; domnieva sa, že prílišná centralizácia a nedostatočná dôvera taktiež zohrávajú úlohu pri meškajúcom vykonávaní EŠIF, keď niektoré členské štáty a riadiace orgány sú menej ochotné zveriť väčšiu zodpovednosť za riadenie fondov EÚ do rúk miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdôrazňuje, že Komisia musí objasniť, ako členské štáty a regióny plnia zásady uvedené v článku 5 NSU, pričom by mala klásť dôraz na spôsob, akým možno podporiť vlády, aby plne uplatňovali zásadu partnerstva; zdôrazňuje, že predpokladom na väčšie uznanie politiky súdržnosti EÚ je spoločná zodpovednosť; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podporuje nový prístup Komisie spočívajúci v zriadení špeciálnych pracovných skupín, t. j. projektových tímov, ktoré majú zabezpečiť lepšie riadenie EŠIF v členských štátoch, a žiada, aby sa tento prístup ďalej rozvíjal; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdôrazňuje, že budúca politika súdržnosti musí zahŕňať podporné opatrenia na pomoc utečencom pri úspešnom začlenení sa do trhu práce EÚ, čím sa podporí hospodársky rast a pomôže sa zabezpečiť všeobecná bezpečnosť v EÚ; |
| --- | --- |

50.

Budúca politika súdržnosti

| 51. | zdôrazňuje, že EŠIF prispievajú k HDP, pracovným miestam a rastu v členských štátoch, čo je veľmi dôležité a čo by sa malo vziať do úvahy v 7. správe o súdržnosti chystanej na rok 2017; okrem toho poukazuje na to, že významné investície v menej rozvinutých regiónoch taktiež prispievajú k HDP v rozvinutejších členských štátoch; zastáva názor, že v 7. správe o súdržnosti by mali byť zohľadnené aj možné účinky tzv. brexitu na štrukturálnu politiku, ak vláda Spojeného kráľovstva formálne uplatní článok 50 ZEÚ; |
| --- | --- |

51.

| 52. | domnieva sa, že HDP by nemuselo byť jediným legitímnym ukazovateľom na zabezpečenie spravodlivého prideľovania finančných prostriedkov a pri rozhodovaní o ich budúcom pridelení by sa mali zohľadňovať špecifické územné potreby a význam dohodnutých programových priorít pre rozvoj programových oblastí; považuje za dôležité, aby sa v budúcnosti zvážilo popri HDP aj zavedenie nových dynamických ukazovateľov; poznamenáva, že mnohé regióny v Európe čelia vysokej miere nezamestnanosti a poklesu počtu obyvateľov; vyzýva Komisiu, aby sa zamyslela nad vytvorením a zavedením tzv. demografického ukazovateľa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pripomína, že značný objem verejných investícií sa realizuje na miestnej a regionálnej úrovni; zdôrazňuje, že európsky systém národných a regionálnych účtov (ESA) nesmie obmedziť schopnosť miestnych a regionálnych orgánov realizovať potrebné investície, lebo by to bránilo členským štátom zvýšiť spolufinancovanie pre projekty oprávnené na financovanie zo štrukturálnych fondov, v dôsledku čoho by nemohli využívať tento dôležitý zdroj financovania na pomoc nájsť cestu von z hospodárskej krízy a naštartovať rast a zamestnanosť; dôrazne nabáda Komisiu na opätovné posúdenie striktného ročného prístupu ESA, aby sa verejné výdavky financované z EŠIF považovali za kapitálové investície a nie len za dlh či prevádzkové výdavky; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pripomína, že EÚS by sa mohla zlepšiť, hoci slúži širšej zásade územnej súdržnosti zavedenej Lisabonskou zmluvou; nabáda preto všetky zainteresované subjekty, ktoré sa zúčastňujú na rokovaniach o budúcej politike, aby posilnili tento rozmer územnej súdržnosti; vyzýva Komisiu, aby v 7. správe o súdržnosti prisúdila potrebný význam EÚS; |
| --- | --- |

54.

| 55. | domnieva sa, že tematické zameranie sa musí vzhľadom na svoju preukázanú životaschopnosť zachovať aj v budúcnosti; očakáva, že Komisia vypracuje prehľad výsledkov, ktoré sa dosiahli tematickým zameraním v politike súdržnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | je presvedčený, že budúca politika súdržnosti zameraná na výsledky sa musí zakladať na údajoch a ukazovateľoch vhodných na meranie úsilia, dosiahnutých výsledkov a účinkov, ako aj na skúsenostiach na regionálnej a miestnej úrovni v tejto oblasti (zostavovanie rozpočtu podľa výkonnosti, ex ante kondicionality a tematické zameranie), pretože práve tie poskytujú miestnym a regionálnym orgánom – vrátane tých, ktoré sa doteraz nepokúsili o uplatnenie tohto prístupu – jasné a praktické usmernenia týkajúce sa uplatňovania týchto zásad; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zdôrazňuje, že do budúcnosti bude potrebné zrýchliť využívanie dostupných finančných prostriedkov a vyváženejší vývoj výdavkov počas cyklu programovania, a to aj s cieľom zabrániť častému uchýleniu sa k „projektom so spätnou platnosťou“, ktorých cieľom je často zabrániť automatickému zrušeniu viazanosti na konci programového obdobia; domnieva sa, že po prijatí všeobecného nariadenia, ako aj nariadení špecifických pre fondy bude možné rýchlejšie začať realizáciu operačných programov v nasledujúcom období financovania od roku 2021, keďže členské štáty budú mať na základe úsilia vynaloženom v súvislosti s politikou súdržnosti na roky 2014 – 2020 už skúsenosti s politikou zameranou na výsledky; v tejto súvislosti pripomína, že členské štáty by sa mali vyhýbať meškaniam pri vymenúvaní riadiacich orgánov pre operačné programy; |
| --- | --- |

57.

| 58. | trvá na tom, že legislatívny postup na prijatie ďalšieho VFR by mal byť ukončený do konca roku 2018, aby regulačný rámec pre budúcu politiku súdržnosti mohol byť prijatý rýchlo nato a mohol nadobudnúť účinnosť bez ďalšieho zdržania 1. januára 2021; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zastáva názor, že politika súdržnosti by sa mala naďalej vzťahovať na všetky členské štáty a všetky regióny Európy a že zjednodušenie prístupu k finančným prostriedkom EÚ je nutnou podmienkou budúceho úspechu politiky; |
| --- | --- |

59.

| 60. | je presvedčený, že inovatívne myslenie a inteligentná špecializácia spolu s udržateľným rozvojom musia zostať dôležitým faktorom politiky súdržnosti; zdôrazňuje, že inteligentná špecializácia by mala byť hlavným mechanizmom budúcej politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdôrazňuje značné riziko nahromadenia žiadostí o platby v rámci okruhu 1b v druhej polovici súčasného VFR a požaduje, aby sa až do konca súčasného výhľadu každoročne poskytovali dostatočné platobné rozpočtové prostriedky s cieľom predísť hromadeniu nových neuhradených platieb; zdôrazňuje preto, že je potrebné, aby tri inštitúcie EÚ vypracovali a odsúhlasili nový spoločný platobný plán na roky 2016 – 2020, ktorý by mal zabezpečiť jednoznačnú stratégiu plnenia všetkých platobných potrieb až do konca súčasného VFR; |
| --- | --- |

61.

| 62. | odporúča Komisii, aby analyzovala reálny vplyv investícií z EŠIF v predchádzajúcom programovom období a rozsah, v akom boli dosiahnuté európske ciele pomocou investovaných finančných prostriedkov, a aby vyvodila závery, pokiaľ ide o pozitívne a negatívne skúsenosti, a to ako východiskový bod na pridanie hodnoty investičnému procesu; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Výboru regiónov, vládam a národným a regionálnym parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 487.

(5)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 259.

(6)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 303.

(7)  Ú. v. EÚ L 149, 20.5.2014, s. 1.

(8)  Ú. v. EÚ L 169, 1.7.2015, s. 1.

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0217.

(10)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0311.

(11)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0419.

(12)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 94.

(13)  Ú. v. EÚ C 313, 22.9.2015, s. 31.

(14)  Stanovisko Európskeho dvora audítorov č. 2/2016 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) 2015/1017, a k priloženému hodnoteniu Komisie podľa článku 18 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/1017.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/284 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/284

---

P8_TA(2017)0054

Stratégia v oblasti letectva pre Európu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o stratégii v oblasti letectva pre Európu (2016/2062(INI))

(2018/C 252/28)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. decembra 2015 s názvom Stratégia v oblasti letectva pre Európu (COM(2015)0598), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. decembra 2015 s názvom Stratégia v oblasti letectva pre Európu (COM(2015)0598),

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 4 ods. 2 písm. b) a g), článok 16 a hlavy VI a X, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 4 ods. 2 písm. b) a g), článok 16 a hlavy VI a X,

| — | so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 14. júla 2016 na tému Stratégia v oblasti letectva pre Európu (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 14. júla 2016 na tému Stratégia v oblasti letectva pre Európu (1),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Komisie 2012/21/EÚ z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Komisie 2012/21/EÚ z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (2),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Usmernenia EÚ o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Usmernenia EÚ o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (3),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (4),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Komisie, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 651/2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Komisie, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 651/2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (5),

| — | so zreteľom na návrh Komisie zo 7. decembra 2015 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (COM(2015)0613), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie zo 7. decembra 2015 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (COM(2015)0613),

| — | so zreteľom na závery zo stretnutia na vysokej úrovni s názvom Sociálna agenda pre dopravu, ktoré sa konalo 4. júna 2015 v Bruseli (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery zo stretnutia na vysokej úrovni s názvom Sociálna agenda pre dopravu, ktoré sa konalo 4. júna 2015 v Bruseli (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. februára 2016 o osobitnej situácii ostrovov (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. februára 2016 o osobitnej situácii ostrovov (7),

| — | so zreteľom na výsledky 39. zhromaždenia Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) konaného v roku 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledky 39. zhromaždenia Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) konaného v roku 2016,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 z 10. marca 2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 z 10. marca 2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. novembra 2015 o letectve (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. novembra 2015 o letectve (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 29. októbra 2015 o rádiovom frekvenčnom pásme potrebnom na podporu budúceho rozvoja satelitnej technológie umožňujúcej vytvorenie celosvetových systémov sledovania letov, ktoré by sa malo prideliť na Svetovej rádiokomunikačnej konferencii organizovanej od 2. do 27. novembra 2015 v Ženeve (WRC-15) (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 29. októbra 2015 o rádiovom frekvenčnom pásme potrebnom na podporu budúceho rozvoja satelitnej technológie umožňujúcej vytvorenie celosvetových systémov sledovania letov, ktoré by sa malo prideliť na Svetovej rádiokomunikačnej konferencii organizovanej od 2. do 27. novembra 2015 v Ženeve (WRC-15) (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júna 2011 o medzinárodných dohodách o leteckej doprave podľa Lisabonskej zmluvy (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júna 2011 o medzinárodných dohodách o leteckej doprave podľa Lisabonskej zmluvy (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. apríla 2007 o vytvorení Spoločného európskeho vzdušného priestoru (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. apríla 2007 o vytvorení Spoločného európskeho vzdušného priestoru (11),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu prijatú v prvom čítaní 12. marca 2014 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o implementácii jednotného európskeho neba (prepracované znenie) (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu prijatú v prvom čítaní 12. marca 2014 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o implementácii jednotného európskeho neba (prepracované znenie) (12),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu prijatú v prvom čítaní 12. marca 2014 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 216/2008 v oblasti letísk, manažmentu letovej prevádzky a leteckých navigačných služieb (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu prijatú v prvom čítaní 12. marca 2014 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 216/2008 v oblasti letísk, manažmentu letovej prevádzky a leteckých navigačných služieb (13),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu prijatú v prvom čítaní 5. februára 2014 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 261/2004, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá systému náhrad a pomoci cestujúcim pri odmietnutí nástupu do lietadla, v prípade zrušenia alebo veľkého meškania letov, a nariadenie (ES) č. 2027/97 o zodpovednosti leteckého dopravcu pri preprave cestujúcich a ich batožiny v leteckej doprave (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu prijatú v prvom čítaní 5. februára 2014 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 261/2004, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá systému náhrad a pomoci cestujúcim pri odmietnutí nástupu do lietadla, v prípade zrušenia alebo veľkého meškania letov, a nariadenie (ES) č. 2027/97 o zodpovednosti leteckého dopravcu pri preprave cestujúcich a ich batožiny v leteckej doprave (14),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu prijatú v prvom čítaní 12. decembra 2012 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Európskej únie (prepracované znenie) (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu prijatú v prvom čítaní 12. decembra 2012 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Európskej únie (prepracované znenie) (15),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 29. októbra 2015 o bezpečnom používaní diaľkovo riadených leteckých systémov (RPAS), všeobecne známych ako bezpilotné lietadlá (dróny), v oblasti civilného letectva (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 29. októbra 2015 o bezpečnom používaní diaľkovo riadených leteckých systémov (RPAS), všeobecne známych ako bezpilotné lietadlá (dróny), v oblasti civilného letectva (16),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 2. júla 2013 o vonkajšej politike EÚ v oblasti letectva – riešenie budúcich úloh (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 2. júla 2013 o vonkajšej politike EÚ v oblasti letectva – riešenie budúcich úloh (17),

| — | so zreteľom na závery Európskeho samitu o letectve konaného 20. a 21. januára 2016 na letisku Schiphol (Holandsko) (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskeho samitu o letectve konaného 20. a 21. januára 2016 na letisku Schiphol (Holandsko) (18),

| — | so zreteľom na Chicagský dohovor zo 7. decembra 1944, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chicagský dohovor zo 7. decembra 1944,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre dopravu a cestovný ruch a na stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A8-0021/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre dopravu a cestovný ruch a na stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A8-0021/2017),

| A. | keďže cieľom dopravnej politiky EÚ je v konečnom dôsledku slúžiť záujmom európskych občanov a podnikov zabezpečovaním čoraz lepšej prepojenosti, najvyššej miery bezpečnosti a ochrany a trhov bez prekážok; |
| --- | --- |

A.

keďže cieľom dopravnej politiky EÚ je v konečnom dôsledku slúžiť záujmom európskych občanov a podnikov zabezpečovaním čoraz lepšej prepojenosti, najvyššej miery bezpečnosti a ochrany a trhov bez prekážok;

| B. | keďže prísne bezpečnostné normy by mali zostať hlavným cieľom pri presadzovaní konkurencieschopnosti v leteckej doprave; |
| --- | --- |

B.

keďže prísne bezpečnostné normy by mali zostať hlavným cieľom pri presadzovaní konkurencieschopnosti v leteckej doprave;

| C. | keďže jednotný trh leteckej dopravy EÚ je najúspešnejším príkladom regionálnej liberalizácie leteckej dopravy, ktorá výrazne prispela k bezprecedentnej úrovni leteckej prepojenosti tým, že rozšírila možnosti cestovania v Európe aj mimo nej a súčasne znížila ceny; keďže odvetvie letectva je podstatnou súčasťou európskej dopravnej siete, ktorá je nevyhnutná na zabezpečenie prepojenosti a územnej súdržnosti vnútri EÚ a celosvetovo; keďže na rozdiel od centrálne umiestnených a dobre začlenených regiónov najvzdialenejšie regióny nemajú pre svoju odľahlú a izolovanú polohu žiadnu inú možnosť ako letecká doprava; keďže podpora zameraná na zlepšenie leteckých spojení by sa nemala usilovať iba o rozšírenie siete spojení, ale aj o zabezpečenie primeranej kvality spojení z hľadiska frekvencie letov, rozsahu siete a účelnosti leteckých poriadkov; |
| --- | --- |

C.

keďže jednotný trh leteckej dopravy EÚ je najúspešnejším príkladom regionálnej liberalizácie leteckej dopravy, ktorá výrazne prispela k bezprecedentnej úrovni leteckej prepojenosti tým, že rozšírila možnosti cestovania v Európe aj mimo nej a súčasne znížila ceny; keďže odvetvie letectva je podstatnou súčasťou európskej dopravnej siete, ktorá je nevyhnutná na zabezpečenie prepojenosti a územnej súdržnosti vnútri EÚ a celosvetovo; keďže na rozdiel od centrálne umiestnených a dobre začlenených regiónov najvzdialenejšie regióny nemajú pre svoju odľahlú a izolovanú polohu žiadnu inú možnosť ako letecká doprava; keďže podpora zameraná na zlepšenie leteckých spojení by sa nemala usilovať iba o rozšírenie siete spojení, ale aj o zabezpečenie primeranej kvality spojení z hľadiska frekvencie letov, rozsahu siete a účelnosti leteckých poriadkov;

| D. | keďže odvetvie letectva je hybnou silou s multiplikačným účinkom na rast a tvorbu pracovných miest a je významným pilierom hospodárstva EÚ podporujúcim inovácie, obchod a kvalitu pracovných miest, čo občanom prináša významné priame a nepriame výhody; keďže rast leteckej dopravy a dostupnosť rôznych leteckých spojení podporujú hospodársky rast, čím sa potvrdzuje, že letecká doprava pôsobí ako katalyzátor hospodárskeho rozvoja; keďže regionálne a miestne letiská taktiež zohrávajú dôležitú úlohu pri rozvoji regiónov tým, že zvyšujú ich konkurencieschopnosť a uľahčujú prístup k cestovnému ruchu; |
| --- | --- |

D.

keďže odvetvie letectva je hybnou silou s multiplikačným účinkom na rast a tvorbu pracovných miest a je významným pilierom hospodárstva EÚ podporujúcim inovácie, obchod a kvalitu pracovných miest, čo občanom prináša významné priame a nepriame výhody; keďže rast leteckej dopravy a dostupnosť rôznych leteckých spojení podporujú hospodársky rast, čím sa potvrdzuje, že letecká doprava pôsobí ako katalyzátor hospodárskeho rozvoja; keďže regionálne a miestne letiská taktiež zohrávajú dôležitú úlohu pri rozvoji regiónov tým, že zvyšujú ich konkurencieschopnosť a uľahčujú prístup k cestovnému ruchu;

| E. | keďže 4,7 milióna pracovných miest v EÚ je priamo (1,9 milióna) alebo nepriamo (2,8 milióna) vytvorených leteckou dopravou, letiskami a súvisiacim spracovateľským priemyslom; keďže európske odvetvie letectva podporuje ďalších 917 000 pracovných miest inde vo svetovom hospodárstve; keďže mobilná a nadnárodná povaha letectva sťažuje odhaľovanie porušovania sociálnych noriem a obchádzania pracovných noriem a znemožňuje riešenie problémov len na vnútroštátnej úrovni; keďže nedávne zistenia MOP naznačujú zhoršenie pracovných podmienok v odvetví letectva; keďže väčšia diverzifikácia zmlúv môže byť nástrojom, ktorý prinesie väčšiu pružnosť, ale môže byť aj zneužívaná na účelový výber najvhodnejších právnych predpisov s cieľom vyhýbať sa plateniu príspevkov na sociálne zabezpečenie; |
| --- | --- |

E.

keďže 4,7 milióna pracovných miest v EÚ je priamo (1,9 milióna) alebo nepriamo (2,8 milióna) vytvorených leteckou dopravou, letiskami a súvisiacim spracovateľským priemyslom; keďže európske odvetvie letectva podporuje ďalších 917 000 pracovných miest inde vo svetovom hospodárstve; keďže mobilná a nadnárodná povaha letectva sťažuje odhaľovanie porušovania sociálnych noriem a obchádzania pracovných noriem a znemožňuje riešenie problémov len na vnútroštátnej úrovni; keďže nedávne zistenia MOP naznačujú zhoršenie pracovných podmienok v odvetví letectva; keďže väčšia diverzifikácia zmlúv môže byť nástrojom, ktorý prinesie väčšiu pružnosť, ale môže byť aj zneužívaná na účelový výber najvhodnejších právnych predpisov s cieľom vyhýbať sa plateniu príspevkov na sociálne zabezpečenie;

| F. | keďže nedostatočné vykonávanie právnych predpisov EÚ a politická neochota v Rade bránia odvetviu letectva v tom, aby naplno rozvinulo svoj potenciál, a poškodzujú tak jeho konkurencieschopnosť a spôsobujú vyššie náklady na úkor podnikov, cestujúcich a hospodárstva; |
| --- | --- |

F.

keďže nedostatočné vykonávanie právnych predpisov EÚ a politická neochota v Rade bránia odvetviu letectva v tom, aby naplno rozvinulo svoj potenciál, a poškodzujú tak jeho konkurencieschopnosť a spôsobujú vyššie náklady na úkor podnikov, cestujúcich a hospodárstva;

| G. | keďže v odvetví založenom na technológiách, výskume a inováciách, ktoré si vyžadujú rozsiahle investície aj rozvinutú infraštruktúru, spočíva úspech stratégie v jej schopnosti prijať dlhodobú víziu s náležite naplánovanými investíciami a plne zohľadniť všetky druhy dopravy; |
| --- | --- |

G.

keďže v odvetví založenom na technológiách, výskume a inováciách, ktoré si vyžadujú rozsiahle investície aj rozvinutú infraštruktúru, spočíva úspech stratégie v jej schopnosti prijať dlhodobú víziu s náležite naplánovanými investíciami a plne zohľadniť všetky druhy dopravy;

| H. | keďže letecká doprava zohráva dôležitú úlohu pri plnení cieľov EÚ v oblasti klímy tým, že zavádza opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov; |
| --- | --- |

H.

keďže letecká doprava zohráva dôležitú úlohu pri plnení cieľov EÚ v oblasti klímy tým, že zavádza opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov;

| I. | keďže hoci sa v rámci jednotného európskeho neba počíta s vytvorením funkčných blokov vzdušného priestoru (FAB), ich zavádzanie sa doposiaľ značne oneskorilo; keďže Komisia preto odhaduje, že pre nedostatočný pokrok v tomto smere dochádza k strate asi 5 miliárd EUR ročne; |
| --- | --- |

I.

keďže hoci sa v rámci jednotného európskeho neba počíta s vytvorením funkčných blokov vzdušného priestoru (FAB), ich zavádzanie sa doposiaľ značne oneskorilo; keďže Komisia preto odhaduje, že pre nedostatočný pokrok v tomto smere dochádza k strate asi 5 miliárd EUR ročne;

| J. | keďže bezpečnosť predstavuje pre odvetvie letectva jeden z problémov, ktorý bezprostredne najviac čelí; |
| --- | --- |

J.

keďže bezpečnosť predstavuje pre odvetvie letectva jeden z problémov, ktorý bezprostredne najviac čelí;

| 1. | víta oznámenie Komisie o stratégii v oblasti letectva pre Európu a jej úsilie o nájdenie zdrojov na oživenie tohto odvetvia hľadaním nových trhových možností a odstraňovaním prekážok, ako aj jej návrhy na riešenie a predvídanie nových výziev na základe spoločnej európskej vízie vytvorením moderných regulačných rámcov; je presvedčený, že z dlhodobejšieho hľadiska by sa mal prijať globálnejší a ambicióznejší prístup, aby sa udržateľnému a konkurencieschopnému európskemu leteckému priemyslu poskytol potrebný impulz; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnieva sa, že bezpečnosť je základnou zásadou európskej stratégie v oblasti letectva a musí sa neustále zlepšovať; víta preto revíziu základného nariadenia (nariadenie (ES) č. 216/2008) vypracovanú Európskou agentúrou pre bezpečnosť letectva (EASA), ktorej cieľom je dosiahnutie čo najvyššej úrovne bezpečnosti letectva; vyzýva Komisiu a Radu, aby v tejto súvislosti poskytli EASA dostatočné zdroje a personál s cieľom zabezpečiť prísne bezpečnostné normy a posilniť jej úlohu na medzinárodnej scéne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naliehavo vyzýva Radu a členské štáty, aby konečne urýchlene dosiahli pokrok v súvislosti s ďalšími dôležitými spismi, ktoré sú momentálne zablokované, ako je prepracované znenie nariadenia o implementácii jednotného európskeho neba (SES2 +) a revízia nariadenia o prevádzkových intervaloch a nariadení o právach cestujúcich v leteckej doprave; vyzýva Komisiu, aby prehodnotila prebiehajúce iniciatívy, a navrhla schodné alternatívy na odstránenie nedostatkov v odvetví letectva, ktoré sú dôsledkom oneskoreného a neúplného vykonávania právnych predpisov EÚ, napr. iniciatívy jednotné európske nebo; zdôrazňuje, že ak sa má zabezpečiť právna zrozumiteľnosť a istota, zverejnenie usmernení, i keď užitočné, nie je náhradou za riadnu revíziu existujúcich nariadení; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že cieľom spisov týkajúcich sa letectva, ktoré sú zablokované v Rade, je poskytnúť EÚ lepšiu právnu istotu a posilnený rámec na ochranu práv cestujúcich v leteckej doprave a zabezpečiť účinnejšie a racionálnejšie využívanie vzdušného priestoru EÚ a lepšie ustanovenia na vykonávanie jednotného európskeho neba, čo sú základné prvky nutné na realizáciu stratégie v oblasti letectva; vyzýva Radu, aby vykonala kroky s cieľom pokročiť pri rokovaniach o týchto spisoch; |
| --- | --- |

4.

Medzinárodný rozmer stratégie v oblasti letectva

| 5. | víta návrh Komisie na revíziu nariadenia (ES) č. 868/2004, ktoré rieši nekalé praktiky v súčasnosti, napríklad neprijateľnú štátnu pomoc, ktorá nie je vhodná ani účinná, čím upozorňuje na hlavné problémy súvisiace s možným narušením hospodárskej súťaže podľa pravidiel EÚ; zdôrazňuje však, že ani neprijateľným trendom smerom k protekcionizmu ani ich vlastnými opatreniami na zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže nemožno zaručiť konkurencieschopnosť odvetvia letectva EÚ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnieva sa, že európske odvetvie letectva, hoci čelí zvýšenému tlaku zo strany nových konkurentov, z ktorých mnohí využili leteckú dopravu ako strategický nástroj na medzinárodný rozvoj, dokáže obstáť v konkurenčnom globálnom prostredí, ak bude stavať na svojich prednostiach, ako sú prísne normy v oblasti bezpečnosti a ochrany, úloha EASA, geografická poloha, inovatívny priemysel, sociálne a environmentálne ciele, a bude ich rozvíjať; je pevne presvedčený, že čestná konkurencia z tretích krajín by sa mala vnímať ako príležitosť na ďalší rozvoj inovatívneho európskeho modelu letectva, ktorý má potenciál poskytnúť jedinečnú a konkurencieschopnú reakciu na špecifiká konkurentov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnieva sa, že možnosť prilákať zahraničné investície je dôležitá z hľadiska konkurencieschopnosti leteckých spoločností EÚ a nemala by sa obmedzovať; víta preto zámer Komisie vydať usmernenia, ktoré prinesú jednoznačnosť, pokiaľ ide o pravidlá vlastníctva a kontroly, ako je uvedené v nariadení (ES) č. 1008/2008, s osobitným odkazom na kritériá „účinnej kontroly“, s cieľom zabezpečiť účinnosť týchto pravidiel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta iniciatívu rokovať o dohodách o leteckej doprave na úrovni EÚ a o dvojstranných dohodách o bezpečnosti letectva s tretími krajinami zastupujúcimi nové a strategické trhy (Čína, Japonsko, ASEAN, Turecko, Katar, SAE, Arménsko, Mexiko, Bahrajn, Kuvajt, Omán a Saudská Arábia), a nabáda na rýchle a konštruktívne rokovania; pripomína, že nové dohody by mali byť riadne vykonávané a presadzované všetkými stranami, preto treba do nich začleniť ustanovenie o spravodlivej hospodárskej súťaži na základe medzinárodných noriem (ICAO, MOP); vyzýva Komisiu a Radu, aby rešpektujúc článok 218 ZFEÚ Európsky parlament plne zapojili do všetkých fáz rokovaní; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby rokovania o dohodách o leteckej doprave s tretími krajinami podmienila prísnymi bezpečnostnými normami, primeranými pracovnými a sociálnymi normami a účasťou na trhovo orientovanom nástroji proti zmene klímy v súvislosti s emisiami z leteckej dopravy a na dohodách o leteckej doprave, a to s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky prístupu na trh, rovnaké podmienky vlastníctva a rovnaké podmienky na základe reciprocity; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Komisiu, aby urýchlene ukončila prebiehajúce rokovania a v budúcnosti začala nový dialóg o letectve s ďalšími strategickými partnermi v oblasti letectva; zdôrazňuje, že dohody o leteckých službách tiež prispievajú k podpore technického pokroku a k uplatňovaniu a posilňovaniu iných európskych politík, napríklad susedskej politiky; |
| --- | --- |

10.

Konsolidácia jednotného trhu EÚ v oblasti letectva

| 11. | pripomína, že aj vzdušný priestor je súčasťou jednotného trhu EÚ a každá roztrieštenosť v dôsledku jeho neefektívneho využívania a rozdielne vnútroštátne postupy (čo sa týka napríklad prevádzkových postupov, daní, poplatkov atď.) spôsobujú dlhšie časy letov, oneskorenia, väčšiu spotrebu paliva a vyššie emisie CO2, a to popri negatívnom vplyve na zvyšok trhu a brzdení konkurencieschopnosti EÚ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poznamenáva, že bez toho, aby bola dotknutá zvrchovanosť členských štátov nad ich vzdušným priestorom, sa v článku 3 nariadenia (ES) č. 551/2004 stanovuje vytvorenie jednotnej európskej hornej letovej informačnej oblasti (EUIR), a vyzýva Komisiu, aby toto ustanovenie vykonala, pretože to umožní vyriešiť regionálne problémy a zaistí kontinuitu leteckých služieb v najhustejších častiach vzdušného priestoru v prípade nepredvídaných okolností alebo narušenia leteckej dopravy; domnieva sa, že EUIR umožní postupné vytvorenie transeurópskej vzdušnej diaľnice, čo by bolo ďalším krokom k dosiahnutiu jednotného európskeho neba a nákladovo efektívneho riadenia vzdušného priestoru EÚ; víta dosiahnutý pokrok v oblasti manažmentu letovej prevádzky zameraná na zvýšenie efektívnosti a na zníženie nákladov a emisií, a to najmä vďaka práci manažéra siete, a vyzýva členské štáty, aby dokončili FAB bez akéhokoľvek ďalšieho odkladu s cieľom uľahčiť ďalší pokrok pri dosahovaní jednotného európskeho neba; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je pevne presvedčený, že odvetvie letectva by malo v plnej miere ťažiť z európskych satelitných technológií, ako sú EGNOS a Galileo, ktoré umožňujú účinnejšie postupy navigácie a priblíženia, pričom súčasne dovoľujú úplné zavedenie projektu výskumu manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba (SESAR); trvá preto na potrebe zavádzať uvedené technológie v širokej miere; poukazuje na to, že na zabezpečenie náležitého zavádzania projektu SESAR a na dosiahnutie globálnej interoperability by sa mal na jeho vykonávanie vyčleniť konkrétny a ambiciózny rozpočet – iný ako rozpočet pre Nástroj na prepájanie Európy (NPE); |
| --- | --- |

13.

| 14. | berie na vedomie objem leteckej dopravy, ktorý je v súčasnosti značný, a predpokladá sa, že sa v niekoľkých nasledujúcich rokoch zvýši, ako aj kapacitné obmedzenia európskych letísk, pokiaľ ide o prijímanie približne 2 miliónov letov do roku 2035; zdôrazňuje, že toto si bude vyžadovať koordinované a efektívne využívanie kapacity letísk a vzdušného priestoru s cieľom zmierniť preťaženie; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje zásadný význam odvetvia letectva pre rast, vytváranie pracovných miest a rozvoj cestovného ruchu; zdôrazňuje, že malé a regionálne letiská zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore prepojenosti, územnej súdržnosti, sociálneho začlenenia a hospodárskeho rastu, najmä v prípade najvzdialenejších regiónov a ostrovov; považuje v tejto súvislosti za nutné strategické plánovanie európskeho letiskového systému, ktorý dokáže identifikovať súčasné kapacity, predpokladaný dopyt, súčasné nedostatky a budúce potreby v oblasti infraštruktúry na európskej úrovni a ktorý môže zachovať prístup občanov EÚ k leteckým službám; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uvedomuje si značné nedostatky v prepojenosti v EÚ, pre ktoré je charakteristický nižší počet leteckých spojení v určitých častiach EÚ, ako aj význam regionálnej prepojenosti (vrátane geografických oblastí vylúčených z TEN-T); nabáda Komisiu, aby sa problematikou leteckých spojení naďalej zaoberala a riešila ju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnieva sa, že mnohé výrazné obmedzenia rastu vo vzduchu aj na zemi (napr. nedostatok kapacít, nedostatočné a nadmerné využívanie infraštruktúr, rôzni poskytovatelia leteckých navigačných služieb alebo obmedzené investície) a tiež nedostatočné letecké prepojenia medzi rôznymi regiónmi EÚ možno riešiť tak, že sa prepojenosť na všetkých úrovniach (vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej) stane jedným z hlavných ukazovateľov pri hodnotení a plánovaní opatrení v tomto odvetví; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že prepojenosť by sa nemala obmedzovať iba na množstvo, frekvenciu a kvalitu služieb leteckej dopravy, ale mala by sa posudzovať v kontexte integrovanej modernej dopravnej siete a mala by zahŕňať ďalšie kritériá, ako sú čas, územná kontinuita, väčšie prepojenie sietí, prístupnosť, dostupnosť dopravných alternatív, cenová dostupnosť a environmentálne náklady, aby tak odrážala skutočnú pridanú hodnotu danej trasy; vyzýva preto Komisiu, aby preskúmala možnosť vytvorenia ukazovateľa EÚ založeného na iných existujúcich indexoch a prieskumnej práci, ktorú už vykonali organizácia Eurocontrol a stredisko pre sledovanie letísk; |
| --- | --- |

18.

| 19. | domnieva sa, že pri takomto ukazovateli prepojenosti vrátane pozitívnej analýzy nákladov a prínosov by sa mali zvážiť letecké spojenia zo širšieho hľadiska, pričom by sa neoslabil cieľ územnej súdržnosti EÚ, ktorý posilnia pripravované výkladové usmernenia o pravidlách upravujúcich povinnosti vyplývajúce zo služby vo verejnom záujme; zdôrazňuje, že tento index môže slúžiť záujmom celkového strategického plánovania a zabrániť tak plytvaniu peniazmi daňových poplatníkov tým, že bude z hospodárskeho hľadiska rozlišovať medzi životaschopnými príležitosťami a neziskovými projektami s cieľom okrem iného uprednostňovať ziskovú špecializáciu letísk vrátane klastrov alebo sietí letísk, predísť budúcemu vzniku „letísk duchov“ a zabezpečiť efektívne využívanie kapacity letiska a vzdušného priestoru, ako aj tým, že určí intermodálne, nákladovo efektívne a udržateľné riešenia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | domnieva sa, že výhody, ktoré prináša komplementárnosť všetkých druhov dopravy bez výnimky, by sa mali naplno využiť s cieľom zlepšiť mobilitu a dosiahnuť odolnú dopravnú sieť, čo je v záujme užívateľov osobnej aj nákladnej dopravy; poukazuje na to, že intermodalita tým, že umožňuje modálny prechod, je jediným spôsobom, ako zabezpečiť dynamický a trvalo udržateľný rozvoj konkurencieschopného odvetvia leteckej dopravy EÚ; zdôrazňuje, že rozširovaním a zohľadňovaním letiskových spádových oblastí a zabránením ich prekrývaniu umožňuje intermodalita efektívnejšie využívanie infraštruktúry, čím by sa tiež uvoľnili prevádzkové intervaly a prispelo by sa k vytvoreniu prostredia priaznivého pre obchod, cestovný ruch a operácie nákladnej dopravy; oceňuje úspechy, ktoré sa dosiahli v tejto oblasti integráciou železničnej a leteckej infraštruktúry, a podporuje ďalší pokrok v tejto oblasti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pripomína, že koridory TEN-T tvoria základnú kostru rozvoja multimodálnych riešení, v rámci ktorých sú letiská hlavnými uzlami; vyjadruje poľutovanie nad tým, že iniciatívy v oblasti multimodálnej dopravy v Európe sú roztrieštené a ich množstvo je obmedzené; zdôrazňuje potrebu rýchlych, účinných a užívateľsky priaznivých prepojení sietí verejnej dopravy a letiskovej infraštruktúry; vyzýva Komisiu aj členské štáty, aby priradili vyššiu prioritu cieľu multimodálnej dopravy v rámci koridorov TEN-T a súčasne odstraňovali nedostatky; vyzýva Komisiu, aby urýchlene predložila návrh na multimodálny a interoperabilný prístup k doprave, do ktorého sa plne zahrnie letecká doprava, a vyzýva členské štáty, aby lepšie využívali finančné nástroje, ktoré majú k dispozícii, na podporu intermodálnych prepojení; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnieva sa, že na zvýšenie atraktívnosti intermodálnej dopravy v celej Európe by sa bezbariérové riešenia, aktuálne informácie a integrované služby (napr. integrovaný predaj cestovných lístkov) mali ponúkať všetkým cestujúcim (vrátane osôb so zníženou pohyblivosťou); poukazuje na to, že projekty financované z prostriedkov EÚ preukázali technickú uskutočniteľnosť vytvorenia multimodálnych informačných systémov a systémov predaja cestovných lístkov; vyzýva preto Komisiu, aby podporila skutočné zavedenie týchto systémov pre cestujúcich v celej EÚ; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je presvedčený, že prevádzkovatelia dopravy a poskytovatelia služieb sa zapoja do hľadania intermodálnych a multimodálnych riešení, ak sa regulačným rámcom EÚ zabezpečí jasnosť a právna istota, pokiaľ ide o práva cestujúcich, zodpovednosť, meškania a zrušenia, bezpečnostné previerky, ako aj normy týkajúce sa otvorených údajov a spoločného využívania údajov; vyzýva Komisiu, aby konala v tomto zmysle; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konštatuje, že verejné aj súkromné financovanie v odvetví letectva má zásadný význam pre zaručenie územnej súdržnosti, podporu inovácií a zachovanie alebo opätovné získanie vedúceho postavenia Európy v tomto odvetví; pripomína, že všetko financovanie sa musí riadiť usmerneniami EÚ pre štátnu pomoc a právnymi predpismi pre hospodársku súťaž; zastáva názor, že pri poskytovaní podpory z verejných zdrojov sa musí zaručiť, aby predmetná investícia bola nákladovo efektívna a vhodná na daný účel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti vypracovanými Komisiou a v súlade s oznámením Komisie o rozsahu štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ zachovali dlhodobú stratégiu, ktorá sa zaoberá tak prebytkom stratových letísk v regiónoch, kde sú dostupné iné druhy dopravy, ako aj príspevkom sekundárnych letísk k rozvoju, konkurencieschopnosti a integrácii regiónov EÚ; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poukazuje na význam priaznivého regulačného rámca pre letiská na pritiahnutie a zmobilizovanie súkromných investícií; domnieva sa, že hodnotenie Komisie týkajúce sa smernice o letiskových poplatkoch by spolu s účinnými konzultáciami s leteckými spoločnosťami a letiskami malo pomôcť objasniť, či súčasné ustanovenia sú účinným nástrojom na podporu hospodárskej súťaže pred rizikom zneužívania dominantného postavenia na trhu, na podporu záujmov európskych spotrebiteľov a na presadzovanie hospodárskej súťaže, alebo či ich treba reformovať; uznáva prínos neleteckých príjmov ku komerčnej životaschopnosti letísk; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poznamenáva, že Komisia vo svojej stratégii v oblasti letectva uverejnenej v decembri 2015 oznámila, že sa uskutoční hodnotenie smernice Rady 96/67/ES o službách pozemnej obsluhy na letiskách EÚ; podporuje začlenenie pozemnej obsluhy do rozsahu EASA s cieľom pokryť celý reťazec bezpečnosti letectva; |
| --- | --- |

27.

Stratégia v oblasti letectva: vyhliadky do budúcnosti

| 28. | je presvedčený, že celý hodnotový reťazec letectva má potenciál stať sa strategickým sektorom pre investície, čo treba hlbšie preskúmať vytýčením dlhodobých cieľov a poskytnutím stimulov inteligentným iniciatívam, ktoré spĺňajú tieto ciele, akými sú ekologickejšie letiská alebo lietadlá, zníženie hluku, spojenie medzi letiskovými zariadeniami a verejnou dopravou; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zaoberali ďalšími opatreniami na podporu takýchto iniciatív, a to aj účinným využívaním Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI), a pokračovali v podpore a financovaní programov, ako je Čisté nebo a SESAR; zdôrazňuje, že letecký priemysel je významným prispievateľom ku konkurencieschopnosti odvetvia letectva EÚ, lebo výrazne podporuje presadzovanie čistejších technológií a zavedenie projektu SESAR; |
| --- | --- |

28.

| 29. | berie na vedomie emisie CO2, ktoré produkuje odvetvie letectva; zdôrazňuje celý rad opatrení, ktoré už prijali a plánujú sa prijať s cieľom dosiahnuť zníženie emisií CO2 a skleníkových plynov, a to tak technicky rozvíjaním alternatívnych palív a výkonnejších lietadiel, ako aj politicky dodržiavaním medzinárodných dohôd; víta dohodu dosiahnutú na 39. zasadnutí zhromaždenia Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) 6. októbra 2016, na ktorom sa prijalo globálne trhové opatrenie (GMBM) na zníženie emisií z medzinárodnej leteckej dopravy, a záväzok 65 krajín zapojiť sa do dobrovoľnej fázy do roku 2027, čo znamená, že do roku 2035 sa bude približne 80 % emisií nad úrovňami emisií z roku 2020 kompenzovať týmto systémom; zdôrazňuje, že je dôležité zachovať po 31. decembri 2016 výnimku udelenú na základe systému obchodovania s emisnými kvótami (ETS) na emisie z letov smerujúcich na letiská a z letísk v najvzdialenejších regiónoch, ako sú vymedzené v článku 349 ZFEÚ; víta úmysel Komisie zrevidovať opatrenia EÚ na zníženie emisií CO2 z letectva na základe tejto dohody; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zastáva názor, že aj vzhľadom na balík predpisov Komisie týkajúcich sa obehového hospodárstva by sa mali podporovať ďalšie iniciatívy zamerané na zvýšenie environmentálnej kapacity a zníženie emisií a hluku z prevádzkových činností z letísk, na letiskách a v rámci letísk, napríklad používaním obnoviteľných palív (napr. biopalív), vytvorením efektívnych systémov certifikovanej recyklácie šetrnej voči životnému prostrediu, demontážou a opätovným použitím lietadiel, podporou tzv. ekologických letísk a ekologických trás na letiská a dosahovaním čo najefektívnejšieho riadenia logistiky; |
| --- | --- |

30.

| 31. | žiada, aby sa zhromažďovali a rozširovali najlepšie postupy na znižovanie emisií v odvetví berúc pritom do úvahy, že prísne environmentálne normy sa musia počas celého obdobia zachovávať a posilňovať s cieľom zabezpečiť, aby sa letectvo rozvíjalo udržateľným spôsobom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby dôsledne monitorovali nové postupy, ktoré sú platné od júna 2016, na zníženie hluku a ultrajemných častíc výfukových plynov z lietadiel, ktoré vzlietajú z letísk v blízkosti miest a osídlených centier, aby sa zlepšila kvalita života a najmä kvalita ovzdušia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | berie na vedomie značné náklady na bezpečnostné opatrenia; zdôrazňuje, že bezpečnostné problémy vrátane kybernetickej bezpečnosti, ktorým čelí odvetvie letectva, budú v budúcnosti väčšie, čo si vyžiada okamžitý prechod na prístup viac založený na zohľadnení rizík a spravodajských informácií, ktorým sa zlepší bezpečnosť letiskových zariadení a umožní prispôsobiť sa meniacim sa hrozbám bez toho, aby bolo potrebné neustále reagovať novými opatreniami alebo riziko iba presúvať bez jeho zníženia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta návrh Komisie na vytvorenie certifikačného systému EÚ pre detekčné zariadenia na zaistenie bezpečnostnej ochrany letectva; trvá na potrebe dôsledného vykonávania existujúcich pravidiel upravujúce prijímanie zamestnancov a odbornú prípravu; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť prehĺbenia koncepcie jednorazovej bezpečnostnej kontroly a rozvoja unijného systému predbežnej kontroly, ktorý by vopred zaregistrovaným cestujúcim z EÚ umožnil prejsť bezpečnostnou previerkou efektívnejšie; naliehavo vyzýva členské štáty, aby sa zaviazali, že si budú systematicky vymieňať spravodajské informácie a najlepšie postupy týkajúce sa letiskových bezpečnostných systémov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | berie na vedomie správu skupiny na vysokej úrovni pre oblasti konfliktov a vyzýva Komisiu a členské štáty na zabezpečenie toho, aby sa vykonávali odporúčania uvedené v tejto správe vrátane vzájomnej výmeny informácií s cieľom zaistiť vypracovanie posúdenia rizika na úrovni EÚ a schopnosť rýchlo si vymieňať informácie; zdôrazňuje tiež, že bezpečnostné obavy, ktoré sa objavujú v súvislosti s nespolupracujúcimi vojenskými letmi bez aktívnych transpondérov, treba naďalej riešiť; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že nevyhnutným predpokladom konkurencieschopnosti európskeho leteckého priemyslu sú inovácie; konštatuje, že v porovnaní s inými druhmi dopravy je už letectvo vedúcim odvetvím pri využívaní výhod digitalizácie, informačných a komunikačných technológií a otvorených údajov, a nabáda toto odvetvie, aby naďalej stálo na čele tohto procesu a zároveň zabezpečovalo spravodlivú hospodársku súťaž, interoperabilitu systémov, neutralitu a transparentnosť prístupu k jasným a stručným informáciám pre všetkých užívateľov, ako sú spotrebitelia, ktorí si rezervujú celú cestu, alebo prepravné spoločnosti zapojené do činností nákladnej dopravy; víta návrh na projekt veľkých dát v oblasti letectva, ktorý vypracovala Komisia, a žiada vysvetlenie týkajúce sa jeho uskutočnenia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pripomína kontrolnú akciu Komisie a vnútroštátnych orgánov presadzovania práva v roku 2013, ktorá sa zamerala na webové sídla ponúkajúce cestovné služby v celej EÚ; poznamenáva, že pri tejto kontrolnej akcii sa odhalili závažné problémy v prípade viac ako dvoch tretín skontrolovaných webových sídiel; vyzýva Komisiu, aby podrobnejšie informovala o dosiahnutom pokroku pri zabezpečovaní súladu webových sídiel ponúkajúcich cestovné služby s právnymi predpismi EÚ a o svojich budúcich plánoch na presadzovanie práva v tejto oblasti, pokiaľ ide o predaj leteniek online aj offline; pripomína, že zákazníci musia mať vždy možnosť predkladať sťažností obchodníkovi a domáhať sa náhrady; domnieva sa, že táto možnosť by mala byť dostupná spôsobom, ktorý spotrebiteľov neodradí od uplatňovania ich práv, a že spotrebitelia by na ňu mali byť jasne upozornení; vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala s vnútroštátnymi orgánmi presadzovania práva s cieľom zabezpečiť, aby obchodníci spĺňali tieto požiadavky; |
| --- | --- |

37.

| 38. | víta inovácie a hospodársky rozvoj, ktoré možno podporiť ďalším rozvojom civilného využitia diaľkovo riadených leteckých systémov (RPAS); poznamenáva, že trh s RPAS rýchlo rastie a takéto lietadlá sú čoraz viac používané na súkromné účely v obchodných činnostiach a verejnými orgánmi pri výkone ich úloh; zdôrazňuje naliehavú potrebu urýchlene prijať jasný, primeraný, harmonizovaný a rizikovo orientovaný regulačný rámec pre RPAS s cieľom stimulovať investície a inovácie v tomto odvetví a naplno využiť jeho obrovský potenciál pri súčasnom zachovaní čo najprísnejších bezpečnostných noriem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pripomína, že regulácia odvetvia letectva by mala zohľadňovať osobitné potreby všeobecného letectva spôsobom, ktorý poskytuje individuálne riešenia v oblasti leteckej dopravy aj možnosti v oblasti športového letectva; |
| --- | --- |

39.

Sociálna agenda stratégie v oblasti letectva

| 40. | uznáva potrebu objasniť kritérium „domovskej základne“ a vymedzenie pojmu „hlavné miesto podnikania“, aby sa zabezpečilo, že ich možno uplatňovať konzistentne a účinne zabrániť praxi využívania „výhodných vlajok“ a účelového výberu najvýhodnejších právnych predpisov („rule-shopping“); pripomína, že jednou z hlavných úloh agentúry je vydávať osvedčenia leteckého prevádzkovateľa a povolenia pre prevádzkovateľov a tretie krajiny s cieľom zaručiť bezpečnosť a prispievať k zlepšeniu pracovných podmienok; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva EFSA a členské štáty, aby pokračovali v kontrole nových obchodných modelov a modelov zamestnávania s cieľom zaručiť bezpečnosť letectva, a žiada Komisiu, aby v prípade potreby prijala regulačné opatrenia; poznamenáva, že osobitnú pozornosť treba venovať okrem iného pracovným zmluvám na nula hodín, tzv. systémov pay-to-fly, nepravej samostatnej zárobkovej činnosti a situácii posádok z tretích krajín na palubách lietadiel zaregistrovaných v EÚ; zdôrazňuje význam nariadenia o hlásení udalostí v letectve a postupov „kultúry spravodlivosti“ z hľadiska posilňovania a zlepšovania bezpečnostných noriem, ako aj zdravotných a pracovných podmienok; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pripomína, že odborná príprava vysokej kvality prispieva k bezpečnosti letectva; zdôrazňuje kľúčový príspevok EASA k vytvoreniu spoločnej odbornej prípravy a bezpečnostných noriem pre pilotov, členov posádky a riadiacich letovej prevádzky, a to aj prostredníctvom virtuálnej akadémie, a vyzýva členské štáty, aby investovali do celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy vo všetkých častiach hodnotového reťazca letectva, pretože úspech európskej letectva veľmi závisí od kvalifikovaných pracovníkov a inovácií; uznáva potrebu riešiť otázku prípadných nedostatkov zručností, ktoré by sa mohli objaviť; zdôrazňuje význam partnerstiev medzi vzdelávacími inštitúciami, výskumnými strediskami a sociálnymi partnermi s cieľom aktualizovať programy odbornej prípravy a zabezpečiť, aby odrážali potreby trhu práce; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby rozšírili modely duálnej odbornej prípravy v oblasti leteckého inžinierstva a šírili ich prostredníctvom medzinárodnej spolupráce; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nabáda Komisiu, aby predložila konkrétne iniciatívy na ochranu práv pracovníkov; vyzýva členské štáty, aby všetkým pracovníkom v odvetví letectva zaručili dôstojné pracovné podmienky vrátane bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, a to bez ohľadu na veľkosť a typ spoločnosti, ktorá ich zamestnáva, miesto zamestnania alebo príslušnú zmluvu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poznamenáva, že všetky letecké spoločnosti pôsobiace v EÚ musia plne dodržiavať sociálne a zamestnanecké požiadavky EÚ a členských štátov; poukazuje na to, že medzi členskými štátmi existujú výrazné rozdiely, čo sa týka pracovných podmienok a sociálnej ochrany, a že podniky zneužívajú slobodu usadiť sa na znižovanie nákladov; vyzýva členské štáty, aby zastavili túto škodlivú hospodársku súťaž; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby predložili návrhy na to, ako zabrániť zneužívaniu nepriameho zamestnávania na obchádzanie právnych predpisov EÚ a vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti zdaňovania a sociálneho zabezpečenia v odvetví letectva; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby predchádzali porušovaniu sociálnych noriem a obchádzaniu pracovných noriem zaručením ochrany tých, ktorí poskytujú informácie, uľahčením otvoreného poskytovania informácií a rozšírením spolupráce medzi inšpektorátmi práce v členských štátoch; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili uplatňovanie a riadne presadzovanie pracovného práva, právnych predpisov v sociálnej oblasti a kolektívnych zmlúv v prípade leteckých spoločností pôsobiacich v danom členskom štáte; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že právo na zakladanie odborových organizácií a právo na členstvo v nich, ako aj právo na kolektívnu akciu sú základnými právami a treba ich dodržiavať, ako je uvedené v článku 12 Charty základných práv Európskej únie; odmieta akékoľvek pokusy o obmedzenie práva na štrajk v odvetví letectva; zdôrazňuje dôležitosť existencie silných, nezávislých sociálnych partnerov v odvetví letectva, pravidelného inštitucionalizovaného sociálneho dialógu na všetkých úrovniach a účasti a zastúpenia zamestnancov so zreteľom na záležitosti spoločnosti; trvá na riadnom procese konzultácie a posilnení sociálneho dialógu pred akoukoľvek iniciatívou EÚ týkajúcou sa odvetvia letectva; víta pokusy sociálnych partnerov rokovať o dohode o pracovných podmienkach a sociálnych právach zamestnancov v európskom odvetví letectva; nabáda ich na rokovanie o kolektívnych zmluvách vo všetkých oblastiach odvetvia v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi, keďže takéto zmluvy sú účinným nástrojom v boji proti súťaži o najnižšie sociálne, pracovné a zamestnanecké normy a pri zabezpečovaní dôstojného odmeňovania všetkých pracovníkov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | domnieva sa, že žiadny zamestnanec by nemal mať pochybnosti o uplatniteľných pracovnoprávnych predpisoch alebo o tom, či má nárok na sociálne zabezpečenie; v tejto súvislosti upozorňuje na osobitnú situáciu vysoko mobilných pracovníkov v odvetví letectva a vyzýva na lepšiu koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia v EÚ; trvá na tom, aby sa potreba ďalšieho objasnenia platných právnych predpisov a súdnej príslušnosti v súvislosti s pracovnými zmluvami mobilných pracovníkov v odvetví letectva posudzovala v úzkej spolupráci so zástupcami týchto pracovníkov; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EHSV, AC TEN/581.

(2)  Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2012, s. 3.

(3)  Ú. v. EÚ C 99, 4.4.2014, s. 3.

(4)  Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ C 382, 15.10.2016, s. 1.

(6)  https://ec.europa.eu/transport/media/events/event/high-level-conference-2015-social-agenda-transport_en

(7)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0049.

(8)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0394.

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0392.

(10)  Ú. v. EÚ C 380 E, 11.12.2012, s. 5.

(11)  Ú. v. EÚ C 74 E, 20.3.2008, s. 658.

(12)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0220.

(13)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0221.

(14)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0092.

(15)  Ú. v. EÚ C 434, 23.12.2015, s. 217.

(16)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0390.

(17)  Ú. v. EÚ C 75, 26.2.2016, s. 2.

(18)  https://english.eu2016.nl/documents/reports/2016/01/20/report-aviation-summit-2016

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/294 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/294

---

P8_TA(2017)0055

Oneskorené vykonávanie operačných programov EŠIF – vplyv na politiku súdržnosti a ďalší postup

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o oneskorenom vykonávaní operačných programov EŠIF – vplyv na politiku súdržnosti a ďalší postup (2016/3008(RSP))

(2018/C 252/29)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. mája 2016 o zrýchlení uplatňovania politiky súdržnosti (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. mája 2016 o zrýchlení uplatňovania politiky súdržnosti (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 27. novembra 2014 o oneskorenom začiatku vykonávania politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 27. novembra 2014 o oneskorenom začiatku vykonávania politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020 (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. januára 2014 o pripravenosti členských štátov EÚ na účinný a včasný začiatok nového programového obdobia politiky súdržnosti (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. januára 2014 o pripravenosti členských štátov EÚ na účinný a včasný začiatok nového programového obdobia politiky súdržnosti (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. októbra 2016 o revízii VFR na roky 2014 – 2020 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. októbra 2016 o revízii VFR na roky 2014 – 2020 (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o investovaní do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov: hodnotenie správy na základe článku 16 ods. 3 NSU (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o investovaní do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov: hodnotenie správy na základe článku 16 ods. 3 NSU (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2015 o snahe o zjednodušenie a zameranie na výkonnosť v politike súdržnosti na obdobie 2014 – 2020 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2015 o snahe o zjednodušenie a zameranie na výkonnosť v politike súdržnosti na obdobie 2014 – 2020 (6),

| — | so zreteľom na otázku Komisii o oneskorenom vykonávaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) operačných programov – vplyv na politiku súdržnosti a ďalší postup (O-000005/2017 – B8-0202/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázku Komisii o oneskorenom vykonávaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) operačných programov – vplyv na politiku súdržnosti a ďalší postup (O-000005/2017 – B8-0202/2017),

| — | so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality,

| — | so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže neskoré uzatvorenie rokovaní o VFR na roky 2014 – 2020 a neskoré prijatie nariadení o EŠIF malo za následok prieťahy v procese prijímania a vykonávania dohôd o partnerstve a operačných programov a určenia riadiacich a certifikačných orgánov a orgánov auditu, procese stanovenia a plnenia ex ante kondicionalít a vykonávania projektov na miestnej a regionálnej úrovni; keďže chýbajú konkrétne informácie a analýzy o príčinách týchto oneskorení, ktoré majú v prvej časti programového obdobia vplyv na potenciál EŠIF, pokiaľ ide o zvýšenie konkurencieschopnosti a posilnenie sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

A.

keďže neskoré uzatvorenie rokovaní o VFR na roky 2014 – 2020 a neskoré prijatie nariadení o EŠIF malo za následok prieťahy v procese prijímania a vykonávania dohôd o partnerstve a operačných programov a určenia riadiacich a certifikačných orgánov a orgánov auditu, procese stanovenia a plnenia ex ante kondicionalít a vykonávania projektov na miestnej a regionálnej úrovni; keďže chýbajú konkrétne informácie a analýzy o príčinách týchto oneskorení, ktoré majú v prvej časti programového obdobia vplyv na potenciál EŠIF, pokiaľ ide o zvýšenie konkurencieschopnosti a posilnenie sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti;

| B. | keďže v súčasnosti bolo prijatých 564 operačných programov EŠIF a Komisia dostala oznámenia o určení orgánov pre 374 operačných programov; keďže priebežné platby nemožno realizovať bez toho, aby boli určené riadiace orgány; keďže podľa údajov k 30. novembru 2016 boli vykonané priebežné platby vo výške 14,750 miliárd EUR, čo naznačuje nižšie platobné potreby, než sa pôvodne predpokladalo; |
| --- | --- |

B.

keďže v súčasnosti bolo prijatých 564 operačných programov EŠIF a Komisia dostala oznámenia o určení orgánov pre 374 operačných programov; keďže priebežné platby nemožno realizovať bez toho, aby boli určené riadiace orgány; keďže podľa údajov k 30. novembru 2016 boli vykonané priebežné platby vo výške 14,750 miliárd EUR, čo naznačuje nižšie platobné potreby, než sa pôvodne predpokladalo;

| C. | keďže v rovnakom štádiu uplynulého programového obdobia bolo napriek podobným oneskoreniam a technickým prekážkam súvisiacim s požiadavkou na systémy riadenia a kontroly už v júli 2009 zaznamenané čerpanie priebežných platieb a na základe platobných rozpočtových prostriedkov naplánovaných v rámci rozpočtu na rok 2010 sa očakávalo, že vykonávanie programov politiky súdržnosti dosiahne svoj plný potenciál už v danom roku; |
| --- | --- |

C.

keďže v rovnakom štádiu uplynulého programového obdobia bolo napriek podobným oneskoreniam a technickým prekážkam súvisiacim s požiadavkou na systémy riadenia a kontroly už v júli 2009 zaznamenané čerpanie priebežných platieb a na základe platobných rozpočtových prostriedkov naplánovaných v rámci rozpočtu na rok 2010 sa očakávalo, že vykonávanie programov politiky súdržnosti dosiahne svoj plný potenciál už v danom roku;

| D. | keďže súčasná úroveň priebežných platieb predstavuje vzhľadom na pokročilé štádium programového obdobia relatívne nízky podiel na celkových prostriedkoch pridelených na tieto programy; keďže Európsky parlament má na základe prognóz členských štátov z jesene 2016 obavy, že čerpanie bude pokračovať rovnakým tempom; |
| --- | --- |

D.

keďže súčasná úroveň priebežných platieb predstavuje vzhľadom na pokročilé štádium programového obdobia relatívne nízky podiel na celkových prostriedkoch pridelených na tieto programy; keďže Európsky parlament má na základe prognóz členských štátov z jesene 2016 obavy, že čerpanie bude pokračovať rovnakým tempom;

| E. | keďže oneskorené vykonávanie a následné nižšie platobné potreby viedli už v roku 2016 k zníženiu prostriedkov na platby v rámci okruhu 1b o 7,2 miliardy EUR prostredníctvom návrhu opravného rozpočtu č. 4/2016; keďže v rovnakom štádiu programového obdobia 2007 – 2013 nebol podobný návrh opravného rozpočtu potrebný; keďže v roku 2017 možno konštatovať takmer 24 % zníženie platobných rozpočtových prostriedkov v porovnaní s rokom 2016; |
| --- | --- |

E.

keďže oneskorené vykonávanie a následné nižšie platobné potreby viedli už v roku 2016 k zníženiu prostriedkov na platby v rámci okruhu 1b o 7,2 miliardy EUR prostredníctvom návrhu opravného rozpočtu č. 4/2016; keďže v rovnakom štádiu programového obdobia 2007 – 2013 nebol podobný návrh opravného rozpočtu potrebný; keďže v roku 2017 možno konštatovať takmer 24 % zníženie platobných rozpočtových prostriedkov v porovnaní s rokom 2016;

| F. | keďže sa dôrazne odporúča užšia spolupráca medzi členskými štátmi a európskymi inštitúciami s cieľom zabezpečiť, aby sa v rámci rozpočtu EÚ na rok 2018 stabilizovali platobné rozpočtové prostriedky na politiku súdržnosti a aby bol platobný plán na roky 2014 – 2020 dodržaný alebo v prípade potreby prispôsobený skutočnej situácii; |
| --- | --- |

F.

keďže sa dôrazne odporúča užšia spolupráca medzi členskými štátmi a európskymi inštitúciami s cieľom zabezpečiť, aby sa v rámci rozpočtu EÚ na rok 2018 stabilizovali platobné rozpočtové prostriedky na politiku súdržnosti a aby bol platobný plán na roky 2014 – 2020 dodržaný alebo v prípade potreby prispôsobený skutočnej situácii;

| G. | keďže administratívna kapacita na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni je kľúčovým predpokladom úspešného vykonávania politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

G.

keďže administratívna kapacita na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni je kľúčovým predpokladom úspešného vykonávania politiky súdržnosti;

| 1. | opätovne zdôrazňuje prínos investícií v rámci EŠIF, pokiaľ ide o znižovanie hospodárskych, sociálnych a územných rozdielov v rámci európskych regiónoch a medzi nimi, ako aj o vytváranie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a tvorbu pracovných miest; vyjadruje preto obavy, že ďalšie oneskorenia vo vykonávaní operačných programov politiky súdržnosti budú mať negatívny vplyv na dosahovanie týchto cieľov a prispejú k prehlbovaniu rozdielov v rozvoji regiónov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uznáva, že zavedenie niekoľkých nových požiadaviek, ako sú tematická koncentrácia, ex ante kondicionality a finančné hospodárenie, síce zabezpečilo vyššiu výkonnosť programov, so zreteľom na neskoré prijatie právneho rámca však prispelo k oneskoreniam vo vykonávaní programov; poukazuje na skutočnosť, že hrozí, že súčasné tempo vykonávania povedie v nasledujúcich rokoch k značnej výške prostriedkov, ktorých viazanosť bola zrušená, a zdôrazňuje potrebu prijať všetky možné opatrenia na zamedzenie tejto možnosti; žiada Komisiu, aby informovala o tom, aké opatrenia v tejto súvislosti plánuje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zastáva názor, že pre tieto oneskorenia vo vykonávaní programov sa v prípade finančných nástrojov v rámci operačných programov EŠIF môže zvýšiť už existujúce riziko nízkej miery vyplácania, nadmerných kapitálových dotácií, neschopnosti prilákať dostatočnú úroveň súkromného kapitálu, nízkej úrovne pákového efektu a problematického revolvingu; konštatuje, že sú potrebné ďalšie objasnenia a opatrenia na dosiahnutie rovnakej úrovne kapacity pracovať s finančnými nástrojmi ako nástrojmi s pákovým efektom v členských štátoch, vyzýva členské štáty, aby tieto nástroje zavedené Komisiou a EIB využívali vyváženým spôsobom; pripomína tiež možnosť kombinovať financovanie z EŠIF a Európskeho fondu pre strategické investície (ďalej len „EFSI“) s cieľom riešiť pokles investícií, najmä v odvetviach, ktoré sú najvhodnejšie na podporu rastu a zamestnanosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v plnej miere využívali flexibilitu dostupnú v rámci Paktu stability a rastu vzhľadom na to, že v mnohých členských štátoch spôsobila hospodárska kríza problémy s likviditou a viedla k tomu, že vlády majú k dispozícii menej finančných prostriedkov na verejné investície a že financovanie politiky súdržnosti sa stáva hlavným zdrojom verejných investícií; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva preto Komisiu, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi a na základe objektívnej analýzy faktorov, ktoré prispievajú k súčasným oneskoreniam, predložila „plán na urýchlenie súdržnosti“ v prvom štvrťroku 2017 s cieľom uľahčiť rýchlejšie vykonávanie operačných programov EŠIF; v tejto súvislosti však zdôrazňuje potrebu zabezpečiť nízke miery chybovosti, boj proti podvodom a posilnenie administratívnych kapacít na vnútroštátnej, regionálnej, ako aj miestnej úrovni ako predpoklad na dosiahnutie včasných a úspešných výsledkov; domnieva sa, že opatrenia šité na mieru by mali vychádzať z analýzy súhrnnej správy o výročných správach o vykonávaní programu v rokoch 2014 – 2015, ktorú poskytla Komisia na konci roku 2016, a vyzýva členské štáty, aby nepretržite monitorovali pokrok dosiahnutý pri realizácii projektov; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu a pridanú hodnotu úsilia zameraného na tematické ciele prioritných sektorov; okrem toho vyzýva Komisiu, aby naďalej poskytovala podporu prostredníctvom pracovnej skupiny pre lepšie vykonávanie a aby poskytla Európskemu parlamentu akčný plán svojich činností; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadruje obavy v súvislosti s oneskoreniami pri určovaní riadiacich a certifikačných orgánov a orgánov auditu, čo vedie k oneskoreniam pri predkladaní žiadostí o platbu; vyzýva preto členské štáty, aby dokončili proces určovania, a Komisiu, aby zaviedla potrebnú technickú pomoc a poradenské služby riadiacim a certifikačným orgánom a orgánom auditu s cieľom uľahčiť a urýchliť realizáciu operačných programov na mieste, a to aj pre prípravu zoznamov projektov, zjednodušenie a zrýchlenie systému finančného riadenia a kontroly, uzatváranie zmlúv a monitorovacie postupy; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uznáva, že rýchlejšie a účinnejšie vykonávanie operačných programov EŠIF je priamo spojené s väčším zjednodušením; v tejto súvislosti berie na vedomie priority stanovené v rámci tzv. súhrnného návrhu (Omnibus); poznamenáva však, že treba vyvinúť ďalšie úsilie, najmä pokiaľ ide o riešenie otázok nákladov projektového riadenia, rôznorodosti a častých zmien predpisov, komplexných postupov schvaľovania veľkých projektov, verejného obstarávania, nevyriešených vlastníckych vzťahov, zdĺhavých postupov získavania povolení a rozhodnutí, otázky retroaktívneho uplatňovania pravidiel auditu a kontroly, neskorých platieb príjemcom, ťažkostí pri kombinovaní finančných prostriedkov EŠIF s inými zdrojmi financovania, pravidiel štátnej pomoci a pomalého riešenia sporov; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila primeranú koordináciu, výrazne zjednodušila pravidlá štátnej pomoci a zaistila ich zlučiteľnosť s politikou súdržnosti; pripomína, že je takisto potrebné vynaložiť úsilie na zlepšenie oznamovania výsledkov týkajúcich sa investícií z EŠIF; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva Komisiu, aby posúdila a vypracovala riešenia vrátane ďalších foriem flexibility, ako napríklad flexibilita medzi prioritami a medzi operačnými programami na požiadanie príslušných riadiacich orgánov, v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 a aby zároveň zabezpečila požadovanú stabilitu, predvídateľnosť a navrhovaný spätný tok prostriedkov, ktorých viazanosť bola zrušená v dôsledku celkového alebo čiastočného nevykonávania, vrátane z okruhu 1b, do rozpočtu EÚ, a to aj so zreteľom na budúce programové obdobie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva na zvýšenie úsilia s cieľom zabezpečiť a uľahčiť súčinnosť medzi možnosťami financovania zo zdrojov EÚ, ako sú napríklad EŠIF, Horizont 2020 a EFSI, prostredníctvom spoločného financovania, úzkej spolupráce medzi príslušnými orgánmi, podpory opatrení v oblasti inteligentnej špecializácie, ako aj prostredníctvom užšej koordinácie s vnútroštátnymi orgánmi, ktoré zaisťujú preferenčné úvery na projekty, v súlade s cieľmi operačných programov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva na zlepšenie komunikácie medzi štruktúrami Komisie (medzi príslušnými generálnymi riaditeľstvami), medzi Komisiou a členskými štátmi, ako aj vnútroštátnymi a regionálnymi orgánmi, keďže ide o kľúčový predpoklad na zvýšenie miery čerpania prostriedkov a zlepšenie kvality opatrení v rámci politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripomína pridanú hodnotu prijatia prístupu zameraného na výkon a víta úsilie Komisie zabezpečiť dosiahnutie výsledkov tejto politiky v praxi; berie na vedomie závery súhrnnej správy o výročných správach o vykonávaní programu na roky 2014 – 2015 a očakáva nadchádzajúcu strategickú správu Komisie plánovanú na koniec roku 2017, ktorá poskytne viac informácií o vykonávaní priorít na základe finančných údajov, spoločných a programovo špecifických ukazovateľov a kvantifikovaných cieľových hodnôt a pokroku pri dosahovaní čiastkových cieľov, ako aj o situácii v súvislosti s dokončením akčných plánov súvisiacich s nevyrovnanými ex ante kondicionalitami (7); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na existujúci platobný plán na obdobie 2014 – 2020; pričom berie do úvahy pravidlá zrušenia viazanosti prostriedkov, vyzýva Komisiu, aby stanovila zodpovedajúci platobný plán do roku 2023 a navrhla v prípade potreby zvýšiť stropy prostriedkov na platby v rámci okruhu 1b až do konca súčasného programového obdobia; nabáda Komisiu a členské štáty, aby v plnej miere sprevádzkovali e-súdržnosť a zabezpečili jej ľahké používanie s cieľom upraviť platobný plán v závislosti od konkrétneho vývoja a aby takisto pripravili plán na urýchlenie súdržnosti; preto žiada členské štáty, aby zaznamenávali údaje o rozpracovaných projektoch, plánoch obstarávania s plánovanými a skutočnými dátumami predkladania ponúk, uzatvárania zmlúv a vykonávania, ako aj všetky finančné a účtovné údaje týkajúce sa faktúr, spolufinancovania, oprávnenosti výdavkov atď.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | očakáva, že Komisia bude pokračovať v diskusii o týchto otázkach v rámci fóra o súdržnosti a že v 7. správe o súdržnosti navrhne riešenia s cieľom zabezpečiť plné vykonávanie politiky súdržnosti a vyhovieť investičným potrebám EÚ; takisto žiada, aby sa prijali potrebné kroky na včasný začiatok programového obdobia po roku 2020; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žiada Komisiu, aby si vzala ponaučenie z informácií uvedených vo výročných správach so zreteľom na diskusiu o politike súdržnosti po roku 2020; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalieha v tejto súvislosti na Komisiu, aby najneskôr do začiatku roku 2018 predložila legislatívny balík týkajúci sa budúceho programového obdobia a aby uľahčila bezproblémové a včasné rokovanie o VFR po roku 2020 vrátane regulačného a procedurálneho vankúša s cieľom vyhnúť sa systémovým otrasom, pokiaľ ide o investície v rámci politiky súdržnosti a jej vykonávanie; domnieva sa, že treba primerane zohľadniť výsledky referenda v Spojenom kráľovstve a nadchádzajúce opatrenia v súvislosti s vystúpením Veľkej Británie z EÚ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Komisii, Rade, Výboru regiónov, členským štátom a ich národným a regionálnym parlamentom. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0217.

(2)  Ú. v. EÚ C 289, 9.8.2016, s. 50.

(3)  Ú. v. EÚ C 482, 23.12.2016, s. 56.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0412.

(5)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0053.

(6)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0419.

(7)  Potrebná aktualizácia po uverejnení súhrnnej správy o výročných správach o vykonávaní programov na roky 2014 – 2015.

---

ODPORÚČANIA

Európsky parlament

Utorok 14. februára 2017

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/298 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/298

---

P8_TA(2017)0029

Priority pre 61. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien

Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade zo 14. februára 2017 o prioritách EÚ pre 61. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien (2017/2001(INI))

(2018/C 252/30)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh odporúčania Rade, ktoré predložila Constance Le Grip v mene skupiny PPE a Maria Arena v mene skupiny S&D, o prioritách EÚ pre 61. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien (B8-1365/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh odporúčania Rade, ktoré predložila Constance Le Grip v mene skupiny PPE a Maria Arena v mene skupiny S&D, o prioritách EÚ pre 61. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien (B8-1365/2016),

| — | so zreteľom na závery Rady z 26. mája 2015 o rodovej otázke v oblasti rozvoja a o novom globálnom partnerstve pre odstránenie chudoby a trvalo udržateľnom rozvoji po roku 2015 a zo 16. decembra 2014 o transformačnom programe na obdobie po roku 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 26. mája 2015 o rodovej otázke v oblasti rozvoja a o novom globálnom partnerstve pre odstránenie chudoby a trvalo udržateľnom rozvoji po roku 2015 a zo 16. decembra 2014 o transformačnom programe na obdobie po roku 2015,

| — | so zreteľom na 61. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien (CSW) a jeho prioritnú tému s názvom Posilnenie ekonomického postavenia žien v meniacom sa svete práce, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 61. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien (CSW) a jeho prioritnú tému s názvom Posilnenie ekonomického postavenia žien v meniacom sa svete práce,

| — | so zreteľom na 4. svetovú konferenciu o ženách, ktorá sa konala v septembri 1995 v Pekingu, na deklaráciu a akčnú platformu prijatú v Pekingu a na následné záverečné dokumenty prijaté 9. júna 2000, 11. marca 2005, 2. marca 2010 a 9. marca 2015 na osobitných zasadnutiach OSN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 a Peking + 20, ktoré sa týkajú ďalších opatrení a iniciatív na vykonávanie Pekinskej deklarácie a akčnej platformy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 4. svetovú konferenciu o ženách, ktorá sa konala v septembri 1995 v Pekingu, na deklaráciu a akčnú platformu prijatú v Pekingu a na následné záverečné dokumenty prijaté 9. júna 2000, 11. marca 2005, 2. marca 2010 a 9. marca 2015 na osobitných zasadnutiach OSN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 a Peking + 20, ktoré sa týkajú ďalších opatrení a iniciatív na vykonávanie Pekinskej deklarácie a akčnej platformy,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien z roku 1979 (ďalej len „CEDAW“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien z roku 1979 (ďalej len „CEDAW“),

| — | so zreteľom na článok 113 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 113 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A8-0018/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A8-0018/2017),

| A. | keďže rovnosť medzi ženami a mužmi je základnou zásadou EÚ zakotvenou v Zmluve o Európskej únii a predstavuje jeden z jej cieľov a úloh a keďže EÚ sa touto zásadou riadi aj vo svojej vonkajšej činnosti, pretože oba rozmery by mali byť koordinované; |
| --- | --- |

A.

keďže rovnosť medzi ženami a mužmi je základnou zásadou EÚ zakotvenou v Zmluve o Európskej únii a predstavuje jeden z jej cieľov a úloh a keďže EÚ sa touto zásadou riadi aj vo svojej vonkajšej činnosti, pretože oba rozmery by mali byť koordinované;

| B. | keďže ľudské práva žien a rodová rovnosť nie sú len základnými ľudskými právami, ale aj predpokladmi ďalšieho rozvoja a zníženia chudoby a nevyhnutným základom mierového, prosperujúceho a udržateľného sveta; |
| --- | --- |

B.

keďže ľudské práva žien a rodová rovnosť nie sú len základnými ľudskými právami, ale aj predpokladmi ďalšieho rozvoja a zníženia chudoby a nevyhnutným základom mierového, prosperujúceho a udržateľného sveta;

| C. | keďže obťažovanie žien a násilie na ženách zahŕňajú širokú škálu porušovania ľudských práv; keďže všetky tieto prípady zneužívania môžu zanechať hlboké stopy v psychike vo forme fyzickej alebo sexuálnej ujmy alebo utrpenia vrátane hrozby vykonania takýchto činov a nátlaku, poškodzujú celkové zdravie žien a dievčat vrátane ich reprodukčného a sexuálneho zdravia a v niektorých prípadoch sa končia smrťou; |
| --- | --- |

C.

keďže obťažovanie žien a násilie na ženách zahŕňajú širokú škálu porušovania ľudských práv; keďže všetky tieto prípady zneužívania môžu zanechať hlboké stopy v psychike vo forme fyzickej alebo sexuálnej ujmy alebo utrpenia vrátane hrozby vykonania takýchto činov a nátlaku, poškodzujú celkové zdravie žien a dievčat vrátane ich reprodukčného a sexuálneho zdravia a v niektorých prípadoch sa končia smrťou;

| D. | keďže 23. januára 2017 americký prezident Donald Trump znovu zaviedol tzv. pravidlo „global gag“, ktoré bráni tomu, aby medzinárodné organizácie dostávali od USA akúkoľvek celosvetovú pomoc v oblasti zdravia, ak poskytujú služby alebo poradenstvo v oblasti prerušenia tehotenstva, takéto služby odporúčajú alebo za ne lobujú – aj keď pri tom využívajú vlastné a nie americké finančné prostriedky a aj vtedy, ak je prerušenie tehotenstva v ich krajine legálne; keďže to bude mať vplyv na programy zamerané na HIV/AIDS, zdravie matiek a detí, boj proti vírusu Zika a ďalšie oblasti zdravia a chorôb; keďže toto pravidlo bude krokom späť v dlhoročnom pokroku dosiahnutom v oblasti zdravia a dobrých životných podmienok komunít na celom svete, najmä pokiaľ ide o práva žien a dievčat, a mohlo by obmedziť prístupu ku zdravotnej starostlivosti pre milióny ľudí na celom svete; |
| --- | --- |

D.

keďže 23. januára 2017 americký prezident Donald Trump znovu zaviedol tzv. pravidlo „global gag“, ktoré bráni tomu, aby medzinárodné organizácie dostávali od USA akúkoľvek celosvetovú pomoc v oblasti zdravia, ak poskytujú služby alebo poradenstvo v oblasti prerušenia tehotenstva, takéto služby odporúčajú alebo za ne lobujú – aj keď pri tom využívajú vlastné a nie americké finančné prostriedky a aj vtedy, ak je prerušenie tehotenstva v ich krajine legálne; keďže to bude mať vplyv na programy zamerané na HIV/AIDS, zdravie matiek a detí, boj proti vírusu Zika a ďalšie oblasti zdravia a chorôb; keďže toto pravidlo bude krokom späť v dlhoročnom pokroku dosiahnutom v oblasti zdravia a dobrých životných podmienok komunít na celom svete, najmä pokiaľ ide o práva žien a dievčat, a mohlo by obmedziť prístupu ku zdravotnej starostlivosti pre milióny ľudí na celom svete;

| E. | keďže piatym cieľom trvalo udržateľného rozvoja je dosiahnuť rodovú rovnosť a posilniť postavenie všetkých žien a dievčat na celom svete; keďže cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 5 je samostatným cieľom, čo znamená, že sa musí začleniť do celého programu 2030 a do realizácie všetkých cieľov trvalo udržateľného rozvoja; keďže posilniť postavenie žien znamená poskytnúť im nástroje potrebné na to, aby sa stali ekonomicky nezávislé, boli rovnako zastúpené v celej spoločnosti, zohrávali rovnakú úlohu vo všetkých sférach života a získali väčšie právomoci vo verejnom živote a kontrolu nad všetkými rozhodnutiami, ktoré ovplyvňujú ich život; |
| --- | --- |

E.

keďže piatym cieľom trvalo udržateľného rozvoja je dosiahnuť rodovú rovnosť a posilniť postavenie všetkých žien a dievčat na celom svete; keďže cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 5 je samostatným cieľom, čo znamená, že sa musí začleniť do celého programu 2030 a do realizácie všetkých cieľov trvalo udržateľného rozvoja; keďže posilniť postavenie žien znamená poskytnúť im nástroje potrebné na to, aby sa stali ekonomicky nezávislé, boli rovnako zastúpené v celej spoločnosti, zohrávali rovnakú úlohu vo všetkých sférach života a získali väčšie právomoci vo verejnom živote a kontrolu nad všetkými rozhodnutiami, ktoré ovplyvňujú ich život;

| F. | keďže ženy sú dôležitými hospodárskymi činiteľmi na celom svete a hospodárska účasť žien môže stimulovať hospodárstvo, vytvárať pracovné miesta a budovať inkluzívnu prosperitu; keďže krajiny, ktoré oceňujú ženy a posilňujú ich postavenie, aby sa v plnej miere zúčastňovali na trhu práce a podieľali na rozhodovaní, sú stabilnejšie, prosperujúcejšie a bezpečnejšie; keďže rodové rozpočtovanie predstavuje inteligentnú ekonomiku a zabezpečuje, aby verejné výdavky slúžili na podporu rovnosti medzi ženami a mužmi; |
| --- | --- |

F.

keďže ženy sú dôležitými hospodárskymi činiteľmi na celom svete a hospodárska účasť žien môže stimulovať hospodárstvo, vytvárať pracovné miesta a budovať inkluzívnu prosperitu; keďže krajiny, ktoré oceňujú ženy a posilňujú ich postavenie, aby sa v plnej miere zúčastňovali na trhu práce a podieľali na rozhodovaní, sú stabilnejšie, prosperujúcejšie a bezpečnejšie; keďže rodové rozpočtovanie predstavuje inteligentnú ekonomiku a zabezpečuje, aby verejné výdavky slúžili na podporu rovnosti medzi ženami a mužmi;

| G. | keďže tvorivosť a podnikateľský potenciál žien sú nedostatočne využívanými zdrojmi hospodárskeho rastu a zamestnanosti, ktoré by sa mali ďalej rozvíjať; |
| --- | --- |

G.

keďže tvorivosť a podnikateľský potenciál žien sú nedostatočne využívanými zdrojmi hospodárskeho rastu a zamestnanosti, ktoré by sa mali ďalej rozvíjať;

| H. | keďže napriek presvedčivým dôkazom, že posilnenie postavenia žien je kľúčom k znižovaniu chudoby, podpore rozvoja a riešeniu najnaliehavejších problémov vo svete, vlády EÚ 20 rokov po pekinskej konferencii uznali, že žiadna krajina nedosiahla v plnej miere rovnosť medzi ženami a mužmi ani posilnenie postavenia žien a dievčat, že pokrok bol pomalý a nerovnomerný, že najväčšie nedostatky a formy diskriminácie pretrvávajú a že sa objavili nové výzvy pri vykonávaní 12 kritických oblastí záujmu akčnej platformy; |
| --- | --- |

H.

keďže napriek presvedčivým dôkazom, že posilnenie postavenia žien je kľúčom k znižovaniu chudoby, podpore rozvoja a riešeniu najnaliehavejších problémov vo svete, vlády EÚ 20 rokov po pekinskej konferencii uznali, že žiadna krajina nedosiahla v plnej miere rovnosť medzi ženami a mužmi ani posilnenie postavenia žien a dievčat, že pokrok bol pomalý a nerovnomerný, že najväčšie nedostatky a formy diskriminácie pretrvávajú a že sa objavili nové výzvy pri vykonávaní 12 kritických oblastí záujmu akčnej platformy;

| I. | keďže EÚ zohráva dôležitú úlohu pri posilňovaní postavenia žien a dievčat v rámci EÚ, ako aj na celosvetovej úrovni prostredníctvom politických a finančných prostriedkov; keďže EÚ musí hrať kľúčovú úlohu strážkyne dohodnutého prístupu OSN a EÚ k ľudským právam žien; |
| --- | --- |

I.

keďže EÚ zohráva dôležitú úlohu pri posilňovaní postavenia žien a dievčat v rámci EÚ, ako aj na celosvetovej úrovni prostredníctvom politických a finančných prostriedkov; keďže EÚ musí hrať kľúčovú úlohu strážkyne dohodnutého prístupu OSN a EÚ k ľudským právam žien;

| J. | keďže ženy naďalej produkujú približne 80 % potravín v najchudobnejších krajinách a v súčasnosti sú hlavnými strážkyňami biodiverzity a osiva; |
| --- | --- |

J.

keďže ženy naďalej produkujú približne 80 % potravín v najchudobnejších krajinách a v súčasnosti sú hlavnými strážkyňami biodiverzity a osiva;

| K. | keďže pôda nie je len prostriedkom na produkciu, ale aj miestom spájaným s kultúrou a identitou; keďže prístup k pôde je preto základnou súčasťou života a neodňateľným právom vidieckych a domorodých žien; |
| --- | --- |

K.

keďže pôda nie je len prostriedkom na produkciu, ale aj miestom spájaným s kultúrou a identitou; keďže prístup k pôde je preto základnou súčasťou života a neodňateľným právom vidieckych a domorodých žien;

| 1. | predkladá Rade toto odporúčanie:


  Všeobecné podmienky pre posilnenie postavenia žien a dievčat








  a) | potvrdiť svoj záväzok voči Pekinskej akčnej platforme, ako aj voči celej škále opatrení na podporu ľudských práv žien a dosiahnutia rodovej rovnosti, ktoré sú v nej uvedené; potvrdiť svoj záväzok v súvislosti s dvojitým prístupom k ľudským právam žien prostredníctvom uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti vo všetkých oblastiach politiky a vykonávania osobitných opatrení v záujme ľudských práv žien a rodovej rovnosti; |
| --- | --- | --- |

1.

Všeobecné podmienky pre posilnenie postavenia žien a dievčat

a)

potvrdiť svoj záväzok voči Pekinskej akčnej platforme, ako aj voči celej škále opatrení na podporu ľudských práv žien a dosiahnutia rodovej rovnosti, ktoré sú v nej uvedené; potvrdiť svoj záväzok v súvislosti s dvojitým prístupom k ľudským právam žien prostredníctvom uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti vo všetkých oblastiach politiky a vykonávania osobitných opatrení v záujme ľudských práv žien a rodovej rovnosti;

| b) | podporovať politiky, ktorých cieľom je investovanie do rovnakého prístupu žien a dievčat ku kvalitnému vzdelaniu a odbornej príprave vrátane formálneho, informálneho a neformálneho vzdelávania a odstránenie rodovej nerovnosti v týchto oblastiach, ako aj vo všetkých sektoroch, najmä tých, v ktorých tradične prevládajú muži; |
| --- | --- |

b)

podporovať politiky, ktorých cieľom je investovanie do rovnakého prístupu žien a dievčat ku kvalitnému vzdelaniu a odbornej príprave vrátane formálneho, informálneho a neformálneho vzdelávania a odstránenie rodovej nerovnosti v týchto oblastiach, ako aj vo všetkých sektoroch, najmä tých, v ktorých tradične prevládajú muži;

| c) | bojovať proti všetkým formám násilia na ženách a dievčatách vo verejnej a súkromnej sfére, pretože znamenajú závažné porušenie ich fyzickej a psychickej integrity, ktoré im bráni plne rozvíjať ich potenciál; pokročiť k úplnej ratifikácii Istanbulského dohovoru všetkými stranami; |
| --- | --- |

c)

bojovať proti všetkým formám násilia na ženách a dievčatách vo verejnej a súkromnej sfére, pretože znamenajú závažné porušenie ich fyzickej a psychickej integrity, ktoré im bráni plne rozvíjať ich potenciál; pokročiť k úplnej ratifikácii Istanbulského dohovoru všetkými stranami;

| d) | brať do úvahy, že OSN, EÚ a jej členské štáty tiež musia zintenzívniť svoje vnútropolitické úsilie zamerané na odstránenie násilia páchaného na ženách a násilia založeného na rodovej príslušnosti, aby sa stali vplyvnejšími aktérmi na svetovej úrovni; pripomenúť preto svoju výzvu, aby Komisia predložila návrh stratégie EÚ na boj proti násiliu páchanému na ženách vrátane smernice stanovujúcej minimálne normy; v tejto súvislosti tiež vyzvať všetky strany, aby podpísali a ratifikovali Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu; |
| --- | --- |

d)

brať do úvahy, že OSN, EÚ a jej členské štáty tiež musia zintenzívniť svoje vnútropolitické úsilie zamerané na odstránenie násilia páchaného na ženách a násilia založeného na rodovej príslušnosti, aby sa stali vplyvnejšími aktérmi na svetovej úrovni; pripomenúť preto svoju výzvu, aby Komisia predložila návrh stratégie EÚ na boj proti násiliu páchanému na ženách vrátane smernice stanovujúcej minimálne normy; v tejto súvislosti tiež vyzvať všetky strany, aby podpísali a ratifikovali Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu;

| e) | navrhovať politiky na presadzovanie a podporu dôstojnej práce a plnej zamestnanosti pre všetky ženy; |
| --- | --- |

e)

navrhovať politiky na presadzovanie a podporu dôstojnej práce a plnej zamestnanosti pre všetky ženy;

| f) | zabezpečiť univerzálny prístup k starostlivosti v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a k reprodukčným právam, ako bolo dohodnuté v akčnom programe Medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji, v Pekinskej akčnej platforme a v záverečných dokumentoch z konferencií zameraných na ich preskúmanie; poskytovať dievčatám, chlapcom, mladým ženám a mladým mužom sexuálnu výchovu primeranú ich veku s cieľom obmedziť počet predčasných neželaných tehotenstiev alebo šírenie pohlavne prenosných chorôb; |
| --- | --- |

f)

zabezpečiť univerzálny prístup k starostlivosti v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a k reprodukčným právam, ako bolo dohodnuté v akčnom programe Medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji, v Pekinskej akčnej platforme a v záverečných dokumentoch z konferencií zameraných na ich preskúmanie; poskytovať dievčatám, chlapcom, mladým ženám a mladým mužom sexuálnu výchovu primeranú ich veku s cieľom obmedziť počet predčasných neželaných tehotenstiev alebo šírenie pohlavne prenosných chorôb;

| g) | dôrazne odsudzuje pravidlo „global gag“, ktoré bráni tomu, aby medzinárodné organizácie dostávali prostriedky na programy plánovania rodičovstva z USA, ak poskytujú služby alebo poradenstvo v oblasti prerušenia tehotenstva, takéto služby odporúčajú alebo za ne lobujú; považuje toto pravidlo za priamy útok na práva žien a dievčat a krok späť v pokroku, ktorý sa dosiahol; naliehavo výzva EÚ a jej členské štáty, aby dosahu tohto pravidla čelili výrazným zvýšením financovania do oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv a zriadením medzinárodného fondu na financovanie prístupu ku kontrole pôrodnosti a k bezpečnému a legálnemu umelému prerušeniu tehotenstva, s použitím vnútroštátnych prostriedkov aj prostriedkov EÚ na rozvojovú pomoc, s cieľom nahradiť nedostatok finančných prostriedkov, ktorý vznikol v dôsledku krokov Trumpovej vlády smerujúcich k zastaveniu financovania všetkých zámorských organizácií poskytujúcich pomoc v oblasti služieb sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv; |
| --- | --- |

g)

dôrazne odsudzuje pravidlo „global gag“, ktoré bráni tomu, aby medzinárodné organizácie dostávali prostriedky na programy plánovania rodičovstva z USA, ak poskytujú služby alebo poradenstvo v oblasti prerušenia tehotenstva, takéto služby odporúčajú alebo za ne lobujú; považuje toto pravidlo za priamy útok na práva žien a dievčat a krok späť v pokroku, ktorý sa dosiahol; naliehavo výzva EÚ a jej členské štáty, aby dosahu tohto pravidla čelili výrazným zvýšením financovania do oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv a zriadením medzinárodného fondu na financovanie prístupu ku kontrole pôrodnosti a k bezpečnému a legálnemu umelému prerušeniu tehotenstva, s použitím vnútroštátnych prostriedkov aj prostriedkov EÚ na rozvojovú pomoc, s cieľom nahradiť nedostatok finančných prostriedkov, ktorý vznikol v dôsledku krokov Trumpovej vlády smerujúcich k zastaveniu financovania všetkých zámorských organizácií poskytujúcich pomoc v oblasti služieb sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv;

| h) | odstrániť rodové rozdiely v odmeňovaní, celoživotných príjmoch a dôchodkoch; |
| --- | --- |

h)

odstrániť rodové rozdiely v odmeňovaní, celoživotných príjmoch a dôchodkoch;

| i) | ukončiť všetky formy diskriminácie žien v právnych predpisoch a politikách na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

i)

ukončiť všetky formy diskriminácie žien v právnych predpisoch a politikách na všetkých úrovniach;

| j) | bojovať proti všetkým formám rodových stereotypov, ktoré zachovávajú nerovnosť, násilie a diskrimináciu vo všetkých sférach spoločnosti; |
| --- | --- |

j)

bojovať proti všetkým formám rodových stereotypov, ktoré zachovávajú nerovnosť, násilie a diskrimináciu vo všetkých sférach spoločnosti;

| k) | podporovať organizácie žien na všetkých úrovniach v ich práci; zapojiť ich ako partnerov do tvorby politiky a zabezpečiť dostatočné financovanie; |
| --- | --- |

k)

podporovať organizácie žien na všetkých úrovniach v ich práci; zapojiť ich ako partnerov do tvorby politiky a zabezpečiť dostatočné financovanie;

| l) | aplikovať rodové rozpočtovanie – ako nástroj uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti – na všetky verejné výdavky; |
| --- | --- |

l)

aplikovať rodové rozpočtovanie – ako nástroj uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti – na všetky verejné výdavky;

Posilňovanie ekonomického postavenia žien a prekonanie prekážok na trhu práce

| m) | vyzvať všetky strany, aby ratifikovali a vykonávali dohovor CEDAW s osobitným dôrazom na články 1, 4, 10, 11, 13, 14 a 15; |
| --- | --- |

m)

vyzvať všetky strany, aby ratifikovali a vykonávali dohovor CEDAW s osobitným dôrazom na články 1, 4, 10, 11, 13, 14 a 15;

| n) | naliehať na všetky strany, aby schválili politiky a právne predpisy zabezpečujúce rovnaký prístup k práci, rovnakú odmenu za rovnakú prácu a prácu rovnakej hodnoty; |
| --- | --- |

n)

naliehať na všetky strany, aby schválili politiky a právne predpisy zabezpečujúce rovnaký prístup k práci, rovnakú odmenu za rovnakú prácu a prácu rovnakej hodnoty;

| o) | pokračovať v práci na politikách na podporu a presadzovanie podnikania žien v rámci dôstojnej práce a odstránenia všetkých prekážok a spoločenských predsudkov, ktoré bránia v založení a vedení podniku, vrátane zlepšenia prístupu k finančným službám, úverom, rizikovému kapitálu a trhom za rovnakých podmienok a podporovania prístupu k informáciám, odbornej príprave a sieťam na podnikateľské účely, a zároveň túto prácu zintenzívniť; v tejto súvislosti uznať a podporovať úlohu sociálnych podnikov, družstiev a alternatívnych obchodných modelov pri posilňovaní postavenia žien; |
| --- | --- |

o)

pokračovať v práci na politikách na podporu a presadzovanie podnikania žien v rámci dôstojnej práce a odstránenia všetkých prekážok a spoločenských predsudkov, ktoré bránia v založení a vedení podniku, vrátane zlepšenia prístupu k finančným službám, úverom, rizikovému kapitálu a trhom za rovnakých podmienok a podporovania prístupu k informáciám, odbornej príprave a sieťam na podnikateľské účely, a zároveň túto prácu zintenzívniť; v tejto súvislosti uznať a podporovať úlohu sociálnych podnikov, družstiev a alternatívnych obchodných modelov pri posilňovaní postavenia žien;

| p) | uznať, že makroekonomické politiky, najmä pokiaľ ide o rozpočtovú disciplínu a verejné služby, majú neprimeraný dosah na ženy a že tvorcovia politík musia tieto rodové vplyvy brať do úvahy; |
| --- | --- |

p)

uznať, že makroekonomické politiky, najmä pokiaľ ide o rozpočtovú disciplínu a verejné služby, majú neprimeraný dosah na ženy a že tvorcovia politík musia tieto rodové vplyvy brať do úvahy;

| q) | presadzovať nové investície do infraštruktúry sociálnej starostlivosti, vzdelávania a zdravotnej starostlivosti a do verejného poskytovania prístupných, cenovo dostupných a kvalitných služieb starostlivosti počas celého životného cyklu vrátane starostlivosti o deti a závislé a staršie osoby; zabezpečiť silnú ochranu a pracovné práva tehotných žien počas tehotenstva a po ňom; |
| --- | --- |

q)

presadzovať nové investície do infraštruktúry sociálnej starostlivosti, vzdelávania a zdravotnej starostlivosti a do verejného poskytovania prístupných, cenovo dostupných a kvalitných služieb starostlivosti počas celého životného cyklu vrátane starostlivosti o deti a závislé a staršie osoby; zabezpečiť silnú ochranu a pracovné práva tehotných žien počas tehotenstva a po ňom;

| r) | podporovať politiky, ktoré uprednostňujú rovnaké rozdelenie domácich a opatrovateľských povinností medzi ženami a mužmi; |
| --- | --- |

r)

podporovať politiky, ktoré uprednostňujú rovnaké rozdelenie domácich a opatrovateľských povinností medzi ženami a mužmi;

| s) | podporiť vypracovanie dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (MOP), ktorý by poskytoval medzinárodnú normu na riešenie násilia založeného na rodovej príslušnosti na pracovisku; |
| --- | --- |

s)

podporiť vypracovanie dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (MOP), ktorý by poskytoval medzinárodnú normu na riešenie násilia založeného na rodovej príslušnosti na pracovisku;

| t) | vykonávať politiky zamerané na riešenie fenoménu politického násilia voči ženám vrátane fyzického násilia, zastrašovania a obťažovania na internete; |
| --- | --- |

t)

vykonávať politiky zamerané na riešenie fenoménu politického násilia voči ženám vrátane fyzického násilia, zastrašovania a obťažovania na internete;

| u) | prijať účinné opatrenia na odstránenie detskej práce, pretože milióny dievčat sú zneužívané; zaviesť v rámci súčasných právnych predpisov EÚ nové mechanizmy, aby sa zabránilo dovozu tovaru, pri ktorého výrobe sa využíva detská práca; |
| --- | --- |

u)

prijať účinné opatrenia na odstránenie detskej práce, pretože milióny dievčat sú zneužívané; zaviesť v rámci súčasných právnych predpisov EÚ nové mechanizmy, aby sa zabránilo dovozu tovaru, pri ktorého výrobe sa využíva detská práca;

| v) | prostredníctvom kampaní na zvyšovanie informovanosti a podporných programov nabádať ženy a dievčatá, aby si zvolili kariéry v akademickej a výskumnej sfére vo všetkých vedeckých oblastiach s osobitným zameraním na technológie a digitálne hospodárstvo; |
| --- | --- |

v)

prostredníctvom kampaní na zvyšovanie informovanosti a podporných programov nabádať ženy a dievčatá, aby si zvolili kariéry v akademickej a výskumnej sfére vo všetkých vedeckých oblastiach s osobitným zameraním na technológie a digitálne hospodárstvo;

| w) | zabezpečiť súdržnosť medzi vnútornými a vonkajšími politikami EÚ a cieľmi trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

w)

zabezpečiť súdržnosť medzi vnútornými a vonkajšími politikami EÚ a cieľmi trvalo udržateľného rozvoja;

Zabezpečenie rovnakého podielu žien na všetkých úrovniach rozhodovania

| x) | chrániť občianske a politické práva a podporovať zabezpečenie rodovej vyváženosti v rozhodovacích procesoch na všetkých úrovniach, a to vrátane politického rozhodovania, hospodárskej politiky a programov, pracovísk, podnikania alebo akademickej sféry; |
| --- | --- |

x)

chrániť občianske a politické práva a podporovať zabezpečenie rodovej vyváženosti v rozhodovacích procesoch na všetkých úrovniach, a to vrátane politického rozhodovania, hospodárskej politiky a programov, pracovísk, podnikania alebo akademickej sféry;

| y) | zapájať sociálnych partnerov, občiansku spoločnosť a organizácie žien do hospodárskeho rozhodovania; |
| --- | --- |

y)

zapájať sociálnych partnerov, občiansku spoločnosť a organizácie žien do hospodárskeho rozhodovania;

| z) | posilňovať vedúce postavenie a účasť žien v rozhodovacom procese v situáciách konfliktov a po ich skončení a zabezpečiť prístup žien k pracovným miestam, trhom a politickej účasti a vedúcemu postaveniu v krajinách, ktoré prešli konfliktom, pričom všetky tieto prvky sú nevyhnutné pre stabilitu; |
| --- | --- |

z)

posilňovať vedúce postavenie a účasť žien v rozhodovacom procese v situáciách konfliktov a po ich skončení a zabezpečiť prístup žien k pracovným miestam, trhom a politickej účasti a vedúcemu postaveniu v krajinách, ktoré prešli konfliktom, pričom všetky tieto prvky sú nevyhnutné pre stabilitu;

Riešenie potrieb najmarginalizovanejších žien

| aa) | uľahčovať vlastníctvo pôdy a prístup k úverom pre ženy žijúce na vidieku a presadzovať, podnecovať a podporovať podnikateľské iniciatívy žien vo vidieckych oblastiach s cieľom umožniť im stať sa ekonomicky nezávislými a plne sa zúčastňovať na trvalo udržateľnom rozvoji a rozvoji vidieka a ťažiť z neho; chrániť a podporovať krátke potravinové dodávateľské reťazce prostredníctvom aktívnych politík na vnútornej i vonkajšej úrovni v EÚ; |
| --- | --- |

aa)

uľahčovať vlastníctvo pôdy a prístup k úverom pre ženy žijúce na vidieku a presadzovať, podnecovať a podporovať podnikateľské iniciatívy žien vo vidieckych oblastiach s cieľom umožniť im stať sa ekonomicky nezávislými a plne sa zúčastňovať na trvalo udržateľnom rozvoji a rozvoji vidieka a ťažiť z neho; chrániť a podporovať krátke potravinové dodávateľské reťazce prostredníctvom aktívnych politík na vnútornej i vonkajšej úrovni v EÚ;

| ab) | stanoviť vnútorné a medzinárodné pravidlá, ktoré zabezpečia limity, pokiaľ ide o rozsiahle zaberanie pôdy v rozpore so záujmami drobných vlastníkov, najmä žien; |
| --- | --- |

ab)

stanoviť vnútorné a medzinárodné pravidlá, ktoré zabezpečia limity, pokiaľ ide o rozsiahle zaberanie pôdy v rozpore so záujmami drobných vlastníkov, najmä žien;

| ac) | požadovať, aby sa vidiecke organizácie žien zapájali do tvorby politiky na miestnej, regionálnej, národnej a globálnej úrovni, a podporovať siete žien pri výmene skúseností a osvedčených postupov, najmä pokiaľ by príslušné rozhodnutia mohli ovplyvniť život žien; |
| --- | --- |

ac)

požadovať, aby sa vidiecke organizácie žien zapájali do tvorby politiky na miestnej, regionálnej, národnej a globálnej úrovni, a podporovať siete žien pri výmene skúseností a osvedčených postupov, najmä pokiaľ by príslušné rozhodnutia mohli ovplyvniť život žien;

| ad) | vyzvať všetky krajiny, aby ratifikovali a vykonávali Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím vrátane jeho článku 6 s názvom Ženy so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

ad)

vyzvať všetky krajiny, aby ratifikovali a vykonávali Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím vrátane jeho článku 6 s názvom Ženy so zdravotným postihnutím;

| ae) | zdôrazňovať právo migrujúcich pracovníčok, najmä migrantiek a utečeniek pracujúcich v domácnosti, na dôstojné pracovné podmienky a rovnakú sociálnu ochranu; požadovať ratifikáciu a vykonávanie dohovoru MOP č. 189; |
| --- | --- |

ae)

zdôrazňovať právo migrujúcich pracovníčok, najmä migrantiek a utečeniek pracujúcich v domácnosti, na dôstojné pracovné podmienky a rovnakú sociálnu ochranu; požadovať ratifikáciu a vykonávanie dohovoru MOP č. 189;

| af) | naliehavo žiadať všetky strany, aby vykonávali politiky, ktoré ženám a dievčatám z radov utečencov zaručia práva a humánne zaobchádzanie; |
| --- | --- |

af)

naliehavo žiadať všetky strany, aby vykonávali politiky, ktoré ženám a dievčatám z radov utečencov zaručia práva a humánne zaobchádzanie;

| ag) | zabezpečiť, aby sa rodovo motivované prenasledovanie považovalo za dôvod na žiadosť o azyl podľa dohovoru OSN z roku 1951 o právnom postavení utečencov; |
| --- | --- |

ag)

zabezpečiť, aby sa rodovo motivované prenasledovanie považovalo za dôvod na žiadosť o azyl podľa dohovoru OSN z roku 1951 o právnom postavení utečencov;

| ah) | zdôrazňovať, že je nutné chrániť a presadzovať práva LGBTI žien; |
| --- | --- |

ah)

zdôrazňovať, že je nutné chrániť a presadzovať práva LGBTI žien;

| ai) | vyzvať komisiu CSW a výbor CEDAW, aby v súvislosti so svojou analýzou inštitucionalizovali medziodvetvový prístup a presadzovali koncepciu boja proti viacnásobnej diskriminácii prostredníctvom prierezovej analýzy vo všetkých orgánoch OSN; |
| --- | --- |

ai)

vyzvať komisiu CSW a výbor CEDAW, aby v súvislosti so svojou analýzou inštitucionalizovali medziodvetvový prístup a presadzovali koncepciu boja proti viacnásobnej diskriminácii prostredníctvom prierezovej analýzy vo všetkých orgánoch OSN;

| aj) | uskutočňovať politiky na riešenie situácie žien, ktoré sa vyrovnávajú s chudobou a sociálnym vylúčením; |
| --- | --- |

aj)

uskutočňovať politiky na riešenie situácie žien, ktoré sa vyrovnávajú s chudobou a sociálnym vylúčením;

| ak) | uznať úlohu žien ako formálnych a neformálnych opatrovateliek a zaviesť politiky vedúce k zlepšeniu podmienok, za akých poskytujú starostlivosť; |
| --- | --- |

ak)

uznať úlohu žien ako formálnych a neformálnych opatrovateliek a zaviesť politiky vedúce k zlepšeniu podmienok, za akých poskytujú starostlivosť;

Premietanie týchto záväzkov do výdavkov a zvyšovanie ich viditeľnosti

| al) | mobilizovať zdroje potrebné na presadenie hospodárskych práv žien a zníženie rodovej nerovnosti, a to aj využívaním existujúcich nástrojov na úrovni EÚ a členských štátov, ako sú napríklad posúdenia vplyvu na rodovú rovnosť; uplatňovať rodové rozpočtovanie na verejné výdavky, aby sa zabezpečila rovnosť medzi ženami a mužmi a odstránili sa všetky rodové rozdiely; |
| --- | --- |

al)

mobilizovať zdroje potrebné na presadenie hospodárskych práv žien a zníženie rodovej nerovnosti, a to aj využívaním existujúcich nástrojov na úrovni EÚ a členských štátov, ako sú napríklad posúdenia vplyvu na rodovú rovnosť; uplatňovať rodové rozpočtovanie na verejné výdavky, aby sa zabezpečila rovnosť medzi ženami a mužmi a odstránili sa všetky rodové rozdiely;

| am) | zabezpečiť plné zapojenie Európskeho parlamentu a jeho Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť do procesu rozhodovania o pozícii EÚ na 61. zasadnutí Komisie OSN pre postavenie žien; |
| --- | --- |

am)

zabezpečiť plné zapojenie Európskeho parlamentu a jeho Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť do procesu rozhodovania o pozícii EÚ na 61. zasadnutí Komisie OSN pre postavenie žien;

| an) | vyjadriť rozhodnú podporu činnosti orgánu OSN Ženy, ktorý je ústredným aktérom v rámci systému OSN na odstraňovanie násilia páchaného na ženách a dievčatách na celom svete a združovanie všetkých príslušných zainteresovaných strán s cieľom vyvolať politickú zmenu a koordinovať opatrenia; vyzvať všetky členské štáty OSN, ako aj EÚ, aby navýšili finančné prostriedky pre OSN Ženy; |
| --- | --- |

an)

vyjadriť rozhodnú podporu činnosti orgánu OSN Ženy, ktorý je ústredným aktérom v rámci systému OSN na odstraňovanie násilia páchaného na ženách a dievčatách na celom svete a združovanie všetkých príslušných zainteresovaných strán s cieľom vyvolať politickú zmenu a koordinovať opatrenia; vyzvať všetky členské štáty OSN, ako aj EÚ, aby navýšili finančné prostriedky pre OSN Ženy;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade a pre informáciu aj Komisii. |
| --- | --- |

2.

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY PARLAMENT

Štvrtok 2. februára 2017

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/303 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/303

---

P8_TA(2017)0014

Bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v dohode o obchode medzi EÚ a Kolumbiou a Peru ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 19/2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v Dohode o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 20/2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej (COM(2015)0220 – C8-0131/2015 – 2015/0112(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 252/31)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0220), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0220),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 207 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0131/2015), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 207 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0131/2015),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 20. decembra 2016, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 20. decembra 2016, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A8-0277/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A8-0277/2016),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | schvaľuje spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré sú uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2015)0112

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 2. februára 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 19/2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v Dohode o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 20/2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi stanovené v Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2017/540.)

---

PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE

Európskeho parlamentu, Rady a Komisie

Európsky parlament, Rada a Komisia sa zhodli na dôležitosti úzkej spolupráce pri monitorovaní vykonávania Dohody o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej
   (1)

  zmenenej Protokolom o pristúpení k Dohode o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Ekvádoru
   (2)

  , nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 19/2013 z 15. januára 2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v Dohode o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej
   (3)

  a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 20/2013 z 15. januára 2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej
   (4)

  . Na uvedený účel sa zhodli na tomto:

| — | Na požiadanie gestorského výboru Európskeho parlamentu mu Komisia predloží správu o akýchkoľvek konkrétnych obavách týkajúcich sa plnenia záväzkov Kolumbie, Ekvádoru alebo Peru, pokiaľ ide o obchod a trvalo udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

—

Na požiadanie gestorského výboru Európskeho parlamentu mu Komisia predloží správu o akýchkoľvek konkrétnych obavách týkajúcich sa plnenia záväzkov Kolumbie, Ekvádoru alebo Peru, pokiaľ ide o obchod a trvalo udržateľný rozvoj.

| — | Ak Európsky parlament prijme odporúčanie na začatie vyšetrovania týkajúceho sa ochranných opatrení, Komisia starostlivo preskúma, či sú splnené podmienky podľa nariadenia (EÚ) č. 19/2013 alebo nariadenia (EÚ) č. 20/2013 na začatie vyšetrovania z úradnej moci. Ak Komisia dôjde k záveru, že podmienky nie sú splnené, predloží gestorskému výboru Európskeho parlamentu správu, v ktorej uvedie vysvetlenie všetkých faktorov relevantných pre začatie takéhoto vyšetrovania. |
| --- | --- |

—

Ak Európsky parlament prijme odporúčanie na začatie vyšetrovania týkajúceho sa ochranných opatrení, Komisia starostlivo preskúma, či sú splnené podmienky podľa nariadenia (EÚ) č. 19/2013 alebo nariadenia (EÚ) č. 20/2013 na začatie vyšetrovania z úradnej moci. Ak Komisia dôjde k záveru, že podmienky nie sú splnené, predloží gestorskému výboru Európskeho parlamentu správu, v ktorej uvedie vysvetlenie všetkých faktorov relevantných pre začatie takéhoto vyšetrovania.

| — | Komisia do 1. januára 2019 preskúma situáciu producentov banánov v Únii. Ak sa zistí vážne zhoršenie situácie na trhu alebo situácie producentov banánov v Únii, možno zvážiť predĺženie platnosti mechanizmu po dohode so stranami dohody. |
| --- | --- |

—

Komisia do 1. januára 2019 preskúma situáciu producentov banánov v Únii. Ak sa zistí vážne zhoršenie situácie na trhu alebo situácie producentov banánov v Únii, možno zvážiť predĺženie platnosti mechanizmu po dohode so stranami dohody.

Komisia bude naďalej pravidelne vykonávať analýzy situácie na trhu a situácie producentov banánov v Únii po skončení platnosti stabilizačného mechanizmu. Ak sa zistí vážne zhoršenie situácie na trhu alebo situácie producentov banánov v Únii, Komisia v spolupráci s členskými štátmi a zainteresovanými stranami preskúma situáciu vzhľadom na význam sektora s banánmi pre najvzdialenejšie regióny a rozhodne, či je potrebné zvážiť primerané opatrenia. Komisia by mohla takisto zvolať pravidelné monitorovacie zasadnutia s členskými štátmi a zainteresovanými stranami.

Komisia vyvinula štatistické nástroje umožňujúce monitorovanie a posúdenie trendov vo vývoze banánov a situácie na trhu s banánmi v Únii. Komisia bude venovať osobitnú pozornosť preskúmaniu formátu údajov o dohľade nad dovozom, aby bolo možné poskytovať pravidelne aktualizované informácie spôsobom prístupnejším pre používateľov.

---

(1)  

  Ú. v. EÚ L 354, 21.12.2012, s. 3.

(2)  

  Ú. v. EÚ L 356, 24.12.2016, s. 3.

(3)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 19/2013 z 15. januára 2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v Dohode o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej (Ú. v. EÚ L 17, 19.1.2013, s. 1).

(4)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 20/2013 z 15. januára 2013, ktorým sa vykonáva bilaterálna ochranná doložka a stabilizačný mechanizmus v súvislosti s banánmi, stanovené v Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej (Ú. v. EÚ L 17, 19.1.2013, s. 13).

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/306 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/306

---

P8_TA(2017)0015

Udržateľné riadenie vonkajších rybárskych flotíl ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o udržateľnom riadení vonkajších rybárskych flotíl, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1006/2008 (COM(2015)0636 – C8-0393/2015 – 2015/0289(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 252/32)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0636), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0636),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0393/2015), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0393/2015),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 25. mája 2016 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 25. mája 2016 (1),

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo a stanovisko Výboru pre rozvoj (A8-0377/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo a stanovisko Výboru pre rozvoj (A8-0377/2016),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 116.

---

P8_TC1-COD(2015)0289

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 2. februára 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/... o udržateľnom riadení vonkajších rybárskych flotíl, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1006/2008

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Nariadením Rady (ES) č. 1006/2008 (2) (ďalej len „nariadenie o udeľovaní oprávnení“) sa vytvoril systém týkajúci sa oprávnení na rybolovné činnosti rybárskych plavidiel Únie mimo vôd Únie a prístupu plavidiel tretích krajín do vôd Únie. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Rady (ES) č. 1006/2008 (2) (ďalej len „nariadenie o udeľovaní oprávnení“) sa vytvoril systém týkajúci sa oprávnení na rybolovné činnosti rybárskych plavidiel Únie mimo vôd Únie a prístupu plavidiel tretích krajín do vôd Únie.

| (2) | Únia je zmluvnou stranou dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 (3) (UNCLOS) a ratifikovala Dohodu Organizácie Spojených národov zo 4. augusta 1995 o uplatňovaní ustanovení Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti (dohoda OSN o populáciách rýb) (4). V uvedených medzinárodných ustanoveniach sa stanovuje zásada, že všetky štáty musia prijať vhodné opatrenia na zabezpečenie udržateľného riadenia
  a ochrany
  morských zdrojov a v tomto smere vzájomne spolupracovať. [PN 1] |
| --- | --- |

(2)

Únia je zmluvnou stranou dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 (3) (UNCLOS) a ratifikovala Dohodu Organizácie Spojených národov zo 4. augusta 1995 o uplatňovaní ustanovení Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti (dohoda OSN o populáciách rýb) (4). V uvedených medzinárodných ustanoveniach sa stanovuje zásada, že všetky štáty musia prijať vhodné opatrenia na zabezpečenie udržateľného riadenia
  a ochrany
  morských zdrojov a v tomto smere vzájomne spolupracovať. [PN 1]

| (3) | Únia prijala Dohodu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo o podporovaní dodržiavania medzinárodných ochranných a riadiacich opatrení rybárskymi plavidlami na šírom mori z 24. novembra 1993 (dohoda s FAO o dodržiavaní opatrení) (5). V dohode s FAO o dodržiavaní opatrení sa stanovuje, že zmluvná strana neudelí oprávnenie na použitie plavidla na rybolov na šírom mori, ak nie sú splnené určité podmienky, a zároveň uplatní sankcie, ak nie sú splnené niektoré nahlasovacie povinnosti. |
| --- | --- |

(3)

Únia prijala Dohodu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo o podporovaní dodržiavania medzinárodných ochranných a riadiacich opatrení rybárskymi plavidlami na šírom mori z 24. novembra 1993 (dohoda s FAO o dodržiavaní opatrení) (5). V dohode s FAO o dodržiavaní opatrení sa stanovuje, že zmluvná strana neudelí oprávnenie na použitie plavidla na rybolov na šírom mori, ak nie sú splnené určité podmienky, a zároveň uplatní sankcie, ak nie sú splnené niektoré nahlasovacie povinnosti.

| (3a) | Medzinárodný tribunál pre morské právo vydal 2. apríla 2015 poradné stanovisko ako odpoveď na žiadosť, ktorú predložila Subregionálna komisia pre rybolov v západnej Afrike. V uvedenom poradnom stanovisku sa potvrdilo, že Únia nesie zodpovednosť za činnosti plavidiel, ktoré sa plavia pod vlajkou členských štátov, a za náležitú starostlivosť, ktorú Únia musí vynaložiť v tomto smere. [PN 2] |
| --- | --- |

(3a)

Medzinárodný tribunál pre morské právo vydal 2. apríla 2015 poradné stanovisko ako odpoveď na žiadosť, ktorú predložila Subregionálna komisia pre rybolov v západnej Afrike. V uvedenom poradnom stanovisku sa potvrdilo, že Únia nesie zodpovednosť za činnosti plavidiel, ktoré sa plavia pod vlajkou členských štátov, a za náležitú starostlivosť, ktorú Únia musí vynaložiť v tomto smere. [PN 2]

| (4) | Únia schválila Medzinárodný akčný plán organizácie FAO na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie (IPOA-IUU), ktorý bol prijatý v roku 2001. V pláne IPOA-IUU a dobrovoľných usmerneniach FAO o činnosti vlajkového štátu, ktoré boli schválené v roku 2014, sa stanovuje, že vlajkový štát má zodpovednosť zabezpečiť dlhodobé zachovanie a udržateľné využívanie živých morských zdrojov a morských ekosystémov. V pláne IPOA-IUU sa stanovuje, že vlajkový štát by mal plavidlám, ktoré sa plavia pod jeho vlajkou, vydávať oprávnenia na rybolov vo vodách mimo jeho zvrchovanosti alebo právomoci. V dobrovoľných usmerneniach sa okrem toho odporúča, aby vlajkový štát a pobrežný štát udelili oprávnenie, ak sa rybolovné činnosti vykonávajú na základe dohody o prístupe k rybolovným zdrojom alebo aj nad rámec takejto dohody. Oba štáty by sa mali uistiť o tom, že takéto činnosti nenarušia udržateľnosť populácií vo vodách pobrežného štátu (body 40 a 41). |
| --- | --- |

(4)

Únia schválila Medzinárodný akčný plán organizácie FAO na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie (IPOA-IUU), ktorý bol prijatý v roku 2001. V pláne IPOA-IUU a dobrovoľných usmerneniach FAO o činnosti vlajkového štátu, ktoré boli schválené v roku 2014, sa stanovuje, že vlajkový štát má zodpovednosť zabezpečiť dlhodobé zachovanie a udržateľné využívanie živých morských zdrojov a morských ekosystémov. V pláne IPOA-IUU sa stanovuje, že vlajkový štát by mal plavidlám, ktoré sa plavia pod jeho vlajkou, vydávať oprávnenia na rybolov vo vodách mimo jeho zvrchovanosti alebo právomoci. V dobrovoľných usmerneniach sa okrem toho odporúča, aby vlajkový štát a pobrežný štát udelili oprávnenie, ak sa rybolovné činnosti vykonávajú na základe dohody o prístupe k rybolovným zdrojom alebo aj nad rámec takejto dohody. Oba štáty by sa mali uistiť o tom, že takéto činnosti nenarušia udržateľnosť populácií vo vodách pobrežného štátu (body 40 a 41).

| (4a) | V roku 2014 všetci členovia organizácie FAO vrátane Únie a jej partnerských rozvojových krajín jednohlasne schválili dobrovoľné usmernenia k zabezpečeniu udržateľného drobného rybolovu v súvislosti s potravinovou bezpečnosťou a odstránením chudoby vrátane bodu 5.7, v ktorom sa poukazuje na to, že pred uzatvorením dohôd o prístupe k rybolovným zdrojom s tretími krajinami a tretími stranami by sa mal náležite zvážiť drobný rybolov. [PN 3] |
| --- | --- |

(4a)

V roku 2014 všetci členovia organizácie FAO vrátane Únie a jej partnerských rozvojových krajín jednohlasne schválili dobrovoľné usmernenia k zabezpečeniu udržateľného drobného rybolovu v súvislosti s potravinovou bezpečnosťou a odstránením chudoby vrátane bodu 5.7, v ktorom sa poukazuje na to, že pred uzatvorením dohôd o prístupe k rybolovným zdrojom s tretími krajinami a tretími stranami by sa mal náležite zvážiť drobný rybolov. [PN 3]

| (4b) | V dobrovoľných usmerneniach FAO k zabezpečeniu udržateľného drobného rybolovu v súvislosti s potravinovou bezpečnosťou a odstránením chudoby sa vyzýva na prijatie opatrení zameraných na dlhodobú ochranu rybolovných zdrojov a ich udržateľné využívanie a na zabezpečenie ekologického základu pri výrobe potravín a zároveň sa v nich poukazuje na význam ekologických noriem upravujúcich rybolovné činnosti mimo vôd Únie, ktorých súčasťou je ekosystémový prístup k riadeniu rybolov a prístup založený na predbežnej opatrnosti, a to s cieľom zabezpečiť obnovu a zachovanie lovených populácií nad úrovňami, ktoré dokážu zaistiť maximálny výnos tam, kde je to možné, do roku 2015 a najneskôr do roku 2020 v prípade všetkých populácií. [PN 4] |
| --- | --- |

(4b)

V dobrovoľných usmerneniach FAO k zabezpečeniu udržateľného drobného rybolovu v súvislosti s potravinovou bezpečnosťou a odstránením chudoby sa vyzýva na prijatie opatrení zameraných na dlhodobú ochranu rybolovných zdrojov a ich udržateľné využívanie a na zabezpečenie ekologického základu pri výrobe potravín a zároveň sa v nich poukazuje na význam ekologických noriem upravujúcich rybolovné činnosti mimo vôd Únie, ktorých súčasťou je ekosystémový prístup k riadeniu rybolov a prístup založený na predbežnej opatrnosti, a to s cieľom zabezpečiť obnovu a zachovanie lovených populácií nad úrovňami, ktoré dokážu zaistiť maximálny výnos tam, kde je to možné, do roku 2015 a najneskôr do roku 2020 v prípade všetkých populácií. [PN 4]

| (5) | Na medzinárodnej úrovni sa čoraz viac pozornosti sústredí na otázku povinností a z nich vyplývajúcej zodpovednosti a záväzkov vlajkového štátu, resp. vlajkovej medzinárodnej organizácie, za ochranu živých zdrojov na šírom mori podľa dohovoru UNCLOS a hospodárenie s nimi. V rámci povinnosti náležitej starostlivosti vyplývajúcej z dohovoru UNCLOS to platí aj pre vymedzenie právomoci pobrežného štátu a právomoci vlajkového štátu, resp.

  a prípadne
  právomoci vlajkovej
  a pobrežnej
  medzinárodnej organizácie, pri zabezpečovaní vhodnej ochrany morských biologických zdrojov v morských oblastiach, ktoré patria do vnútroštátnej právomoci.
  Medzinárodný tribunál pre morské právo (ITLOS) vo svojom poradnom stanovisku z 2. apríla 2015, ktoré prijal v reakcii na otázky Subregionálnej komisie pre rybolov v západnej Afrike, potvrdil, že Únia má medzinárodnú zodpovednosť voči tretím krajinám a medzinárodným organizáciám za činnosť svojich rybárskych plavidiel a že v rámci tejto zodpovednosti musí konať s náležitou starostlivosťou.
  Povinnosť náležitej starostlivosti je povinnosť štátu vynaložiť maximálne možné úsilie a urobiť všetko pre to, aby sa zabránilo nezákonnému rybolovu, čo zahŕňa povinnosť prijať potrebné administratívne a vynucovacie

  donucovacie
  opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že rybárske plavidlá plaviace sa pod jeho vlajkou, jeho štátni príslušníci alebo rybárske plavidlá pôsobiace v jeho vodách sa nezapájajú do činností, ktorými sa porušujú platné ochranné a riadiace opatrenia. Z uvedených dôvodov
  a v širšom zmysle v záujme posilnenia „modrej“ ekonomiky
  je dôležité organizovať jednak činnosti rybárskych plavidiel Únie mimo vôd Únie a jednak systém ich riadenia tak, aby Únia mohla efektívne a účinne plniť svoje medzinárodné záväzky a aby sa zabránilo situáciám, keď by Únia mohla byť napomenutá za medzinárodne protiprávne činy. [PN 5] |
| --- | --- |

(5)

Na medzinárodnej úrovni sa čoraz viac pozornosti sústredí na otázku povinností a z nich vyplývajúcej zodpovednosti a záväzkov vlajkového štátu, resp. vlajkovej medzinárodnej organizácie, za ochranu živých zdrojov na šírom mori podľa dohovoru UNCLOS a hospodárenie s nimi. V rámci povinnosti náležitej starostlivosti vyplývajúcej z dohovoru UNCLOS to platí aj pre vymedzenie právomoci pobrežného štátu a právomoci vlajkového štátu, resp.

  a prípadne
  právomoci vlajkovej
  a pobrežnej
  medzinárodnej organizácie, pri zabezpečovaní vhodnej ochrany morských biologických zdrojov v morských oblastiach, ktoré patria do vnútroštátnej právomoci.
  Medzinárodný tribunál pre morské právo (ITLOS) vo svojom poradnom stanovisku z 2. apríla 2015, ktoré prijal v reakcii na otázky Subregionálnej komisie pre rybolov v západnej Afrike, potvrdil, že Únia má medzinárodnú zodpovednosť voči tretím krajinám a medzinárodným organizáciám za činnosť svojich rybárskych plavidiel a že v rámci tejto zodpovednosti musí konať s náležitou starostlivosťou.
  Povinnosť náležitej starostlivosti je povinnosť štátu vynaložiť maximálne možné úsilie a urobiť všetko pre to, aby sa zabránilo nezákonnému rybolovu, čo zahŕňa povinnosť prijať potrebné administratívne a vynucovacie

  donucovacie
  opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že rybárske plavidlá plaviace sa pod jeho vlajkou, jeho štátni príslušníci alebo rybárske plavidlá pôsobiace v jeho vodách sa nezapájajú do činností, ktorými sa porušujú platné ochranné a riadiace opatrenia. Z uvedených dôvodov
  a v širšom zmysle v záujme posilnenia „modrej“ ekonomiky
  je dôležité organizovať jednak činnosti rybárskych plavidiel Únie mimo vôd Únie a jednak systém ich riadenia tak, aby Únia mohla efektívne a účinne plniť svoje medzinárodné záväzky a aby sa zabránilo situáciám, keď by Únia mohla byť napomenutá za medzinárodne protiprávne činy. [PN 5]

| (5a) | Únia sa na samite Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji 25. septembra 2015 zaviazala vykonávať rezolúciu, ktorá obsahuje záverečný dokument s názvom Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 vrátane cieľa udržateľného rozvoja č. 14 „zachovať a udržateľne využívať oceány, moria a morské zdroje v záujme trvalo udržateľného rozvoja“, ako aj cieľa udržateľného rozvoja č. 12 „zabezpečiť udržateľné modely spotreby a výroby“ a ich čiastkových cieľov. [PN 6] |
| --- | --- |

(5a)

Únia sa na samite Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji 25. septembra 2015 zaviazala vykonávať rezolúciu, ktorá obsahuje záverečný dokument s názvom Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 vrátane cieľa udržateľného rozvoja č. 14 „zachovať a udržateľne využívať oceány, moria a morské zdroje v záujme trvalo udržateľného rozvoja“, ako aj cieľa udržateľného rozvoja č. 12 „zabezpečiť udržateľné modely spotreby a výroby“ a ich čiastkových cieľov. [PN 6]

| (6) | Do vonkajšej rybárskej politiky Únie
  a jej obchodnej politiky
  by sa mali premietnuť výsledky konferencie Organizácie Spojených národov z roku 2012 o udržateľnom rozvoji „Rio + 20“ (6), ako aj
  prijatie akčného plánu Únie na boj proti nezákonnému obchodu s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami,
  medzinárodný vývoj v oblasti boja proti nezákonnému obchodu s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami
  a nové ciele udržateľného rozvoja (17 cieľov týkajúcich sa transformácie nášho sveta vrátane cieľa č. 14 nazvaného Život pod vodou), ktoré v septembri 2015 prijala Organizácia Spojených národov
  . [PN 7] |
| --- | --- |

(6)

Do vonkajšej rybárskej politiky Únie
  a jej obchodnej politiky
  by sa mali premietnuť výsledky konferencie Organizácie Spojených národov z roku 2012 o udržateľnom rozvoji „Rio + 20“ (6), ako aj
  prijatie akčného plánu Únie na boj proti nezákonnému obchodu s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami,
  medzinárodný vývoj v oblasti boja proti nezákonnému obchodu s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami
  a nové ciele udržateľného rozvoja (17 cieľov týkajúcich sa transformácie nášho sveta vrátane cieľa č. 14 nazvaného Život pod vodou), ktoré v septembri 2015 prijala Organizácia Spojených národov
  . [PN 7]

| (7) | Cieľom spoločnej rybárskej politiky (SRP) v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 (7) (ďalej len „základné nariadenie“) je zabezpečiť, aby rybolovné činnosti boli udržateľné z environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho hľadiska, boli riadené spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi dosiahnutia hospodárskeho a sociálneho prínosu a prínosu v oblasti zamestnanosti, a 
  cieľom obnovy a zachovania populácií rýb nad úrovňami, pri ktorých možno získať maximálny udržateľný výnos
  , a 
  aby
  prispievali k dostupnosti dodávok potravín.
  Pri vykonávaní tejto politiky je potrebné prihliadať aj na ciele v oblasti rozvojovej spolupráce v súlade s článkom 208 ods. 1 druhým pododsekom Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). [PN 8] |
| --- | --- |

(7)

Cieľom spoločnej rybárskej politiky (SRP) v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 (7) (ďalej len „základné nariadenie“) je zabezpečiť, aby rybolovné činnosti boli udržateľné z environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho hľadiska, boli riadené spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi dosiahnutia hospodárskeho a sociálneho prínosu a prínosu v oblasti zamestnanosti, a 
  cieľom obnovy a zachovania populácií rýb nad úrovňami, pri ktorých možno získať maximálny udržateľný výnos
  , a 
  aby
  prispievali k dostupnosti dodávok potravín.
  Pri vykonávaní tejto politiky je potrebné prihliadať aj na ciele v oblasti rozvojovej spolupráce v súlade s článkom 208 ods. 1 druhým pododsekom Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). [PN 8]

| (7a) | V základnom nariadení sa tiež požaduje, aby sa dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva obmedzovali na nadbytok výlovu, ako sa uvádza v článku 62 ods. 2 a 3 dohovoru UNCLOS. [PN 9] |
| --- | --- |

(7a)

V základnom nariadení sa tiež požaduje, aby sa dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva obmedzovali na nadbytok výlovu, ako sa uvádza v článku 62 ods. 2 a 3 dohovoru UNCLOS. [PN 9]

| (8) | V 
  základnom
  nariadení (EÚ) č. 1380/2013 sa zdôrazňuje potreba medzinárodnej podpory cieľov SRP, aby sa zabezpečilo, že rybolovné činnosti Únie mimo vôd Únie vychádzali z tých istých zásad a noriem, ktoré platia v rámci práva Únie, pričom sa podporujú rovnaké podmienky pre prevádzkovateľov z Únie a prevádzkovateľov z tretích krajín.
  Právne predpisy tretích krajín v sociálnej oblasti a v oblasti životného prostredia sa môžu líšiť od právnych predpisov Únie a v prípade rybárskych flotíl tak viesť k vzniku odlišných noriem. V dôsledku tejto situácie by sa mohlo stať, že sa budú povoľovať rybolovné činnosti, ktoré sú v rozpore s udržateľným riadením morských zdrojov. Preto je nevyhnutné zabezpečiť súlad s činnosťou Únie v oblasti životného prostredia, rybárstva, obchodu a rozvoja, najmä ak má vplyv na rybárstvo v rozvojových krajinách s nízkou administratívnou kapacitou a vysokým rizikom korupcie. [PN 10] |
| --- | --- |

(8)

V 
  základnom
  nariadení (EÚ) č. 1380/2013 sa zdôrazňuje potreba medzinárodnej podpory cieľov SRP, aby sa zabezpečilo, že rybolovné činnosti Únie mimo vôd Únie vychádzali z tých istých zásad a noriem, ktoré platia v rámci práva Únie, pričom sa podporujú rovnaké podmienky pre prevádzkovateľov z Únie a prevádzkovateľov z tretích krajín.
  Právne predpisy tretích krajín v sociálnej oblasti a v oblasti životného prostredia sa môžu líšiť od právnych predpisov Únie a v prípade rybárskych flotíl tak viesť k vzniku odlišných noriem. V dôsledku tejto situácie by sa mohlo stať, že sa budú povoľovať rybolovné činnosti, ktoré sú v rozpore s udržateľným riadením morských zdrojov. Preto je nevyhnutné zabezpečiť súlad s činnosťou Únie v oblasti životného prostredia, rybárstva, obchodu a rozvoja, najmä ak má vplyv na rybárstvo v rozvojových krajinách s nízkou administratívnou kapacitou a vysokým rizikom korupcie. [PN 10]

| (9) | Nariadením (ES) č. 1006/2008 sa mal vytvoriť spoločný základ pre udeľovanie oprávnení na rybolovné činnosti, ktoré vykonávajú plavidlá Únie mimo vôd Únie, s cieľom podporiť boj proti NNN rybolovu a lepšie kontrolovať a monitorovať flotilu EÚ

  Únie
  všade na svete
  a stanoviť podmienky udeľovania oprávnení plavidlám tretej krajiny vykonávajúcim rybolov vo vodách Únie
  . [PN 11] |
| --- | --- |

(9)

Nariadením (ES) č. 1006/2008 sa mal vytvoriť spoločný základ pre udeľovanie oprávnení na rybolovné činnosti, ktoré vykonávajú plavidlá Únie mimo vôd Únie, s cieľom podporiť boj proti NNN rybolovu a lepšie kontrolovať a monitorovať flotilu EÚ

  Únie
  všade na svete
  a stanoviť podmienky udeľovania oprávnení plavidlám tretej krajiny vykonávajúcim rybolov vo vodách Únie
  . [PN 11]

| (10) | Nariadenie Rady (ES) č. 1005/2008 (8) o NNN rybolove bolo prijaté paralelne s nariadením (ES) č. 1006/2008 a nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 (ďalej len „nariadenie o kontrole“) (9) bolo prijaté o rok neskôr. Uvedené nariadenia predstavujú tri vykonávacie piliere ustanovení o kontrole a presadzovaní pravidiel SRP. |
| --- | --- |

(10)

Nariadenie Rady (ES) č. 1005/2008 (8) o NNN rybolove bolo prijaté paralelne s nariadením (ES) č. 1006/2008 a nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 (ďalej len „nariadenie o kontrole“) (9) bolo prijaté o rok neskôr. Uvedené nariadenia predstavujú tri vykonávacie piliere ustanovení o kontrole a presadzovaní pravidiel SRP.

| (11) | Uvedené tri nariadenia sa však nevykonávali dôsledne. Nezrovnalosti vznikali najmä medzi nariadením o udeľovaní oprávnení a nariadením o kontrole, ktoré bolo prijaté až po nariadení o udeľovaní oprávnení. Pri vykonávaní nariadenia o udeľovaní oprávnení sa okrem toho ukázalo niekoľko nedostatkov, pretože sa ním neupravovali niektoré aspekty kontroly, napríklad prenájom plavidiel, zmenu vlajky a vydávanie oprávnení na rybolov príslušným orgánom tretej krajiny rybárskym plavidlám Únie nad rámec dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (ďalej len „priame oprávnenia“). Ako problematické sa ukázali aj niektoré nahlasovacie povinnosti, ako aj rozdelenie administratívnych úloh medzi členské štáty a Komisiu. |
| --- | --- |

(11)

Uvedené tri nariadenia sa však nevykonávali dôsledne. Nezrovnalosti vznikali najmä medzi nariadením o udeľovaní oprávnení a nariadením o kontrole, ktoré bolo prijaté až po nariadení o udeľovaní oprávnení. Pri vykonávaní nariadenia o udeľovaní oprávnení sa okrem toho ukázalo niekoľko nedostatkov, pretože sa ním neupravovali niektoré aspekty kontroly, napríklad prenájom plavidiel, zmenu vlajky a vydávanie oprávnení na rybolov príslušným orgánom tretej krajiny rybárskym plavidlám Únie nad rámec dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (ďalej len „priame oprávnenia“). Ako problematické sa ukázali aj niektoré nahlasovacie povinnosti, ako aj rozdelenie administratívnych úloh medzi členské štáty a Komisiu.

| (12) | Základný princíp tohto nariadenia spočíva v tom, že každé plavidlo Únie vykonávajúce rybolov mimo vôd Únie by malo mať oprávnenie od svojho vlajkového členského štátu a byť ním príslušne monitorované bez ohľadu na to, kde a v akom rámci pôsobí. Vydanie oprávnenia by malo závisieť od splnenia základného súboru spoločných kritérií oprávnenosti. Na základe informácií, ktoré členské štáty zhromažďujú a poskytujú Komisii, by Komisia mala mať možnosť kedykoľvek zasiahnuť do monitorovania rybolovných činností všetkých rybárskych plavidiel Únie v ľubovoľnej oblasti mimo vôd Únie.
  Je to potrebné na to, aby Komisia mohla plniť svoje povinnosti strážkyne zmlúv. [PN 12] |
| --- | --- |

(12)

Základný princíp tohto nariadenia spočíva v tom, že každé plavidlo Únie vykonávajúce rybolov mimo vôd Únie by malo mať oprávnenie od svojho vlajkového členského štátu a byť ním príslušne monitorované bez ohľadu na to, kde a v akom rámci pôsobí. Vydanie oprávnenia by malo závisieť od splnenia základného súboru spoločných kritérií oprávnenosti. Na základe informácií, ktoré členské štáty zhromažďujú a poskytujú Komisii, by Komisia mala mať možnosť kedykoľvek zasiahnuť do monitorovania rybolovných činností všetkých rybárskych plavidiel Únie v ľubovoľnej oblasti mimo vôd Únie.
  Je to potrebné na to, aby Komisia mohla plniť svoje povinnosti strážkyne zmlúv. [PN 12]

| (12a) | V uplynulých rokoch došlo k významnému zlepšeniu v oblasti vonkajšej rybárskej politiky Únie, pokiaľ ide o podmienky dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a dôslednosť pri presadzovaní ich ustanovení. Hlavným cieľom vonkajšej rybárskej politiky Únie by malo byť zachovanie rybolovných možností flotily Únie v rámci dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a podobné podmienky by sa mali vzťahovať na činnosti Únie mimo rozsahu pôsobnosti dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva. [PN 13] |
| --- | --- |

(12a)

V uplynulých rokoch došlo k významnému zlepšeniu v oblasti vonkajšej rybárskej politiky Únie, pokiaľ ide o podmienky dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a dôslednosť pri presadzovaní ich ustanovení. Hlavným cieľom vonkajšej rybárskej politiky Únie by malo byť zachovanie rybolovných možností flotily Únie v rámci dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a podobné podmienky by sa mali vzťahovať na činnosti Únie mimo rozsahu pôsobnosti dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva. [PN 13]

| (12b) | Komisia by mala plniť úlohu mediátora v prípade, že nastane možnosť odobratia, pozastavenia alebo zmeny oprávnenia na rybolov, ak sa preukáže vážne ohrozenie využívania rybolovných zdrojov. [PN 14] |
| --- | --- |

(12b)

Komisia by mala plniť úlohu mediátora v prípade, že nastane možnosť odobratia, pozastavenia alebo zmeny oprávnenia na rybolov, ak sa preukáže vážne ohrozenie využívania rybolovných zdrojov. [PN 14]

| (13) | Podporné plavidlá môžu mať značný vplyv na spôsob, akým rybárske plavidlá vykonávajú svoje rybolovné činnosti, ako aj na množstvo rýb, ktoré môžu uloviť. Preto je potrebné zohľadňovať ich v procesoch vydávania oprávnení a podávania správ uvedených v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(13)

Podporné plavidlá môžu mať značný vplyv na spôsob, akým rybárske plavidlá vykonávajú svoje rybolovné činnosti, ako aj na množstvo rýb, ktoré môžu uloviť. Preto je potrebné zohľadňovať ich v procesoch vydávania oprávnení a podávania správ uvedených v tomto nariadení.

| (14) | Zmena vlajky sa stáva problémom vtedy, keď je jej cieľom obídenie pravidiel SRP alebo existujúcich ochranných a riadiacich opatrení. Únia by preto mala mať možnosť vymedziť a zisťovať takéto konanie a zabraňovať mu. Po celý čas životnosti plavidla
  vo vlastníctve prevádzkovateľa z Únie
  by mala

  malo
  byť zabezpečené, aby bolo vysledovateľné a aby sa dalo zistiť, či v minulosti dodržiavalo pravidlá. Tomuto účelu

  , bez ohľadu na vlajku alebo vlajky, pod ktorými sa plaví. Na tento účel
  by mala slúžiť aj požiadavka na jedinečné číslo plavidla, ktoré udeľuje Medzinárodná námorná organizácia (IMO). [PN 15] |
| --- | --- |

(14)

Zmena vlajky sa stáva problémom vtedy, keď je jej cieľom obídenie pravidiel SRP alebo existujúcich ochranných a riadiacich opatrení. Únia by preto mala mať možnosť vymedziť a zisťovať takéto konanie a zabraňovať mu. Po celý čas životnosti plavidla
  vo vlastníctve prevádzkovateľa z Únie
  by mala

  malo
  byť zabezpečené, aby bolo vysledovateľné a aby sa dalo zistiť, či v minulosti dodržiavalo pravidlá. Tomuto účelu

  , bez ohľadu na vlajku alebo vlajky, pod ktorými sa plaví. Na tento účel
  by mala slúžiť aj požiadavka na jedinečné číslo plavidla, ktoré udeľuje Medzinárodná námorná organizácia (IMO). [PN 15]

| (15) | Plavidlá Únie môžu pôsobiť vo vodách tretích krajín buď na základe ustanovení dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva uzavretých medzi Úniou a tretími krajinami, alebo v prípade, že neexistuje platná dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva, na základe priameho oprávnenia na rybolov, ktoré udeľujú tretie krajiny. V oboch prípadoch by sa uvedené činnosti mali vykonávať transparentne a udržateľne. Vlajkový členský štát by práve z tohto dôvodu mal mať právo povoliť na základe stanoveného súboru kritérií a pod podmienkou monitorovania plavidlám plaviacim sa pod jeho vlajkou, aby mohli požiadať o priame oprávnenia od tretích pobrežných štátov a získať ich. Rybolovná činnosť by sa mala povoliť hneď, ako sa vlajkový členský štát presvedčí o tom, že nebude mať za následok narušenie udržateľnosti. Pokiaľ Komisia nemá ďalšie
  riadne odôvodnené
  námietky, prevádzkovateľovi, ktorý získal oprávnenie od vlajkového členského štátu aj
  od
  pobrežného štátu, by
  sa
  malo povoliť, aby začal
  vykonávať
  rybolovnú činnosť. [PN 16] |
| --- | --- |

(15)

Plavidlá Únie môžu pôsobiť vo vodách tretích krajín buď na základe ustanovení dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva uzavretých medzi Úniou a tretími krajinami, alebo v prípade, že neexistuje platná dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva, na základe priameho oprávnenia na rybolov, ktoré udeľujú tretie krajiny. V oboch prípadoch by sa uvedené činnosti mali vykonávať transparentne a udržateľne. Vlajkový členský štát by práve z tohto dôvodu mal mať právo povoliť na základe stanoveného súboru kritérií a pod podmienkou monitorovania plavidlám plaviacim sa pod jeho vlajkou, aby mohli požiadať o priame oprávnenia od tretích pobrežných štátov a získať ich. Rybolovná činnosť by sa mala povoliť hneď, ako sa vlajkový členský štát presvedčí o tom, že nebude mať za následok narušenie udržateľnosti. Pokiaľ Komisia nemá ďalšie
  riadne odôvodnené
  námietky, prevádzkovateľovi, ktorý získal oprávnenie od vlajkového členského štátu aj
  od
  pobrežného štátu, by
  sa
  malo povoliť, aby začal
  vykonávať
  rybolovnú činnosť. [PN 16]

| (16) | Osobitnou otázkou týkajúcou sa dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva je prerozdelenie nevyužitých rybolovných možností, k čomu dochádza, keď členské štáty nevyužijú všetky rybolovné možnosti, ktoré im boli pridelené relevantnými nariadeniami Rady. Keďže náklady na prístup stanovené v dohodách o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva sú z veľkej časti financované z rozpočtu Únie,
  prechodný
  systém prerozdelenia je dôležitý z hľadiska ochrany finančných záujmov Únie a zabezpečuje sa ním, aby sa nepremrhala žiadna rybolovná možnosť, za ktorú sa zaplatilo. Je preto nevyhnutné objasniť a zlepšiť systém prerozdeľovania, ktorý by mal byť mechanizmom poslednej voľby. Mal by sa uplatňovať prechodne a nemal by mať vplyv na počiatočné rozdelenie rybolovných možností medzi členské štáty. K prerozdeleniu

  , čo znamená, že nepoškodí relatívnu stabilitu
  .
  Vzhľadom na to, že ide o mechanizmus poslednej voľby,
  by
  k prerozdeleniu
  malo dochádzať len vtedy, keď sa relevantné členské štáty vzdajú svojich práv na výmenu rybolovných možností medzi sebou. [PN 17] |
| --- | --- |

(16)

Osobitnou otázkou týkajúcou sa dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva je prerozdelenie nevyužitých rybolovných možností, k čomu dochádza, keď členské štáty nevyužijú všetky rybolovné možnosti, ktoré im boli pridelené relevantnými nariadeniami Rady. Keďže náklady na prístup stanovené v dohodách o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva sú z veľkej časti financované z rozpočtu Únie,
  prechodný
  systém prerozdelenia je dôležitý z hľadiska ochrany finančných záujmov Únie a zabezpečuje sa ním, aby sa nepremrhala žiadna rybolovná možnosť, za ktorú sa zaplatilo. Je preto nevyhnutné objasniť a zlepšiť systém prerozdeľovania, ktorý by mal byť mechanizmom poslednej voľby. Mal by sa uplatňovať prechodne a nemal by mať vplyv na počiatočné rozdelenie rybolovných možností medzi členské štáty. K prerozdeleniu

  , čo znamená, že nepoškodí relatívnu stabilitu
  .
  Vzhľadom na to, že ide o mechanizmus poslednej voľby,
  by
  k prerozdeleniu
  malo dochádzať len vtedy, keď sa relevantné členské štáty vzdajú svojich práv na výmenu rybolovných možností medzi sebou. [PN 17]

| (16a) | Pojem tzv. spiacich dohôd sa používa v prípade, že krajiny prijali dohodu o partnerstve v odvetví rybárstva, avšak zo štrukturálnych dôvodov alebo vzhľadom na okolnosti nemajú platný protokol. Únia uzavrela niekoľko spiacich dohôd s tretími krajinami. Plavidlá Únie preto nemôžu loviť vo vodách, na ktoré sa vzťahujú spiace dohody. Komisia by mala vynaložiť úsilie o oživenie týchto dohôd alebo o ukončenie príslušnej dohody o partnerstve. [PN 18] |
| --- | --- |

(16a)

Pojem tzv. spiacich dohôd sa používa v prípade, že krajiny prijali dohodu o partnerstve v odvetví rybárstva, avšak zo štrukturálnych dôvodov alebo vzhľadom na okolnosti nemajú platný protokol. Únia uzavrela niekoľko spiacich dohôd s tretími krajinami. Plavidlá Únie preto nemôžu loviť vo vodách, na ktoré sa vzťahujú spiace dohody. Komisia by mala vynaložiť úsilie o oživenie týchto dohôd alebo o ukončenie príslušnej dohody o partnerstve. [PN 18]

| (17) | Rybolovné činnosti vykonávané v rámci regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva a 
  neregulovaný rybolov
  na šírom mori by mal povoľovať aj vlajkový členský štát a mali by byť v súlade s konkrétnymi pravidlami regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva alebo právnymi predpismi Únie, ktorými sa riadia rybolovné činnosti na šírom mori. [PN 19] |
| --- | --- |

(17)

Rybolovné činnosti vykonávané v rámci regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva a 
  neregulovaný rybolov
  na šírom mori by mal povoľovať aj vlajkový členský štát a mali by byť v súlade s konkrétnymi pravidlami regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva alebo právnymi predpismi Únie, ktorými sa riadia rybolovné činnosti na šírom mori. [PN 19]

| (18) | Dohody o prenájme plavidiel môžu narušiť účinnosť ochranných a riadiacich opatrení, ako aj negatívne ovplyvniť udržateľné využívanie živých morských zdrojov. Preto je potrebné stanoviť právny rámec, ktorý Únii pomôže lepšie monitorovať činnosť prenajatých rybárskych plavidiel
  , ktoré sa plavia pod vlajkou
  Únie
  a ktoré si prenajímajú prevádzkovatelia z tretích krajín,
  na základe pravidiel prijatých relevantnou regionálnou organizáciou pre riadenie rybárstva. [PN 20] |
| --- | --- |

(18)

Dohody o prenájme plavidiel môžu narušiť účinnosť ochranných a riadiacich opatrení, ako aj negatívne ovplyvniť udržateľné využívanie živých morských zdrojov. Preto je potrebné stanoviť právny rámec, ktorý Únii pomôže lepšie monitorovať činnosť prenajatých rybárskych plavidiel
  , ktoré sa plavia pod vlajkou
  Únie
  a ktoré si prenajímajú prevádzkovatelia z tretích krajín,
  na základe pravidiel prijatých relevantnou regionálnou organizáciou pre riadenie rybárstva. [PN 20]

| (19) | Postupy by mali byť transparentné
  , uskutočniteľné
  a predvídateľné pre prevádzkovateľov z Únie aj z tretích krajín, ako aj pre ich príslušné orgány. [PN 21] |
| --- | --- |

(19)

Postupy by mali byť transparentné
  , uskutočniteľné
  a predvídateľné pre prevádzkovateľov z Únie aj z tretích krajín, ako aj pre ich príslušné orgány. [PN 21]

| (19a) | Únia by sa mala snažiť dosiahnuť rovnaké medzinárodné podmienky tak, aby rybárska flotila Únie mohla súťažiť s inými rybolovnými národmi, a primerane prispôsobiť pravidlá prístupu na trh vždy, keď sa prijmú prísne pravidlá vzťahujúce sa na flotilu Únie. [PN 22] |
| --- | --- |

(19a)

Únia by sa mala snažiť dosiahnuť rovnaké medzinárodné podmienky tak, aby rybárska flotila Únie mohla súťažiť s inými rybolovnými národmi, a primerane prispôsobiť pravidlá prístupu na trh vždy, keď sa prijmú prísne pravidlá vzťahujúce sa na flotilu Únie. [PN 22]

| (20) | Malo by sa zabezpečiť, aby prebiehala elektronická výmena údajov medzi členskými štátmi a Komisiou v zmysle nariadenia o kontrole. Členské štáty by mali zhromažďovať a spravovať všetky požadované údaje o svojich flotilách a ich rybolovných činnostiach a sprístupňovať ich Komisii. V záujme koordinácie uvedených činností zberu údajov by okrem toho mali spolupracovať navzájom, s Komisiou a v relevantných prípadoch aj s tretími krajinami. |
| --- | --- |

(20)

Malo by sa zabezpečiť, aby prebiehala elektronická výmena údajov medzi členskými štátmi a Komisiou v zmysle nariadenia o kontrole. Členské štáty by mali zhromažďovať a spravovať všetky požadované údaje o svojich flotilách a ich rybolovných činnostiach a sprístupňovať ich Komisii. V záujme koordinácie uvedených činností zberu údajov by okrem toho mali spolupracovať navzájom, s Komisiou a v relevantných prípadoch aj s tretími krajinami.

| (21) | V záujme zlepšenia transparentnosti a dostupnosti informácií o oprávneniach Únie na rybolov by Komisia mala zriadiť elektronický register oprávnení na rybolov, ktorý by pozostával z verejnej aj zabezpečenej časti. Informácie v registri oprávnení Únie na rybolov obsahujú osobné údaje. Spracovávanie osobných údajov na základe tohto nariadenia by malo byť v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (10), smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (11) a platným vnútroštátnym právom. |
| --- | --- |

(21)

V záujme zlepšenia transparentnosti a dostupnosti informácií o oprávneniach Únie na rybolov by Komisia mala zriadiť elektronický register oprávnení na rybolov, ktorý by pozostával z verejnej aj zabezpečenej časti. Informácie v registri oprávnení Únie na rybolov obsahujú osobné údaje. Spracovávanie osobných údajov na základe tohto nariadenia by malo byť v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (10), smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (11) a platným vnútroštátnym právom.

| (22) | V záujme riadneho riešenia otázky prístupu rybárskych plavidiel plaviacich sa pod vlajkou tretej krajiny do vôd Únie by príslušné pravidlá mali zodpovedať pravidlám, ktoré pre rybárske plavidlá Únie platia podľa nariadenia o kontrole. Predovšetkým by článok 33 uvdeného nariadenia o nahlasovaní úlovkov údajov súvisiacich s úlovkami mal platiť aj pre plavidlá tretích krajín vykonávajúce rybolov vo vodách Únie. |
| --- | --- |

(22)

V záujme riadneho riešenia otázky prístupu rybárskych plavidiel plaviacich sa pod vlajkou tretej krajiny do vôd Únie by príslušné pravidlá mali zodpovedať pravidlám, ktoré pre rybárske plavidlá Únie platia podľa nariadenia o kontrole. Predovšetkým by článok 33 uvdeného nariadenia o nahlasovaní úlovkov údajov súvisiacich s úlovkami mal platiť aj pre plavidlá tretích krajín vykonávajúce rybolov vo vodách Únie.

| (23) | Rybárske plavidlá z tretích krajín bez oprávnenia podľa tohto nariadenia by pri prechode vodami Únie mali mať povinnosť zabezpečiť, aby ich rybársky výstroj bol zabezpečený tak, aby sa nedal ľahko použiť na rybolovné činnosti. |
| --- | --- |

(23)

Rybárske plavidlá z tretích krajín bez oprávnenia podľa tohto nariadenia by pri prechode vodami Únie mali mať povinnosť zabezpečiť, aby ich rybársky výstroj bol zabezpečený tak, aby sa nedal ľahko použiť na rybolovné činnosti.

| (24) | Členské štáty by mali byť zodpovedné za kontrolu rybolovných činností plavidiel tretích krajín vo vodách Únie a v prípade porušenia pravidiel aj za ich zapísanie do národného registra stanoveného v článku 93 nariadenia o kontrole. |
| --- | --- |

(24)

Členské štáty by mali byť zodpovedné za kontrolu rybolovných činností plavidiel tretích krajín vo vodách Únie a v prípade porušenia pravidiel aj za ich zapísanie do národného registra stanoveného v článku 93 nariadenia o kontrole.

| (25) | V záujme zjednodušenia postupov udeľovania oprávnení by členské štáty a Komisia mali používať spoločný systém výmeny a uchovávania údajov, vďaka ktorému budú s minimálnym administratívnym zaťažením k dispozícií potrebné informácie a aktualizácie. V tomto ohľade je potrebné plne využiť aj údaje uvedené v registri flotily Únie. |
| --- | --- |

(25)

V záujme zjednodušenia postupov udeľovania oprávnení by členské štáty a Komisia mali používať spoločný systém výmeny a uchovávania údajov, vďaka ktorému budú s minimálnym administratívnym zaťažením k dispozícií potrebné informácie a aktualizácie. V tomto ohľade je potrebné plne využiť aj údaje uvedené v registri flotily Únie.

| (26) | S cieľom zohľadniť technologický pokrok a následné možné nové požiadavky medzinárodného práva by mala byť na Komisiu delegovaná právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ v súvislosti s prijímaním zmien príloh k tomuto nariadeniu, v ktorých sa stanovuje zoznam údajov, ktoré musí prevádzkovateľ poskytnúť, aby získal oprávnenie na rybolov. Je obzvlášť dôležité, aby Komisia počas prípravných prác vykonávala príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (12). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(26)

S cieľom zohľadniť technologický pokrok a následné možné nové požiadavky medzinárodného práva by mala byť na Komisiu delegovaná právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ v súvislosti s prijímaním zmien príloh k tomuto nariadeniu, v ktorých sa stanovuje zoznam údajov, ktoré musí prevádzkovateľ poskytnúť, aby získal oprávnenie na rybolov. Je obzvlášť dôležité, aby Komisia počas prípravných prác vykonávala príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (12). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (27) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci v súvislosti so zaznamenávaním, formátom a prenosom údajov týkajúcich sa oprávnení na rybolov poskytovaných členskými štátmi Komisii a do registra oprávnení Únie na rybolov a aby sa stanovila metodika prerozdeľovania nevyužitých rybolovných možností. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (13). |
| --- | --- |

(27)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci v súvislosti so zaznamenávaním, formátom a prenosom údajov týkajúcich sa oprávnení na rybolov poskytovaných členskými štátmi Komisii a do registra oprávnení Únie na rybolov a aby sa stanovila metodika prerozdeľovania nevyužitých rybolovných možností. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (13).

| (28) | Komisia by mala prijať okamžite uplatniteľné vykonávacie akty, pokiaľ je naliehavo potrebné v riadne odôvodnených prípadoch týkajúcich sa prerozdeľovania rybolovných možností. |
| --- | --- |

(28)

Komisia by mala prijať okamžite uplatniteľné vykonávacie akty, pokiaľ je naliehavo potrebné v riadne odôvodnených prípadoch týkajúcich sa prerozdeľovania rybolovných možností.

| (29) | Nariadenie (ES) č. 1006/2008 by sa vzhľadom na počet a význam uskutočňovaných zmien malo zrušiť, |
| --- | --- |

(29)

Nariadenie (ES) č. 1006/2008 by sa vzhľadom na počet a význam uskutočňovaných zmien malo zrušiť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

HLAVA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy

V tomto nariadení sa stanovujú pravidlá vydávania a spravovania oprávnení na rybolov pre:

| a) | rybárske plavidlá Únie pôsobiace

  vykonávajúce rybolovné činnosti
  vo vodách, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo právomoc tretej krajiny, vo vodách v rámci

  pod záštitou
  regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva,
  ktorej je Únia zmluvnou stranou,
  vo vodách Únie alebo mimo
  jej
  vôd Únie, alebo na šírom mori, a |
| --- | --- |

a)

rybárske plavidlá Únie pôsobiace

  vykonávajúce rybolovné činnosti
  vo vodách, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo právomoc tretej krajiny, vo vodách v rámci

  pod záštitou
  regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva,
  ktorej je Únia zmluvnou stranou,
  vo vodách Únie alebo mimo
  jej
  vôd Únie, alebo na šírom mori, a

| b) | rybárske plavidlá tretích krajín pôsobiace

  vykonávajúce rybolovné činnosti
  vo vodách Únie. [PN 23] |
| --- | --- |

b)

rybárske plavidlá tretích krajín pôsobiace

  vykonávajúce rybolovné činnosti
  vo vodách Únie. [PN 23]

Článok 2

Vzťah k medzinárodnému právu a právu Únie

Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia:

| a) | dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a podobných dohôd v sektore rybárstva uzavretých medzi Úniou a tretími krajinami; |
| --- | --- |

a)

dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a podobných dohôd v sektore rybárstva uzavretých medzi Úniou a tretími krajinami;

| b) | prijaté regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva alebo podobnými rybárskymi organizáciami, v ktorých je Únia zmluvnou stranou alebo nezmluvnou spolupracujúcou stranou; |
| --- | --- |

b)

prijaté regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva alebo podobnými rybárskymi organizáciami, v ktorých je Únia zmluvnou stranou alebo nezmluvnou spolupracujúcou stranou;

| c) | právnych predpisov Únie, ktorými sa vykonávajú alebo transponujú ustanovenia uvedené v písmenách a) a b). |
| --- | --- |

c)

právnych predpisov Únie, ktorými sa vykonávajú alebo transponujú ustanovenia uvedené v písmenách a) a b).

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú vymedzenia pojmov uvedené v článku 4 základného nariadenia. Okrem toho sa uplatňujú aj tieto vymedzenia pojmov:

| a) | „podporné plavidlo“ je plavidlo, ktoré nie je vybavené funkčným rybárskym výstrojom, ktorý

  určeným na lov alebo vnadenie rýb a ktoré
  uľahčuje rybolovné činnosti, pomáha pri nich alebo umožňuje ich prípravu; [PN 24] |
| --- | --- |

a)

„podporné plavidlo“ je plavidlo, ktoré nie je vybavené funkčným rybárskym výstrojom, ktorý

  určeným na lov alebo vnadenie rýb a ktoré
  uľahčuje rybolovné činnosti, pomáha pri nich alebo umožňuje ich prípravu; [PN 24]

| b) | „oprávnenie na rybolov“ je oprávnenie
  na rybolov
  vydané rybárskemu plavidlu Únie alebo rybárskemu plavidlu tretej krajiny
  popri jeho licencii na rybolov
  , ktoré ho oprávňuje vykonávať špecifické rybolovné činnosti počas špecifikovaného obdobia, v určitej oblasti alebo v určitej rybolovnej oblasti za špecifických podmienok; [PN 25] |
| --- | --- |

b)

„oprávnenie na rybolov“ je oprávnenie
  na rybolov
  vydané rybárskemu plavidlu Únie alebo rybárskemu plavidlu tretej krajiny
  popri jeho licencii na rybolov
  , ktoré ho oprávňuje vykonávať špecifické rybolovné činnosti počas špecifikovaného obdobia, v určitej oblasti alebo v určitej rybolovnej oblasti za špecifických podmienok; [PN 25]

| c) | „register oprávnení na rybolov“ je systém spravovania oprávnení na rybolov a súvisiaca databáza; |
| --- | --- |

c)

„register oprávnení na rybolov“ je systém spravovania oprávnení na rybolov a súvisiaca databáza;

| d) | „priame oprávnenie“ je oprávnenie na rybolov vydané príslušným orgánom tretej krajiny pre rybárske plavidlo Únie nad rámec dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva; |
| --- | --- |

d)

„priame oprávnenie“ je oprávnenie na rybolov vydané príslušným orgánom tretej krajiny pre rybárske plavidlo Únie nad rámec dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva;

| e) | „vody tretích krajín“ sú vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo právomoc tretej krajiny; |
| --- | --- |

e)

„vody tretích krajín“ sú vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo právomoc tretej krajiny;

| f) | „program pozorovateľov“ je systém v rámci regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva, ktorá

  dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva, tretej krajiny alebo členského štátu, ktorý
  za určitých podmienok zabezpečí pozorovateľov na palube rybárskych plavidiel s cieľom
  zhromaždiť údaje a/alebo
  overiť, či plavidlo dodržiava pravidlá prijaté uvedenou organizáciou
  , dohodou o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva alebo krajinou
  .; [PN 26] |
| --- | --- |

f)

„program pozorovateľov“ je systém v rámci regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva, ktorá

  dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva, tretej krajiny alebo členského štátu, ktorý
  za určitých podmienok zabezpečí pozorovateľov na palube rybárskych plavidiel s cieľom
  zhromaždiť údaje a/alebo
  overiť, či plavidlo dodržiava pravidlá prijaté uvedenou organizáciou
  , dohodou o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva alebo krajinou
  .; [PN 26]

| fa) | „zmluvná strana“ je zmluvná strana medzinárodného dohovoru alebo dohody, ktorou sa zriaďuje regionálna organizácia pre riadenie rybárstva, ako aj štáty, rybolovné subjekty alebo iné subjekty, ktoré s takouto organizáciou spolupracujú a ktorým bol vo vzťahu k takejto organizácii udelený štatút spolupracujúcej nezmluvnej strany; [PN 27] |
| --- | --- |

fa)

„zmluvná strana“ je zmluvná strana medzinárodného dohovoru alebo dohody, ktorou sa zriaďuje regionálna organizácia pre riadenie rybárstva, ako aj štáty, rybolovné subjekty alebo iné subjekty, ktoré s takouto organizáciou spolupracujú a ktorým bol vo vzťahu k takejto organizácii udelený štatút spolupracujúcej nezmluvnej strany; [PN 27]

| fb) | „prenájom“ je dohoda, na základe ktorej rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou niektorého členského štátu počas vymedzeného obdobia zmluvne využíva prevádzkovateľ v inom členskom štáte alebo v tretej krajine bez toho, aby došlo k zmene vlajky. [PN 77] |
| --- | --- |

fb)

„prenájom“ je dohoda, na základe ktorej rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou niektorého členského štátu počas vymedzeného obdobia zmluvne využíva prevádzkovateľ v inom členskom štáte alebo v tretej krajine bez toho, aby došlo k zmene vlajky. [PN 77]

HLAVA II

RYBOLOVNÉ ČINNOSTI RYBÁRSKYCH PLAVIDIEL ÚNIE MIMO VÔD ÚNIE

Kapitola I

Spoločné ustanovenia

Článok 4

Všeobecná zásada

Bez toho, aby bola dotknutá požiadavka získať oprávnenie od príslušnej organizácie alebo tretej krajiny, rybárske plavidlo Únie môže vykonávať rybolovné činnosti mimo vôd Únie len vtedy, ak mu jeho vlajkový členský štát vydal oprávnenie na rybolov.

Článok 5

Kritériá oprávnenosti

1.   Vlajkový členský štát môže vydať oprávnenie na rybolov pre rybolovné činnosti mimo vôd Únie len vtedy, ak:

| a) | dostal o rybárskom plavidle a pridruženom podpornom plavidle (resp. pridružených podporných plavidlách) vrátane podporných plavidiel, ktoré nie sú plavidlami Únie, úplné a presné informácie podľa príloh 1 a 2

  prílohy
  ; [PN 28] |
| --- | --- |

a)

dostal o rybárskom plavidle a pridruženom podpornom plavidle (resp. pridružených podporných plavidlách) vrátane podporných plavidiel, ktoré nie sú plavidlami Únie, úplné a presné informácie podľa príloh 1 a 2

  prílohy
  ; [PN 28]

| b) | rybárske plavidlo má platnú licenciu na rybolov podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

b)

rybárske plavidlo má platnú licenciu na rybolov podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 1224/2009;

| c) | rybárske plavidlo a každé pridružené podporné plavidlo majú číslo IMO
  , ak to vyžadujú právne predpisy Únie
  ; [PN 29] |
| --- | --- |

c)

rybárske plavidlo a každé pridružené podporné plavidlo majú číslo IMO
  , ak to vyžadujú právne predpisy Únie
  ; [PN 29]

| d) | počas 12 mesiacov pred podaním žiadosti o oprávnenie na rybolov nebola prevádzkovateľovi

  kapitánovi rybárskeho plavidla
  ani
  predmetnému
  rybárskemu plavidlu uložená sankcia za závažné porušenie predpisov podľa vnútroštátneho práva členského štátu v zmysle článku 42 nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008 a článku 90 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009; [PN 78] |
| --- | --- |

d)

počas 12 mesiacov pred podaním žiadosti o oprávnenie na rybolov nebola prevádzkovateľovi

  kapitánovi rybárskeho plavidla
  ani
  predmetnému
  rybárskemu plavidlu uložená sankcia za závažné porušenie predpisov podľa vnútroštátneho práva členského štátu v zmysle článku 42 nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008 a článku 90 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009; [PN 78]

| e) | rybárske plavidlo nie je uvedené v zozname plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov, ktorý prijala regionálna organizácia pre riadenie rybárstva alebo Únia v zmysle nariadenia (ES) č. 1005/2008; |
| --- | --- |

e)

rybárske plavidlo nie je uvedené v zozname plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov, ktorý prijala regionálna organizácia pre riadenie rybárstva alebo Únia v zmysle nariadenia (ES) č. 1005/2008;

| f) | v náležitých prípadoch má vlajkový členský štát k dispozícii rybolovné možnosti na základe príslušnej rybárskej dohody alebo na základe relevantných ustanovení regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva a |
| --- | --- |

f)

v náležitých prípadoch má vlajkový členský štát k dispozícii rybolovné možnosti na základe príslušnej rybárskej dohody alebo na základe relevantných ustanovení regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva a

| g) | v náležitých prípadoch rybárske plavidlo spĺňa požiadavky uvedené v článku 6. |
| --- | --- |

g)

v náležitých prípadoch rybárske plavidlo spĺňa požiadavky uvedené v článku 6.

2.   Komisia je na účely zmien prílohy splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 43.

Článok 6

Činnosti zmeny vlajky

1.   Tento článok sa vzťahuje na plavidlá, ktoré do piatich

  v priebehu dvoch
  rokov od dátumu

  pred dátumom
  podania žiadosti o oprávnenie na rybolov:

| a) | boli vyradené z registra rybárskej flotily Únie a zaregistrované pod vlajkou tretej krajiny a |
| --- | --- |

a)

boli vyradené z registra rybárskej flotily Únie a zaregistrované pod vlajkou tretej krajiny a

| b) | boli následne do 24 mesiacov od vyradenia znovu zaradené do registra rybárskej flotily Únie. |
| --- | --- |

b)

boli následne do 24 mesiacov od vyradenia znovu zaradené do registra rybárskej flotily Únie.

2.   Vlajkový členský štát môže vydať oprávnenie na rybolov len vtedy, ak sa presvedčí o tom

  overil
  , že plavidlo uvedené v odseku 1 v čase, keď pôsobilo pod vlajkou tretej krajiny:

| a) | nebolo zapojené do NNN rybolovných činností a že |
| --- | --- |

a)

nebolo zapojené do NNN rybolovných činností a že

| b) | nepôsobilo vo vodách nespolupracujúcej tretej krajiny v zmysle článkov 31 a 33 nariadenia (ES) č. 1005/2008
  ani tretej krajiny, ktorá bola označená ako krajina umožňujúca neudržateľný rybolov podľa článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1026/2012
   (14). |
| --- | --- |

b)

nepôsobilo vo vodách nespolupracujúcej tretej krajiny v zmysle článkov 31 a 33 nariadenia (ES) č. 1005/2008
  ani tretej krajiny, ktorá bola označená ako krajina umožňujúca neudržateľný rybolov podľa článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1026/2012
   (14).

3.   Prevádzkovateľ poskytne na tento účel všetky

  nasledujúce
  informácie o relevantnom období, ktoré si vlajkový členský štát vyžiada, a predloží minimálne tieto podklady

  počas ktorého plavidlo pôsobilo pod vlajkou tretej krajiny, vyžadované vlajkovým členským štátom
  :

| a) | hlásenie o úlovku a rybolovnom úsilí počas relevantného obdobia; |
| --- | --- |

a)

hlásenie o úlovku a rybolovnom úsilí počas relevantného obdobia;

| b) | kópiu oprávnenia na rybolov vydaného vlajkovým štátom na relevantné obdobie; |
| --- | --- |

b)

kópiu oprávnenia na rybolov vydaného vlajkovým štátom na relevantné obdobie;

| c) | kópiu každého oprávnenia na rybolov, ktorým sa povoľujú rybolovné činnosti vo vodách tretej krajiny počas relevantného obdobia; |
| --- | --- |

c)

kópiu každého oprávnenia na rybolov, ktorým sa povoľujú rybolovné činnosti vo vodách tretej krajiny počas relevantného obdobia;

| d) | oficiálne vyhlásenie tretej krajiny, kde došlo k zmene vlajky plavidla, s uvedením sankcií uložených plavidlu alebo prevádzkovateľovi počas relevantného obdobia.; |
| --- | --- |

d)

oficiálne vyhlásenie tretej krajiny, kde došlo k zmene vlajky plavidla, s uvedením sankcií uložených plavidlu alebo prevádzkovateľovi počas relevantného obdobia.;

| da) | úplné záznamy o vlajke počas obdobia, keď bolo plavidlo vyradené z registra flotily Únie. |
| --- | --- |

da)

úplné záznamy o vlajke počas obdobia, keď bolo plavidlo vyradené z registra flotily Únie.

4.   Vlajkový členský štát neudelí oprávnenie na rybolov plavidlu, ktoré zmenilo vlajku:

| a) | v tretej krajine, ktorá je označená alebo uvedená ako krajina nespolupracujúca pri boji proti NNN rybolovu v zmysle článkov 31 a 33 nariadenia (ES) č. 1005/2008, alebo |
| --- | --- |

a)

v tretej krajine, ktorá je označená alebo uvedená ako krajina nespolupracujúca pri boji proti NNN rybolovu v zmysle článkov 31 a 33 nariadenia (ES) č. 1005/2008, alebo

| b) | v tretej krajine, ktorá je označená ako krajina umožňujúca neudržateľný rybolov v zmysle článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1026/2012. |
| --- | --- |

b)

v tretej krajine, ktorá je označená ako krajina umožňujúca neudržateľný rybolov v zmysle článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1026/2012.

5.   Článok 4 sa neuplatňuje, ak sa vlajkový členský štát presvedčil o tom, že v momente označenia krajiny ako krajiny nespolupracujúcej v boji proti NNN rybolovu alebo umožňujúcu

  umožňujúcej
  neudržateľný rybolov, prevádzkovateľ:

| a) | ukončil rybolovné činnosti a |
| --- | --- |

a)

ukončil rybolovné činnosti a

| b) | bezodkladne
  začal príslušné administratívne postupy na účely vyradenia plavidla z registra rybárskej flotily tretej krajiny. [PN 31] |
| --- | --- |

b)

bezodkladne
  začal príslušné administratívne postupy na účely vyradenia plavidla z registra rybárskej flotily tretej krajiny. [PN 31]

Článok 7

Monitorovanie oprávnení na rybolov

1.   Prevádzkovateľ pri podaní žiadosti o oprávnenie na rybolov poskytne vlajkovému členskému štátu úplné a presné údaje.

2.   Prevádzkovateľ okamžite informuje vlajkový členský štát o každej zmene súvisiacich údajov.

3.   Vlajkový členský štát monitoruje

  aspoň raz ročne prostredníctvom monitorovania zisťuje
  , či sú počas platnosti oprávnenia na rybolov naďalej splnené podmienky, na základe ktorých bolo dané oprávnenie vydané.

4.   V prípade, že podmienka, na základe ktorej bolo vydané oprávnenie na rybolov, už nie je splnená, vlajkový členský štát oprávnenie pozmení

  uskutoční primerané opatrenia vrátane zmeny
  alebo odoberie

  odobratia oprávnenia
  a 
  bezodkladne

  príslušne informuje prevádzkovateľa a Komisiu
  a v náležitých prípadoch sekretariát regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva alebo dotknutú tretiu krajinu
  .

5.   Vlajkový členský štát na žiadosť

  základe riadne odôvodnenej žiadosti
  Komisie zamietne, pozastaví alebo odoberie oprávnenie v 
  týchto
  prípadoch, keď je to nutné z prioritných politických dôvodov týkajúcich sa udržateľného využívania:

| a) | z nevyhnutných a naliehavých dôvodov týkajúcich sa vážnej hrozby pre udržateľné využívanie
  morských biologických zdrojov, hospodárenia

  hospodárenie
  s nimi a ich ochrany alebo eliminácie

  ochranu; |
| --- | --- |

a)

z nevyhnutných a naliehavých dôvodov týkajúcich sa vážnej hrozby pre udržateľné využívanie
  morských biologických zdrojov, hospodárenia

  hospodárenie
  s nimi a ich ochrany alebo eliminácie

  ochranu;

| b) | závažných porušení týkajúcich sa článku 42 nariadenia (ES) č. 1005/2008 alebo článku 90 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1224/2009 v rámci
  nezákonného, nenahláseného alebo neregulovaného
  (NNN)
  rybolovu, alebo v prípadoch

  prípade veľkého rizika v záujme ich prevencie; |
| --- | --- |

b)

závažných porušení týkajúcich sa článku 42 nariadenia (ES) č. 1005/2008 alebo článku 90 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1224/2009 v rámci
  nezákonného, nenahláseného alebo neregulovaného
  (NNN)
  rybolovu, alebo v prípadoch

  prípade veľkého rizika v záujme ich prevencie;

| c) | keď sa Únia rozhodne pozastaviť alebo prerušiť vzťahy s danou treťou krajinou. |
| --- | --- |

c)

keď sa Únia rozhodne pozastaviť alebo prerušiť vzťahy s danou treťou krajinou.

Riadne odôvodnená žiadosť uvedená v prvom pododseku sa doloží relevantnými a náležitými informáciami. Komisia bezodkladne informuje prevádzkovateľa a vlajkový členský štát o podaní takejto riadne odôvodnenej žiadosti. Po podaní takejto žiadosti Komisie nasleduje lehota 15 dní na uskutočnenie konzultácií medzi Komisiou a vlajkovým členským štátom.

6.   Ak
  po uplynutí lehoty 15 dní uvedenej v odseku 5 Komisia potvrdí svoju žiadosť a
  vlajkový členský štát nezamietne, nezmení, nepozastaví alebo neodoberie oprávnenie v súlade s odsekmi 4 a 5, Komisia sa môže
  po uplynutí ďalších piatich dní
  rozhodnúť oprávnenie odobrať a 
  o svojom rozhodnutí

  príslušne informovať

  informuje
  vlajkový členský štát a prevádzkovateľa. [PN 32]

Kapitola II

Rybolovné činnosti rybárskych plavidiel Únie vo vodách tretích krajín

ODDIEL 1

RYBOLOVNÉ ČINNOSTI V RÁMCI DOHÔD O PARTNERSTVE V ODVETVÍ UDRŽATEĽNÉHO RYBÁRSTVA

Článok 8

Členstvo v regionálnej organizácii pre riadenie rybárstva

Rybárske plavidlo Únie môže loviť populácie spravované regionálnou organizáciou pre riadenie rybárstva vo vodách tretej krajiny len vtedy, ak je uvedená krajina zmluvnou stranou alebo nezmluvnou spolupracujúcou stranou danej organizácie.
  Ak sa dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva uzatvorili pred ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia], tento odsek sa uplatňuje od ... [štyri roky od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. [PN 33]

Únia môže prideliť časť finančných prostriedkov na odvetvovú pomoc tretím krajinám, s ktorými má uzatvorené dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva, aby pomohla týmto tretím krajinám vstúpiť do regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva. [PN 34]

Článok 9

Rozsah pôsobnosti

Tento oddiel sa vzťahuje na rybolovné činnosti vykonávané rybárskymi plavidlami Únie vo vodách tretích krajín v rámci dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva.

Únia zabezpečuje súlad dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva s týmto nariadením. [PN 35]

Článok 10

Oprávnenia na rybolov

Rybárske plavidlo Únie nesmie vykonávať rybolovné činnosti vo vodách tretej krajiny v rámci dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva, ak nemá oprávnenie na rybolov vydané:

| a) | jeho vlajkovým členským štátom

  treťou krajinou, ktorá má zvrchovanosť alebo právomoc nad vodami, kde prebiehajú rybolovné činnosti,
  a [PN 36] |
| --- | --- |

a)

jeho vlajkovým členským štátom

  treťou krajinou, ktorá má zvrchovanosť alebo právomoc nad vodami, kde prebiehajú rybolovné činnosti,
  a [PN 36]

| b) | treťou krajinou, ktorá má zvrchovanosť alebo právomoc nad vodami, kde tieto činnosti prebiehajú

  jeho vlajkovým členským štátom
  . [PN 37] |
| --- | --- |

b)

treťou krajinou, ktorá má zvrchovanosť alebo právomoc nad vodami, kde tieto činnosti prebiehajú

  jeho vlajkovým členským štátom
  . [PN 37]

Článok 11

Podmienky na vydanie oprávnenia na rybolov vlajkovým členským štátom

Vlajkový členský štát môže vydať oprávnenie na rybolov pre rybolovné činnosti vykonávané vo vodách tretej krajiny v rámci dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva len vtedy, ak:

| a) | sú splnené kritériá oprávnenosti stanovené v článku 5; |
| --- | --- |

a)

sú splnené kritériá oprávnenosti stanovené v článku 5;

| b) | sú dodržané podmienky stanovené v príslušnej dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva; |
| --- | --- |

b)

sú dodržané podmienky stanovené v príslušnej dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva;

| c) | prevádzkovateľ zaplatil všetky poplatky; |
| --- | --- |

c)

prevádzkovateľ zaplatil všetky poplatky;

| ca) | prevádzkovateľ zaplatil všetky príslušné
  finančné sankcie vymáhané príslušným orgánom

  , ktoré uložil príslušný orgán
  tretej krajiny za posledných 12 mesiacov

  , po ukončení príslušných právnych konaní, a [PN 38] |
| --- | --- |

ca)

prevádzkovateľ zaplatil všetky príslušné
  finančné sankcie vymáhané príslušným orgánom

  , ktoré uložil príslušný orgán
  tretej krajiny za posledných 12 mesiacov

  , po ukončení príslušných právnych konaní, a [PN 38]

| cb) | rybárske plavidlo má oprávnenie od dotknutej tretej krajiny. [PN 39] |
| --- | --- |

cb)

rybárske plavidlo má oprávnenie od dotknutej tretej krajiny. [PN 39]

Článok 12

Spravovanie oprávnení na rybolov

1.   Po vydaní oprávnenia na rybolov

  overení splnenia podmienok, ktoré sú uvedené v článku 11 písm. a), b) a c),
  zašle vlajkový členský štát Komisii zodpovedajúcu žiadosť o

  s cieľom získať
  oprávnenie od tretej krajiny.

2.   Žiadosť uvedená v odseku 1 musí obsahovať informácie podľa príloh 1 a 2

  uvedené v prílohe
  spolu so všetkými ďalšími údajmi požadovanými v rámci dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva.

3.   Vlajkový členský štát odošle žiadosť Komisii najmenej 10 
  15
  kalendárnych dní pred uplynutím lehoty na zaslanie žiadostí stanovenej v dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva. Komisia môže požiadať vlajkový členský štát

  poslať vlajkovému členskému štátu riadne odôvodnenú žiadosť
  o všetky doplňujúce informácie, ktoré považuje za potrebné.

4.   Keď

  Do 10 kalendárnych dní od doručenia žiadosti alebo v prípade, že
  sa
  žiadalo o dodatočné informácie podľa odseku 3, do 15 kalendárnych dní od doručenia žiadosti
  Komisia presvedčí o tom, že

  vykoná predbežné preskúmanie s cieľom určiť
  ,
  či
  sú splnené podmienky uvedené v článku 11, zašle danú

  . Komisia následne pošle
  žiadosť tretej krajine
  alebo oznámi členskému štátu, že žiadosť bola zamietnutá
  .

5.   Ak tretia krajina informuje Komisiu, že sa rozhodla vydať, zamietnuť, pozastaviť alebo odobrať oprávnenie na rybolov pre rybárske plavidlo Únie
  na základe dohody
  , Komisia o tom príslušne

  bezodkladne
  informuje vlajkový členský štát
  , podľa možnosti elektronicky. Vlajkový členský štát bezodkladne postúpi túto informáciu vlastníkovi plavidla
  . [PN 40]

Článok 13

Dočasné

  prerozdelenie nevyužitých rybolovných možností v rámci dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva

1.   Komisia môže počas konkrétneho roka alebo iného relevantného

  po uplynutí prvej polovice
  obdobia vykonávania protokolu k dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva zistiť nevyužité rybolovné možnosti a príslušne informovať členské štáty, ktorým bol zodpovedajúci podiel rybolovných možností pridelený.

2.   Členské štáty uvedené v odseku 1 môžu do 10 
  20
  dní od doručenia tejto informácie od Komisie:

| a) | informovať Komisiu, že svoje rybolovné možnosti využijú neskôr v priebehu roka alebo relevantného

  druhej polovici
  obdobia vykonávania tak, že predložia plán rybolovu s podrobnými informáciami o počte vyžiadaných oprávnení na rybolov, odhadovaných úlovkoch, rybolovnej oblasti alebo

  a
  období rybolovu, alebo |
| --- | --- |

a)

informovať Komisiu, že svoje rybolovné možnosti využijú neskôr v priebehu roka alebo relevantného

  druhej polovici
  obdobia vykonávania tak, že predložia plán rybolovu s podrobnými informáciami o počte vyžiadaných oprávnení na rybolov, odhadovaných úlovkoch, rybolovnej oblasti alebo

  a
  období rybolovu, alebo

| b) | informovať Komisiu o výmene rybolovných možností podľa článku 16 ods. 8 základného nariadenia. |
| --- | --- |

b)

informovať Komisiu o výmene rybolovných možností podľa článku 16 ods. 8 základného nariadenia.

3.   Ak niektoré členské štáty Komisiu neinformovali o niektorom z úkonov uvedených v odseku 2 a v dôsledku toho ostanú nevyužité rybolovné možnosti, Komisia môže
  počas 10 dní nasledujúcich po období uvedenom v odseku 2
  ostatným členským štátom, ktorým bol pridelený podiel na rybolovných možnostiach, adresovať výzvu na vyjadrenie záujmu o dostupné nevyužité rybolovné možnosti.

4.   Uvedené členské štáty môžu do 10 dní od doručenia uvedenej výzvy na vyjadrenie záujmu oznámiť Komisii svoj záujem o nevyužité rybolovné možnosti. Svoju žiadosť podporia predložením plánu rybolovu s podrobnými informáciami o počte vyžiadaných oprávnení na rybolov, odhadovaných úlovkoch, rybolovnej oblasti a období rybolovu.

5.   Komisia môže predmetné

  dotknuté
  členské štáty požiadať o doplňujúce informácie
  o počte vyžiadaných oprávnení na rybolov, odhadovaných úlovkov, oblasti a období rybolovu
  , ak to považuje za potrebné na posúdenie žiadosti.

6.   Ak členské štáty, ktoré majú podiel na pridelených rybolovných možnostiach, nevyjadria
  po uplynutí 10-dňovej lehoty
  záujem o nevyužité rybolovné možnosti, Komisia môže výzvu na vyjadrenie záujmu adresovať všetkým členským štátom. Členský štát môže oznámiť svoj záujem o nevyužité rybolovné možnosti za podmienok uvedených v odseku 4.

7.   Komisia na základe informácií poskytnutých členskými štátmi podľa odsekov

  odseku
  4 alebo 5 prechodne

  a v úzkej spolupráci s nimi
  prerozdelí
  , ale len na prechodné obdobie,
  nevyužité rybolovné možnosti pomocou metodiky stanovenej v článku 14.

7a.
     
  Prerozdelenie uvedené v odseku 7 sa uplatňuje len počas druhej polovice obdobia vykonávania uvedeného v odseku 1 a uskutočňuje sa iba jedenkrát počas tohto obdobia.

7b.
     
  Komisia informuje členské štáty o:

| a) | členských štátoch, ktorým sa vykonalo prerozdelenie, |
| --- | --- |

a)

členských štátoch, ktorým sa vykonalo prerozdelenie,

| b) | množstvách pridelených členským štátom pri prerozdelení, a |
| --- | --- |

b)

množstvách pridelených členským štátom pri prerozdelení, a

| c) | kritériách uplatnených pri prerozdelení. [PN 41] |
| --- | --- |

c)

kritériách uplatnených pri prerozdelení. [PN 41]

Článok 13a

Zjednodušenie postupu každoročného obnovenia platných oprávnení na rybolov v období, pri ktorom sa uplatňuje protokol k dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva

V priebehu obdobia platnej dohody Únie o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva by sa mali povoliť rýchlejšie, jednoduchšie a pružnejšie postupy obnovy licencií pre plavidlá, ktorých status (charakteristika, vlajka, vlastníctvo alebo dodržiavanie pravidiel) sa z roka na rok nezmenil. [PN 42]

Článok 14

Metodika

  dočasného

  prerozdelenia

1.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov určiť metodiku
  dočasného
  prerozdelenia nevyužitých rybolovných možností. Tieto

  Uvedené
  vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 45 ods. 2.

2.   V

  Komisia prijme z
  riadne odôvodnených
  vážnych a
  naliehavých prípadoch súvisiacich s časovým obmedzením

  dôvodov týkajúcich sa časového obmedzenia
  na vyčerpanie nevyužitých rybolovných možností prijme Komisia okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 45 ods. 3. Tieto

  Uvedené
  akty ostávajú v platnosti maximálne šesť mesiacov.

3.   Komisia pri určovaní metodiky prerozdelenia uplatňuje tieto
  transparentné a objektívne
  kritériá
  a zohľadňuje environmentálne, sociálne a hospodárske faktory
  :

| a) | rybolovné možnosti dostupné na prerozdelenie; |
| --- | --- |

a)

rybolovné možnosti dostupné na prerozdelenie;

| b) | počet žiadajúcich členských štátov; |
| --- | --- |

b)

počet žiadajúcich členských štátov;

| c) | podiel pridelený jednotlivým žiadajúcim členským štátom pri pôvodnom pridelení rybolovných možností; |
| --- | --- |

c)

podiel pridelený jednotlivým žiadajúcim členským štátom pri pôvodnom pridelení rybolovných možností;

| d) | doterajšie úlovky a doterajšiu mieru úsilia jednotlivých žiadajúcich členských štátov; |
| --- | --- |

d)

doterajšie úlovky a doterajšiu mieru úsilia jednotlivých žiadajúcich členských štátov;

| e) | počet, typ a charakteristiku používaných plavidiel a používaného výstroja; |
| --- | --- |

e)

počet, typ a charakteristiku používaných plavidiel a používaného výstroja;

| f) | súlad plánu rybolovu predloženého žiadajúcimi členskými štátmi s prvkami uvedenými v písm.

  písmenách
  a) až e). |
| --- | --- |

f)

súlad plánu rybolovu predloženého žiadajúcimi členskými štátmi s prvkami uvedenými v písm.

  písmenách
  a) až e).

Komisia zverejní svoje odôvodnenie prerozdelenia. [PN 43]

Článok 15

Pridelenie ročnej kvóty rozdelenej na niekoľko po sebe nasledujúcich obmedzení výlovu

1.   Ak

  V prípade prideľovania rybolovných možností v situácii, keď
  sa v protokole k dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva stanovujú mesačné alebo štvrťročné obmedzenia výlovu alebo iné členenie ročnej kvóty, môže Komisia prijať vykonávací akt, ktorým stanoví metodiku prideľovania zodpovedajúcich rybolovných možností

  zodpovedajúce rybolovné možnosti
  medzi členské štáty na mesačné, štvrťročné alebo iné obdobie. Tieto vykonávacie akty

  členskými štátmi musia byť v súlade s ročnými rybolovnými možnosťami pridelenými členským štátom podľa príslušného právneho aktu Únie
  .
  Uvedená zásada sa neuplatňuje iba vtedy, keď
  sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným

  dotknuté členské štáty dohodli na spoločných plánoch rybolovu,
  v článku 45 ods. 2 v 
  ktorých sa zohľadňujú mesačné alebo štvrťročné obmedzenia výlovu alebo iné členenie ročnej kvóty
  . [PN 44]

2.   Prideľovanie rybolovných možností uvedené v odseku 1 musí byť v súlade s ročnými rybolovnými možnosťami pridelenými členským štátom podľa relevantného nariadenia Rady.
  [PN 45]

ODDIEL 2

RYBOLOVNÉ ČINNOSTI V RÁMCI PRIAMYCH OPRÁVNENÍ

Článok 16

Rozsah pôsobnosti

Táto časť sa vzťahuje na rybolovné činnosti vykonávané rybárskymi plavidlami Únie vo vodách tretej krajiny nad rámec dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva.

Článok 17

Oprávnenia na rybolov

Rybárske plavidlo Únie nesmie vykonávať rybolovné činnosti vo vodách tretej krajiny nad rámec dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva, ak nemá oprávnenie na rybolov vydané:

| a) | jeho vlajkovým členským štátom

  treťou krajinou, ktorá má zvrchovanosť alebo právomoc nad vodami, v ktorých prebiehajú tieto činnosti,
  a [PN 46] |
| --- | --- |

a)

jeho vlajkovým členským štátom

  treťou krajinou, ktorá má zvrchovanosť alebo právomoc nad vodami, v ktorých prebiehajú tieto činnosti,
  a [PN 46]

| b) | treťou krajinou, ktorá má zvrchovanosť alebo právomoc nad vodami, kde tieto činnosti prebiehajú

  jeho vlajkovým členským štátom
  . [PN 47] |
| --- | --- |

b)

treťou krajinou, ktorá má zvrchovanosť alebo právomoc nad vodami, kde tieto činnosti prebiehajú

  jeho vlajkovým členským štátom
  . [PN 47]

Vlajkový členský štát môže vydať oprávnenie na rybolov pre rybolovné činnosti prebiehajúce vo vodách tretej krajiny, ak protokol k danej dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva, ktorá sa vzťahuje na uvedené vody, nebol v príslušnej tretej krajine platný najmenej počas troch predchádzajúcich rokov.

Ak sa protokol obnoví, oprávnenie na rybolov sa automaticky odoberie počnúc dňom nadobudnutia účinnosti uvedeného protokolu. [PN 48]

Článok 18

Podmienky na vydanie oprávnenia na rybolov vlajkovým členským štátom

Vlajkový členský štát môže vydať oprávnenie na rybolov pre rybolovné činnosti vykonávané vo vodách tretej krajiny nad rámec dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva len vtedy, ak:

| a) | s príslušnou treťou krajinou neexistuje platná dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva alebo v platnej dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva sa výslovne stanovuje možnosť priamych oprávnení; |
| --- | --- |

a)

s príslušnou treťou krajinou neexistuje platná dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva alebo v platnej dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva sa výslovne stanovuje možnosť priamych oprávnení;

| b) | sú splnené kritériá oprávnenosti stanovené v článku 5; |
| --- | --- |

b)

sú splnené kritériá oprávnenosti stanovené v článku 5;

| ba) | existuje nadbytok povoleného výlovu podľa požiadaviek uvedených v článku 62 ods. 2 dohovoru UNCLOS; |
| --- | --- |

ba)

existuje nadbytok povoleného výlovu podľa požiadaviek uvedených v článku 62 ods. 2 dohovoru UNCLOS;

| c) | prevádzkovateľ predložil každý z nasledujúcich podkladov:








  i) | kópiu platných právnych predpisov v oblasti rybárstva, ktoré prevádzkovateľovi poskytol pobrežný štát; |
| --- | --- | --- |

c)

prevádzkovateľ predložil každý z nasledujúcich podkladov:

i)

kópiu platných právnych predpisov v oblasti rybárstva, ktoré prevádzkovateľovi poskytol pobrežný štát;

| ii) | písomné potvrdenie vystavené treťou krajinou

  platné oprávnenie
  na základe rokovaní medzi prevádzkovateľom a danou krajinou o podmienkach plánovaného priameho oprávnenia, ktorým prevádzkovateľ získa prístup

  rybolov, ktoré udelila tretia krajina na vykonávanie navrhovaných rybolovných činností a ktoré obsahuje podmienky prístupu
  k jej rybolovným zdrojom, vrátane trvania, podmienok a rybolovných možností vyjadrených ako úsilie alebo obmedzenia výlovu; |
| --- | --- |

ii)

písomné potvrdenie vystavené treťou krajinou

  platné oprávnenie
  na základe rokovaní medzi prevádzkovateľom a danou krajinou o podmienkach plánovaného priameho oprávnenia, ktorým prevádzkovateľ získa prístup

  rybolov, ktoré udelila tretia krajina na vykonávanie navrhovaných rybolovných činností a ktoré obsahuje podmienky prístupu
  k jej rybolovným zdrojom, vrátane trvania, podmienok a rybolovných možností vyjadrených ako úsilie alebo obmedzenia výlovu;

| iii) | dôkaz o udržateľnosti plánovaných rybolovných činností na základe:






  — | vedeckého hodnotenia, ktoré poskytla tretia krajina a/alebo regionálna organizácia pre riadenie rybárstva a
  /alebo regionálny orgán pre oblasť rybárstva s vedeckou právomocou, ktorú uznáva Komisia, a |
| --- | --- | --- |

iii)

dôkaz o udržateľnosti plánovaných rybolovných činností na základe:

—

vedeckého hodnotenia, ktoré poskytla tretia krajina a/alebo regionálna organizácia pre riadenie rybárstva a
  /alebo regionálny orgán pre oblasť rybárstva s vedeckou právomocou, ktorú uznáva Komisia, a

| — | preskúmania tohto hodnotenia vlajkovým členským štátom na základe posúdenia jeho národným vedeckým ústavom
  v prípade hodnotenia treťou krajinou alebo, ak je to vhodné, na základe posúdenia vedeckým ústavom členského štátu s právomocou v príslušnej oblasti rybárstva
  ; |
| --- | --- |

—

preskúmania tohto hodnotenia vlajkovým členským štátom na základe posúdenia jeho národným vedeckým ústavom
  v prípade hodnotenia treťou krajinou alebo, ak je to vhodné, na základe posúdenia vedeckým ústavom členského štátu s právomocou v príslušnej oblasti rybárstva
  ;

| — | kópiu právnych predpisov tretej krajiny v oblasti rybárstva; |
| --- | --- |

—

kópiu právnych predpisov tretej krajiny v oblasti rybárstva;

| iv) | čísla oficiálneho verejného bankového účtu určeného na úhradu všetkých poplatkov a |
| --- | --- |

iv)

čísla oficiálneho verejného bankového účtu určeného na úhradu všetkých poplatkov a

| d) | v prípade lovu druhov spravovaných regionálnou organizáciou pre riadenie rybárstva je treťou krajinou zmluvná strana alebo nezmluvná spolupracujúca
  nezmluvná
  strana tejto organizácie. [PN 49] |
| --- | --- |

d)

v prípade lovu druhov spravovaných regionálnou organizáciou pre riadenie rybárstva je treťou krajinou zmluvná strana alebo nezmluvná spolupracujúca
  nezmluvná
  strana tejto organizácie. [PN 49]

Článok 19

Spravovanie priamych oprávnení

1.   Po vydaní oprávnenia na rybolov zašle Vlajkový členský štát
  po tom, ako konštatoval splnenie požiadavky stanovenej v článku 18, pošle
  Komisii relevantné informácie podľa príloh 1 a 2

  prílohy
  a v článku 18.

2.   Ak Komisia do 15 kalendárnych dní od zaslania

  vykoná predbežné preskúmanie
  informácií uvedených v odseku 1 nepožiada.
  Do 15 dní môže požiadať
  o ďalšie informácie alebo zdôvodnenie, vlajkový členský štát informuje prevádzkovateľa, že môže začať predmetné rybolovné činnosti, pokiaľ mu priame oprávnenie udelí aj tretia krajina

  týkajúce sa informácií uvedených v odseku 1
  .

3.   V prípade, že Komisia po žiadosti o ďalšie informácie alebo zdôvodnenie uvedené v odseku 2 zistí, že nie sú splnené podmienky uvedené v článku 18, môže namietať proti udeleniu oprávnenia na rybolov v lehote dvoch mesiacov

  jedného mesiaca
  od
  prvého
  doručenia všetkých požadovaných informácií alebo zdôvodnenia.

3a.
     
  Ak sa má oprávnenie na rybolov obnoviť najneskôr do dvoch rokov od vydania prvého oprávnenia na základe rovnakých podmienok, ako sú podmienky dohodnuté v prvom oprávnení, členský štát môže bez ohľadu na odseky 1 až 3 tohto článku priamo vydať oprávnenie po tom, ako skonštatuje splnenie podmienok stanovených v článku 18, a bezodkladne o tom informuje Komisiu. Komisia má 15 dní na predloženie námietok v súlade s postupom stanoveným v článku 7.

4.   Ak tretia krajina informuje Komisiu, že sa rozhodla vydať, zamietnuť, pozastaviť alebo odobrať priame oprávnenie pre rybárske plavidlo Únie, Komisia o tom príslušne

  bezodkladne
  informuje vlajkový členský štát
  , ktorý informuje vlastníka plavidla
  .

5.   Ak tretia krajina informuje vlajkový členský štát, že sa rozhodla vydať, zamietnuť, pozastaviť alebo odobrať priame oprávnenie pre rybárske plavidlo Únie, vlajkový členský štát o tom príslušne

  bezodkladne
  informuje Komisiu
  a vlastníka plavidla
  .

6.   Prevádzkovateľ poskytne vlajkovému členskému štátu kópiu konečných podmienok dohodnutých medzi ním a treťou krajinou vrátane kópie priameho oprávnenia. [PN 50]

Kapitola III

Rybolovné činnosti rybárskych plavidiel Únie v rámci regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva

Článok 20

Rozsah pôsobnosti

Táto kapitola sa vzťahuje na rybolovné činnosti rybárskych plavidiel Únie, ktoré lovia populácie spravované regionálnou organizáciou pre riadenie rybárstva vo vodách Únie, na šírom mori a vo vodách tretích krajín.

Článok 20a

Uplatňovanie medzinárodných záväzkov Únie v regionálnych organizáciách pre riadenie rybárstva

V záujme uplatňovania medzinárodných záväzkov Únie v regionálnych organizáciách pre riadenie rybárstva a v súlade s cieľmi uvedenými v článku 28 základného nariadenia Únia podporuje pravidelné posudzovanie výsledkov vypracúvané nezávislými subjektmi a aktívne sa zapája do zriaďovania a posilňovania výkonných výborov vo všetkých regionálnych organizáciách pre riadenie rybárstva, ktorých je zmluvnou stranou. Zabezpečuje predovšetkým to, aby uvedené výkonné výbory všeobecne dohliadali na vykonávanie vonkajšej rybárskej politiky a opatrení, o ktorých sa rozhodlo v rámci regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva. [PN 51]

Článok 21

Oprávnenia na rybolov

Rybárske plavidlo Únie nesmie vykonávať rybolovné činnosti v populáciách v správe regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva, ak:

| -a) | Únia nie je zmluvnou stranou regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva; [PN 52] |
| --- | --- |

-a)

Únia nie je zmluvnou stranou regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva; [PN 52]

| a) | nemá oprávnenie na rybolov vydané jeho vlajkovým členským štátom; |
| --- | --- |

a)

nemá oprávnenie na rybolov vydané jeho vlajkovým členským štátom;

| b) | nie je vedené v príslušnom registri alebo uvedené v zozname
  oprávnených plavidiel
  regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva a [PN 53] |
| --- | --- |

b)

nie je vedené v príslušnom registri alebo uvedené v zozname
  oprávnených plavidiel
  regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva a [PN 53]

| c) | nemá pri vykonávaní rybolovných činností vo vodách tretej krajiny oprávnenie na rybolov vydané príslušnou treťou krajinou v súlade s kapitolou II. |
| --- | --- |

c)

nemá pri vykonávaní rybolovných činností vo vodách tretej krajiny oprávnenie na rybolov vydané príslušnou treťou krajinou v súlade s kapitolou II.

Článok 22

Podmienky na vydanie oprávnenia na rybolov vlajkovým členským štátom

Vlajkový členský štát môže vydať oprávnenie na rybolov len vtedy, ak:

| a) | sú splnené kritériá oprávnenosti uvedené v článku 5; |
| --- | --- |

a)

sú splnené kritériá oprávnenosti uvedené v článku 5;

| b) | sú splnené pravidlá stanovené regionálnou organizáciou pre riadenie rybárstva alebo sú transponované právne predpisy Únie a |
| --- | --- |

b)

sú splnené pravidlá stanovené regionálnou organizáciou pre riadenie rybárstva alebo sú transponované právne predpisy Únie a

| c) | sú pri vykonávaní rybolovných činnostiach vo vodách tretej krajiny splnené kritériá oprávnenosti stanovené v článkoch 11 alebo 18. |
| --- | --- |

c)

sú pri vykonávaní rybolovných činnostiach vo vodách tretej krajiny splnené kritériá oprávnenosti stanovené v článkoch 11 alebo 18.

Článok 23

Registrácia zo strany regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva

1.   Vlajkový členský štát pošle Komisii zoznam (resp. zoznamy)
  rybárskych
  plavidiel,
  ako sú vymedzené v základnom nariadení, ktoré sú aktívne a sú v prípade potreby vybavené záznamom o úlovkoch a
   ktorým povolil rybolovné činnosti v rámci regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva.

2.   Zoznam (resp. zoznamy) podľa odseku 1 sa vypracuje (resp. vypracujú) v súlade s požiadavkami regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva a pripoja sa k nemu údaje podľa príloh 1 a 2

  prílohy
  .

3.   Komisia môže požiadať vlajkový členský štát o všetky doplňujúce informácie, ktoré považuje za potrebné
  , do 10 dní od doručenia zoznamu uvedeného v odseku 1. Ku každej takejto žiadosti poskytne odôvodnenie
  .

4.   Keď sa Komisia presvedčí o tom, že sú splnené podmienky uvedené v článku 22,
  v lehote 15 dní od doručenia zoznamu uvedeného v odseku 1
  zašle zoznam (resp. zoznamy) oprávnených plavidiel regionálnej organizácii pre riadenie rybárstva.

5.   Ak register alebo zoznam regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva nie je verejný, Komisia informuje vlajkový členský štát o plavidlách vedených v registri alebo uvedených v zozname

  rozošle zoznam oprávnených plavidiel členským štátom zapojeným do príslušného rybolovu
  . [PN 54]

Kapitola IV

Rybolovné činnosti rybárskych plavidiel Únie na šírom mori

Článok 24

Rozsah pôsobnosti

Táto kapitola sa vzťahuje na rybolovné činnosti vykonávané na šírom mori rybárskymi plavidlami Únie s celkovou dĺžkou nad 24 metrov. [PN 55]

Článok 25

Oprávnenia na rybolov

Rybárske plavidlo Únie nesmie vykonávať rybolovné činnosti na šírom mori, ak:

| a) | nemá oprávnenie na rybolov vydané jeho vlajkovým členským štátom
  tohto plavidla na základe vedeckého hodnotenia, v ktorom sa posudzuje udržateľnosť navrhovaných rybolovných činností a ktoré overil národný vedecký ústav alebo v náležitých prípadoch vedecký ústav členského štátu s právomocou v príslušnom rybolove,
  a [PN 56] |
| --- | --- |

a)

nemá oprávnenie na rybolov vydané jeho vlajkovým členským štátom
  tohto plavidla na základe vedeckého hodnotenia, v ktorom sa posudzuje udržateľnosť navrhovaných rybolovných činností a ktoré overil národný vedecký ústav alebo v náležitých prípadoch vedecký ústav členského štátu s právomocou v príslušnom rybolove,
  a [PN 56]

| b) | Komisia nebola o oprávnení na rybolov informovaná podľa článku 27. |
| --- | --- |

b)

Komisia nebola o oprávnení na rybolov informovaná podľa článku 27.

Článok 26

Podmienky na vydanie oprávnenia na rybolov vlajkovým členským štátom

Vlajkový členský štát môže vydať oprávnenie na rybolov pre rybolovné činnosti na šírom mori len vtedy, keď

  ak:

| a) | sú splnené kritériá oprávnenosti uvedené v článku 5; |
| --- | --- |

a)

sú splnené kritériá oprávnenosti uvedené v článku 5;

| b) | sú plánované rybolovné činnosti:








  — | založené na ekosystémovom prístupe k riadeniu rybárstva vymedzenom v článku 4 bode 9 základného nariadenia a |
| --- | --- | --- |

b)

sú plánované rybolovné činnosti:

—

založené na ekosystémovom prístupe k riadeniu rybárstva vymedzenom v článku 4 bode 9 základného nariadenia a

| — | sú v súlade s vedeckým hodnotením zohľadňujúcim ochranu živých morských zdrojov a morských ekosystémov, ktoré poskytol národný vedecký ústav vlajkového členského štátu
  . [PN 57] |
| --- | --- |

—

sú v súlade s vedeckým hodnotením zohľadňujúcim ochranu živých morských zdrojov a morských ekosystémov, ktoré poskytol národný vedecký ústav vlajkového členského štátu
  . [PN 57]

Článok 27

Oznámenie Komisii

Vlajkový členský štát informuje Komisiu o oprávnení na rybolov aspoň 15 kalendárnych dní

  8,5 kalendárneho dňa
  pred začatím plánovaných rybolovných činností na šírom mori, pričom poskytne údaje podľa príloh 1 a 2

  uvedené v prílohe
  . [PN 58]

Kapitola V

Prenájom rybárskych plavidiel Únie

Článok 28

Zásady

1.   Rybárske plavidlo Únie
  nesmie
  vykonávať rybolovné činnosti v rámci dohôd o prenájme v prípade, že existuje platná dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva, pokiaľ sa v danej dohode neuvádza inak.

2.   Plavidlo Únie nesmie vykonávať rybolovné činnosti v rámci viac ako jednej dohody o prenájme naraz, ani sa zapájať do druhotného prenájmu.

2a.
     
  Plavidlá Únie vykonávajú činnosti na základe dohôd o prenájme vo vodách patriacich do pôsobnosti regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva len vtedy, ak je štát, ktorý si prenajal plavidlo, zmluvnou stranou tejto organizácie.

3.   Prenajaté plavidlo Únie nesmie využívať rybolovné možnosti svojho vlajkového členského štátu
  počas obdobia prenájmu
  . Úlovky prenajatého plavidla sa započítavajú do rybolovných možností prenajímajúceho štátu.

3a.
     
  Nijaké ustanovenie tohto nariadenia nezmenšuje zodpovednosť vlajkového členského štátu v súvislosti s jeho povinnosťami vyplývajúcimi z medzinárodného práva, nariadenia (ES) č. 1224/2009, nariadenia (ES) č. 1005/2008 alebo iných predpisov spoločnej rybárskej politiky vrátane oznamovacej povinnosti. [PN 59]

Článok 29

Spravovanie oprávnení na rybolov v rámci dohody o prenájme

Pri vydávaní oprávnenia na rybolov pre plavidlo podľa článkov 11, 18, 22 alebo 26 a v prípadoch, keď sa príslušné rybolovné činnosti vykonávajú v rámci dohody o prenájme, vlajkový členský štát overí, či:

| a) | príslušný orgán prenajímajúceho štátu oficiálne potvrdil, že dohoda je v súlade s jeho vnútroštátnymi právnymi predpismi, a |
| --- | --- |

a)

príslušný orgán prenajímajúceho štátu oficiálne potvrdil, že dohoda je v súlade s jeho vnútroštátnymi právnymi predpismi, a

| b) | dohoda

  podrobnosti dohody
  o prenájme je uvedená

  vrátane doby, rybolovných možností a rybolovnej oblasti sú uvedené
  v oprávnení na rybolov. [PN 60] |
| --- | --- |

b)

dohoda

  podrobnosti dohody
  o prenájme je uvedená

  vrátane doby, rybolovných možností a rybolovnej oblasti sú uvedené
  v oprávnení na rybolov. [PN 60]

Kapitola VI

Kontrolné a nahlasovacie povinnosti

Článok 30

Údaje z programu pozorovateľov

Ak sa na palube rybárskeho plavidla Únie zhromažďujú údaje v rámci programu pozorovateľov
  v súlade s právnymi predpismi Únie alebo regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva
  , prevádzkovateľ plavidla zasiela uvedené údaje svojmu vlajkovému členskému štátu. [PN 61]

Článok 31

Informovanie tretích krajín

1.   Pri vykonávaní rybolovných činností v zmysle tejto hlavy a v prípade, že sa tak stanovuje v dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva s treťou krajinou, je prevádzkovateľ rybárskeho plavidla Únie povinný zasielať tretej krajine príslušné hlásenia o úlovku a vyhlásenia o vylodení, pričom kópiu týchto informácií posiela aj svojmu vlajkovému členskému štátu
  aj tretej krajine
  .

2.   Vlajkový členský štát posúdi súlad údajov zasielaných tretej krajiny

  krajine
  podľa odseku 1 s údajmi, ktoré dostal v súlade s nariadením (ES) č. 1224/2009.
  V prípade nesúladu údajov členský štát vyšetrí, či tento nesúlad neznamená NNN rybolov v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1005/2008, a prijme primerané opatrenia podľa článkov 43 až 47 uvedeného nariadenia.

3.   Prípady, keď sa tretej krajine nezašlú hlásenia o úlovku a vyhlásenia o vylodení podľa odseku 1, sa z hľadiska uplatňovania sankcií a iných opatrení stanovených v spoločnej rybárskej politike považujú za závažné porušenie pravidiel. Závažnosť porušenia určí príslušný orgán členského štátu s prihliadnutím na kritériá ako povaha škody, jej hodnota, hospodárska situácia páchateľa a rozsah porušenia alebo jeho opakovanie. [PN 62]

Článok 31a

Požiadavky na členstvo v regionálnych organizáciách pre riadenie rybárstva

Rybárske plavidlo tretej krajiny môže vykonávať rybolovné činnosti týkajúce populácií spravovaných regionálnou organizáciou pre riadenie rybárstva vo vodách Únie len vtedy, ak je táto tretia krajina zmluvnou stranou danej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva. [PN 63]

HLAVA III

RYBOLOVNÉ ČINNOSTI RYBÁRSKYCH PLAVIDIEL TRETÍCH KRAJÍN VO VODÁCH ÚNIE

Článok 32

Všeobecné zásady

1.   Rybárske plavidlo tretej krajiny sa môže do rybolovných činností vo vodách Únie zapájať len vtedy, ak má oprávnenie na rybolov vydané Komisiou.
  Takéto oprávnenie sa mu vydá len vtedy, ak splní kritériá oprávnenosti uvedené v článku 5. [PN 64]

2.   Rybárske plavidlo tretej krajiny s oprávnením na rybolov vo vodách Únie musí dodržiavať pravidlá, ktorými sa riadia rybolovné činnosti plavidiel Únie v rybolovnej oblasti, v ktorej pôsobí, a

  . Ak by sa ustanovenia v príslušných dohodách o rybárstve odlišovali
  ,
  tieto
  ustanovenia uvedené v príslušnej rybárskej

  sa výslovne uvedú v konkrétnej
  dohode
  alebo formou pravidiel dohodnutých s treťou krajinou, ktorá vykonáva dohodu
  . [PN 65]

3.   Ak sa rybárske plavidlo tretej krajiny plaví vo vodách Únie bez oprávnenia vydaného podľa tohto nariadenia, jeho rybársky výstroj musí byť priviazaný a uložený tak, aby sa nedal ľahko použiť na rybolovné činnosti.

Článok 33

Podmienky na vydanie oprávnenia na rybolov

Komisia môže rybárskemu plavidlu tretej krajiny vydať oprávnenie na rybolovné činnosti len vtedy, ak:

| -a) | existuje nadbytok výlovu, ktorý je možné povoliť a ktorý by pokryl navrhované rybolovné možnosti, ako sa požaduje v článku 62 ods. 2 a 3 dohovoru UNCLOS; |
| --- | --- |

-a)

existuje nadbytok výlovu, ktorý je možné povoliť a ktorý by pokryl navrhované rybolovné možnosti, ako sa požaduje v článku 62 ods. 2 a 3 dohovoru UNCLOS;

| a) | informácie podľa príloh 1 a 2

  prílohy
  o danom rybárskom plavidle a pridruženom podpornom plavidle (resp. pridružených podporných plavidlách) sú úplné a presné; plavidlo a každé pridružené podporné plavidlo (resp. plavidlá) majú číslo IMO
  v prípade, že ho vyžadujú právne predpisy Únie
  ; |
| --- | --- |

a)

informácie podľa príloh 1 a 2

  prílohy
  o danom rybárskom plavidle a pridruženom podpornom plavidle (resp. pridružených podporných plavidlách) sú úplné a presné; plavidlo a každé pridružené podporné plavidlo (resp. plavidlá) majú číslo IMO
  v prípade, že ho vyžadujú právne predpisy Únie
  ;

| b) | počas 12 mesiacov pred podaním žiadosti o oprávnenie na rybolov nebola prevádzkovateľovi

  kapitánovi rybárskeho plavidla
  ani
  danému
  rybárskemu plavidlu uložená sankcia za závažné porušenie predpisov podľa vnútroštátneho práva členského štátu v zmysle článku 42 nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008 a článku 90 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

b)

počas 12 mesiacov pred podaním žiadosti o oprávnenie na rybolov nebola prevádzkovateľovi

  kapitánovi rybárskeho plavidla
  ani
  danému
  rybárskemu plavidlu uložená sankcia za závažné porušenie predpisov podľa vnútroštátneho práva členského štátu v zmysle článku 42 nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008 a článku 90 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009;

| c) | rybárske plavidlo nie je uvedené v žiadnom zozname plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov
  , ktorý prijala tretia krajina, regionálna organizácia pre riadenie rybárstva alebo Únia podľa nariadenia (ES) č. 1005/2008,
  a/alebo tretia krajina nie je označená ani uvedená ako nespolupracujúca tretia krajina v zmysle nariadenia (ES)
  č.
  1005/2008, ani ako krajina umožňujúca neudržateľný rybolov v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1026/2012; |
| --- | --- |

c)

rybárske plavidlo nie je uvedené v žiadnom zozname plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov
  , ktorý prijala tretia krajina, regionálna organizácia pre riadenie rybárstva alebo Únia podľa nariadenia (ES) č. 1005/2008,
  a/alebo tretia krajina nie je označená ani uvedená ako nespolupracujúca tretia krajina v zmysle nariadenia (ES)
  č.
  1005/2008, ani ako krajina umožňujúca neudržateľný rybolov v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1026/2012;

| d) | rybárske plavidlo je oprávnené podľa rybárskej dohody s príslušnou treťou krajinou, prípadne je uvedené v zozname plavidiel podľa tejto dohody. [PN 66] |
| --- | --- |

d)

rybárske plavidlo je oprávnené podľa rybárskej dohody s príslušnou treťou krajinou, prípadne je uvedené v zozname plavidiel podľa tejto dohody. [PN 66]

Článok 34

Postup vydávania oprávnení na rybolov

1.   Tretia krajina zašle Komisii žiadosti svojich rybárskych plavidiel skôr, ako uplynie lehota uvedená v príslušnej dohode, resp. lehota stanovená Komisiou.

2.   Komisia môže požiadať tretiu krajinu o všetky doplňujúce informácie, ktoré považuje za potrebné.

3.   Keď sa Komisia presvedčí o tom, že sú splnené podmienky uvedené v článku 33, vydá oprávnenie na rybolov a informuje o tom tretiu krajinu a príslušné členské štáty.

Článok 35

Monitorovanie oprávnení na rybolov

1.   V prípade, že podmienka uvedená v článku 33 už nie je splnená, Komisia pozmení alebo odoberie oprávnenie a informuje o tom tretiu krajinu a príslušné členské štáty.

2.   Komisia môže zamietnuť, pozastaviť alebo odobrať oprávnenie:

| a) | v prípadoch, keď dôjde k zásadnej zmene okolností, alebo v prípadoch, keď si takéto opatrenie vyžadujú prioritné politické dôvody týkajúce sa

  ktoré sa
  okrem iného
  týkajú
  medzinárodných noriem
  v oblasti
  ľudských práv alebo boja proti nezákonnému, nenahlásenému alebo neregulovanému rybolovu,; |
| --- | --- |

a)

v prípadoch, keď dôjde k zásadnej zmene okolností, alebo v prípadoch, keď si takéto opatrenie vyžadujú prioritné politické dôvody týkajúce sa

  ktoré sa
  okrem iného
  týkajú
  medzinárodných noriem
  v oblasti
  ľudských práv alebo boja proti nezákonnému, nenahlásenému alebo neregulovanému rybolovu,;

| b) | z vážnych a naliehavých dôvodov týkajúcich sa vážnej hrozby pre udržateľné využívanie morských biologických zdrojov, hospodárenie s nimi a ich ochranu; |
| --- | --- |

b)

z vážnych a naliehavých dôvodov týkajúcich sa vážnej hrozby pre udržateľné využívanie morských biologických zdrojov, hospodárenie s nimi a ich ochranu;

| c) | ak je potrebné konať, aby sa zabránilo závažnému porušeniu predpisov podľa článku 42 nariadenia (ES) č. 1005/2008 alebo článku 90 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1224/2009 v súvislosti s nezákonným, nenahláseným alebo neregulovaným rybolovom,
  alebo v prípadoch, |
| --- | --- |

c)

ak je potrebné konať, aby sa zabránilo závažnému porušeniu predpisov podľa článku 42 nariadenia (ES) č. 1005/2008 alebo článku 90 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1224/2009 v súvislosti s nezákonným, nenahláseným alebo neregulovaným rybolovom,
  alebo v prípadoch,

| d) | keď sa Únia z tohto alebo akéhokoľvek iného dôvodu prioritnej politiky rozhodne pozastaviť alebo prerušiť vzťahy s danou treťou krajinou. |
| --- | --- |

d)

keď sa Únia z tohto alebo akéhokoľvek iného dôvodu prioritnej politiky rozhodne pozastaviť alebo prerušiť vzťahy s danou treťou krajinou.

Komisia bezodkladne informuje tretiu krajinu, ak zamietne, pozastaví alebo odoberie oprávnenie v súlade s prvým pododsekom. [PN 67]

Článok 36

Zákaz rybolovných činností

1.   Ak sa rybolovné možnosti udelené tretej krajine považujú za vyčerpané, Komisia na to okamžite upozorní tretiu krajinu a príslušné kontrolné orgány členských štátov. Tretia krajina predloží Komisii technické opatrenia zabraňujúce prípadnému negatívnemu vplyvu na vyčerpané rybolovné možnosti s cieľom zabezpečiť kontinuitu rybolovných činností v rámci nevyčerpaných rybolovných možností, ktoré by mohli mať vplyv aj na vyčerpané možnosti. Odo dňa oznámenia uvedeného v odseku 1 sa oprávnenia na rybolov vydané plavidlám plaviacim sa pod vlajkou danej tretej krajiny považujú za pozastavené pre príslušné rybolovné činnosti a tieto plavidlá už nemajú oprávnenie zapájať sa do uvedených rybolovných činností.

2.   Oprávnenia na rybolov sa považujú za odobraté, ak sa pozastavenie rybolovných činností v súlade s odsekom 2 týka všetkých činností, na ktoré boli udelené.

3.   Tretia krajina musí zabezpečiť, aby príslušné rybárske plavidlá boli okamžite informované o uplatnení tohto článku a aby zastavili všetky príslušné rybolovné činnosti.

Článok 37

Prekročenie kvót vo vodách Únie

1.   Ak Komisia zistí, že tretia krajina prekročila kvóty, ktoré jej boli pridelené pre populáciu alebo skupinu populácií, Komisia vykoná odpočet z kvót, ktoré boli danej krajine pridelené pre danú populáciu alebo skupinu populácií na nasledujúce roky.
  Zníženie musí byť v súlade s článkom 105 nariadenia (ES) č. 1224/2009. [PN 68]

2.   Ak sa odpočet podľa odseku 1 nedá uskutočniť z kvóty prekročenej pre populáciu alebo skupinu populácií, pretože daná krajina nemá k dispozícii dostatočnú kvótu pre danú populáciu alebo skupinu populácií, Komisia môže po konzultácii s danou treťou krajinou vykonať odpočet z kvót pre iné populácie alebo skupiny populácií v rovnakej geografickej oblasti, alebo v zodpovedajúcej komerčnej hodnote, ktoré má daná tretia krajina k dispozícii v nasledujúcich rokoch.

Článok 38

Kontrola a presadzovanie

1.   Plavidlo tretej krajiny s oprávnením na rybolov vo vodách Únie musí dodržiavať pravidlá kontroly, ktorými sa riadia rybolovné činnosti plavidiel Únie v rybolovnej oblasti, v ktorej pôsobí.

2.   Plavidlo tretej krajiny s oprávnením na rybolov vo vodách Únie poskytne Komisii alebo ňou poverenému orgánu a v relevantných prípadoch aj pobrežnému členskému štátu údaje, ktoré musia plavidlá Únie zasielať vlajkovému členskému štátu podľa nariadenia (ES) č. 1224/2009.

3.   Komisia alebo ňou určený orgán zašle údaje uvedené v odseku 2 pobrežnému členskému štátu.

4.   Plavidlo tretej krajiny s oprávnením na rybolov vo vodách Únie na požiadanie poskytne Komisii alebo ňou určenému orgánu správy pozorovateľov vypracované podľa príslušných programov pozorovateľov.

5.   Pobrežný členský štát zaznamenáva do národného registra stanoveného v článku 93 nariadenia (ES) č. 1224/2009 všetky porušenia pravidiel, ktorých sa dopustili rybárske plavidlá tretej krajiny, vrátane súvisiacich sankcií.

6.   Komisia zašle tretej krajine informácie uvedené v odseku 5, aby sa zabezpečilo, že tretia krajina prijme primerané opatrenia.

Odsek 1 sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté konzultácie medzi Úniou a tretími krajinami. Komisia je v tejto súvislosti splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 44 s cieľom zaviesť do práva Únie výsledok konzultácií s tretími krajinami týkajúcich sa dohôd o prístupe.

HLAVA IV

ÚDAJE A INFORMÁCIE

Článok 39

Register oprávnení Únie na rybolov

1.   Komisia zriadi

  zriaďuje
  a vedie elektronický register oprávnení Únie na rybolov,
  v ktorom sa uvedú všetky oprávnenia na rybolov udelené v súlade s hlavami II a III a
  ktorý pozostáva z verejnej aj zabezpečenej časti.
  Uvedený
  register:

| a) | slúži na zaznamenávanie všetkých informácií podľa príloh 1 a 2

  uvedených v prílohe
  a na zobrazovanie statusu jednotlivých oprávnení v reálnom čase; |
| --- | --- |

a)

slúži na zaznamenávanie všetkých informácií podľa príloh 1 a 2

  uvedených v prílohe
  a na zobrazovanie statusu jednotlivých oprávnení v reálnom čase;

| b) | slúži na výmenu údajov a informácií medzi Komisiou a členským štátom a |
| --- | --- |

b)

slúži na výmenu údajov a informácií medzi Komisiou a členským štátom a

| c) | sa používa len na účely udržateľného riadenia rybárskych flotíl. |
| --- | --- |

c)

sa používa len na účely udržateľného riadenia rybárskych flotíl.

2.   Zoznam oprávnení na rybolov v registri je verejne dostupný a obsahuje všetky tieto informácie:

| a) | názov a vlajku plavidla
  a jeho číslo CFR a číslo IMO, ak to vyžadujú právne predpisy Únie
  ; |
| --- | --- |

a)

názov a vlajku plavidla
  a jeho číslo CFR a číslo IMO, ak to vyžadujú právne predpisy Únie
  ;

| aa) | názov, mesto a krajinu, v ktorej má sídlo či bydlisko vlastník spoločnosti a konečný používateľ; |
| --- | --- |

aa)

názov, mesto a krajinu, v ktorej má sídlo či bydlisko vlastník spoločnosti a konečný používateľ;

| b) | druh oprávnenia;
  vrátane rybolovných možností
  a |
| --- | --- |

b)

druh oprávnenia;
  vrátane rybolovných možností
  a

| c) | povolený čas a povolená oblasť rybolovnej činnosti (začiatočný a konečný dátum; rybolovná oblasť). |
| --- | --- |

c)

povolený čas a povolená oblasť rybolovnej činnosti (začiatočný a konečný dátum; rybolovná oblasť).

3.   Členský štát používa register na predkladanie oprávnení na rybolov Komisii a na aktualizáciu svojich údajov v zmysle požiadaviek článkov 12, 19, 23 a 27. [PN 69]

Článok 40

Technické požiadavky

Výmena informácií uvedených v hlavách II, III a IV prebieha v elektronickej podobe. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES (15), Komisia môže prijať vykonávacie akty, ktorými stanoví technické prevádzkové požiadavky týkajúce sa zaznamenávania, formátu a prenosu informácií uvedených v daných hlavách. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 45 ods. 2.

Komisia poskytuje príslušným členským štátom technickú pomoc s cieľom zaistiť funkčnosť registra oprávnení Únie na rybolov a umožniť členským štátom splnenie požiadaviek na technický prenos. Na tento účel pomáha vnútroštátnym orgánom postupovať informácie, ktoré sa vyžadujú od prevádzkovateľov ku každému druhu oprávnenia, a do ... [šiestich mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] vytvorí IT aplikáciu, aby umožnila členským štátom automaticky a v reálnom čase prenášať údaje týkajúce sa žiadostí o oprávnenia a charakteristiky plavidiel do registra oprávnení Únie na rybolov. [PN 70]

Pokiaľ ide o technickú a finančnú podporu na prenos informácií, členské štáty môžu využiť finančnú pomoc z Európskeho námorného a rybárskeho fondu v súlade s článkom 76 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014
   (16)
  . [PN 71]

Článok 41

Prístup k údajom

Bez toho, aby bol dotknutý článok 110 nariadenia (ES) č. 1224/2009, členské štáty alebo Komisia poskytnú relevantným príslušným administratívnym útvarom podieľajúcim sa na riadení rybárskych flotíl prístup k zabezpečenej časti registra oprávnení Únie na rybolov, ktorý sa uvádza v článku 39.

Článok 42

Spravovanie údajov, ochrana osobných údajov a dôvernosť

S údajmi získanými v rámci tohto nariadenia sa musí nakladať v súlade s článkami 109, 110, 111, a 113 nariadenia (ES) č. 1224/2009, nariadenia (ES) č. 45/2001 a smernice 95/46/ES a jej vnútroštátnymi vykonávacími predpismi.

Článok 43

Vzťahy s tretími krajinami a regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva

1.   Keď členský štát dostane informácie od tretej krajiny alebo regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva, ktoré sú relevantné z hľadiska účinného uplatňovania tohto nariadenia, oznámi ich ostatným dotknutým členským štátom a Komisii alebo ňou určenému orgánu, pokiaľ má na to oprávnenie vyplývajúce z dvojstranných dohôd s danou treťou krajinou alebo z pravidiel dotknutej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva.

2.   Komisia alebo ňou určený orgán môže v rámci rybárskych dohôd uzavretých medzi Úniou a tretími krajinami, v rámci regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva alebo podobných rybárskych organizáciami, v ktorých je Únia zmluvnou stranou alebo nezmluvnou spolupracujúcou
  nezmluvnou
  stranou, oznámiť relevantné informácie týkajúce sa nedodržania pravidiel tohto nariadenia alebo závažných porušení predpisov v zmysle článku 42 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1005/2008 a v článku 90 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1224/2009, ostatným stranám týchto dohôd alebo organizáciám s výhradou súhlasu členského štátu, ktorý dané informácie poskytol, a v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001. [PN 72]

HLAVA V

POSTUPY, DELEGÁCIA A VYKONÁVACIE OPATRENIA

Článok 44

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 5 ods. 2 sa
  Komisii
  udeľuje Komisii

  na obdobie piatich rokov od ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predĺži o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia
  . [PN 73]

3.   Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie právomoci uvedené v článku 5 ods. 2 kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

3a.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

4.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 5 ods. 2 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament ani Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 45

Postup výboru

1.   Komisii pomáha Výbor pre rybolov a akvakultúru zriadený podľa článku 47 základného nariadenia. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 8 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 v spojení s jeho článkom 5.

HLAVA VI

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 46

Zrušenie

1.   Nariadenie (ES) č. 1006/2008 sa zrušuje.

2.   Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie.

Článok 47

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V ...

Za Európsky parlament

predseda

Za Radu

predseda

---

(2)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 116.

2

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 a rozhodnutie Rady z ... .

1

(2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1006/2008 z 29. septembra 2008 o oprávneniach na rybolovné činnosti rybárskych plavidiel Spoločenstva mimo vôd Spoločenstva a o prístupe plavidiel tretích krajín do vôd Spoločenstva, o zmene a doplnení nariadení (EHS) č. 2847/93 a (ES) č. 1627/94 a o zrušení nariadenia (ES) č. 3317/94 (Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 33).

2

(3)  Rozhodnutie Rady 98/392/ES z 23. marca 1998 o uzatvorení Dohovoru Organizácie Spojených národov z 10. decembra 1982 o morskom práve a Dohody z 28. júla 1994 o vykonávaní jeho časti XI Európskym spoločenstvom (Ú. v. ES L 179, 23.6.1998, s. 1).

3

(4)  Rozhodnutie Rady 98/414/ES z 8. júna 1998 o ratifikácii Dohody o vykonávaní ustanovení Dohovoru Spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 týkajúceho sa zachovania a riadenia násad rýb žijúcich na oboch stranách mora a násad veľmi sťahovavých rýb Európskym spoločenstvom (Ú. v. ES L 189, 3.7.1998, s. 14).

4

(5)  Rozhodnutie Rady 96/428/ES z 25. júna 1996 o prijatí Dohody o podporovaní dodržiavania medzinárodných ochranných a riadiacich opatrení rybárskymi plavidlami na šírom mori zo strany Spoločenstva (Ú. v. ES L 177, 16.7.1996, s. 24).

5

(6)  Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN A/Res/66/288 z 27. júla 2012 o výsledkoch konferencie Rio + 20 s názvom „Budúcnosť, ktorú chceme“.

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

7

(8)  Nariadenie Rady (ES) č. 1005/2008 z 29. septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 1).

8

(9)  Nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1).

9

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1).

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31).

11

(12)  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1026/2012 z 25. októbra 2012 o určitých opatreniach na účely ochrany populácie rýb v súvislosti s krajinami, ktoré umožňujú neudržateľný rybolov (Ú. v. EÚ L 316, 14.11.2012, s. 34).

14

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES zo 14. marca 2007, ktorou sa zriaďuje Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (Inspire) (Ú. v. EÚ L 108, 25.4.2007, s. 1).

15

(16)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014 z 15. mája 2014 o Európskom námornom a rybárskom fonde, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1255/2011 (Ú. v. EÚ L 149, 20.5.2014, s. 1).

16

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014 z 15. mája 2014 o Európskom námornom a rybárskom fonde, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1255/2011 (Ú. v. EÚ L 149, 20.5.2014, s. 1).

Príloha 1

Zoznam údajov, ktoré je potrebné poskytnúť pri vydaní oprávnenia na rybolov

| I | ŽIADATEĽ |
| --- | --- |
| 1 | Názov hospodárskeho subjektu (*1) |
| 2 | E-mail (*1) |
| 3 | Adresa |
| 4 | Fax |
| 5 | Daňové identifikačné číslo (SIRET, NIF...) (*1) |
| 6 | Telefón |
| 7 | Názov zástupcu (v súlade s ustanoveniami protokolu) (*1) |
| 8 | E-mail (*1) |
| 9 | Adresa |
| 10 | Fax |
| 11 | Telefón |
| 12 | Názov združenia alebo zástupcu hospodárskeho subjektu (*1) |
| 13 | E-mail (*1) |
| 14 | Adresa |
| 15 | Fax |
| 16 | Telefón |
| 17 | Meno kapitána (resp. mená kapitánov) (*1) |
| 18 | E-mail (*1) |
| 19 | Štátna príslušnosť (*1) |
| 20 | Fax |
| 21 | Telefón |

I

ŽIADATEĽ

1

Názov hospodárskeho subjektu (*1)

2

E-mail (*1)

3

Adresa

4

Fax

5

Daňové identifikačné číslo (SIRET, NIF...) (*1)

6

Telefón

7

Názov zástupcu (v súlade s ustanoveniami protokolu) (*1)

8

E-mail (*1)

9

Adresa

10

Fax

11

Telefón

12

Názov združenia alebo zástupcu hospodárskeho subjektu (*1)

13

E-mail (*1)

14

Adresa

15

Fax

16

Telefón

17

Meno kapitána (resp. mená kapitánov) (*1)

18

E-mail (*1)

19

Štátna príslušnosť (*1)

20

Fax

21

Telefón

| II | IDENTIFIKÁCIA PLAVIDLA, TECHNICKÉ CHARAKTERISTIKY A VYBAVENIE |
| --- | --- |
| 22 | Názov plavidla (*1) |
| 23 | Vlajkový štát (*1) |
| 24 | Dátum nadobudnutia aktuálnej vlajky (*1) |
| 25 | Vonkajšie označenie (*1) |
| 26 | Číslo IMO (UVI) (*1) |
| 27 | Číslo CFR (*1) |
| 28 | Medzinárodný rádiový volací znak (IRCS) (*1) |
| 29 | Volacia frekvencia (*1) |
| 30 | Satelitné telefónne číslo |
| 31 | MMSI (*1) |
| 32 | Rok a miesto výroby (*1) |
| 33 | (Prípadná) predchádzajúca vlajka a dátum jej nadobudnutia (*1) |
| 34 | Materiál trupu lode: oceľ/drevo/polyester/ iné (*1) |
| 35 | Transpondér VMS (*1) |
| 36 | Model (*1) |
| 37 | Výrobné číslo (*1) |
| 38 | Verzia softvéru (*1) |
| 39 | Satelitný operátor (*1) |
| 40 | Výrobca VMS (názov) |
| 41 | Celková dĺžka plavidla (*1) |
| 42 | Šírka plavidla (*1) |
| 43 | Ponor (*1) |
| 44 | Tonáž (v GT) (*1) |
| 45 | Výkon hlavného motora (kW) (*1) |
| 46 | Typ motora |
| 47 | Značka |
| 48 | Výrobné číslo motora (*1) |

II

IDENTIFIKÁCIA PLAVIDLA, TECHNICKÉ CHARAKTERISTIKY A VYBAVENIE

22

Názov plavidla (*1)

23

Vlajkový štát (*1)

24

Dátum nadobudnutia aktuálnej vlajky (*1)

25

Vonkajšie označenie (*1)

26

Číslo IMO (UVI) (*1)

27

Číslo CFR (*1)

28

Medzinárodný rádiový volací znak (IRCS) (*1)

29

Volacia frekvencia (*1)

30

Satelitné telefónne číslo

31

MMSI (*1)

32

Rok a miesto výroby (*1)

33

(Prípadná) predchádzajúca vlajka a dátum jej nadobudnutia (*1)

34

Materiál trupu lode: oceľ/drevo/polyester/ iné (*1)

35

Transpondér VMS (*1)

36

Model (*1)

37

Výrobné číslo (*1)

38

Verzia softvéru (*1)

39

Satelitný operátor (*1)

40

Výrobca VMS (názov)

41

Celková dĺžka plavidla (*1)

42

Šírka plavidla (*1)

43

Ponor (*1)

44

Tonáž (v GT) (*1)

45

Výkon hlavného motora (kW) (*1)

46

Typ motora

47

Značka

48

Výrobné číslo motora (*1)

| III | KATEGÓRIA RYBOLOVU, PRE KTORÚ SA ŽIADA O OPRÁVNENIE |
| --- | --- |
| 49 | Kód FAO pre typ plavidla (*1) |
| 50 | Kód FAO pre typ prevodu (*1) |
| 53 | Kód FAO pre rybolovné oblasti (*1) |
| 54 | Rybolovné divízie – FAO alebo pobrežný štát (*1) |
| 55 | Prístav (prístavy) vylodenia |
| 56 | Prístav (prístavy) prekládky |
| 57 | Kód FAO pre cieľový druh alebo kategória rybolovu (SFPA) (*1) |
| 58 | Požadované obdobie oprávnenia (začiatočný a koncový dátum) |
| 59 | Registračné číslo RFMO (*1)(ak je známe) |
| 60 | Dátum zaradenia do registra RFMO (*1)(ak je známy) |
| 61 | Maximálna celková veľkosť posádky (*1): |
| 62 | Z [PARTNERSKÁ KRAJINA]: |
| 63 | Z AKT: |
| 64 | Spôsob konzervácie/transformácie rýb na palube (*1): Čerstvé ryby/chladenie/mrazenie/rybia múčka/olej/filetovanie |
| 65 | Zoznam podporných plavidiel: názov/číslo IMO/číslo CFR |

III

KATEGÓRIA RYBOLOVU, PRE KTORÚ SA ŽIADA O OPRÁVNENIE

49

Kód FAO pre typ plavidla (*1)

50

Kód FAO pre typ prevodu (*1)

53

Kód FAO pre rybolovné oblasti (*1)

54

Rybolovné divízie – FAO alebo pobrežný štát (*1)

55

Prístav (prístavy) vylodenia

56

Prístav (prístavy) prekládky

57

Kód FAO pre cieľový druh alebo kategória rybolovu (SFPA) (*1)

58

Požadované obdobie oprávnenia (začiatočný a koncový dátum)

59

Registračné číslo RFMO (*1)(ak je známe)

60

Dátum zaradenia do registra RFMO (*1)(ak je známy)

61

Maximálna celková veľkosť posádky (*1):

62

Z [PARTNERSKÁ KRAJINA]:

63

Z AKT:

64

Spôsob konzervácie/transformácie rýb na palube (*1): Čerstvé ryby/chladenie/mrazenie/rybia múčka/olej/filetovanie

65

Zoznam podporných plavidiel: názov/číslo IMO/číslo CFR

| IV | PRENÁJOM |
| --- | --- |
| 66 | Plavidlo prevádzkované v rámci dohody o prenájme (*1): Áno/nie |
| 67 | Typ dohody o prenájme |
| 68 | Obdobie prenájmu (začiatočný a koncový dátum) (*1) |
| 69 | Rybolovné možnosti (v tonách) pridelené plavidlu v rámci prenájmu (*1) |
| 70 | Tretia krajina prideľujúca rybolovné možnosti plavidlu v prenájme (*1) |

IV

PRENÁJOM

66

Plavidlo prevádzkované v rámci dohody o prenájme (*1): Áno/nie

67

Typ dohody o prenájme

68

Obdobie prenájmu (začiatočný a koncový dátum) (*1)

69

Rybolovné možnosti (v tonách) pridelené plavidlu v rámci prenájmu (*1)

70

Tretia krajina prideľujúca rybolovné možnosti plavidlu v prenájme (*1)

Prílohy (zoznam dokumentov):
  [PN 74]

---

(*1)  povinné polia (položky 22 až 25 a 28 až 48 sa nemusia sa vypĺňať, pokiaľ tieto údaje možno automaticky získať z registra flotily Únie podľa čísla CFR alebo čísla IMO)

Príloha 2

Zoznam údajov, ktoré je potrebné poskytnúť pre podporné plavidlo, ktoré pomáha plavidlu uvedenému v prílohe 1

| I | PREVÁDZKOVATEĽ PODPORNÉHO PLAVIDLA |
| --- | --- |
| 1 | Názov hospodárskeho subjektu (*1) |
| 2 | E-mail (*1) |
| 3 | Adresa |
| 4 | Fax |
| 5 | Daňové identifikačné číslo (SIRET, NIF...) (*1) |
| 6 | Telefón |
| 7 | Názov zástupcu (v súlade s ustanoveniami protokolu) (*1) |
| 8 | E-mail (*1) |
| 9 | Adresa |
| 10 | Fax |
| 11 | Telefón |
| 12 | Názov združenia alebo zástupcu hospodárskeho subjektu (*1) |
| 13 | E-mail (*1) |
| 14 | Adresa |
| 15 | Fax |
| 16 | Telefón |
| 17 | Meno kapitána (resp. mená kapitánov) (*1) |
| 18 | E-mail (*1) |
| 19 | Štátna príslušnosť (*1) |
| 20 | Fax |
| 21 | Telefón |

I

PREVÁDZKOVATEĽ PODPORNÉHO PLAVIDLA

1

Názov hospodárskeho subjektu (*1)

2

E-mail (*1)

3

Adresa

4

Fax

5

Daňové identifikačné číslo (SIRET, NIF...) (*1)

6

Telefón

7

Názov zástupcu (v súlade s ustanoveniami protokolu) (*1)

8

E-mail (*1)

9

Adresa

10

Fax

11

Telefón

12

Názov združenia alebo zástupcu hospodárskeho subjektu (*1)

13

E-mail (*1)

14

Adresa

15

Fax

16

Telefón

17

Meno kapitána (resp. mená kapitánov) (*1)

18

E-mail (*1)

19

Štátna príslušnosť (*1)

20

Fax

21

Telefón

| II | IDENTIFIKÁCIA PODPORNÉHO PLAVIDLA, TECHNICKÉ CHARAKTERISTIKY A VYBAVENIE |
| --- | --- |
| 22 | Názov plavidla (*1) |
| 23 | Vlajkový štát (*1) |
| 24 | Dátum nadobudnutia aktuálnej vlajky (*1) |
| 25 | Vonkajšie označenie (*1) |
| 26 | Číslo IMO (UVI) (*1) |
| 27 | Číslo CFR (pre plavidlá Únie, ak je známe) (*1) |
| 28 | Medzinárodný rádiový volací znak (IRCS) (*1) |
| 29 | Volacia frekvencia (*1) |
| 30 | Satelitné telefónne číslo |
| 31 | MMSI (*1) |
| 32 | Rok a miesto výroby |
| 33 | (Prípadná) predchádzajúca vlajka a dátum jej nadobudnutia (*1) |
| 34 | Materiál trupu lode: oceľ/drevo/polyester/ iné |
| 35 | Transpondér VMS |
| 36 | Vzor |
| 37 | Výrobné číslo |
| 38 | Verzia softvéru |
| 39 | Satelitný operátor |
| 40 | Výrobca VMS (názov) |
| 41 | Celková dĺžka plavidla |
| 42 | Šírka plavidla |
| 43 | Ponor |
| 44 | Tonáž (v GT) |
| 45 | Výkon hlavného motora (kW) |
| 47 | Typ motora |
| 48 | Značka |
| 49 | Výrobné číslo motora |

II

IDENTIFIKÁCIA PODPORNÉHO PLAVIDLA, TECHNICKÉ CHARAKTERISTIKY A VYBAVENIE

22

Názov plavidla (*1)

23

Vlajkový štát (*1)

24

Dátum nadobudnutia aktuálnej vlajky (*1)

25

Vonkajšie označenie (*1)

26

Číslo IMO (UVI) (*1)

27

Číslo CFR (pre plavidlá Únie, ak je známe) (*1)

28

Medzinárodný rádiový volací znak (IRCS) (*1)

29

Volacia frekvencia (*1)

30

Satelitné telefónne číslo

31

MMSI (*1)

32

Rok a miesto výroby

33

(Prípadná) predchádzajúca vlajka a dátum jej nadobudnutia (*1)

34

Materiál trupu lode: oceľ/drevo/polyester/ iné

35

Transpondér VMS

36

Vzor

37

Výrobné číslo

38

Verzia softvéru

39

Satelitný operátor

40

Výrobca VMS (názov)

41

Celková dĺžka plavidla

42

Šírka plavidla

43

Ponor

44

Tonáž (v GT)

45

Výkon hlavného motora (kW)

47

Typ motora

48

Značka

49

Výrobné číslo motora

| III | INFORMÁCIE O PODPOROVANÝCH RYBOLOVNÝCH ČINNOSTIACH |
| --- | --- |
| 50 | Kód FAO pre rybolovné oblasti |
| 51 | Rybolovné divízie – FAO |
| 52 | Kód FAO pre cieľový druh |
| 53 | Registračné číslo RFMO (*1) |
| 54 | Dátum zaradenia do registra RFMO |

III

INFORMÁCIE O PODPOROVANÝCH RYBOLOVNÝCH ČINNOSTIACH

50

Kód FAO pre rybolovné oblasti

51

Rybolovné divízie – FAO

52

Kód FAO pre cieľový druh

53

Registračné číslo RFMO (*1)

54

Dátum zaradenia do registra RFMO

Prílohy (zoznam dokumentov):
  [PN 75]

---

(*1)  povinné polia (položky 22 až 25 a 28 až 33 sa nemusia vypĺňať pre podporné plavidlo pod vlajkou Únie, pokiaľ tieto údaje možno automaticky získať z registra flotily Únie podľa čísla CFR)

Príloha

Zoznam údajov, ktoré je potrebné poskytnúť na vydanie oprávnenia na rybolov

| I | ŽIADATEĽ |
| --- | --- |
| 1 | Identifikátor plavidla (číslo IMO, číslo CFR atď.) |
| 2 | Názov plavidla |
| 3 | Názov hospodárskeho subjektu

   (*1) |
| 4 | E-mail

   (*1) |
| 5 | Adresa |
| 6 | Fax |
| 7 | Daňové identifikačné číslo (SIRET, NIF...)

   (*1) |
| 8 | Telefón |
| 9 | Meno vlastníka |
| 10 | E-mail

   (*1) |
| 11 | Adresa |
| 12 | Fax |
| 13 | Telefón |
| 14 | Názov združenia alebo meno zástupcu hospodárskeho subjektu

   (*1) |
| 15 | E-mail

   (*1) |
| 16 | Adresa |
| 17 | Fax |
| 18 | Telefón |
| 19 | Meno kapitána (kapitánov)

   (*1) |
| 20 | E-mail

   (*1) |
| 21 | Štátna príslušnosť

   (*1) |
| 22 | Fax |
| 23 | Telefón |

I

ŽIADATEĽ

1

Identifikátor plavidla (číslo IMO, číslo CFR atď.)

2

Názov plavidla

3

Názov hospodárskeho subjektu

   (*1)

4

E-mail

   (*1)

5

Adresa

6

Fax

7

Daňové identifikačné číslo (SIRET, NIF...)

   (*1)

8

Telefón

9

Meno vlastníka

10

E-mail

   (*1)

11

Adresa

12

Fax

13

Telefón

14

Názov združenia alebo meno zástupcu hospodárskeho subjektu

   (*1)

15

E-mail

   (*1)

16

Adresa

17

Fax

18

Telefón

19

Meno kapitána (kapitánov)

   (*1)

20

E-mail

   (*1)

21

Štátna príslušnosť

   (*1)

22

Fax

23

Telefón

| II | KATEGÓRIA RYBOLOVU, PRE KTORÚ SA ŽIADA O OPRÁVNENIE NA RYBOLOV |
| --- | --- |
| Druh oprávnenia (rybárska dohoda, priame oprávnenie, regionálna organizácia pre riadenie rybárstva, rybolov na šírom mori, prenájom, podporné plavidlo) |
| 24 | Kód FAO pre typ plavidla

   (*1) |
| 25 | Kód FAO pre typ výstroja

   (*1) |
| 26 | Kód FAO pre rybolovné oblasti

   (*1) |
| 27 | Kód FAO pre cieľový druh alebo kategória rybolovu (dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva, SFPA)

   (*1) |
| 28 | Požadované obdobie oprávnenia (dátum začiatku a konca platnosti) |
| 29 | Registračné číslo RFMO

   (*1)

  (ak je známe) |
| 30 | Zoznam podporných plavidiel: názov/číslo IMO/číslo CFR |

II

KATEGÓRIA RYBOLOVU, PRE KTORÚ SA ŽIADA O OPRÁVNENIE NA RYBOLOV

Druh oprávnenia (rybárska dohoda, priame oprávnenie, regionálna organizácia pre riadenie rybárstva, rybolov na šírom mori, prenájom, podporné plavidlo)

24

Kód FAO pre typ plavidla

   (*1)

25

Kód FAO pre typ výstroja

   (*1)

26

Kód FAO pre rybolovné oblasti

   (*1)

27

Kód FAO pre cieľový druh alebo kategória rybolovu (dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva, SFPA)

   (*1)

28

Požadované obdobie oprávnenia (dátum začiatku a konca platnosti)

29

Registračné číslo RFMO

   (*1)

  (ak je známe)

30

Zoznam podporných plavidiel: názov/číslo IMO/číslo CFR

| III | PRENÁJOM |
| --- | --- |
| 31 | Plavidlo pôsobiace v rámci dohody o prenájme:

   (*1)

  áno/nie |
| 32 | Typ dohody o prenájme |
| 33 | Obdobie prenájmu (dátum začiatku a konca)

   (*1) |
| 34 | Rybolovné možnosti (v tonách) pridelené plavidlu v rámci prenájmu

   (*1) |
| 35 | Tretia krajina prideľujúca rybolovné možnosti plavidlu v prenájme.

   (*1) |

III

PRENÁJOM

31

Plavidlo pôsobiace v rámci dohody o prenájme:

   (*1)

  áno/nie

32

Typ dohody o prenájme

33

Obdobie prenájmu (dátum začiatku a konca)

   (*1)

34

Rybolovné možnosti (v tonách) pridelené plavidlu v rámci prenájmu

   (*1)

35

Tretia krajina prideľujúca rybolovné možnosti plavidlu v prenájme.

   (*1)

[PN 76]

---

(*1)  
  povinné údaje (položky 22 až 25 a 28 až 48 sa nemusia vypĺňať, pokiaľ tieto údaje možno automaticky získať z registra flotily Únie podľa čísla CFR alebo čísla IMO)

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/338 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/338

---

P8_TA(2017)0016

Tretie krajiny, ktorých štátni príslušníci podliehajú vízovej povinnosti alebo sú od nej oslobodení: Gruzínsko ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Gruzínsko) (COM(2016)0142 – C8-0113/2016 – 2016/0075(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 252/33)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2016)0142), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2016)0142),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 77 ods. 2 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0113/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 77 ods. 2 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0113/2016),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 20. decembra 2016, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 20. decembra 2016, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a na stanovisko Výboru pre zahraničné veci (A8-0260/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a na stanovisko Výboru pre zahraničné veci (A8-0260/2016),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0075

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 2. februára 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Gruzínsko)

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2017/372.)

---

Utorok 14. februára 2017

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/339 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/339

---

P8_TA(2017)0019

Dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi EÚ a Cookovými ostrovmi ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov a vykonávacieho protokolu k tejto dohode v mene Európskej únie (07592/2016 – C8-0431/2016 – 2016/0077(NLE))

(Súhlas)

(2018/C 252/34)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (07592/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (07592/2016),

| — | so zreteľom na návrh Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov a vykonávací protokol k tejto dohode (07594/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov a vykonávací protokol k tejto dohode (07594/2016),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 ods. 2 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) a v) a článkom 218 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0431/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 ods. 2 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) a v) a článkom 218 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0431/2016),

| — | so zreteľom na svoje nelegislatívne uznesenie zo 14. februára 2017 (1) o návrhu rozhodnutia Rady, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje nelegislatívne uznesenie zo 14. februára 2017 (1) o návrhu rozhodnutia Rady,

| — | so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybárstvo a stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre rozpočet (A8-0010/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybárstvo a stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre rozpočet (A8-0010/2017),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Cookových ostrovov. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0020.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/340 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/340

---

P8_TA(2017)0023

Zoznam tretích štátov a organizácií, s ktorými Europol uzavrie dohody *

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie 2009/935/SVV, pokiaľ ide o zoznam tretích štátov a organizácií, s ktorými Europol uzavrie dohody (15778/2016 – C8-0007/2017 – 2016/0823(CNS))

(Konzultácia)

(2018/C 252/35)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Rady (15778/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Rady (15778/2016),

| — | so zreteľom na článok 39 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii v znení zmenenom Amsterdamskou zmluvou a na článok 9 Protokolu č. 36 o prechodných ustanoveniach, v súlade s ktorými Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C8-0007/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 39 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii v znení zmenenom Amsterdamskou zmluvou a na článok 9 Protokolu č. 36 o prechodných ustanoveniach, v súlade s ktorými Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C8-0007/2017),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2009/371/SVV zo 6. apríla 2009 o zriadení Európskeho policajného úradu (Europol) (1), a najmä na jeho článok 26 ods. 1 písm. a), v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C8-0007/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2009/371/SVV zo 6. apríla 2009 o zriadení Európskeho policajného úradu (Europol) (1), a najmä na jeho článok 26 ods. 1 písm. a), v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C8-0007/2017),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2009/934/SVV z 30. novembra 2009, ktorým sa prijímajú vykonávacie predpisy upravujúce vzťahy Europolu s jeho partnermi vrátane výmeny osobných údajov a utajovaných skutočností (2), a najmä na jeho články 5 a 6, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2009/934/SVV z 30. novembra 2009, ktorým sa prijímajú vykonávacie predpisy upravujúce vzťahy Europolu s jeho partnermi vrátane výmeny osobných údajov a utajovaných skutočností (2), a najmä na jeho články 5 a 6,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2009/935/SVV z 30. novembra 2009, ktorým sa určuje zoznam tretích štátov a organizácií, s ktorými Europol uzavrie dohody (3), zmenené rozhodnutím Rady 2014/269/EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2009/935/SVV z 30. novembra 2009, ktorým sa určuje zoznam tretích štátov a organizácií, s ktorými Europol uzavrie dohody (3), zmenené rozhodnutím Rady 2014/269/EÚ,

| — | so zreteľom na vyhlásenie predsedu Európskej rady, predsedu Komisie a predsedu vlády Dánska z 15. decembra 2016, v ktorom sa zdôrazňujú operačné potreby, ale aj výnimočný a prechodný charakter pripravovanej dohody medzi Europolom a Dánskom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie predsedu Európskej rady, predsedu Komisie a predsedu vlády Dánska z 15. decembra 2016, v ktorom sa zdôrazňujú operačné potreby, ale aj výnimočný a prechodný charakter pripravovanej dohody medzi Europolom a Dánskom,

| — | so zreteľom na uvedené vyhlásenie, v ktorom sa zdôrazňuje, že pripravovaná dohoda je podmienená pokračujúcim členstvom Dánska v Únii a schengenskom priestore, povinnosťou Dánska do 1. mája 2017 v plnej miere implementovať do dánskeho práva smernicu (EÚ) 2016/680 (4) o ochrane údajov v policajných veciach a súhlasom Dánska s uplatňovaním jurisdikcie Súdneho dvora Európskej únie a právomoci európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uvedené vyhlásenie, v ktorom sa zdôrazňuje, že pripravovaná dohoda je podmienená pokračujúcim členstvom Dánska v Únii a schengenskom priestore, povinnosťou Dánska do 1. mája 2017 v plnej miere implementovať do dánskeho práva smernicu (EÚ) 2016/680 (4) o ochrane údajov v policajných veciach a súhlasom Dánska s uplatňovaním jurisdikcie Súdneho dvora Európskej únie a právomoci európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov,

| — | so zreteľom na Protokol č. 22 k Zmluve o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 22 k Zmluve o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na výsledky dánskeho referenda z 3. decembra 2015 v súvislosti s Protokolom č. 22 k Zmluve o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledky dánskeho referenda z 3. decembra 2015 v súvislosti s Protokolom č. 22 k Zmluve o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 78c rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 78c rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0035/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0035/2017),

| 1. | schvaľuje návrh Rady; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť ním schválený text; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Radu, aby v rámci ustanovení budúcej dohody medzi Europolom a Dánskom stanovila dobu jej trvania na päť rokov od jej vstupu do platnosti, aby sa zabezpečil jej prechodný charakter s cieľom plného členstva alebo uzatvorenia medzinárodnej dohody v súlade s článkom 218 ZFEÚ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a Europolu. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 121, 15.5.2009, s. 37.

(2)  Ú. v. EÚ L 325, 11.12.2009, s. 6.

(3)  Ú. v. EÚ L 325, 11.12.2009, s. 12.

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89).

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/342 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/342

---

P8_TA(2017)0024

Podrobenie novej psychoaktívnej látky metyl 2-[[1-(cyklohexylmetyl)-1H-indol-3-karbonyl]amino]-3,3-dimetylbutanoát (MDMB-CHMICA) kontrolným opatreniam *

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Rady o podrobení metyl 2-[[1-(cyklohexylmetyl)-1H-indol-3-karbonyl]amino]-3,3-dimetylbutanoátu (MDMB-CHMICA) kontrolným opatreniam (12356/2016 – C8-0405/2016 – 2016/0262(NLE))

(Konzultácia)

(2018/C 252/36)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Rady (12356/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Rady (12356/2016),

| — | so zreteľom na článok 39 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii v znení zmenenom Amsterdamskou zmluvou a na článok 9 Protokolu č. 36 o prechodných ustanoveniach, v súlade s ktorými Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C8-0405/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 39 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii v znení zmenenom Amsterdamskou zmluvou a na článok 9 Protokolu č. 36 o prechodných ustanoveniach, v súlade s ktorými Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C8-0405/2016),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2005/387/SVV z 10. mája 2005 o výmene informácií, hodnotení rizika a kontrole nových psychoaktívnych látok (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 3, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2005/387/SVV z 10. mája 2005 o výmene informácií, hodnotení rizika a kontrole nových psychoaktívnych látok (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 3,

| — | so zreteľom na článok 78c rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 78c rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0024/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0024/2017),

| 1. | schvaľuje návrh Rady; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť ním schválený text; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade a Komisii. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 127, 20.5.2005, s. 32.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/343 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/343

---

P8_TA(2017)0025

Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: žiadosť EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe žiadosti Holandska – EGF//2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail) (COM(2016)0742 – C8-0018/2017 – 2017/2014(BUD))

(2018/C 252/37)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2016)0742 – C8-0018/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2016)0742 – C8-0018/2017),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006 (1) (nariadenie o EGF), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006 (1) (nariadenie o EGF),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (2), a najmä na jeho článok 12, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (2), a najmä na jeho článok 12,

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (3) (MID z 2. decembra 2013), a najmä na jej bod 13, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (3) (MID z 2. decembra 2013), a najmä na jej bod 13,

| — | so zreteľom na postup trialógu uvedený v bode 13 MID z 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na postup trialógu uvedený v bode 13 MID z 2. decembra 2013,

| — | so zreteľom na list Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci,

| — | so zreteľom na list Výboru pre regionálny rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre regionálny rozvoj,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A8-0036/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A8-0036/2017),

| A. | keďže Únia vytvorila legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu alebo globálnej finančnej a hospodárskej krízy, a pomôcť pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce; |
| --- | --- |

A.

keďže Únia vytvorila legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu alebo globálnej finančnej a hospodárskej krízy, a pomôcť pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce;

| B. | keďže finančná pomoc Únie pre prepustených pracovníkov by mala byť dynamická a dostupná čo najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a s náležitým zreteľom na MID z 2. decembra 2013 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF); |
| --- | --- |

B.

keďže finančná pomoc Únie pre prepustených pracovníkov by mala byť dynamická a dostupná čo najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a s náležitým zreteľom na MID z 2. decembra 2013 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF);

| C. | keďže prijatie nariadenia o EGF odráža dohodu, ktorú dosiahli Európsky parlament a Rada a ktorá sa týka opätovného zavedenia kritéria krízovej mobilizácie, stanovenia finančného príspevku Únie na 60 % celkových odhadovaných nákladov na navrhované opatrenia, zvýšenia efektívnosti pri spracúvaní žiadostí o príspevok z EGF Komisiou, Európskym parlamentom a Radou prostredníctvom skrátenia času na posudzovanie a schvaľovanie, rozšírenia oprávnených opatrení a okruhu príjemcov zahrnutím samostatne zárobkovo činných osôb a mladých ľudí a financovania stimulov na zakladanie vlastných podnikov; |
| --- | --- |

C.

keďže prijatie nariadenia o EGF odráža dohodu, ktorú dosiahli Európsky parlament a Rada a ktorá sa týka opätovného zavedenia kritéria krízovej mobilizácie, stanovenia finančného príspevku Únie na 60 % celkových odhadovaných nákladov na navrhované opatrenia, zvýšenia efektívnosti pri spracúvaní žiadostí o príspevok z EGF Komisiou, Európskym parlamentom a Radou prostredníctvom skrátenia času na posudzovanie a schvaľovanie, rozšírenia oprávnených opatrení a okruhu príjemcov zahrnutím samostatne zárobkovo činných osôb a mladých ľudí a financovania stimulov na zakladanie vlastných podnikov;

| D. | keďže Holandsko predložilo žiadosť EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail o finančný príspevok z EGF v dôsledku prepúšťania v hospodárskom sektore zaradenom podľa klasifikácie NACE Rev. 2 do divízie 47 (Maloobchod, okrem motorových vozidiel a motocyklov) hlavne v regiónoch na úrovni NUTS 2, Drenthe (NL13) a Overijssel (NL21), a keďže sa očakáva, že na opatreniach sa bude podieľať 800 z 1 096 prepustených pracovníkov, ktorí sú oprávnení na príspevok z EGF; |
| --- | --- |

D.

keďže Holandsko predložilo žiadosť EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail o finančný príspevok z EGF v dôsledku prepúšťania v hospodárskom sektore zaradenom podľa klasifikácie NACE Rev. 2 do divízie 47 (Maloobchod, okrem motorových vozidiel a motocyklov) hlavne v regiónoch na úrovni NUTS 2, Drenthe (NL13) a Overijssel (NL21), a keďže sa očakáva, že na opatreniach sa bude podieľať 800 z 1 096 prepustených pracovníkov, ktorí sú oprávnení na príspevok z EGF;

| E. | keďže Holandsko predložilo žiadosť podľa intervenčných kritérií uvedených v článku 4 ods. 1 písm. b) nariadenia o EGF, podľa ktorého je potrebných aspoň 500 pracovníkov, ktorí boli prepustení v referenčnom období deviatich mesiacov v podniku, ktorý funguje v rovnakom hospodárskom odvetví vymedzenom ako divízia NACE Rev. 2 a nachádza sa v dvoch susediacich regiónoch úrovne NUTS 2 v členskom štáte; |
| --- | --- |

E.

keďže Holandsko predložilo žiadosť podľa intervenčných kritérií uvedených v článku 4 ods. 1 písm. b) nariadenia o EGF, podľa ktorého je potrebných aspoň 500 pracovníkov, ktorí boli prepustení v referenčnom období deviatich mesiacov v podniku, ktorý funguje v rovnakom hospodárskom odvetví vymedzenom ako divízia NACE Rev. 2 a nachádza sa v dvoch susediacich regiónoch úrovne NUTS 2 v členskom štáte;

| F. | keďže došlo k významným zmenám nálady spotrebiteľov, ako sú napríklad pokles predaja v strednej cenovej kategórii a rastúca popularita internetového nakupovania; keďže rozvoj nových nákupných stredísk v mnohých holandských mestách mimo centier miest a klesajúca dôvera spotrebiteľov (4) v hospodárstvo takisto negatívne ovplyvnili pozíciu tradičného odvetvia maloobchodu; |
| --- | --- |

F.

keďže došlo k významným zmenám nálady spotrebiteľov, ako sú napríklad pokles predaja v strednej cenovej kategórii a rastúca popularita internetového nakupovania; keďže rozvoj nových nákupných stredísk v mnohých holandských mestách mimo centier miest a klesajúca dôvera spotrebiteľov (4) v hospodárstvo takisto negatívne ovplyvnili pozíciu tradičného odvetvia maloobchodu;

| G. | keďže Holandsko tvrdí, že jeho finančný sektor je, ako globálny aktér, viazaný medzinárodnými pravidlami vrátane pravidiel týkajúcich sa finančných rezerv, a že v dôsledku plnenie nových medzinárodných noriem majú banky menej zdrojov na financovanie hospodárstva než v minulosti; |
| --- | --- |

G.

keďže Holandsko tvrdí, že jeho finančný sektor je, ako globálny aktér, viazaný medzinárodnými pravidlami vrátane pravidiel týkajúcich sa finančných rezerv, a že v dôsledku plnenie nových medzinárodných noriem majú banky menej zdrojov na financovanie hospodárstva než v minulosti;

| H. | keďže v holandských regiónoch Drenthe a Overijsel bolo v odvetví maloobchodu od 1. augusta 2015 do 1. mája 2016 prepustených 1 096 pracovníkov; |
| --- | --- |

H.

keďže v holandských regiónoch Drenthe a Overijsel bolo v odvetví maloobchodu od 1. augusta 2015 do 1. mája 2016 prepustených 1 096 pracovníkov;

| I. | keďže napriek tomu, že maloobchodné a veľkoobchodné služby tvoria 11 % HDP Únie a 15 % celkovej zamestnanosti v Únii, odvetvie je stále poznačené krízou; |
| --- | --- |

I.

keďže napriek tomu, že maloobchodné a veľkoobchodné služby tvoria 11 % HDP Únie a 15 % celkovej zamestnanosti v Únii, odvetvie je stále poznačené krízou;

| 1. | súhlasí s Komisiou, že podmienky stanovené v článku 4 ods. 1 písm. b) nariadenia o EGF sú splnené a že Holandsko má preto nárok na finančný príspevok vo výške 1 818 750 EUR podľa tohto nariadenia, čo predstavuje 60 % celkových nákladov (3 031 250 EUR); |
| --- | --- |

1.

| 2. | berie na vedomie, že Holandsko predložilo žiadosť o finančný príspevok z EGF 12. júla 2016 a že Komisia dokončila jej posúdenie 29. novembra 2016 a že o tom informovala Európsky parlament dňa 23. januára 2017; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že maloobchod, okrem sektora motorových vozidiel a motocyklov, je predmetom šiestich iných žiadostí o príspevok z EGF, pričom všetky boli odôvodnené celosvetovou finančnou a hospodárskou krízou (5); |
| --- | --- |

3.

| 4. | konštatuje, že slabá finančná pozícia väčších obchodných domov neumožnila investovať do iných obchodných modelov s cieľom dosiahnuť potrebné zmeny a opätovne dosiahnuť konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na to, že trh práce v Holandsku sa z krízy zotavuje pomaly a že v niektorých odvetviach sú tieto účinky stále citeľné, a že podobne ako v prípade maloobchodu niektoré sektory len nedávno začali pociťovať skutočné dôsledky finančnej a hospodárskej krízy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | berie na vedomie mnoho prepustených pracovníkov v holandskom maloobchodnom sektore v posledných mesiacoch, pričom hlavným obchodným domom v sektore hrozí konkurz, čo viedlo k celkovému počtu 27 052 (6) prepustených pracovníkov v období rokov 2011 až 2015; s poľutovaním konštatuje, že objem predaného tovaru v maloobchodnom sektore klesol z - 2 % v roku 2011 na - 4 % v roku 2013, pričom nákupy boli na úrovni o 2,7 % nižšej, než v roku 2008 (7); |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že odvetvie maloobchodu má značný podiel na zamestnanosti v (17 – 19 %) v regiónoch Drenthe a Overeijssel na úrovni NUTS 2; poznamenáva, že od začiatku krízy bolo zavretých 5 200 maloobchodných prevádzok, pričom najväčšie obchodné domy boli postihnuté len nedávno; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v období od januára 2015 do marca 2016 to prispelo k zvýšeniu počtu príjemcov dávok v nezamestnanosti v odvetví maloobchodu v týchto regiónoch o 3 461 (8); |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že najviac postihnutí sú mladší pracovníci, keďže 67,1 % cieľových príjemcov má menej ako 30 rokov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poukazuje na to, že dotknutí príjemcovia dlhé obdobie nepracovali, nevzdelávali sa, ani neabsolvovali školenia, ako aj na dlhé, viac ako ročné obdobie medzi dátumom, ku ktorému bol prepustený posledný pracovník (1. mája 2016) a dátumom, keď žiadajúci členský štát začne prijímať podporu z EGF; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uznáva skutočnosť, že Holandsko uviedlo, že žiadosť, najmä koordinovaný balík personalizovaných služieb, bola vypracovaná po konzultácii so všetkými zainteresovanými stranami, sociálnymi partnermi, zástupcami odvetvia maloobchodu a príslušných regiónov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poznamenáva, že žiadosť neobsahuje žiadne príspevky ani stimuly podľa článku 7 ods. 1 písm. b) nariadenia o EGF; víta rozhodnutie obmedziť náklady na technickú pomoc na 4 % celkových nákladov, takže 96 % sa použije na balík personalizovaných služieb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala nové možnosti skrátenia oneskorenia v poskytovaní podpory z EGF obmedzením byrokracie v postupe podávania žiadostí; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poznamenáva, že personalizované služby pre prepustených pracovníkov spolufinancované z EGF zahŕňajú posúdenie schopností, potenciálu a perspektív zamestnania účastníkov; pomoc pri hľadaní zamestnania a riadenie jednotlivých prípadov; flexibilný fond mobility pre uchádzačov o zamestnanie, ako aj pre zamestnávateľov, ktorí môžu ponúknuť dočasné zamestnanie; pomoc pri preradení na iné miesto; odbornú prípravu a rekvalifikáciu vrátane odbornej prípravy na podporu podnikania, poradenstva a grantov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripomína, že podľa článku 7 nariadenia o EGF by sa v návrhu koordinovaného balíka personalizovaných služieb podporovaného z EGF mali vopred zohľadniť budúce vyhliadky na trhu práce a požadované zručnosti a koordinovaný balík by mal byť kompatibilný s prechodom na hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje a je udržateľné; |
| --- | --- |

14.

| 15. | berie na vedomie, že holandské orgány poskytli záruky o tom, že navrhnuté opatrenia nedostanú finančnú podporu z iných fondov alebo finančných nástrojov Únie, že sa zabráni akémukoľvek dvojitému financovaniu, že sa budú dopĺňať s opatreniami financovanými zo štrukturálnych fondov a že budú splnené požiadavky vnútroštátnych a európskych právnych predpisov týkajúce sa hromadného prepúšťania; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripomína, že je dôležité zvyšovať zamestnateľnosť všetkých pracovníkov prostredníctvom prispôsobenej odbornej prípravy a uznávaním zručností a schopností, ktoré nadobudli počas pracovnej kariéry; očakáva, že odborná príprava ponúkaná ako súčasť koordinovaného balíka bude prispôsobená nielen potrebám prepustených pracovníkov, ale aj samotnému podnikateľskému prostrediu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opätovne zdôrazňuje, že pomoc z EGF nesmie nahrádzať opatrenia, za ktoré podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedajú podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žiada Komisiu o zabezpečenie verejného prístupu k dokumentom súvisiacim s prípadmi EGF; |
| --- | --- |

18.

| 19. | schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  https://www.cbs.nl/nl-nl/nieuws/2016/11/consumentenvertrouwen-daalt-opnieuw

(5)  EGF/2010/010 CZ/Unilever, COM(2011)0061; EGF/2010/016 ES/Aragón retail, COM(2010)0615; EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, COM(2011)0580; EGF/2014/009 EL/Sprider stores, COM(2014)0620; EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas, COM(2014)0702; EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, COM(2016)0210.

(6)  http://www.consultancy.nl/nieuws/11992/de-25-grootste-faillissementen-van-retailketens-en-winkels

(7)  Zaostrené na spotrebu, Hospodárska agentúra ABN-AMRO Mathijs Deguelle a Nico Klene. Vývoj objemu v odvetví maloobchodu. 24. januára 2014. Prognózy pre odvetvie maloobchodu, Hospodárska agentúra ABN-AMRO Sonny Duijn, odsek 1. 22. januára 2016.

(8)  Údaje UWV, apríl 2016.

---

PRÍLOHA

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe žiadosti Holandska– EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail

(Znenie tejto prílohy sa neuvádza, pretože zodpovedá konečnému aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2017/559.)

---

Streda 15. februára 2017

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/348 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/348

---

P8_TA(2017)0030

Komplexná hospodárska a obchodná dohoda medzi EÚ a Kanadou ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody (CETA) medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej (10975/2016 – C8-0438/2016 – 2016/0205(NLE))

(Súhlas)

(2018/C 252/38)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (10975/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (10975/2016),

| — | so zreteľom na návrh Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody (CETA) medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej (10973/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody (CETA) medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej (10973/2016),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 ods. 2, článkom 91, článkom 100 ods. 2, článkom 153 ods. 2, článkom 192 ods. 1, článkom 207 ods. 4 prvým pododekom, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) a článkom 218 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0438/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 ods. 2, článkom 91, článkom 100 ods. 2, článkom 153 ods. 2, článkom 192 ods. 1, článkom 207 ods. 4 prvým pododekom, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) a článkom 218 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0438/2016),

| — | so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod a stanoviská Výboru pre zahraničné veci, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A8-0009/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod a stanoviská Výboru pre zahraničné veci, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A8-0009/2017),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Kanady. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/349 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/349

---

P8_TA(2017)0031

Dohoda o strategickom partnerstve medzi EÚ a Kanadou ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o strategickom partnerstve medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kanadou na strane druhej v mene Únie (14765/2016 – C8-0508/2016 – 2016/0373(NLE))

(Súhlas)

(2018/C 252/39)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (14765/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (14765/2016),

| — | so zreteľom na návrh Dohody o strategickom partnerstve medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kanadou na strane druhej (5368/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Dohody o strategickom partnerstve medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kanadou na strane druhej (5368/2016),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 31 ods. 1 a článkom 37 Zmluvy o Európskej únii a článkom 212 ods. 1, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) a článkom 218 ods. 8 druhým pododsekom Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0508/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 31 ods. 1 a článkom 37 Zmluvy o Európskej únii a článkom 212 ods. 1, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) a článkom 218 ods. 8 druhým pododsekom Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0508/2016),

| — | so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A8-0028/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A8-0028/2017),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Kanady. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/350 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/350

---

P8_TA(2017)0032

Rámcová dohoda o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Mongolskom ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej (08919/2016 – C8-0218/2016 – 2015/0114(NLE))

(Súhlas)

(2018/C 252/40)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (08919/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (08919/2016),

| — | so zreteľom na návrh Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej (07902/1/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej (07902/1/2011),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207, článkom 209 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0218/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207, článkom 209 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0218/2016),

| — | so zreteľom na svoje nelegislatívne uznesenie z 15. februára 2017 (1) o návrhu rozhodnutia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje nelegislatívne uznesenie z 15. februára 2017 (1) o návrhu rozhodnutia,

| — | so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A8-0382/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A8-0382/2016),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Mongolska. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0033.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/351 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/351

---

P8_TA(2017)0034

Dohoda o obchode s civilnými lietadlami (príloha obsahujúca zoznam výrobkov) ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí, v mene Európskej únie, Protokolu (2015), ktorým sa mení príloha k Dohode o obchode s civilnými lietadlami (11018/2016 – C8-0391/2016 – 2016/0202(NLE))

(Súhlas)

(2018/C 252/41)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (11018/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (11018/2016),

| — | so zreteľom na Protokol (2015), ktorým sa mení príloha k Dohode o obchode s civilnými lietadlami (11019/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol (2015), ktorým sa mení príloha k Dohode o obchode s civilnými lietadlami (11019/2016),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú predložila Rada v súlade s článkom 207 ods. 4 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0391/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú predložila Rada v súlade s článkom 207 ods. 4 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0391/2016),

| — | so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A8-0007/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A8-0007/2017),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením protokolu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/352 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/352

---

P8_TA(2017)0035

Nákladovo efektívne zníženie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 15. februára 2017 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne zníženie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 252/42)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh smernice

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (15) sa zriadil systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii s cieľom podporiť znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo a hospodársky efektívnym spôsobom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (15) sa zriadil systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii s cieľom podporiť znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo a hospodársky efektívnym spôsobom.

| (1) | Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (15) sa zriadil systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii s cieľom podporiť znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo a hospodársky efektívnym spôsobom
  , ako aj posilniť udržateľným spôsobom priemyselné odvetvia Únie voči riziku úniku uhlíka a investícií
  . |
| --- | --- |

(1)

Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (15) sa zriadil systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii s cieľom podporiť znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo a hospodársky efektívnym spôsobom
  , ako aj posilniť udržateľným spôsobom priemyselné odvetvia Únie voči riziku úniku uhlíka a investícií
  .

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh smernice

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Európska rada sa na svojom zasadnutí v októbri 2014 zaviazala znížiť do roku 2030 celkové emisie skleníkových plynov Únie o minimálne 40 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990. Všetky odvetvia hospodárstva by mali prispieť svojím dielom k dosiahnutiu tohto zníženia emisií, pričom z hľadiska nákladov je najefektívnejší spôsobom, ako
  možno
  vytýčený cieľ dosiahnuť, systém
  EÚ
  na obchodovanie s emisiami (EU ETS), pretože zabezpečí do roku 2030 zníženie emisií o 43 % v porovnaní s úrovňami v roku 2005. Únia a jej členské štáty potvrdili túto skutočnosť v záväzku plánovaného vnútroštátne určeného zníženia emisií, ktorý predložili sekretariátu Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy 6. marca 2015 (16). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Európska rada sa na svojom zasadnutí v októbri 2014 zaviazala znížiť do roku 2030 celkové emisie skleníkových plynov Únie o minimálne 40 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990. Všetky odvetvia hospodárstva by mali prispieť svojím dielom k dosiahnutiu tohto zníženia emisií, pričom z hľadiska nákladov je najefektívnejší spôsobom, ako
  možno
  vytýčený cieľ dosiahnuť, systém
  EÚ
  na obchodovanie s emisiami (EU ETS), pretože zabezpečí do roku 2030 zníženie emisií o 43 % v porovnaní s úrovňami v roku 2005. Únia a jej členské štáty potvrdili túto skutočnosť v záväzku plánovaného vnútroštátne určeného zníženia emisií, ktorý predložili sekretariátu Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy 6. marca 2015 (16).

| (2) | Európska rada sa na svojom zasadnutí v októbri 2014 zaviazala znížiť do roku 2030 celkové emisie skleníkových plynov Únie o minimálne 40 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990. Všetky odvetvia hospodárstva by mali prispieť svojím dielom k dosiahnutiu tohto zníženia emisií, pričom z hľadiska nákladov je najefektívnejší spôsobom, ako vytýčený cieľ dosiahnuť, systém
  Únie
  na obchodovanie s emisiami (EU ETS), pretože zabezpečí do roku 2030 zníženie emisií o 43 % v porovnaní s úrovňami v roku 2005. Únia a jej členské štáty potvrdili túto skutočnosť v záväzku plánovaného vnútroštátne určeného zníženia emisií, ktorý predložili sekretariátu Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy 6. marca 2015.
  Úsilie o zníženie emisií by malo byť spravodlivo rozdelené medzi jednotlivé odvetvia patriace do systému EU ETS. |
| --- | --- |

(2)

Európska rada sa na svojom zasadnutí v októbri 2014 zaviazala znížiť do roku 2030 celkové emisie skleníkových plynov Únie o minimálne 40 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990. Všetky odvetvia hospodárstva by mali prispieť svojím dielom k dosiahnutiu tohto zníženia emisií, pričom z hľadiska nákladov je najefektívnejší spôsobom, ako vytýčený cieľ dosiahnuť, systém
  Únie
  na obchodovanie s emisiami (EU ETS), pretože zabezpečí do roku 2030 zníženie emisií o 43 % v porovnaní s úrovňami v roku 2005. Únia a jej členské štáty potvrdili túto skutočnosť v záväzku plánovaného vnútroštátne určeného zníženia emisií, ktorý predložili sekretariátu Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy 6. marca 2015.
  Úsilie o zníženie emisií by malo byť spravodlivo rozdelené medzi jednotlivé odvetvia patriace do systému EU ETS.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh smernice

Odôvodnenie 2 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | S cieľom dodržať dohodnutý záväzok, že všetky hospodárske odvetvia prispejú k splneniu cieľa, ktorým je znížiť celkové množstvo emisií skleníkových plynov Únie o minimálne 40 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990 do roku 2030, je dôležité, aby bol systém EU ETS, napriek tomu, že je hlavným nástrojom Únie na dosiahnutie dlhodobých klimatických a energetických cieľov, doplnený o ďalšie rovnocenné opatrenia prijaté v iných právnych aktoch a nástrojoch, ktoré sa zaoberajú emisiami skleníkových plynov z odvetví, na ktoré sa nevzťahuje EU ETS. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2a)

S cieľom dodržať dohodnutý záväzok, že všetky hospodárske odvetvia prispejú k splneniu cieľa, ktorým je znížiť celkové množstvo emisií skleníkových plynov Únie o minimálne 40 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990 do roku 2030, je dôležité, aby bol systém EU ETS, napriek tomu, že je hlavným nástrojom Únie na dosiahnutie dlhodobých klimatických a energetických cieľov, doplnený o ďalšie rovnocenné opatrenia prijaté v iných právnych aktoch a nástrojoch, ktoré sa zaoberajú emisiami skleníkových plynov z odvetví, na ktoré sa nevzťahuje EU ETS.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh smernice

Odôvodnenie 2 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2b) | Podľa dohody prijatej v Paríži na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy z 12. decembra 2015 (ďalej len „Parížska dohoda“) sa vyžaduje, aby krajiny zaviedli politiky na dosiahnutie viac ako 180 plánovaných vnútroštátne stanovených príspevkov (Intended Nationally Determined Contributions – INDC), ktoré pokrývajú približne 98 % celosvetových emisií skleníkových plynov. Cieľom Parížskej dohody je obmedziť zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod 2 oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami. Očakáva sa, že mnohé z týchto politík budú zahŕňať určovanie cien uhlíka alebo podobné opatrenia, a preto by táto smernica mala obsahovať ustanovenie o revízii, aby mohla Komisia v prípade potreby navrhnúť prísnejšie znižovanie emisií po prvom hodnotení v rámci Parížskej dohody v roku 2023, úpravu ustanovení o úniku uhlíka v prechodnom období s cieľom zohľadniť vývoj mechanizmov určovania cien uhlíka za hranicami Únie, a ďalšie politické opatrenia a nástroje na zlepšenie záväzkov znižovania skleníkových plynov Únie a jej členských štátov. Ustanovenie o revízii by malo tiež zabezpečiť, že sa prijme oznámenie do šiestich mesiacov od facilitačného dialógu, ktorý sa uskutoční v rámci UNFCCC v roku 2018, a vyhodnotí konzistentnosť právnych predpisov Únie týkajúcich sa zmeny klímy s cieľmi Parížskej dohody. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2b)

Podľa dohody prijatej v Paríži na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy z 12. decembra 2015 (ďalej len „Parížska dohoda“) sa vyžaduje, aby krajiny zaviedli politiky na dosiahnutie viac ako 180 plánovaných vnútroštátne stanovených príspevkov (Intended Nationally Determined Contributions – INDC), ktoré pokrývajú približne 98 % celosvetových emisií skleníkových plynov. Cieľom Parížskej dohody je obmedziť zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod 2 oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami. Očakáva sa, že mnohé z týchto politík budú zahŕňať určovanie cien uhlíka alebo podobné opatrenia, a preto by táto smernica mala obsahovať ustanovenie o revízii, aby mohla Komisia v prípade potreby navrhnúť prísnejšie znižovanie emisií po prvom hodnotení v rámci Parížskej dohody v roku 2023, úpravu ustanovení o úniku uhlíka v prechodnom období s cieľom zohľadniť vývoj mechanizmov určovania cien uhlíka za hranicami Únie, a ďalšie politické opatrenia a nástroje na zlepšenie záväzkov znižovania skleníkových plynov Únie a jej členských štátov. Ustanovenie o revízii by malo tiež zabezpečiť, že sa prijme oznámenie do šiestich mesiacov od facilitačného dialógu, ktorý sa uskutoční v rámci UNFCCC v roku 2018, a vyhodnotí konzistentnosť právnych predpisov Únie týkajúcich sa zmeny klímy s cieľmi Parížskej dohody.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh smernice

Odôvodnenie 2 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2c) | V súlade s Parížskou dohodou a v súlade so záväzkom spoluzákonodarcov vyjadreným v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/29/ES

   (1a)

  a v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady 406/2009/ES

   (1b)

  musia všetky odvetvia hospodárstva prispieť k zníženiu emisií oxidu uhličitého (CO2). V tejto súvislosti prebieha úsilie obmedziť emisie z medzinárodnej námornej dopravy prostredníctvom Medzinárodnej námornej organizácie (IMO), ktoré by sa mali podporovať, s cieľom vytvoriť jasný akčný plán IMO pre opatrenia v oblasti politiky zmeny klímy na zníženie emisií CO2 z lodnej dopravy na celosvetovej úrovni. Prijatie jasných cieľov na zníženie emisií z medzinárodnej námornej dopravy prostredníctvom IMO sa stalo veľmi naliehavou a nevyhnutnou podmienkou toho, aby sa Únia ďalej nesnažila o začlenenie odvetvia námornej dopravy do systému EU ETS. Ak sa však nedosiahne žiadna takáto dohoda do konca roku 2021, toto odvetvie by sa malo zahrnúť do systému EU ETS a mal by sa vytvoriť fond na príspevky prevádzkovateľov lodí a kolektívne dodržiavanie predpisov týkajúcich sa emisií CO2, ktoré už sú zahrnuté do systému Únie na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie (MRV) ustanoveného v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757

   (1c)

  (emisie uvoľnené v prístavoch Únie a počas plavieb do týchto prístavov a z nich). Určitá časť príjmov odvetvia námornej dopravy z aukcie kvót by sa mala použiť na zlepšenie energetickej efektívnosti a podporu investícií do inovatívnych technológií na zníženie emisií CO2 v odvetví námornej dopravy vrátane príbrežnej námornej dopravy a prístavov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2c)

V súlade s Parížskou dohodou a v súlade so záväzkom spoluzákonodarcov vyjadreným v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/29/ES

   (1a)

  a v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady 406/2009/ES

   (1b)

  musia všetky odvetvia hospodárstva prispieť k zníženiu emisií oxidu uhličitého (CO2). V tejto súvislosti prebieha úsilie obmedziť emisie z medzinárodnej námornej dopravy prostredníctvom Medzinárodnej námornej organizácie (IMO), ktoré by sa mali podporovať, s cieľom vytvoriť jasný akčný plán IMO pre opatrenia v oblasti politiky zmeny klímy na zníženie emisií CO2 z lodnej dopravy na celosvetovej úrovni. Prijatie jasných cieľov na zníženie emisií z medzinárodnej námornej dopravy prostredníctvom IMO sa stalo veľmi naliehavou a nevyhnutnou podmienkou toho, aby sa Únia ďalej nesnažila o začlenenie odvetvia námornej dopravy do systému EU ETS. Ak sa však nedosiahne žiadna takáto dohoda do konca roku 2021, toto odvetvie by sa malo zahrnúť do systému EU ETS a mal by sa vytvoriť fond na príspevky prevádzkovateľov lodí a kolektívne dodržiavanie predpisov týkajúcich sa emisií CO2, ktoré už sú zahrnuté do systému Únie na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie (MRV) ustanoveného v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757

   (1c)

  (emisie uvoľnené v prístavoch Únie a počas plavieb do týchto prístavov a z nich). Určitá časť príjmov odvetvia námornej dopravy z aukcie kvót by sa mala použiť na zlepšenie energetickej efektívnosti a podporu investícií do inovatívnych technológií na zníženie emisií CO2 v odvetví námornej dopravy vrátane príbrežnej námornej dopravy a prístavov.

Pozmeňujúci návrh 143

Návrh smernice

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Európska rada potvrdila, že dobre
  fungujúci prepracovaný EU ETS
  s
   nástrojom na stabilizáciu trhu bude hlavným nástrojom EÚ na dosiahnutie vytýčeného cieľa, pričom sa zavedie ročný koeficient znižovania 2,2  % od roku 2021, bezodplatné prideľovanie kvót sa nezruší, ale existujúce opatrenia zostanú zachované aj na obdobie po roku 2020 s cieľom predísť riziku v podobe úniku uhlíka v dôsledku politiky v oblasti klímy, kým iné veľké ekonomiky nevyvinú porovnateľné úsilie
  , bez toho, aby sa znížil podiel emisií určených na obchodovanie formou aukcie
  . Podiel kvót určených na obchodovanie formou aukcie by sa mal v právnych predpisoch vyjadriť ako percentuálny údaj, aby sa zvýšila plánovacia istota pri investičných rozhodnutiach a transparentnosť
  a
   zjednodušil a sprehľadnil celý systém. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Európska rada potvrdila, že dobre
  fungujúci prepracovaný EU ETS
  s
   nástrojom na stabilizáciu trhu bude hlavným nástrojom EÚ na dosiahnutie vytýčeného cieľa, pričom sa zavedie ročný koeficient znižovania 2,2  % od roku 2021, bezodplatné prideľovanie kvót sa nezruší, ale existujúce opatrenia zostanú zachované aj na obdobie po roku 2020 s cieľom predísť riziku v podobe úniku uhlíka v dôsledku politiky v oblasti klímy, kým iné veľké ekonomiky nevyvinú porovnateľné úsilie
  , bez toho, aby sa znížil podiel emisií určených na obchodovanie formou aukcie
  . Podiel kvót určených na obchodovanie formou aukcie by sa mal v právnych predpisoch vyjadriť ako percentuálny údaj, aby sa zvýšila plánovacia istota pri investičných rozhodnutiach a transparentnosť
  a
   zjednodušil a sprehľadnil celý systém.

| (3) | Dobre
  fungujúci prepracovaný EU ETS
  so zlepšeným
  nástrojom na stabilizáciu trhu bude hlavným nástrojom EÚ na dosiahnutie vytýčeného cieľa, pričom sa zavedie ročný koeficient znižovania 2,2  % od roku 2021, bezodplatné prideľovanie kvót sa nezruší, ale existujúce opatrenia zostanú zachované aj na obdobie po roku 2020 s cieľom predísť riziku v podobe úniku uhlíka v dôsledku politiky v oblasti klímy, kým iné veľké ekonomiky nevyvinú porovnateľné úsilie. Podiel kvót určených na obchodovanie formou aukcie by sa mal v právnych predpisoch vyjadriť ako percentuálny údaj,
  ktorý by mal klesnúť po uplatnení medziodvetvového korekčného faktora,
  aby sa zvýšila plánovacia istota pri investičných rozhodnutiach a transparentnosť, zjednodušil a sprehľadnil celý systém
  a chránili tie odvetvia, ktoré sú najviac vystavené riziku úniku uhlíka vyplývajúcemu z medziodvetvového korekčného faktora. Tieto ustanovenia by sa mali preskúmavať v súlade s Parížskou dohodou a upravovať zodpovedajúcim spôsobom, ak je to potrebné na plnenie záväzkov Únie v oblasti zmeny klímy v súlade s touto dohodou. |
| --- | --- |

(3)

Dobre
  fungujúci prepracovaný EU ETS
  so zlepšeným
  nástrojom na stabilizáciu trhu bude hlavným nástrojom EÚ na dosiahnutie vytýčeného cieľa, pričom sa zavedie ročný koeficient znižovania 2,2  % od roku 2021, bezodplatné prideľovanie kvót sa nezruší, ale existujúce opatrenia zostanú zachované aj na obdobie po roku 2020 s cieľom predísť riziku v podobe úniku uhlíka v dôsledku politiky v oblasti klímy, kým iné veľké ekonomiky nevyvinú porovnateľné úsilie. Podiel kvót určených na obchodovanie formou aukcie by sa mal v právnych predpisoch vyjadriť ako percentuálny údaj,
  ktorý by mal klesnúť po uplatnení medziodvetvového korekčného faktora,
  aby sa zvýšila plánovacia istota pri investičných rozhodnutiach a transparentnosť, zjednodušil a sprehľadnil celý systém
  a chránili tie odvetvia, ktoré sú najviac vystavené riziku úniku uhlíka vyplývajúcemu z medziodvetvového korekčného faktora. Tieto ustanovenia by sa mali preskúmavať v súlade s Parížskou dohodou a upravovať zodpovedajúcim spôsobom, ak je to potrebné na plnenie záväzkov Únie v oblasti zmeny klímy v súlade s touto dohodou.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh smernice

Odôvodnenie 3 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | Najmenej rozvinuté krajiny sú mimoriadne citlivé na dosah zmeny klímy, pričom sú zodpovedané iba za veľmi malú časť emisií skleníkových plynov. Prednostne by preto malo byť potrebné sa zamerať na riešenie potrieb najmenej rozvinutých krajín prostredníctvom využívania kvót systému EU ETS na financovanie opatrení v oblasti klímy, a predovšetkým na adaptáciu na dôsledky zmeny klímy prostredníctvom Zeleného klimatického fondu UNFCCC. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3a)

Najmenej rozvinuté krajiny sú mimoriadne citlivé na dosah zmeny klímy, pričom sú zodpovedané iba za veľmi malú časť emisií skleníkových plynov. Prednostne by preto malo byť potrebné sa zamerať na riešenie potrieb najmenej rozvinutých krajín prostredníctvom využívania kvót systému EU ETS na financovanie opatrení v oblasti klímy, a predovšetkým na adaptáciu na dôsledky zmeny klímy prostredníctvom Zeleného klimatického fondu UNFCCC.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh smernice

Odôvodnenie 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (4) | Jednou z kľúčových priorít Únie je vytvoriť odolnú energetickú úniu s cieľom poskytovať občanom bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a finančne dostupnú energiu. Dosiahnutie tohto zámeru si vyžaduje pokračovanie ambicióznych opatrení v oblasti klímy, pričom základom politiky
  EÚ
  v oblasti klímy je EU ETS, ako aj pokrok pri iných aspektoch energetickej únie (17). Dosahovanie cieľa vytýčeného v rámci do roku 2030 sa
  podpisuje
  na určovaní realistickej ceny uhlíka a zachovaní stimulov pre nákladovo efektívne znižovanie emisií skleníkových plynov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4)

Jednou z kľúčových priorít Únie je vytvoriť odolnú energetickú úniu s cieľom poskytovať občanom bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a finančne dostupnú energiu. Dosiahnutie tohto zámeru si vyžaduje pokračovanie ambicióznych opatrení v oblasti klímy, pričom základom politiky
  EÚ
  v oblasti klímy je EU ETS, ako aj pokrok pri iných aspektoch energetickej únie (17). Dosahovanie cieľa vytýčeného v rámci do roku 2030 sa
  podpisuje
  na určovaní realistickej ceny uhlíka a zachovaní stimulov pre nákladovo efektívne znižovanie emisií skleníkových plynov.

| (4) | Jednou z kľúčových priorít Únie je vytvoriť odolnú energetickú úniu s cieľom poskytovať občanom
  a priemyslu
  bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a finančne dostupnú energiu. Dosiahnutie tohto zámeru si vyžaduje pokračovanie ambicióznych opatrení v oblasti klímy, pričom základom politiky
  Únie
  v oblasti klímy je
  systém
  EU ETS, ako aj pokrok pri iných aspektoch energetickej únie (17).
  Interakcie systému EU ETS s inými politikami Únie a vnútroštátnymi politikami v oblasti klímy a energetiky, ktoré majú vplyv na dopyt po kvótach systému EU ETS, je potrebné vziať do úvahy.
  Dosahovanie cieľa vytýčeného v rámci do roku 2030
  a primerané riešenie pokroku v iných aspektoch energetickej únie
  sa
  podpisujú
  na určovaní realistickej ceny uhlíka a zachovaní stimulov pre nákladovo efektívne znižovanie emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

(4)

Jednou z kľúčových priorít Únie je vytvoriť odolnú energetickú úniu s cieľom poskytovať občanom
  a priemyslu
  bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a finančne dostupnú energiu. Dosiahnutie tohto zámeru si vyžaduje pokračovanie ambicióznych opatrení v oblasti klímy, pričom základom politiky
  Únie
  v oblasti klímy je
  systém
  EU ETS, ako aj pokrok pri iných aspektoch energetickej únie (17).
  Interakcie systému EU ETS s inými politikami Únie a vnútroštátnymi politikami v oblasti klímy a energetiky, ktoré majú vplyv na dopyt po kvótach systému EU ETS, je potrebné vziať do úvahy.
  Dosahovanie cieľa vytýčeného v rámci do roku 2030
  a primerané riešenie pokroku v iných aspektoch energetickej únie
  sa
  podpisujú
  na určovaní realistickej ceny uhlíka a zachovaní stimulov pre nákladovo efektívne znižovanie emisií skleníkových plynov.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh smernice

Odôvodnenie 4 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (4a) | Zvýšený cieľ v oblasti energetickej efektívnosti v porovnaní s cieľovou hodnotou 27 %, ktorý prijala Rada, by mal viesť k vyššiemu množstvu bezodplatných kvót pre priemyselné odvetvia s rizikom úniku uhlíka. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4a)

Zvýšený cieľ v oblasti energetickej efektívnosti v porovnaní s cieľovou hodnotou 27 %, ktorý prijala Rada, by mal viesť k vyššiemu množstvu bezodplatných kvót pre priemyselné odvetvia s rizikom úniku uhlíka.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh smernice

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | V článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa vyžaduje, aby politika Únie bola založená na zásade, že platiť by mal znečisťovateľ, a na tomto základe sa v smernici 2003/87/ES stanovuje postupný prechod na obchodovanie s kvótami výlučne formou aukcie. Potreba zabrániť úniku uhlíka je opodstatneným dôvodom odkladu úplného
  prechodu
  a presne zamerané bezodplatné prideľovanie kvót priemyselným odvetviam je
  opodstatnené
  v záujme riešenia skutočného rizika zvyšovania objemu emisií skleníkových plynov v tretích krajinách, kde sa na priemysel nevzťahujú porovnateľné obmedzenia v oblasti uhlíka, kým iné veľké ekonomiky nezavedú porovnateľné politiky v oblasti klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

V článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa vyžaduje, aby politika Únie bola založená na zásade, že platiť by mal znečisťovateľ, a na tomto základe sa v smernici 2003/87/ES stanovuje postupný prechod na obchodovanie s kvótami výlučne formou aukcie. Potreba zabrániť úniku uhlíka je opodstatneným dôvodom odkladu úplného
  prechodu
  a presne zamerané bezodplatné prideľovanie kvót priemyselným odvetviam je
  opodstatnené
  v záujme riešenia skutočného rizika zvyšovania objemu emisií skleníkových plynov v tretích krajinách, kde sa na priemysel nevzťahujú porovnateľné obmedzenia v oblasti uhlíka, kým iné veľké ekonomiky nezavedú porovnateľné politiky v oblasti klímy.

| (5) | V článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa vyžaduje, aby politika Únie bola založená na zásade, že platiť by mal znečisťovateľ, a na tomto základe sa v smernici 2003/87/ES stanovuje postupný prechod na obchodovanie s kvótami výlučne formou aukcie. Potreba zabrániť úniku uhlíka je opodstatneným dôvodom
  dočasného
  odkladu úplného
  obchodovania formou aukcie
  a presne zamerané bezodplatné prideľovanie kvót priemyselným odvetviam je
  opodstatnená výnimka zo zásady, že znečisťovateľ by mal platiť, len vtedy, ak nedôjde k nadmernému prideľovaniu kvót,
  v záujme riešenia skutočného rizika zvyšovania objemu emisií skleníkových plynov v tretích krajinách, kde sa na priemysel nevzťahujú porovnateľné obmedzenia v oblasti uhlíka, kým iné veľké ekonomiky nezavedú porovnateľné politiky v oblasti klímy.
  Na tento účel by prideľovanie bezplatných kvót malo byť dynamickejšie v súlade s prahovými hodnotami stanovenými v tejto smernici. |
| --- | --- |

(5)

V článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa vyžaduje, aby politika Únie bola založená na zásade, že platiť by mal znečisťovateľ, a na tomto základe sa v smernici 2003/87/ES stanovuje postupný prechod na obchodovanie s kvótami výlučne formou aukcie. Potreba zabrániť úniku uhlíka je opodstatneným dôvodom
  dočasného
  odkladu úplného
  obchodovania formou aukcie
  a presne zamerané bezodplatné prideľovanie kvót priemyselným odvetviam je
  opodstatnená výnimka zo zásady, že znečisťovateľ by mal platiť, len vtedy, ak nedôjde k nadmernému prideľovaniu kvót,
  v záujme riešenia skutočného rizika zvyšovania objemu emisií skleníkových plynov v tretích krajinách, kde sa na priemysel nevzťahujú porovnateľné obmedzenia v oblasti uhlíka, kým iné veľké ekonomiky nezavedú porovnateľné politiky v oblasti klímy.
  Na tento účel by prideľovanie bezplatných kvót malo byť dynamickejšie v súlade s prahovými hodnotami stanovenými v tejto smernici.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh smernice

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | Všeobecným pravidlom zostáva obchodovanie s kvótami prostredníctvom aukcií, výnimku predstavuje bezodplatné prideľovanie kvót.
  Preto, a ako potvrdila Európska rada,
  by sa podiel kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, ktorý
  v
   období
  2013
   –
  2020 zodpovedal 57 %
  ,
  nemal
  znížiť. V posúdení vplyvu, ktoré vypracovala Komisia (18), sa uvádzajú podrobnosti o podiele kvót určených na obchodovanie formou aukcie a špecifikuje sa, že podiel vo výške 57 % tvoria kvóty, s ktorými sa formou aukcie obchoduje v mene členských štátov, vrátane kvót vyčlenených pre nových účastníkov, ale ešte nepridelených, ako aj kvót na účely modernizácie výroby elektrickej energie v niektorých členských štátoch a kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie neskôr, pretože sa umiestnili do trhovej stabilizačnej rezervy zriadenej rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/... (19). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

Všeobecným pravidlom zostáva obchodovanie s kvótami prostredníctvom aukcií, výnimku predstavuje bezodplatné prideľovanie kvót.
  Preto, a ako potvrdila Európska rada,
  by sa podiel kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, ktorý
  v
   období
  2013
   –
  2020 zodpovedal 57 %
  ,
  nemal
  znížiť. V posúdení vplyvu, ktoré vypracovala Komisia (18), sa uvádzajú podrobnosti o podiele kvót určených na obchodovanie formou aukcie a špecifikuje sa, že podiel vo výške 57 % tvoria kvóty, s ktorými sa formou aukcie obchoduje v mene členských štátov, vrátane kvót vyčlenených pre nových účastníkov, ale ešte nepridelených, ako aj kvót na účely modernizácie výroby elektrickej energie v niektorých členských štátoch a kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie neskôr, pretože sa umiestnili do trhovej stabilizačnej rezervy zriadenej rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/... (19).

| (6) | Všeobecným pravidlom zostáva obchodovanie s kvótami prostredníctvom aukcií, výnimku predstavuje bezodplatné prideľovanie kvót.
  V dôsledku toho
  by sa podiel kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, ktorý
  by mal byť 57 %
  v období
  rokov 2021
   –
  2030, mal
  znížiť
  uplatnením medziodvetvového korekčného faktora na ochranu tých odvetví
  ,
  ktoré sú najviac vystavené riziku úniku uhlíka
  . V posúdení vplyvu, ktoré vypracovala Komisia, sa uvádzajú podrobnosti o podiele kvót určených na obchodovanie formou aukcie a špecifikuje sa, že
  tento
  podiel vo výške 57 % tvoria kvóty, s ktorými sa formou aukcie obchoduje v mene členských štátov vrátane kvót vyčlenených pre nových účastníkov, ale ešte nepridelených, ako aj kvót na účely modernizácie výroby elektrickej energie v niektorých členských štátoch a kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie neskôr, pretože sa umiestnili do trhovej stabilizačnej rezervy zriadenej rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/
  1814

   (19).
  Mal by sa zriadiť fond na spravodlivú transformáciu s cieľom podporiť regióny s vysokým podielom pracovníkov
  v 
  odvetviach závislých od uhlíkových emisií a s HDP na osobu výrazne pod priemerom Únie. |
| --- | --- |

(6)

Všeobecným pravidlom zostáva obchodovanie s kvótami prostredníctvom aukcií, výnimku predstavuje bezodplatné prideľovanie kvót.
  V dôsledku toho
  by sa podiel kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, ktorý
  by mal byť 57 %
  v období
  rokov 2021
   –
  2030, mal
  znížiť
  uplatnením medziodvetvového korekčného faktora na ochranu tých odvetví
  ,
  ktoré sú najviac vystavené riziku úniku uhlíka
  . V posúdení vplyvu, ktoré vypracovala Komisia, sa uvádzajú podrobnosti o podiele kvót určených na obchodovanie formou aukcie a špecifikuje sa, že
  tento
  podiel vo výške 57 % tvoria kvóty, s ktorými sa formou aukcie obchoduje v mene členských štátov vrátane kvót vyčlenených pre nových účastníkov, ale ešte nepridelených, ako aj kvót na účely modernizácie výroby elektrickej energie v niektorých členských štátoch a kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie neskôr, pretože sa umiestnili do trhovej stabilizačnej rezervy zriadenej rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/
  1814

   (19).
  Mal by sa zriadiť fond na spravodlivú transformáciu s cieľom podporiť regióny s vysokým podielom pracovníkov
  v 
  odvetviach závislých od uhlíkových emisií a s HDP na osobu výrazne pod priemerom Únie.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh smernice

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | Bezodplatné prideľovanie kvót zariadeniam v odvetviach a pododvetviach, ktoré sú skutočne ohrozené únikom uhlíka, by malo pokračovať, aby sa zachovali environmentálne výhody znižovania emisií v Únii, kým opatrenia iných krajín nezahŕňajú porovnateľné stimuly pre priemyselné odvetvia, aby znižovali emisie. Zo skúseností získaných pri prevádzkovaní EU ETS vyplynulo, že jednotlivé odvetvia a pododvetvia sú vystavené riziku v podobe úniku uhlíka v rôznej miere a že bezodplatné prideľovanie kvót zabraňovalo úniku uhlíka. Zatiaľ čo niektoré odvetvia a pododvetvia možno považovať za vystavené vyššiemu riziku úniku uhlíka, iné dokážu premietnuť nezanedbateľný podiel nákladov na kvóty potrebné na pokrytie svojich emisií do cien produktov bez toho, aby stratili trhový podiel, a znášajú len zostávajúcu časť nákladov, čiže čelia len nízkemu riziku úniku uhlíka. Komisia by mala určiť relevantné odvetvia a rozčleniť ich podľa ich intenzity obchodu a intenzity emisií, aby sa ľahšie dali určiť odvetvia, ktoré sú skutočne ohrozené únikom uhlíka. Ak sa na základe týchto kritérií prekročí strop, ktorý sa určil podľa možnosti daných odvetví a pododvetví premietnuť náklady do cien produktov, dané odvetvie alebo pododvetvie by sa malo považovať za vystavené riziku úniku uhlíka. Pri ostatných odvetviach by sa malo vychádzať z predpokladu, že nie sú vystavené žiadnemu alebo sú vystavené len nízkemu riziku úniku uhlíka. Ak sa zohľadnia možnosti odvetví a pododvetví v inej oblasti než je výroba elektrickej energie, premietnuť náklady do cien produktov, malo by byť možné znížiť aj neočakávaný zisk. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

Bezodplatné prideľovanie kvót zariadeniam v odvetviach a pododvetviach, ktoré sú skutočne ohrozené únikom uhlíka, by malo pokračovať, aby sa zachovali environmentálne výhody znižovania emisií v Únii, kým opatrenia iných krajín nezahŕňajú porovnateľné stimuly pre priemyselné odvetvia, aby znižovali emisie. Zo skúseností získaných pri prevádzkovaní EU ETS vyplynulo, že jednotlivé odvetvia a pododvetvia sú vystavené riziku v podobe úniku uhlíka v rôznej miere a že bezodplatné prideľovanie kvót zabraňovalo úniku uhlíka. Zatiaľ čo niektoré odvetvia a pododvetvia možno považovať za vystavené vyššiemu riziku úniku uhlíka, iné dokážu premietnuť nezanedbateľný podiel nákladov na kvóty potrebné na pokrytie svojich emisií do cien produktov bez toho, aby stratili trhový podiel, a znášajú len zostávajúcu časť nákladov, čiže čelia len nízkemu riziku úniku uhlíka. Komisia by mala určiť relevantné odvetvia a rozčleniť ich podľa ich intenzity obchodu a intenzity emisií, aby sa ľahšie dali určiť odvetvia, ktoré sú skutočne ohrozené únikom uhlíka. Ak sa na základe týchto kritérií prekročí strop, ktorý sa určil podľa možnosti daných odvetví a pododvetví premietnuť náklady do cien produktov, dané odvetvie alebo pododvetvie by sa malo považovať za vystavené riziku úniku uhlíka. Pri ostatných odvetviach by sa malo vychádzať z predpokladu, že nie sú vystavené žiadnemu alebo sú vystavené len nízkemu riziku úniku uhlíka. Ak sa zohľadnia možnosti odvetví a pododvetví v inej oblasti než je výroba elektrickej energie, premietnuť náklady do cien produktov, malo by byť možné znížiť aj neočakávaný zisk.

| (7) | Bezodplatné prideľovanie kvót zariadeniam v odvetviach a pododvetviach, ktoré sú skutočne ohrozené únikom uhlíka, by malo
  dočasne
  pokračovať, aby sa zachovali environmentálne výhody znižovania emisií v Únii, kým opatrenia iných krajín nezahŕňajú porovnateľné stimuly pre priemyselné odvetvia, aby znižovali emisie. Zo skúseností získaných pri prevádzkovaní EU ETS vyplynulo, že jednotlivé odvetvia a pododvetvia sú vystavené riziku v podobe úniku uhlíka v rôznej miere a že bezodplatné prideľovanie kvót zabraňovalo úniku uhlíka. Zatiaľ čo niektoré odvetvia a pododvetvia možno považovať za vystavené vyššiemu riziku úniku uhlíka, iné dokážu premietnuť nezanedbateľný podiel nákladov na kvóty potrebné na pokrytie svojich emisií do cien produktov bez toho, aby stratili trhový podiel, a znášajú len zostávajúcu časť nákladov, čiže čelia len nízkemu riziku úniku uhlíka. Komisia by mala určiť relevantné odvetvia a rozčleniť ich podľa ich intenzity obchodu a intenzity emisií, aby sa ľahšie dali určiť odvetvia, ktoré sú skutočne ohrozené únikom uhlíka. Ak sa na základe týchto kritérií prekročí strop, ktorý sa určil podľa možnosti daných odvetví a pododvetví premietnuť náklady do cien produktov, dané odvetvie alebo pododvetvie by sa malo považovať za vystavené riziku úniku uhlíka. Pri ostatných odvetviach by sa malo vychádzať z predpokladu, že nie sú vystavené žiadnemu alebo sú vystavené len nízkemu riziku úniku uhlíka. Ak sa zohľadnia možnosti odvetví a pododvetví v inej oblasti než je výroba elektrickej energie, premietnuť náklady do cien produktov, malo by byť možné znížiť aj neočakávaný zisk.
  Riziko úniku uhlíka v odvetviach a pododvetviach, v prípade ktorých sa bezodplatné prideľovanie kvót vypočítava na základe referenčných hodnôt aromatických uhľovodíkov, vodíka a syntetického plynu, by sa malo posudzovať aj vzhľadom na to, že sa vyrábajú v chemických závodoch i v rafinériách. |
| --- | --- |

(7)

Bezodplatné prideľovanie kvót zariadeniam v odvetviach a pododvetviach, ktoré sú skutočne ohrozené únikom uhlíka, by malo
  dočasne
  pokračovať, aby sa zachovali environmentálne výhody znižovania emisií v Únii, kým opatrenia iných krajín nezahŕňajú porovnateľné stimuly pre priemyselné odvetvia, aby znižovali emisie. Zo skúseností získaných pri prevádzkovaní EU ETS vyplynulo, že jednotlivé odvetvia a pododvetvia sú vystavené riziku v podobe úniku uhlíka v rôznej miere a že bezodplatné prideľovanie kvót zabraňovalo úniku uhlíka. Zatiaľ čo niektoré odvetvia a pododvetvia možno považovať za vystavené vyššiemu riziku úniku uhlíka, iné dokážu premietnuť nezanedbateľný podiel nákladov na kvóty potrebné na pokrytie svojich emisií do cien produktov bez toho, aby stratili trhový podiel, a znášajú len zostávajúcu časť nákladov, čiže čelia len nízkemu riziku úniku uhlíka. Komisia by mala určiť relevantné odvetvia a rozčleniť ich podľa ich intenzity obchodu a intenzity emisií, aby sa ľahšie dali určiť odvetvia, ktoré sú skutočne ohrozené únikom uhlíka. Ak sa na základe týchto kritérií prekročí strop, ktorý sa určil podľa možnosti daných odvetví a pododvetví premietnuť náklady do cien produktov, dané odvetvie alebo pododvetvie by sa malo považovať za vystavené riziku úniku uhlíka. Pri ostatných odvetviach by sa malo vychádzať z predpokladu, že nie sú vystavené žiadnemu alebo sú vystavené len nízkemu riziku úniku uhlíka. Ak sa zohľadnia možnosti odvetví a pododvetví v inej oblasti než je výroba elektrickej energie, premietnuť náklady do cien produktov, malo by byť možné znížiť aj neočakávaný zisk.
  Riziko úniku uhlíka v odvetviach a pododvetviach, v prípade ktorých sa bezodplatné prideľovanie kvót vypočítava na základe referenčných hodnôt aromatických uhľovodíkov, vodíka a syntetického plynu, by sa malo posudzovať aj vzhľadom na to, že sa vyrábajú v chemických závodoch i v rafinériách.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh smernice

Odôvodnenie 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (8) | Na to, aby sa zohľadnil technologický pokrok v predmetných odvetviach a aby sa tieto odvetvia prispôsobili príslušnému obdobiu prideľovania kvót, by sa mali stanoviť referenčné hodnoty bezodplatného prideľovania kvót zariadeniam určené na základe údajov z rokov 2007 – 2008, ktoré je potrebné aktualizovať v súlade so zaznamenaným priemerným zlepšením. Z dôvodov predvídateľnosti by sa na tento účel mal uplatniť faktor zodpovedajúci
  najlepším
  posúdeniam pokroku vo všetkých odvetviach, do ktorého sa premietnu spoľahlivé, objektívne a overené údaje zo zariadení, aby odvetvia, ktorých miera zlepšenia sa výrazne odlišuje od tohto faktora, mali referenčnú hodnotu, ktorá by vernejšie odrážala ich skutočnú mieru zlepšenia. Ak z údajov za predmetné obdobie vyplýva ročný rozdiel v porovnaní s faktorom zníženia viac ako 0,5  % (smerom nahor alebo nadol) hodnoty v 
  období
  2007 – 2008, zodpovedajúca referenčná hodnota sa
  upraví
  o daný percentuálny podiel. V záujme zabezpečenia rovnakých podmienok aj pre výrobu aromatických uhľovodíkov, vodíka a syntetického plynu v rafinériách a chemických závodoch, by sa referenčné hodnoty pre aromatické uhľovodíky, vodík a syntetický plyn naďalej mali orientovať podľa referenčných hodnôt rafinérií. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8)

Na to, aby sa zohľadnil technologický pokrok v predmetných odvetviach a aby sa tieto odvetvia prispôsobili príslušnému obdobiu prideľovania kvót, by sa mali stanoviť referenčné hodnoty bezodplatného prideľovania kvót zariadeniam určené na základe údajov z rokov 2007 – 2008, ktoré je potrebné aktualizovať v súlade so zaznamenaným priemerným zlepšením. Z dôvodov predvídateľnosti by sa na tento účel mal uplatniť faktor zodpovedajúci
  najlepším
  posúdeniam pokroku vo všetkých odvetviach, do ktorého sa premietnu spoľahlivé, objektívne a overené údaje zo zariadení, aby odvetvia, ktorých miera zlepšenia sa výrazne odlišuje od tohto faktora, mali referenčnú hodnotu, ktorá by vernejšie odrážala ich skutočnú mieru zlepšenia. Ak z údajov za predmetné obdobie vyplýva ročný rozdiel v porovnaní s faktorom zníženia viac ako 0,5  % (smerom nahor alebo nadol) hodnoty v 
  období
  2007 – 2008, zodpovedajúca referenčná hodnota sa
  upraví
  o daný percentuálny podiel. V záujme zabezpečenia rovnakých podmienok aj pre výrobu aromatických uhľovodíkov, vodíka a syntetického plynu v rafinériách a chemických závodoch, by sa referenčné hodnoty pre aromatické uhľovodíky, vodík a syntetický plyn naďalej mali orientovať podľa referenčných hodnôt rafinérií.

| (8) | Na to, aby sa zohľadnil technologický pokrok v predmetných odvetviach a aby sa tieto odvetvia prispôsobili príslušnému obdobiu prideľovania kvót, by sa mali stanoviť referenčné hodnoty bezodplatného prideľovania kvót zariadeniam určené na základe údajov z rokov 2007
  a
  2008, ktoré je potrebné aktualizovať v súlade so zaznamenaným priemerným zlepšením. Z dôvodov predvídateľnosti by sa na tento účel mal uplatniť faktor zodpovedajúci
  skutočným
  posúdeniam pokroku
  10 % najefektívnejších zariadení
  vo všetkých odvetviach, do ktorého sa premietnu spoľahlivé, objektívne a overené údaje zo zariadení, aby odvetvia, ktorých miera zlepšenia sa výrazne odlišuje od tohto faktora, mali referenčnú hodnotu, ktorá by vernejšie odrážala ich skutočnú mieru zlepšenia. Ak z údajov za predmetné obdobie vyplýva ročný rozdiel v porovnaní s faktorom zníženia viac ako 1,75  % (
  buď
  smerom nahor alebo nadol) hodnoty v 
  rokoch
  2007
  a
  2008, zodpovedajúca referenčná hodnota
  by
  sa
  mala upraviť
  o daný percentuálny podiel.
  Ak však z údajov vyplýva miera zlepšovania 0,25 alebo menej za predmetné obdobie, zodpovedajúca referenčná hodnota by sa mala upraviť o daný percentuálny podiel.
   V záujme zabezpečenia rovnakých podmienok aj pre výrobu aromatických uhľovodíkov, vodíka a syntetického plynu v rafinériách a chemických závodoch, by sa referenčné hodnoty pre aromatické uhľovodíky, vodík a syntetický plyn naďalej mali orientovať podľa referenčných hodnôt rafinérií. |
| --- | --- |

(8)

Na to, aby sa zohľadnil technologický pokrok v predmetných odvetviach a aby sa tieto odvetvia prispôsobili príslušnému obdobiu prideľovania kvót, by sa mali stanoviť referenčné hodnoty bezodplatného prideľovania kvót zariadeniam určené na základe údajov z rokov 2007
  a
  2008, ktoré je potrebné aktualizovať v súlade so zaznamenaným priemerným zlepšením. Z dôvodov predvídateľnosti by sa na tento účel mal uplatniť faktor zodpovedajúci
  skutočným
  posúdeniam pokroku
  10 % najefektívnejších zariadení
  vo všetkých odvetviach, do ktorého sa premietnu spoľahlivé, objektívne a overené údaje zo zariadení, aby odvetvia, ktorých miera zlepšenia sa výrazne odlišuje od tohto faktora, mali referenčnú hodnotu, ktorá by vernejšie odrážala ich skutočnú mieru zlepšenia. Ak z údajov za predmetné obdobie vyplýva ročný rozdiel v porovnaní s faktorom zníženia viac ako 1,75  % (
  buď
  smerom nahor alebo nadol) hodnoty v 
  rokoch
  2007
  a
  2008, zodpovedajúca referenčná hodnota
  by
  sa
  mala upraviť
  o daný percentuálny podiel.
  Ak však z údajov vyplýva miera zlepšovania 0,25 alebo menej za predmetné obdobie, zodpovedajúca referenčná hodnota by sa mala upraviť o daný percentuálny podiel.
   V záujme zabezpečenia rovnakých podmienok aj pre výrobu aromatických uhľovodíkov, vodíka a syntetického plynu v rafinériách a chemických závodoch, by sa referenčné hodnoty pre aromatické uhľovodíky, vodík a syntetický plyn naďalej mali orientovať podľa referenčných hodnôt rafinérií.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh smernice

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | Členské štáty
  by
  mali čiastočne
  a podľa pravidiel štátnej pomoci
  kompenzovať náklady určitých zariadení v odvetviach
  a
   pododvetviach, v ktorých sa zistilo výrazné riziko úniku uhlíka z dôvodu premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov, do cien elektrickej energie.
  Protokol a sprievodné rozhodnutia prijaté na konferencii zmluvných strán v Paríži musia zabezpečiť dynamickú mobilizáciu financovania opatrení v oblasti zmeny klímy, prenos technológií a budovanie kapacít oprávnených zmluvných strán – najmä tých, ktoré majú najmenšie kapacity. [...]
  Verejné financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy bude naďalej zohrávať dôležitú úlohu pri mobilizácii zdrojov po roku 2020. Preto by sa výnosy z aukcií mali využívať aj na financovanie opatrení v oblasti klímy v zraniteľných tretích krajinách vrátane opatrení na prispôsobenie sa
  vplyvom
  klímy. Množstvo finančných prostriedkov určených pre oblasť klímy, ktoré je potrebné zmobilizovať, bude závisieť aj od miery ambícií a kvality navrhovaných plánovaných
  vnútroštátne stanovených príspevkov (Intended Nationally Determined Contributions –
  INDC), následných investičných plánov a vnútroštátnych postupov plánovania prispôsobenia sa. Rovnako by členské štáty mali využívať príjmy z aukcií na podporu budovania zručností a prerozdelenie pracovnej sily, ktorej sa dotkne zmena pracovného miesta pri dekarbonizácii hospodárstva. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

Členské štáty
  by
  mali čiastočne
  a podľa pravidiel štátnej pomoci
  kompenzovať náklady určitých zariadení v odvetviach
  a
   pododvetviach, v ktorých sa zistilo výrazné riziko úniku uhlíka z dôvodu premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov, do cien elektrickej energie.
  Protokol a sprievodné rozhodnutia prijaté na konferencii zmluvných strán v Paríži musia zabezpečiť dynamickú mobilizáciu financovania opatrení v oblasti zmeny klímy, prenos technológií a budovanie kapacít oprávnených zmluvných strán – najmä tých, ktoré majú najmenšie kapacity. [...]
  Verejné financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy bude naďalej zohrávať dôležitú úlohu pri mobilizácii zdrojov po roku 2020. Preto by sa výnosy z aukcií mali využívať aj na financovanie opatrení v oblasti klímy v zraniteľných tretích krajinách vrátane opatrení na prispôsobenie sa
  vplyvom
  klímy. Množstvo finančných prostriedkov určených pre oblasť klímy, ktoré je potrebné zmobilizovať, bude závisieť aj od miery ambícií a kvality navrhovaných plánovaných
  vnútroštátne stanovených príspevkov (Intended Nationally Determined Contributions –
  INDC), následných investičných plánov a vnútroštátnych postupov plánovania prispôsobenia sa. Rovnako by členské štáty mali využívať príjmy z aukcií na podporu budovania zručností a prerozdelenie pracovnej sily, ktorej sa dotkne zmena pracovného miesta pri dekarbonizácii hospodárstva.

| (9) | Pri plnení cieľa rovnakých podmienok by
  členské štáty mali
  prostredníctvom centralizovaného systému na úrovni Únie
  čiastočne kompenzovať náklady určitých zariadení v odvetviach
  alebo
  pododvetviach, v ktorých sa zistilo výrazné riziko úniku uhlíka z dôvodu premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie. Verejné financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy bude naďalej zohrávať dôležitú úlohu pri mobilizácii zdrojov po roku 2020. Preto by sa výnosy z aukcií mali využívať aj na financovanie opatrení v oblasti klímy v zraniteľných tretích krajinách vrátane opatrení na prispôsobenie sa
  zmene
  klímy. Množstvo finančných prostriedkov určených pre oblasť klímy, ktoré je potrebné zmobilizovať, bude závisieť aj od miery ambícií a kvality navrhovaných plánovaných INDC, následných investičných plánov a vnútroštátnych postupov plánovania prispôsobenia sa. Rovnako by členské štáty mali
  riešiť sociálne aspekty dekarbonizácie svojich ekonomík a
  využívať príjmy z aukcií na podporu budovania zručností a prerozdelenie pracovnej sily, ktorej sa dotkne zmena pracovného miesta pri dekarbonizácii hospodárstva.
  Členské štáty by mali mať možnosť doplniť kompenzáciu, ktorú získali prostredníctvom centralizovaného systému na úrovni Únie. Takéto finančné opatrenia by nemali prekročiť úrovne uvedené v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(9)

Pri plnení cieľa rovnakých podmienok by
  členské štáty mali
  prostredníctvom centralizovaného systému na úrovni Únie
  čiastočne kompenzovať náklady určitých zariadení v odvetviach
  alebo
  pododvetviach, v ktorých sa zistilo výrazné riziko úniku uhlíka z dôvodu premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie. Verejné financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy bude naďalej zohrávať dôležitú úlohu pri mobilizácii zdrojov po roku 2020. Preto by sa výnosy z aukcií mali využívať aj na financovanie opatrení v oblasti klímy v zraniteľných tretích krajinách vrátane opatrení na prispôsobenie sa
  zmene
  klímy. Množstvo finančných prostriedkov určených pre oblasť klímy, ktoré je potrebné zmobilizovať, bude závisieť aj od miery ambícií a kvality navrhovaných plánovaných INDC, následných investičných plánov a vnútroštátnych postupov plánovania prispôsobenia sa. Rovnako by členské štáty mali
  riešiť sociálne aspekty dekarbonizácie svojich ekonomík a
  využívať príjmy z aukcií na podporu budovania zručností a prerozdelenie pracovnej sily, ktorej sa dotkne zmena pracovného miesta pri dekarbonizácii hospodárstva.
  Členské štáty by mali mať možnosť doplniť kompenzáciu, ktorú získali prostredníctvom centralizovaného systému na úrovni Únie. Takéto finančné opatrenia by nemali prekročiť úrovne uvedené v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh smernice

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | Hlavným dlhodobým stimulom tejto smernice
  na
  zachytávanie a ukladanie
  oxidu uhličitého
  (CCS), nové technológie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a prelomové inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií a postupov je z nej vychádzajúci signál v podobe ceny uhlíka, ako aj skutočnosť, že nebude potrebné odovzdať kvóty na emisie CO2, ktoré sú trvalo uložené alebo ktorým sa podarilo zabrániť. Navyše na doplnenie zdrojov, ktoré sa už využívajú na urýchlenie demonštrácie komerčných zariadení CCS a inovačných technológií energie z obnoviteľných zdrojov, by sa kvóty EU ETS mali využívať na poskytovanie zaručených odmien za zavádzanie zariadení CCS, nových technológií energie z obnoviteľných zdrojov a priemyselnej inovácie v nízkouhlíkových technológiách a postupoch v Únii, za
  predpokladu, že sa prostredníctvom nich uloží
  dostatočné množstvo CO2 alebo
  sa vôbec nevyprodukuje
  ,
  a
  za predpokladu, že existuje dohoda o výmene poznatkov. Prevažná časť tejto podpory by mala závisieť od overených prípadov, keď sa emisiám skleníkových plynov zabránilo, pričom určitú podporu možno poskytnúť aj pri dosiahnutí vytýčených čiastkových cieľov pomocou použitej technológie. Maximálny podiel podpory na projektové náklady sa môže líšiť v závislosti od kategórie projektu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

Hlavným dlhodobým stimulom tejto smernice
  na
  zachytávanie a ukladanie
  oxidu uhličitého
  (CCS), nové technológie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a prelomové inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií a postupov je z nej vychádzajúci signál v podobe ceny uhlíka, ako aj skutočnosť, že nebude potrebné odovzdať kvóty na emisie CO2, ktoré sú trvalo uložené alebo ktorým sa podarilo zabrániť. Navyše na doplnenie zdrojov, ktoré sa už využívajú na urýchlenie demonštrácie komerčných zariadení CCS a inovačných technológií energie z obnoviteľných zdrojov, by sa kvóty EU ETS mali využívať na poskytovanie zaručených odmien za zavádzanie zariadení CCS, nových technológií energie z obnoviteľných zdrojov a priemyselnej inovácie v nízkouhlíkových technológiách a postupoch v Únii, za
  predpokladu, že sa prostredníctvom nich uloží
  dostatočné množstvo CO2 alebo
  sa vôbec nevyprodukuje
  ,
  a
  za predpokladu, že existuje dohoda o výmene poznatkov. Prevažná časť tejto podpory by mala závisieť od overených prípadov, keď sa emisiám skleníkových plynov zabránilo, pričom určitú podporu možno poskytnúť aj pri dosiahnutí vytýčených čiastkových cieľov pomocou použitej technológie. Maximálny podiel podpory na projektové náklady sa môže líšiť v závislosti od kategórie projektu.

| (10) | Hlavným dlhodobým stimulom tejto smernice
  pre
  zachytávanie a ukladanie
  uhlíka
  (CCS)
  a zachytávanie a využívanie uhlíka (CCU)
  , nové technológie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a prelomové inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií a postupov je z nej vychádzajúci signál v podobe ceny uhlíka, ako aj skutočnosť, že nebude potrebné odovzdať kvóty na emisie CO2, ktoré sú trvalo uložené alebo ktorým sa podarilo zabrániť. Navyše na doplnenie zdrojov, ktoré sa už využívajú na urýchlenie demonštrácie komerčných zariadení CCS a 
  CCU a
  inovačných technológií energie z obnoviteľných zdrojov, by sa kvóty EU ETS mali využívať na poskytovanie zaručených odmien za zavádzanie zariadení CCS
  a CCU
  , nových technológií energie z obnoviteľných zdrojov a priemyselnej inovácie v nízkouhlíkových technológiách a postupoch v Únii za dostatočné množstvo
  uloženého
  CO2 alebo
  ktorému sa zabránilo
  , za predpokladu, že existuje dohoda o výmene poznatkov. Prevažná časť tejto podpory by mala závisieť od overených prípadov, keď sa emisiám skleníkových plynov zabránilo, pričom určitú podporu možno poskytnúť aj pri dosiahnutí vytýčených čiastkových cieľov pomocou použitej technológie. Maximálny podiel podpory na projektové náklady sa môže líšiť v závislosti od kategórie projektu. |
| --- | --- |

(10)

Hlavným dlhodobým stimulom tejto smernice
  pre
  zachytávanie a ukladanie
  uhlíka
  (CCS)
  a zachytávanie a využívanie uhlíka (CCU)
  , nové technológie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a prelomové inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií a postupov je z nej vychádzajúci signál v podobe ceny uhlíka, ako aj skutočnosť, že nebude potrebné odovzdať kvóty na emisie CO2, ktoré sú trvalo uložené alebo ktorým sa podarilo zabrániť. Navyše na doplnenie zdrojov, ktoré sa už využívajú na urýchlenie demonštrácie komerčných zariadení CCS a 
  CCU a
  inovačných technológií energie z obnoviteľných zdrojov, by sa kvóty EU ETS mali využívať na poskytovanie zaručených odmien za zavádzanie zariadení CCS
  a CCU
  , nových technológií energie z obnoviteľných zdrojov a priemyselnej inovácie v nízkouhlíkových technológiách a postupoch v Únii za dostatočné množstvo
  uloženého
  CO2 alebo
  ktorému sa zabránilo
  , za predpokladu, že existuje dohoda o výmene poznatkov. Prevažná časť tejto podpory by mala závisieť od overených prípadov, keď sa emisiám skleníkových plynov zabránilo, pričom určitú podporu možno poskytnúť aj pri dosiahnutí vytýčených čiastkových cieľov pomocou použitej technológie. Maximálny podiel podpory na projektové náklady sa môže líšiť v závislosti od kategórie projektu.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh smernice

Odôvodnenie 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | Z 2 % všetkých kvót EU ETS by sa mal vytvoriť fond na modernizáciu, pričom s uvedenými kvótami sa bude obchodovať formou aukcie podľa pravidiel a podmienok aukcií prebiehajúcich na spoločnej aukčnej platforme, ako sa uvádza v nariadení
  Komisie
  č. 1031/2010. Členské štáty, ktoré v roku 2013 pri trhových výmenných kurzoch vykazovali HDP na obyvateľa nižší ako 60 % priemeru Únie, by mali byť oprávnené na financovanie z fondu na modernizáciu
  a na možnosť využívať bezodplatné prideľovanie kvót a tak
  do roku 2030 uplatňovať výnimku zo zásady úplného obchodovania s emisiami formou aukcie, aby mohli transparentným spôsobom podporovať skutočné investície do modernizácie svojho odvetvia energetiky a zároveň
  zabraňovať
  narušeniam vnútorného trhu s energiou. Pravidlá spravovania fondu na modernizáciu by mali predstavovať súvislý, komplexný a transparentný rámec, ktorý zabezpečí čo najefektívnejšie vykonávanie a v ktorom sa zohľadní potreba jednoduchého prístupu pre všetky zúčastnené strany.
  Riadiaca štruktúra fondu
  by
  mala
  plniť účel zabezpečiť primerané využívanie finančných prostriedkov.
  Mala
  by pozostávať z 
  investičnej
  rady
  a riadiaceho výboru, ktoré by
  pri prijímaní rozhodnutí mali náležite zohľadňovať odborné znalosti EIB,
  výnimkou je prípad poskytovania podpory
  malým projektom prostredníctvom pôžičiek
  národných
  podporných bánk alebo prostredníctvom grantov z vnútroštátneho programu, ktorý sleduje rovnaké ciele ako fond na modernizáciu. Investície financované z fondu by mali navrhovať členské štáty. Pri prideľovaní finančných prostriedkov sa budú rovnakou mierou zohľadňovať overené emisie a kritériá HDP, aby sa zabezpečilo primerané pokrytie investičných potrieb členských štátov s nízkymi príjmami. Finančná pomoc z fondu na modernizáciu by sa mohla poskytovať v rôznych formách. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11)

Z 2 % všetkých kvót EU ETS by sa mal vytvoriť fond na modernizáciu, pričom s uvedenými kvótami sa bude obchodovať formou aukcie podľa pravidiel a podmienok aukcií prebiehajúcich na spoločnej aukčnej platforme, ako sa uvádza v nariadení
  Komisie
  č. 1031/2010. Členské štáty, ktoré v roku 2013 pri trhových výmenných kurzoch vykazovali HDP na obyvateľa nižší ako 60 % priemeru Únie, by mali byť oprávnené na financovanie z fondu na modernizáciu
  a na možnosť využívať bezodplatné prideľovanie kvót a tak
  do roku 2030 uplatňovať výnimku zo zásady úplného obchodovania s emisiami formou aukcie, aby mohli transparentným spôsobom podporovať skutočné investície do modernizácie svojho odvetvia energetiky a zároveň
  zabraňovať
  narušeniam vnútorného trhu s energiou. Pravidlá spravovania fondu na modernizáciu by mali predstavovať súvislý, komplexný a transparentný rámec, ktorý zabezpečí čo najefektívnejšie vykonávanie a v ktorom sa zohľadní potreba jednoduchého prístupu pre všetky zúčastnené strany.
  Riadiaca štruktúra fondu
  by
  mala
  plniť účel zabezpečiť primerané využívanie finančných prostriedkov.
  Mala
  by pozostávať z 
  investičnej
  rady
  a riadiaceho výboru, ktoré by
  pri prijímaní rozhodnutí mali náležite zohľadňovať odborné znalosti EIB,
  výnimkou je prípad poskytovania podpory
  malým projektom prostredníctvom pôžičiek
  národných
  podporných bánk alebo prostredníctvom grantov z vnútroštátneho programu, ktorý sleduje rovnaké ciele ako fond na modernizáciu. Investície financované z fondu by mali navrhovať členské štáty. Pri prideľovaní finančných prostriedkov sa budú rovnakou mierou zohľadňovať overené emisie a kritériá HDP, aby sa zabezpečilo primerané pokrytie investičných potrieb členských štátov s nízkymi príjmami. Finančná pomoc z fondu na modernizáciu by sa mohla poskytovať v rôznych formách.

| (11) | Z 2 % všetkých kvót EU ETS by sa mal vytvoriť fond na modernizáciu, pričom s uvedenými kvótami sa bude obchodovať formou aukcie podľa pravidiel a podmienok aukcií prebiehajúcich na spoločnej aukčnej platforme, ako sa uvádza v nariadení
  (EÚ)
  č. 1031/2010. Členské štáty, ktoré v roku 2013 pri trhových výmenných kurzoch vykazovali HDP na obyvateľa nižší ako 60 % priemeru Únie, by mali byť oprávnené na financovanie z fondu na modernizáciu
  . Členské štáty, ktoré v roku 2014 vykazovali HDP na obyvateľa v EUR v trhových cenách nižší ako 60 % priemeru Únie, by mali byť oprávnené
  do roku 2030 uplatňovať výnimku zo zásady úplného obchodovania s emisiami formou aukcie, aby mohli transparentným spôsobom podporovať skutočné investície do modernizácie
  a diverzifikácie
  svojho odvetvia energetiky
  v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a do roku 2050,
  a zároveň
  sa vyhnúť
  narušeniam vnútorného trhu s energiou. Pravidlá spravovania fondu na modernizáciu by mali predstavovať súvislý, komplexný a transparentný rámec, ktorý zabezpečí čo najefektívnejšie vykonávanie a v ktorom sa zohľadní potreba jednoduchého prístupu pre všetky zúčastnené strany.
  Takéto pravidlá by mali byť transparentné, vyvážené a mali
  by plniť účel zabezpečiť primerané využívanie finančných prostriedkov.
  Uvedená riadiaca štruktúra
  by
  mala
  pozostávať z 
  riadiacej
  rady
  , poradnej rady a investičného výboru.
  Pri prijímaní rozhodnutí
  by sa
  mali náležite zohľadňovať odborné znalosti EIB,
  pokiaľ sa podpora
  malým projektom
  neposkytuje
  prostredníctvom pôžičiek
  vnútroštátnych
  podporných bánk alebo prostredníctvom grantov z vnútroštátneho programu, ktorý sleduje rovnaké ciele ako fond na modernizáciu. Investície financované z fondu by mali navrhovať členské štáty
  a všetky finančné prostriedky z fondu by mali byť v súlade s konkrétnymi kritériami spôsobilosti
  . Pri prideľovaní finančných prostriedkov sa budú rovnakou mierou zohľadňovať overené emisie a kritériá HDP, aby sa zabezpečilo primerané pokrytie investičných potrieb členských štátov s nízkymi príjmami. Finančná pomoc z fondu na modernizáciu by sa mohla poskytovať v rôznych formách. |
| --- | --- |

(11)

Z 2 % všetkých kvót EU ETS by sa mal vytvoriť fond na modernizáciu, pričom s uvedenými kvótami sa bude obchodovať formou aukcie podľa pravidiel a podmienok aukcií prebiehajúcich na spoločnej aukčnej platforme, ako sa uvádza v nariadení
  (EÚ)
  č. 1031/2010. Členské štáty, ktoré v roku 2013 pri trhových výmenných kurzoch vykazovali HDP na obyvateľa nižší ako 60 % priemeru Únie, by mali byť oprávnené na financovanie z fondu na modernizáciu
  . Členské štáty, ktoré v roku 2014 vykazovali HDP na obyvateľa v EUR v trhových cenách nižší ako 60 % priemeru Únie, by mali byť oprávnené
  do roku 2030 uplatňovať výnimku zo zásady úplného obchodovania s emisiami formou aukcie, aby mohli transparentným spôsobom podporovať skutočné investície do modernizácie
  a diverzifikácie
  svojho odvetvia energetiky
  v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a do roku 2050,
  a zároveň
  sa vyhnúť
  narušeniam vnútorného trhu s energiou. Pravidlá spravovania fondu na modernizáciu by mali predstavovať súvislý, komplexný a transparentný rámec, ktorý zabezpečí čo najefektívnejšie vykonávanie a v ktorom sa zohľadní potreba jednoduchého prístupu pre všetky zúčastnené strany.
  Takéto pravidlá by mali byť transparentné, vyvážené a mali
  by plniť účel zabezpečiť primerané využívanie finančných prostriedkov.
  Uvedená riadiaca štruktúra
  by
  mala
  pozostávať z 
  riadiacej
  rady
  , poradnej rady a investičného výboru.
  Pri prijímaní rozhodnutí
  by sa
  mali náležite zohľadňovať odborné znalosti EIB,
  pokiaľ sa podpora
  malým projektom
  neposkytuje
  prostredníctvom pôžičiek
  vnútroštátnych
  podporných bánk alebo prostredníctvom grantov z vnútroštátneho programu, ktorý sleduje rovnaké ciele ako fond na modernizáciu. Investície financované z fondu by mali navrhovať členské štáty
  a všetky finančné prostriedky z fondu by mali byť v súlade s konkrétnymi kritériami spôsobilosti
  . Pri prideľovaní finančných prostriedkov sa budú rovnakou mierou zohľadňovať overené emisie a kritériá HDP, aby sa zabezpečilo primerané pokrytie investičných potrieb členských štátov s nízkymi príjmami. Finančná pomoc z fondu na modernizáciu by sa mohla poskytovať v rôznych formách.

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh smernice

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | Európska rada potvrdila, že je potrebné zlepšiť modality nepovinného bezodplatného prideľovania kvót vrátane transparentnosti v záujme modernizácie odvetvia energetiky v určitých členských štátoch. Investície s hodnotou 10 miliónov EUR alebo viac by daný členský štát mal vyberať prostredníctvom súťažného ponukového konania na základe jasných a transparentných pravidiel, aby sa zabezpečilo využitie bezodplatne pridelených kvót na podporu skutočných investícií do modernizácie odvetvia energetiky v súlade s cieľmi energetickej únie. Investície v hodnote nižšej než [10] miliónov EUR by takisto mali byť oprávnené na financovanie z bezodplatne
  pridelených
  kvót. Daný členský štát by mal takéto investície vyberať na základe jasných a transparentných kritérií.
  Výsledky tohto
  výberu by
  mali
  byť
  podmienené verejnou konzultáciou
  . Verejnosť by mala byť náležite informovaná vo fáze výberu investičných projektov, ako aj o ich vykonávaní. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

Európska rada potvrdila, že je potrebné zlepšiť modality nepovinného bezodplatného prideľovania kvót vrátane transparentnosti v záujme modernizácie odvetvia energetiky v určitých členských štátoch. Investície s hodnotou 10 miliónov EUR alebo viac by daný členský štát mal vyberať prostredníctvom súťažného ponukového konania na základe jasných a transparentných pravidiel, aby sa zabezpečilo využitie bezodplatne pridelených kvót na podporu skutočných investícií do modernizácie odvetvia energetiky v súlade s cieľmi energetickej únie. Investície v hodnote nižšej než [10] miliónov EUR by takisto mali byť oprávnené na financovanie z bezodplatne
  pridelených
  kvót. Daný členský štát by mal takéto investície vyberať na základe jasných a transparentných kritérií.
  Výsledky tohto
  výberu by
  mali
  byť
  podmienené verejnou konzultáciou
  . Verejnosť by mala byť náležite informovaná vo fáze výberu investičných projektov, ako aj o ich vykonávaní.

| (12) | Európska rada potvrdila, že je potrebné zlepšiť modality nepovinného bezodplatného prideľovania kvót vrátane transparentnosti v záujme modernizácie
  a diverzifikácie
  odvetvia energetiky v určitých členských štátoch. Investície s hodnotou 10 miliónov EUR alebo viac by daný členský štát mal vyberať prostredníctvom súťažného ponukového konania na základe jasných a transparentných pravidiel, aby sa zabezpečilo využitie bezodplatne pridelených kvót na podporu skutočných investícií do modernizácie
  alebo diverzifikácie
  odvetvia energetiky v súlade s cieľmi energetickej únie
  vrátane cieľa podpory tretieho energetického balíka
  . Investície v hodnote nižšej než 10 miliónov EUR by takisto mali byť oprávnené na financovanie z bezodplatne
  prideľovaných
  kvót. Daný členský štát by mal takéto investície vyberať na základe jasných a transparentných kritérií.
  Proces
  výberu by
  mal
  byť
  predmetom verejnej konzultácie a výsledky takéhoto procesu vrátane odmietnutých projektov by sa mali sprístupniť verejnosti
  . Verejnosť by mala byť náležite informovaná vo fáze výberu investičných projektov, ako aj o ich vykonávaní.
  Členské štáty by mali mať možnosť presunúť časť alebo všetky zodpovedajúce kvóty do fondu na modernizáciu v prípade, že sú oprávnené na využívanie oboch nástrojov. Táto výnimka by sa mala ukončiť do konca obdobia obchodovania v roku 2030. |
| --- | --- |

(12)

Európska rada potvrdila, že je potrebné zlepšiť modality nepovinného bezodplatného prideľovania kvót vrátane transparentnosti v záujme modernizácie
  a diverzifikácie
  odvetvia energetiky v určitých členských štátoch. Investície s hodnotou 10 miliónov EUR alebo viac by daný členský štát mal vyberať prostredníctvom súťažného ponukového konania na základe jasných a transparentných pravidiel, aby sa zabezpečilo využitie bezodplatne pridelených kvót na podporu skutočných investícií do modernizácie
  alebo diverzifikácie
  odvetvia energetiky v súlade s cieľmi energetickej únie
  vrátane cieľa podpory tretieho energetického balíka
  . Investície v hodnote nižšej než 10 miliónov EUR by takisto mali byť oprávnené na financovanie z bezodplatne
  prideľovaných
  kvót. Daný členský štát by mal takéto investície vyberať na základe jasných a transparentných kritérií.
  Proces
  výberu by
  mal
  byť
  predmetom verejnej konzultácie a výsledky takéhoto procesu vrátane odmietnutých projektov by sa mali sprístupniť verejnosti
  . Verejnosť by mala byť náležite informovaná vo fáze výberu investičných projektov, ako aj o ich vykonávaní.
  Členské štáty by mali mať možnosť presunúť časť alebo všetky zodpovedajúce kvóty do fondu na modernizáciu v prípade, že sú oprávnené na využívanie oboch nástrojov. Táto výnimka by sa mala ukončiť do konca obdobia obchodovania v roku 2030.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh smernice

Odôvodnenie 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | Financovanie z EU ETS by malo byť v súlade s inými programami financovania zo zdrojov Únie vrátane európskych štrukturálnych a investičných fondov, aby sa zabezpečila
  účinnosť
  verejných výdavkov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

Financovanie z EU ETS by malo byť v súlade s inými programami financovania zo zdrojov Únie vrátane európskych štrukturálnych a investičných fondov, aby sa zabezpečila
  účinnosť
  verejných výdavkov.

| (13) | Financovanie z EU ETS by malo byť v súlade s inými programami financovania zo zdrojov Únie vrátane
  programu Horizont 2020, Európskeho fondu pre strategické investície,
  európskych štrukturálnych a investičných fondov
  a stratégie investovania Európskej investičnej banky do boja proti zmene klímy
  , aby sa zabezpečila
  efektívnosť
  verejných výdavkov. |
| --- | --- |

(13)

Financovanie z EU ETS by malo byť v súlade s inými programami financovania zo zdrojov Únie vrátane
  programu Horizont 2020, Európskeho fondu pre strategické investície,
  európskych štrukturálnych a investičných fondov
  a stratégie investovania Európskej investičnej banky do boja proti zmene klímy
  , aby sa zabezpečila
  efektívnosť
  verejných výdavkov.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh smernice

Odôvodnenie 14

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (14) | Podľa platných ustanovení o vylúčení malých zariadení z EU ETS
  môžu vylúčené zariadenia zostať vylúčené a
   členským štátom by sa malo umožniť aktualizovať ich zoznam vylúčených zariadení a členským štátom, ktoré v súčasnosti túto možnosť nevyužívajú, by sa malo umožniť ju začať využívať na začiatku každého obdobia obchodovania. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14)

Podľa platných ustanovení o vylúčení malých zariadení z EU ETS
  môžu vylúčené zariadenia zostať vylúčené a
   členským štátom by sa malo umožniť aktualizovať ich zoznam vylúčených zariadení a členským štátom, ktoré v súčasnosti túto možnosť nevyužívajú, by sa malo umožniť ju začať využívať na začiatku každého obdobia obchodovania.

| (14) | Platné ustanovenia o vylúčení malých zariadení z EU ETS
  by sa mali rozšíriť na zariadenia, ktoré prevádzkujú malé a stredné podniky a ktoré emitujú menej ako 50 000 ton ekvivalentu CO2 za každý z troch rokov, ktoré predchádzali roku žiadosti o vylúčenie
  . Členským štátom by sa malo umožniť aktualizovať ich zoznam vylúčených zariadení a členským štátom, ktoré v súčasnosti túto možnosť nevyužívajú, by sa malo umožniť ju začať využívať na začiatku každého obdobia obchodovania
  a v polovici obdobia. Takisto by malo byť možné pre zariadenia, ktoré emitujú menej ako 5 000 ton ekvivalentu CO2 za každý z troch rokov, ktoré predchádzali začiatku každého obdobia obchodovania, aby sa zo systému EÚ ETS vylúčili s revíziou každých päť rokov. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby alternatívne ekvivalentné opatrenia pre zariadenie, ktoré si zvolili, nemali za následok vyššie náklady súvisiace s dodržiavaním predpisov. Požiadavky na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie by sa mali zjednodušiť pre malé zdroje emisií, na ktoré sa vzťahuje EU ETS. |
| --- | --- |

(14)

Platné ustanovenia o vylúčení malých zariadení z EU ETS
  by sa mali rozšíriť na zariadenia, ktoré prevádzkujú malé a stredné podniky a ktoré emitujú menej ako 50 000 ton ekvivalentu CO2 za každý z troch rokov, ktoré predchádzali roku žiadosti o vylúčenie
  . Členským štátom by sa malo umožniť aktualizovať ich zoznam vylúčených zariadení a členským štátom, ktoré v súčasnosti túto možnosť nevyužívajú, by sa malo umožniť ju začať využívať na začiatku každého obdobia obchodovania
  a v polovici obdobia. Takisto by malo byť možné pre zariadenia, ktoré emitujú menej ako 5 000 ton ekvivalentu CO2 za každý z troch rokov, ktoré predchádzali začiatku každého obdobia obchodovania, aby sa zo systému EÚ ETS vylúčili s revíziou každých päť rokov. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby alternatívne ekvivalentné opatrenia pre zariadenie, ktoré si zvolili, nemali za následok vyššie náklady súvisiace s dodržiavaním predpisov. Požiadavky na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie by sa mali zjednodušiť pre malé zdroje emisií, na ktoré sa vzťahuje EU ETS.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh smernice

Odôvodnenie 16 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16a) | S cieľom výrazne znížiť administratívne zaťaženie, ktorému čelia podniky, by Komisia mala môcť zvážiť opatrenia, ako sú automatizácia predkladania a overovania správ o emisiách, plné využívanie potenciálu informačných a komunikačných technológií. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16a)

S cieľom výrazne znížiť administratívne zaťaženie, ktorému čelia podniky, by Komisia mala môcť zvážiť opatrenia, ako sú automatizácia predkladania a overovania správ o emisiách, plné využívanie potenciálu informačných a komunikačných technológií.

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh smernice

Odôvodnenie 17 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17a) | Delegovanými aktmi uvedenými v článkoch 14 a 15 by sa mali čo najviac zjednodušiť pravidlá monitorovania, predkladania správ a overovania s cieľom obmedziť byrokraciu pre prevádzkovateľov. Delegovaným aktom uvedeným v článku 19 ods. 3 by sa mal zjednodušiť prístup k registru a jeho využívanie, predovšetkým pre malých prevádzkovateľov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17a)

Delegovanými aktmi uvedenými v článkoch 14 a 15 by sa mali čo najviac zjednodušiť pravidlá monitorovania, predkladania správ a overovania s cieľom obmedziť byrokraciu pre prevádzkovateľov. Delegovaným aktom uvedeným v článku 19 ods. 3 by sa mal zjednodušiť prístup k registru a jeho využívanie, predovšetkým pre malých prevádzkovateľov.

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh smernice

Článok 1 – bod - 1 (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | –1. | V celej smernici sa výraz „systém Spoločenstva“ nahrádza výrazom „systém EU ETS“ v príslušnom gramatickom tvare. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

–1.

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh smernice

Článok 1 – bod - 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | –1a. | V celej smernici sa výraz „celé Spoločenstvo“ nahrádza výrazom „celá Únia“ v príslušnom gramatickom tvare. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

–1a.

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh smernice

Článok 1 – bod - 1 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | –1b. | V celej smernici okrem prípadov uvedených v bodoch –1 a –1a a v článku 26 ods. 2 sa slovo „Spoločenstvo“ nahrádza slovom „Únia“ v príslušnom gramatickom tvare. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

–1b.

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh smernice

Článok 1 – bod - 1 c (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | –1c. | V celej smernici sa výraz „regulačný postup uvedený v článku 23 ods. 2“ v príslušnom gramatickom tvare nahrádza výrazom „postup preskúmania uvedený v článku 30c ods. 2“ v príslušnom gramatickom tvare. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

–1c.

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh smernice

Článok 1 – bod - 1 d (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | –1d. | V článku 3 g, v článku 5 ods. 1 písm. d), v článku 6 ods. 2 písm. c), článku 10a ods. 2 druhom pododseku, článku 14 ods. 2, 3 a 4, článku 19 ods. 1 a 4 a v článku 29a ods. 4 sa slovo „nariadenie“ v príslušnom gramatickom tvare nahrádza slovom „akt“ v príslušnom gramatickom tvare. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

–1d.

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh smernice

Článok 1 – bod - 1 f (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 3 – písmeno h

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | –1f. | V článku 3 sa písmeno h) nahrádza takto: |

Platný text

Pozmeňujúci návrh

–1f.

| h) | „nový účastník“ je: |
| --- | --- |

h)

„nový účastník“ je:

| „h) | ‚nový účastník‘ je: |
| --- | --- |

„h)

‚nový účastník‘ je:

| — | akékoľvek zariadenie, ktoré vykonáva jednu alebo viac činností uvedených v prílohe I a ktoré prvýkrát získalo povolenie na emisie skleníkových plynov po 30. júni
  2011
  , |
| --- | --- |

—

akékoľvek zariadenie, ktoré vykonáva jednu alebo viac činností uvedených v prílohe I a ktoré prvýkrát získalo povolenie na emisie skleníkových plynov po 30. júni
  2011
  ,

| — | akékoľvek zariadenie, ktoré vykonáva jednu alebo viac činností uvedených v prílohe I a ktoré prvýkrát získalo povolenie na emisie skleníkových plynov po 30. júni
  2018
  , |
| --- | --- |

—

akékoľvek zariadenie, ktoré vykonáva jednu alebo viac činností uvedených v prílohe I a ktoré prvýkrát získalo povolenie na emisie skleníkových plynov po 30. júni
  2018
  ,

| — | akékoľvek zariadenie, ktoré prvýkrát vykonáva činnosť zahrnutú do schémy
  Spoločenstva
  podľa článku 24 ods. 1 alebo 2, alebo |
| --- | --- |

—

akékoľvek zariadenie, ktoré prvýkrát vykonáva činnosť zahrnutú do schémy
  Spoločenstva
  podľa článku 24 ods. 1 alebo 2, alebo

| — | akékoľvek zariadenie, ktoré prvýkrát vykonáva činnosť zahrnutú do schémy
  Únie
  podľa článku 24 ods. 1 alebo 2, alebo |
| --- | --- |

—

akékoľvek zariadenie, ktoré prvýkrát vykonáva činnosť zahrnutú do schémy
  Únie
  podľa článku 24 ods. 1 alebo 2, alebo

| — | akékoľvek zariadenie, ktoré vykonáva jednu alebo viac činností uvedených v prílohe I alebo činnosť zahrnutú do schémy
  Spoločenstva
  podľa článku 24 ods. 1 alebo 2 a ktorého kapacita bola výrazne rozšírená po 30. júni
  2011
  , a to iba v súvislosti s týmto rozšírením; |
| --- | --- |

—

akékoľvek zariadenie, ktoré vykonáva jednu alebo viac činností uvedených v prílohe I alebo činnosť zahrnutú do schémy
  Spoločenstva
  podľa článku 24 ods. 1 alebo 2 a ktorého kapacita bola výrazne rozšírená po 30. júni
  2011
  , a to iba v súvislosti s týmto rozšírením;

| — | akékoľvek zariadenie, ktoré vykonáva jednu alebo viac činností uvedených v prílohe I alebo činnosť zahrnutú do schémy
  Únie
  podľa článku 24 ods. 1 alebo 2 a ktorého kapacita bola výrazne rozšírená po 30. júni
  2018
  , a to iba v súvislosti s týmto rozšírením;“ |
| --- | --- |

—

akékoľvek zariadenie, ktoré vykonáva jednu alebo viac činností uvedených v prílohe I alebo činnosť zahrnutú do schémy
  Únie
  podľa článku 24 ods. 1 alebo 2 a ktorého kapacita bola výrazne rozšírená po 30. júni
  2018
  , a to iba v súvislosti s týmto rozšírením;“

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh smernice

Článok 1 – bod - 1 g (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 3 – písmeno u a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1 g. | V článku 3 sa dopĺňa toto písmeno: |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

-1 g.

| „ua) | ‚malý producent emisií‘ je zariadenie s nízkymi emisiami, ktoré je prevádzkované malým alebo stredným podnikom

   (1a)

  a ktoré spĺňa aspoň jedno z týchto kritérií:








  — | priemerné ročné overené emisie daného zariadenia oznámené dotknutému príslušnému orgánu za obdobie obchodovania, ktoré bezprostredne predchádza súčasnému obdobiu obchodovania, bez započítania CO2 pochádzajúceho z biomasy a pred odpočítaním prevedeného CO2, boli nižšie ako 50 000 ton ekvivalentu CO2 ročne; |
| --- | --- | --- |

„ua)

‚malý producent emisií‘ je zariadenie s nízkymi emisiami, ktoré je prevádzkované malým alebo stredným podnikom

   (1a)

  a ktoré spĺňa aspoň jedno z týchto kritérií:

—

priemerné ročné overené emisie daného zariadenia oznámené dotknutému príslušnému orgánu za obdobie obchodovania, ktoré bezprostredne predchádza súčasnému obdobiu obchodovania, bez započítania CO2 pochádzajúceho z biomasy a pred odpočítaním prevedeného CO2, boli nižšie ako 50 000 ton ekvivalentu CO2 ročne;

| — | priemerné ročné údaje o emisiách uvedené v prvej zarážke nie sú k dispozícii o tomto zariadení alebo už nie sú uplatniteľné na toto zariadenie z dôvodu zmien hraníc zariadenia alebo zmien prevádzkových podmienok zariadenia, ale ročné emisie tohto zariadenia na nasledujúcich päť rokov, bez započítania CO2 pochádzajúceho z biomasy a pred odpočítaním prevedeného CO2, sa očakávajú nižšie ako 50 000 ton ekvivalentu CO2 ročne.“ |
| --- | --- |

—

priemerné ročné údaje o emisiách uvedené v prvej zarážke nie sú k dispozícii o tomto zariadení alebo už nie sú uplatniteľné na toto zariadenie z dôvodu zmien hraníc zariadenia alebo zmien prevádzkových podmienok zariadenia, ale ročné emisie tohto zariadenia na nasledujúcich päť rokov, bez započítania CO2 pochádzajúceho z biomasy a pred odpočítaním prevedeného CO2, sa očakávajú nižšie ako 50 000 ton ekvivalentu CO2 ročne.“

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh smernice

Článok 1 – bod - 1 h (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 3c – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1h) | V článku 3c sa odsek 2 nahrádza takto: |

Platný text

Pozmeňujúci návrh

-1h)

2.   Za obdobie uvedené v 1 článku 13
  ods. 1
  , ktoré sa začína 1. januára 2013, a v prípade, že nedošlo k žiadnym zmenám a doplneniam po preskúmaní podľa článku 30 ods. 4, za každé nasledujúce obdobie sa celkové množstvo kvót, ktoré majú byť pridelené prevádzkovateľom lietadiel, rovná 95 % historických emisií z leteckej dopravy, ktoré sa vynásobia počtom rokov v danom období.

„2.   Za obdobie uvedené v 1 článku 13, ktoré sa začína 1. januára 2013, a v prípade, že nedošlo k žiadnym zmenám a doplneniam po preskúmaní podľa článku 30 ods. 4, za každé nasledujúce obdobie sa celkové množstvo kvót, ktoré majú byť pridelené prevádzkovateľom lietadiel, rovná 95 % historických emisií z leteckej dopravy, ktoré sa vynásobia počtom rokov v danom období.

Celkové množstvo kvót, ktoré sa majú prideliť prevádzkovateľom lietadiel v roku 2021, je o 10 % nižšie ako priemerná kvóta na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2016, a potom sa každoročne znižuje rovnakou mierou ako celkový strop pre systém EU ETS uvedený v článku 10 ods. 1 druhom pododseku tak, aby sa strop pre odvetvie leteckej dopravy viac zosúladil s ostatnými odvetviami systému EU ETS do roku 2030.

Pre činnosti leteckej dopravy z letísk a na letiská nachádzajúce sa v krajinách mimo EHP množstvo kvót, ktoré sa majú prideliť po roku 2021, možno upraviť s prihliadnutím na budúci globálny trhový mechanizmus, na ktorom sa dohodla Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO) na svojom 39. zhromaždení. Komisia do roku 2019 predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh o týchto činnostiach v nadväznosti na 40. zhromaždenie ICAO.

Toto percento sa môže v rámci celkového preskúmania tejto smernice prehodnotiť.

Toto percento sa môže v rámci celkového preskúmania tejto smernice prehodnotiť.“

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh smernice

Článok 1 – bod - 1 i (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 3c – odsek 4

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | –1i) | V článku 3c ods. 4 sa posledná veta nahrádza takto: |

Platný text

Pozmeňujúci návrh

–1i)

Toto rozhodnutie preskúma výbor uvedený v článku
  23
  ods. 1.

Toto rozhodnutie preskúma výbor uvedený v článku
  30c
  ods. 1.

Pozmeňujúci návrh 32

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod - 1 j (nový)

Článok 1 – bod - 1 j (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 3d – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | –1j) | V článku 3d sa odsek 2 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

–1j)

–1j)

V článku 3d sa odsek 2 nahrádza takto:

2.   Od 1. januára
  2013
  sa s 
  15
  % kvót musí obchodovať formou aukcie
  . Toto percento sa môže v rámci všeobecného preskúmania smernice prehodnotiť
  .

2013

15

. Toto percento sa môže v rámci všeobecného preskúmania smernice prehodnotiť

„2.   Od 1. januára
  2021
  sa s 
  50
  % kvót musí obchodovať formou aukcie.“

Pozmeňujúci návrh 33

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 1

Článok 1 – bod 1

Smernica 2003/87/ES

Článok 3d – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1. | V článku 3d
  ods. 3
  sa
  druhý pododsek
  nahrádza takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.

V článku 3d
  ods. 3
  sa
  druhý pododsek
  nahrádza takto:

ods. 3

druhý pododsek

| 1. | V článku 3d sa
  odsek 3
  nahrádza takto: |
| --- | --- |

1.

V článku 3d sa
  odsek 3
  nahrádza takto:

odsek 3

| | „
  Komisii sa udeľuje právomoc
  prijímať delegované akty v súlade s článkom
  23
  .“ |
| --- | --- |

„
  Komisii sa udeľuje právomoc
  prijímať delegované akty v súlade s článkom
  23
  .“

Komisii sa udeľuje právomoc

23

| | „3.
     
  Komisia je splnomocnená
  prijímať delegované akty v súlade s článkom 
  30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobných podmienok obchodovania členských štátov formou aukcie s kvótami, ktoré sa nemusia vydávať bezplatne v súlade s odsekmi 1 a 2 tohto článku alebo s článkom 3f ods. 8. Počet kvót, s ktorými každý členský štát obchoduje formou aukcie počas každého obdobia, je úmerný jeho podielu na celkových započítaných emisiách z leteckej dopravy pre všetky členské štáty za referenčný rok, o ktorom bola podaná správa, v súlade s článkom 14 ods. 3, a ktorý sa overil v súlade s článkom 15. Pre obdobie uvedené v článku 3c ods. 1 je referenčným rokom rok 2010 a pre každé nasledujúce obdobie uvedené v článku 3c je referenčným rokom kalendárny rok, ktorý sa končí 24 mesiacov pred začatím obdobia, na ktoré sa vzťahuje aukčné obchodovanie.“ |
| --- | --- |

„3.
     
  Komisia je splnomocnená
  prijímať delegované akty v súlade s článkom 
  30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobných podmienok obchodovania členských štátov formou aukcie s kvótami, ktoré sa nemusia vydávať bezplatne v súlade s odsekmi 1 a 2 tohto článku alebo s článkom 3f ods. 8. Počet kvót, s ktorými každý členský štát obchoduje formou aukcie počas každého obdobia, je úmerný jeho podielu na celkových započítaných emisiách z leteckej dopravy pre všetky členské štáty za referenčný rok, o ktorom bola podaná správa, v súlade s článkom 14 ods. 3, a ktorý sa overil v súlade s článkom 15. Pre obdobie uvedené v článku 3c ods. 1 je referenčným rokom rok 2010 a pre každé nasledujúce obdobie uvedené v článku 3c je referenčným rokom kalendárny rok, ktorý sa končí 24 mesiacov pred začatím obdobia, na ktoré sa vzťahuje aukčné obchodovanie.“

„3.

Komisia je splnomocnená

30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobných podmienok obchodovania členských štátov formou aukcie s kvótami, ktoré sa nemusia vydávať bezplatne v súlade s odsekmi 1 a 2 tohto článku alebo s článkom 3f ods. 8. Počet kvót, s ktorými každý členský štát obchoduje formou aukcie počas každého obdobia, je úmerný jeho podielu na celkových započítaných emisiách z leteckej dopravy pre všetky členské štáty za referenčný rok, o ktorom bola podaná správa, v súlade s článkom 14 ods. 3, a ktorý sa overil v súlade s článkom 15. Pre obdobie uvedené v článku 3c ods. 1 je referenčným rokom rok 2010 a pre každé nasledujúce obdobie uvedené v článku 3c je referenčným rokom kalendárny rok, ktorý sa končí 24 mesiacov pred začatím obdobia, na ktoré sa vzťahuje aukčné obchodovanie.“

Pozmeňujúci návrh 34

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 1 a (nový)

Článok 1 – bod 1 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 3d – odsek 4 – pododsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a. | V článku 3d ods. 4 sa prvý pododsek nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.

1a.

V článku 3d ods. 4 sa prvý pododsek nahrádza takto:

4.   
  Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z aukčného obchodovania s kvótami. Tieto
  príjmy
  by
  sa
  mali použiť
  na riešenie zmeny klímy v 
  Európskej
  únii a tretích krajinách okrem iného na zníženie emisií skleníkových plynov, na prispôsobenie sa vplyvom zmeny klímy v Európskej únii a tretích krajinách, najmä v rozvojových krajinách, na financovanie výskumu a vývoja zameraného na zmiernenie a prispôsobenie sa, a to najmä v oblasti letectva a leteckej dopravy, na zníženie emisií prostredníctvom dopravy s nízkou úrovňou emisií a na pokrytie nákladov riadenia systému
  Spoločenstva
  . Výnosy z obchodovania formou aukcie
  by
  sa
  mali
  využívať tiež na financovanie príspevkov do
  Fondu globálnej energetickej účinnosti
  a 
  obnoviteľnej energie
  , ktoré zabránia odlesňovaniu.

Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z aukčného obchodovania s kvótami. Tieto

by

mali použiť

Európskej

Spoločenstva

by

mali

Fondu globálnej energetickej účinnosti

obnoviteľnej energie

| | „4.   
  Všetky
  príjmy sa
  použijú
  na riešenie zmeny klímy v Únii a tretích krajinách okrem iného na zníženie emisií skleníkových plynov, na prispôsobenie sa vplyvom zmeny klímy v Európskej únii a tretích krajinách, najmä v rozvojových krajinách, na financovanie výskumu a vývoja zameraného na zmiernenie a prispôsobenie sa, a to najmä v oblasti letectva a leteckej dopravy, na zníženie emisií prostredníctvom dopravy s nízkou úrovňou emisií a na pokrytie nákladov riadenia systému
  Únie
  . Výnosy z obchodovania formou aukcie sa
  môžu
  využívať tiež na financovanie príspevkov do
  Globálneho fondu pre energetickú efektívnosť
  a 
  obnoviteľnú energiu a opatrení
  , ktoré zabránia odlesňovaniu.“ |
| --- | --- |

„4.   
  Všetky
  príjmy sa
  použijú
  na riešenie zmeny klímy v Únii a tretích krajinách okrem iného na zníženie emisií skleníkových plynov, na prispôsobenie sa vplyvom zmeny klímy v Európskej únii a tretích krajinách, najmä v rozvojových krajinách, na financovanie výskumu a vývoja zameraného na zmiernenie a prispôsobenie sa, a to najmä v oblasti letectva a leteckej dopravy, na zníženie emisií prostredníctvom dopravy s nízkou úrovňou emisií a na pokrytie nákladov riadenia systému
  Únie
  . Výnosy z obchodovania formou aukcie sa
  môžu
  využívať tiež na financovanie príspevkov do
  Globálneho fondu pre energetickú efektívnosť
  a 
  obnoviteľnú energiu a opatrení
  , ktoré zabránia odlesňovaniu.“

Pozmeňujúci návrh 35

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 1 b (nový)

Článok 1 – bod 1 b (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 3e – odsek 1 a (nový)

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1b. | V článku 3e sa vkladá tento odsek:



  „1a.
     
  Od roku 2021 sa bezplatné prideľovanie kvót na základe tejto smernice udelí odvetviu leteckej dopravy, pokiaľ sa potvrdí následným rozhodnutím, ktoré prijme Európsky parlament a Rada, pretože rezolúcia ICAO A-39/3 predpokladá, že od roku 2021 sa bude uplatňovať globálne trhové opatrenie. V tejto súvislosti spoluzákonodarcovia zohľadnia vzájomné pôsobenie medzi týmto trhovým opatrením a systémom EU ETS.“ |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1b.

1b.

V článku 3e sa vkladá tento odsek:

„1a.
     
  Od roku 2021 sa bezplatné prideľovanie kvót na základe tejto smernice udelí odvetviu leteckej dopravy, pokiaľ sa potvrdí následným rozhodnutím, ktoré prijme Európsky parlament a Rada, pretože rezolúcia ICAO A-39/3 predpokladá, že od roku 2021 sa bude uplatňovať globálne trhové opatrenie. V tejto súvislosti spoluzákonodarcovia zohľadnia vzájomné pôsobenie medzi týmto trhovým opatrením a systémom EU ETS.“

„1a.

Od roku 2021 sa bezplatné prideľovanie kvót na základe tejto smernice udelí odvetviu leteckej dopravy, pokiaľ sa potvrdí následným rozhodnutím, ktoré prijme Európsky parlament a Rada, pretože rezolúcia ICAO A-39/3 predpokladá, že od roku 2021 sa bude uplatňovať globálne trhové opatrenie. V tejto súvislosti spoluzákonodarcovia zohľadnia vzájomné pôsobenie medzi týmto trhovým opatrením a systémom EU ETS.“

Pozmeňujúci návrh 36

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 2 a (nový)

Článok 1 – bod 2 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Kapitola II a (nová)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a. | Vkladá sa táto kapitola: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.

2a.

Vkladá sa táto kapitola:

„KAPITOLA IIa

„KAPITOLA IIa

Zahrnutie námornej dopravy v prípade nedostatočného pokroku na medzinárodnej úrovni

Zahrnutie námornej dopravy v prípade nedostatočného pokroku na medzinárodnej úrovni

Článok 3ga

Článok 3ga

Úvod

Úvod

Ak sa do roku 2021 nevytvorí porovnateľný systém fungujúci v rámci IMO, emisie CO2 emitované v prístavoch Únie a počas plavby do prístavov zastavenia v Únii a z týchto prístavov sa budú zohľadňovať prostredníctvom systému stanoveného v tejto kapitole, ktorý začne fungovať od roku 2023.

Ak sa do roku 2021 nevytvorí porovnateľný systém fungujúci v rámci IMO, emisie CO2 emitované v prístavoch Únie a počas plavby do prístavov zastavenia v Únii a z týchto prístavov sa budú zohľadňovať prostredníctvom systému stanoveného v tejto kapitole, ktorý začne fungovať od roku 2023.

Článok 3gb

Článok 3gb

Rozsah pôsobnosti

Rozsah pôsobnosti

Od 1. januára 2023 sa ustanovenia tejto kapitoly uplatňujú na prideľovanie a vydávanie kvót emisií CO2 z lodí, ktoré prichádzajú do prístavov v jurisdikcii členského štátu, nachádzajú sa v nich alebo z nich vyrážajú, v súlade s ustanoveniami uvedenými v nariadení (EÚ) 2015/757. Články 12 a 16 sa na námorné činnosti uplatňujú rovnako ako na iné činnosti.

Od 1. januára 2023 sa ustanovenia tejto kapitoly uplatňujú na prideľovanie a vydávanie kvót emisií CO2 z lodí, ktoré prichádzajú do prístavov v jurisdikcii členského štátu, nachádzajú sa v nich alebo z nich vyrážajú, v súlade s ustanoveniami uvedenými v nariadení (EÚ) 2015/757. Články 12 a 16 sa na námorné činnosti uplatňujú rovnako ako na iné činnosti.

Článok 3gc

Článok 3gc

Ďalšie kvóty pre námorné odvetvie

Ďalšie kvóty pre námorné odvetvie

Komisia prijme do 1. augusta 2021 v súlade s článkom 30b delegované akty na doplnenie tejto smernice stanovením celkového množstva kvót pre odvetvie námornej dopravy v súlade s inými odvetviami, ako aj metódu prideľovania kvót tomuto odvetviu prostredníctvom aukcií a osobitných ustanovení so zreteľom na spravujúci členský štát. Ak je odvetvie námornej dopravy zahrnuté do systému EU ETS, celkové množstvo kvót sa zvýši o toto množstvo.

Komisia prijme do 1. augusta 2021 v súlade s článkom 30b delegované akty na doplnenie tejto smernice stanovením celkového množstva kvót pre odvetvie námornej dopravy v súlade s inými odvetviami, ako aj metódu prideľovania kvót tomuto odvetviu prostredníctvom aukcií a osobitných ustanovení so zreteľom na spravujúci členský štát. Ak je odvetvie námornej dopravy zahrnuté do systému EU ETS, celkové množstvo kvót sa zvýši o toto množstvo.

20 % príjmov generovaných z aukcie kvót podľa článku 3gd sa využíva prostredníctvom fondu zriadeného uvedeným článkom (námorný klimatický fond) na zlepšenie energetickej efektívnosti a podporu investícií do inovatívnych technológií na zníženie emisií CO2 v odvetví námornej dopravy vrátane príbrežnej námornej dopravy a prístavov.

20 % príjmov generovaných z aukcie kvót podľa článku 3gd sa využíva prostredníctvom fondu zriadeného uvedeným článkom (námorný klimatický fond) na zlepšenie energetickej efektívnosti a podporu investícií do inovatívnych technológií na zníženie emisií CO2 v odvetví námornej dopravy vrátane príbrežnej námornej dopravy a prístavov.

Článok 3gd

Článok 3gd

Námorný klimatický fond

Námorný klimatický fond

1.
     
  Zriaďuje sa fond určený na kompenzovanie námorných emisií, zlepšenie energetickej efektívnosti a uľahčenie investícií do inovatívnych technológií na zníženie emisií CO2 z odvetvia námornej dopravy na úrovni Únie.

1.

Zriaďuje sa fond určený na kompenzovanie námorných emisií, zlepšenie energetickej efektívnosti a uľahčenie investícií do inovatívnych technológií na zníženie emisií CO2 z odvetvia námornej dopravy na úrovni Únie.

2.
     
  Prevádzkovatelia lodí môžu dobrovoľne platiť do fondu ročný členský príspevok podľa svojich celkových emisií nahlásených za predchádzajúci kalendárny rok podľa nariadenia (EÚ) 2015/757. Odchylne od článku 12 ods. 3 fond kolektívne odovzdá kvóty v mene prevádzkovateľov lodí, ktorí sú členmi fondu. Príspevok na tonu emisií určí fond každoročne do 28. februára, a to prinajmenšom na úrovni trhovej ceny kvót v predchádzajúcom roku.

2.

Prevádzkovatelia lodí môžu dobrovoľne platiť do fondu ročný členský príspevok podľa svojich celkových emisií nahlásených za predchádzajúci kalendárny rok podľa nariadenia (EÚ) 2015/757. Odchylne od článku 12 ods. 3 fond kolektívne odovzdá kvóty v mene prevádzkovateľov lodí, ktorí sú členmi fondu. Príspevok na tonu emisií určí fond každoročne do 28. februára, a to prinajmenšom na úrovni trhovej ceny kvót v predchádzajúcom roku.

3.
     
  Fond dostáva kvóty v množstve, ktoré sa rovná celkovému množstvu emisií svojich členov počas predchádzajúceho kalendárneho roka, a každoročne ich odovzdá v registri vytvorenom podľa článku 19 do 30. apríla na následné zrušenie. Príspevky sa uverejňujú.

3.

Fond dostáva kvóty v množstve, ktoré sa rovná celkovému množstvu emisií svojich členov počas predchádzajúceho kalendárneho roka, a každoročne ich odovzdá v registri vytvorenom podľa článku 19 do 30. apríla na následné zrušenie. Príspevky sa uverejňujú.

4.
     
  Fond takisto zlepšuje energetickú efektívnosť a uľahčuje investície do inovatívnych technológií znižovania emisií CO2 v odvetví námornej dopravy vrátane príbrežnej námornej plavby a prístavov, a to prostredníctvom príjmov uvedených v článku 3gc. Všetky investície podporované z prostriedkov fondu sa uverejňujú a musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice.

4.

Fond takisto zlepšuje energetickú efektívnosť a uľahčuje investície do inovatívnych technológií znižovania emisií CO2 v odvetví námornej dopravy vrátane príbrežnej námornej plavby a prístavov, a to prostredníctvom príjmov uvedených v článku 3gc. Všetky investície podporované z prostriedkov fondu sa uverejňujú a musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice.

5.
     
  Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 30b na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o vykonávanie tohto článku.

5.

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 30b na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o vykonávanie tohto článku.

Článok 3ge

Článok 3ge

Medzinárodná spolupráca

Medzinárodná spolupráca

V prípade uzatvorenia medzinárodnej dohody o celosvetových opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy Komisia preskúma túto smernicu a v prípade potreby predloží pozmeňujúce návrhy na zabezpečenie súladu s uvedenou medzinárodnou dohodou.“

V prípade uzatvorenia medzinárodnej dohody o celosvetových opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy Komisia preskúma túto smernicu a v prípade potreby predloží pozmeňujúce návrhy na zabezpečenie súladu s uvedenou medzinárodnou dohodou.“

Pozmeňujúci návrh 37

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 2 b (nový)

Článok 1 – bod 2 b (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 5 – pododsek 1 – písmeno d a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2b. | V článku 5 prvom pododseku sa dopĺňa toto písmeno:









  „da) | každej technológie CCU, ktorá sa bude využívať v rámci zariadenia a prispeje k zníženiu emisií.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2b.

2b.

V článku 5 prvom pododseku sa dopĺňa toto písmeno:

„da)

„da)

každej technológie CCU, ktorá sa bude využívať v rámci zariadenia a prispeje k zníženiu emisií.“

každej technológie CCU, ktorá sa bude využívať v rámci zariadenia a prispeje k zníženiu emisií.“

Pozmeňujúci návrh 38

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 2 c (nový)

Článok 1 – bod 2 c (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 6 – odsek 2 – písmená e a a e b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2c. | V článku 6 ods. 2 sa dopĺňajú tieto písmená:









  „ea) | všetky zákonné požiadavky týkajúce sa sociálnej zodpovednosti a podávania správ s cieľom zabezpečiť rovnaké a účinné vykonávanie nariadení v oblasti životného prostredia a zabezpečiť, aby mali príslušné orgány a zainteresované strany vrátane zástupcov zamestnancov a zástupcov občianskej spoločnosti a miestnych spoločenstiev prístup ku všetkým relevantným informáciám, ako je uvedené v Aarhuskom dohovore a vykonávané v práve Únie a vnútroštátnom práve vrátane tejto smernice; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2c.

2c.

V článku 6 ods. 2 sa dopĺňajú tieto písmená:

„ea)

„ea)

všetky zákonné požiadavky týkajúce sa sociálnej zodpovednosti a podávania správ s cieľom zabezpečiť rovnaké a účinné vykonávanie nariadení v oblasti životného prostredia a zabezpečiť, aby mali príslušné orgány a zainteresované strany vrátane zástupcov zamestnancov a zástupcov občianskej spoločnosti a miestnych spoločenstiev prístup ku všetkým relevantným informáciám, ako je uvedené v Aarhuskom dohovore a vykonávané v práve Únie a vnútroštátnom práve vrátane tejto smernice;

všetky zákonné požiadavky týkajúce sa sociálnej zodpovednosti a podávania správ s cieľom zabezpečiť rovnaké a účinné vykonávanie nariadení v oblasti životného prostredia a zabezpečiť, aby mali príslušné orgány a zainteresované strany vrátane zástupcov zamestnancov a zástupcov občianskej spoločnosti a miestnych spoločenstiev prístup ku všetkým relevantným informáciám, ako je uvedené v Aarhuskom dohovore a vykonávané v práve Únie a vnútroštátnom práve vrátane tejto smernice;

| eb) | povinnosť každý rok uverejňovať podrobné informácie o boji proti zmene klímy a dodržiavaní smerníc Únie v oblasti životného prostredia, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; tieto informácie by sa mali sprístupňovať zástupcom zamestnancov, ako aj zástupcom občianskej spoločnosti z miestnych komunít v oblasti v blízkosti zariadenia.“ |
| --- | --- |

eb)

eb)

povinnosť každý rok uverejňovať podrobné informácie o boji proti zmene klímy a dodržiavaní smerníc Únie v oblasti životného prostredia, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; tieto informácie by sa mali sprístupňovať zástupcom zamestnancov, ako aj zástupcom občianskej spoločnosti z miestnych komunít v oblasti v blízkosti zariadenia.“

povinnosť každý rok uverejňovať podrobné informácie o boji proti zmene klímy a dodržiavaní smerníc Únie v oblasti životného prostredia, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; tieto informácie by sa mali sprístupňovať zástupcom zamestnancov, ako aj zástupcom občianskej spoločnosti z miestnych komunít v oblasti v blízkosti zariadenia.“

Pozmeňujúci návrh 39

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 2 d (nový)

Článok 1 – bod 2 d (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 7

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2d. | Článok 7 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2d.

2d.

Článok 7 sa nahrádza takto:

„Článok 7

„Článok 7

Prevádzkovateľ informuje príslušný orgán o každej pripravovanej zmene charakteru fungovania zariadenia, o každom jeho rozšírení alebo významnom znížení jeho kapacity, ktoré si môže vyžadovať aktualizáciu povolenia na emisie skleníkových plynov. Príslušný orgán aktualizuje povolenie, ak je to vhodné. Ak dôjde k zmene identity prevádzkovateľa zariadenia, príslušný orgán aktualizuje povolenie
  tak, aby obsahovalo meno a adresu
  nového prevádzkovateľa.“

tak, aby obsahovalo meno a adresu

Prevádzkovateľ
  bez zbytočného odkladu
  informuje príslušný orgán o každej pripravovanej zmene charakteru fungovania zariadenia, o každom jeho rozšírení alebo významnom znížení jeho kapacity, ktoré si môže vyžadovať aktualizáciu povolenia na emisie skleníkových plynov. Príslušný orgán aktualizuje povolenie, ak je to vhodné. Ak dôjde k zmene identity prevádzkovateľa zariadenia, príslušný orgán aktualizuje povolenie
  príslušnou identitou a kontaktnými informáciami
  nového prevádzkovateľa.“

bez zbytočného odkladu

príslušnou identitou a kontaktnými informáciami

Pozmeňujúci návrh 142

Pozmeňujúci návrh 142

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 3

Článok 1 – bod 3

Smernica 2003/87/ES

Článok 9 – odseky 2 a 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Počnúc rokom 2021 je lineárny koeficient 2,2  %. | Počnúc rokom 2021 je lineárny koeficient 2,2  %
  a pravidelne sa reviduje s cieľom zvýšiť ho na 2,4  % najskôr do roku 2024
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Počnúc rokom 2021 je lineárny koeficient 2,2  %.

Počnúc rokom 2021 je lineárny koeficient 2,2  %
  a pravidelne sa reviduje s cieľom zvýšiť ho na 2,4  % najskôr do roku 2024
  .

a pravidelne sa reviduje s cieľom zvýšiť ho na 2,4  % najskôr do roku 2024

Pozmeňujúci návrh 41

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 1 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | v odseku 1 sa dopĺňajú tri nové pododseky: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

a)

v odseku 1 sa dopĺňajú tri nové pododseky:

v odseku 1 sa dopĺňajú tri nové pododseky:

| a) | odsek 1 sa nahrádza takto:




  „1.
     
  Od roku 2019 členské štáty obchodujú formou aukcie všetky kvóty, ktoré nie sú pridelené bezodplatne v súlade s článkami 10a a 10c a ktoré nie sú umiestnené do trhovej stabilizačnej rezervy, alebo ich zrušia.“ |
| --- | --- |

a)

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.
     
  Od roku 2019 členské štáty obchodujú formou aukcie všetky kvóty, ktoré nie sú pridelené bezodplatne v súlade s článkami 10a a 10c a ktoré nie sú umiestnené do trhovej stabilizačnej rezervy, alebo ich zrušia.“

„1.

Od roku 2019 členské štáty obchodujú formou aukcie všetky kvóty, ktoré nie sú pridelené bezodplatne v súlade s článkami 10a a 10c a ktoré nie sú umiestnené do trhovej stabilizačnej rezervy, alebo ich zrušia.“

Pozmeňujúci návrh 42

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 1 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Od roku 2021 je podiel kvót, s ktorými
  majú členské štáty
  obchodovať formou aukcie, 57 %. | Od roku 2021 je podiel kvót, s ktorými
  sa má
  obchodovať formou aukcie
  alebo ktoré sa majú zrušiť
  , 57 %
  a tento podiel sa zníži o najviac päť percentuálnych bodov počas celého desaťročného obdobia začínajúceho 1. januára 2021 v súlade s článkom 10a ods. 5. Takáto úprava bude prebiehať výlučne v podobe zníženia kvót, s ktorými sa obchoduje formou aukcie, podľa odseku 2 prvého pododseku písm. a). Ak nenastane žiadna úprava, alebo ak je potrebných menej ako päť percentuálnych bodov na úpravu, zostávajúce množstvo kvót sa zruší. Takéto zrušenie nepresiahne 200 miliónov kvót. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Od roku 2021 je podiel kvót, s ktorými
  majú členské štáty
  obchodovať formou aukcie, 57 %.

majú členské štáty

Od roku 2021 je podiel kvót, s ktorými
  sa má
  obchodovať formou aukcie
  alebo ktoré sa majú zrušiť
  , 57 %
  a tento podiel sa zníži o najviac päť percentuálnych bodov počas celého desaťročného obdobia začínajúceho 1. januára 2021 v súlade s článkom 10a ods. 5. Takáto úprava bude prebiehať výlučne v podobe zníženia kvót, s ktorými sa obchoduje formou aukcie, podľa odseku 2 prvého pododseku písm. a). Ak nenastane žiadna úprava, alebo ak je potrebných menej ako päť percentuálnych bodov na úpravu, zostávajúce množstvo kvót sa zruší. Takéto zrušenie nepresiahne 200 miliónov kvót.

sa má

alebo ktoré sa majú zrušiť

a tento podiel sa zníži o najviac päť percentuálnych bodov počas celého desaťročného obdobia začínajúceho 1. januára 2021 v súlade s článkom 10a ods. 5. Takáto úprava bude prebiehať výlučne v podobe zníženia kvót, s ktorými sa obchoduje formou aukcie, podľa odseku 2 prvého pododseku písm. a). Ak nenastane žiadna úprava, alebo ak je potrebných menej ako päť percentuálnych bodov na úpravu, zostávajúce množstvo kvót sa zruší. Takéto zrušenie nepresiahne 200 miliónov kvót.

Pozmeňujúci návrh 43

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 1 – pododsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2 % celkového množstva kvót v období 2021 až 2030 sa predajú formou aukcie s cieľom vytvoriť fond na zlepšenie energetickej efektívnosti a modernizáciu energetických systémov určitých členských štátov, ako sa stanovuje v článku 10d tejto smernice („fond na modernizáciu“). | 2 % celkového množstva kvót v období 2021 až 2030 sa predajú formou aukcie s cieľom vytvoriť fond na zlepšenie energetickej efektívnosti a modernizáciu energetických systémov určitých členských štátov, ako sa stanovuje v článku 10d tejto smernice („fond na modernizáciu“).
  Množstvo stanovené v tomto pododseku je súčasťou 57 % podielu kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, ako sa uvádza v druhom pododseku. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2 % celkového množstva kvót v období 2021 až 2030 sa predajú formou aukcie s cieľom vytvoriť fond na zlepšenie energetickej efektívnosti a modernizáciu energetických systémov určitých členských štátov, ako sa stanovuje v článku 10d tejto smernice („fond na modernizáciu“).

2 % celkového množstva kvót v období 2021 až 2030 sa predajú formou aukcie s cieľom vytvoriť fond na zlepšenie energetickej efektívnosti a modernizáciu energetických systémov určitých členských štátov, ako sa stanovuje v článku 10d tejto smernice („fond na modernizáciu“).
  Množstvo stanovené v tomto pododseku je súčasťou 57 % podielu kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, ako sa uvádza v druhom pododseku.

Množstvo stanovené v tomto pododseku je súčasťou 57 % podielu kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, ako sa uvádza v druhom pododseku.

Pozmeňujúci návrh 44

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 1 – pododsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Okrem toho sa s 3 % kvót z celkového množstva kvót, ktoré sa majú vydať v období rokov 2021 až 2030, musí obchodovať formou aukcie s cieľom poskytnúť kompenzáciu odvetviam alebo pododvetviam vystaveným skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku významných nepriamych nákladov, ktoré skutočne vznikli v dôsledku prenesenia nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie, ako sa uvádza v článku 10a ods. 6 tejto smernice. Dve tretiny množstva stanoveného v tomto pododseku sú súčasťou 57 % podielu kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, ako sa uvádza v druhom pododseku. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Okrem toho sa s 3 % kvót z celkového množstva kvót, ktoré sa majú vydať v období rokov 2021 až 2030, musí obchodovať formou aukcie s cieľom poskytnúť kompenzáciu odvetviam alebo pododvetviam vystaveným skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku významných nepriamych nákladov, ktoré skutočne vznikli v dôsledku prenesenia nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie, ako sa uvádza v článku 10a ods. 6 tejto smernice. Dve tretiny množstva stanoveného v tomto pododseku sú súčasťou 57 % podielu kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, ako sa uvádza v druhom pododseku.

Okrem toho sa s 3 % kvót z celkového množstva kvót, ktoré sa majú vydať v období rokov 2021 až 2030, musí obchodovať formou aukcie s cieľom poskytnúť kompenzáciu odvetviam alebo pododvetviam vystaveným skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku významných nepriamych nákladov, ktoré skutočne vznikli v dôsledku prenesenia nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie, ako sa uvádza v článku 10a ods. 6 tejto smernice. Dve tretiny množstva stanoveného v tomto pododseku sú súčasťou 57 % podielu kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, ako sa uvádza v druhom pododseku.

Pozmeňujúci návrh 45

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 1 – pododsek 3 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Od 1. januára 2021 sa zriaďuje fond na spravodlivú transformáciu ako doplnok k Európskemu fondu regionálneho rozvoja a Európskemu sociálnemu fondu, ktorý bude financovaný prostredníctvom spojenia 2 % príjmov z aukcií. |
| | Príjmy z týchto aukcií zostávajú na úrovni Únie a použijú sa na podporu regiónov, v ktorých je veľký podiel pracovníkov v odvetviach závislých od uhlíkových emisií a súčasne HDP na osobu výrazne pod priemerom Únie. Takéto opatrenia musia rešpektovať zásadu subsidiarity. |
| | Uvedené príjmy z aukcií zamerané na spravodlivú transformáciu možno využiť rôzne, napríklad na: |
| | — | reorganizáciu a/alebo mobilné bunky, |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Od 1. januára 2021 sa zriaďuje fond na spravodlivú transformáciu ako doplnok k Európskemu fondu regionálneho rozvoja a Európskemu sociálnemu fondu, ktorý bude financovaný prostredníctvom spojenia 2 % príjmov z aukcií.

Od 1. januára 2021 sa zriaďuje fond na spravodlivú transformáciu ako doplnok k Európskemu fondu regionálneho rozvoja a Európskemu sociálnemu fondu, ktorý bude financovaný prostredníctvom spojenia 2 % príjmov z aukcií.

Príjmy z týchto aukcií zostávajú na úrovni Únie a použijú sa na podporu regiónov, v ktorých je veľký podiel pracovníkov v odvetviach závislých od uhlíkových emisií a súčasne HDP na osobu výrazne pod priemerom Únie. Takéto opatrenia musia rešpektovať zásadu subsidiarity.

Príjmy z týchto aukcií zostávajú na úrovni Únie a použijú sa na podporu regiónov, v ktorých je veľký podiel pracovníkov v odvetviach závislých od uhlíkových emisií a súčasne HDP na osobu výrazne pod priemerom Únie. Takéto opatrenia musia rešpektovať zásadu subsidiarity.

Uvedené príjmy z aukcií zamerané na spravodlivú transformáciu možno využiť rôzne, napríklad na:

Uvedené príjmy z aukcií zamerané na spravodlivú transformáciu možno využiť rôzne, napríklad na:

—

reorganizáciu a/alebo mobilné bunky,

reorganizáciu a/alebo mobilné bunky,

| — | iniciatívy v oblasti vzdelávania/odbornej prípravy na účely rekvalifikácie alebo zvýšenia kvalifikácie pracovníkov, |
| --- | --- |

—

iniciatívy v oblasti vzdelávania/odbornej prípravy na účely rekvalifikácie alebo zvýšenia kvalifikácie pracovníkov,

iniciatívy v oblasti vzdelávania/odbornej prípravy na účely rekvalifikácie alebo zvýšenia kvalifikácie pracovníkov,

| — | podporu pri hľadaní práce, |
| --- | --- |

—

podporu pri hľadaní práce,

podporu pri hľadaní práce,

| — | zakladanie podnikov a |
| --- | --- |

—

zakladanie podnikov a

zakladanie podnikov a

| — | monitorovanie a preventívne opatrenia zamerané na to, aby sa zabránilo negatívnemu vplyvu procesu reštrukturalizácie na telesné a duševné zdravie, alebo aby sa tento vplyv minimalizoval. |
| --- | --- |

—

monitorovanie a preventívne opatrenia zamerané na to, aby sa zabránilo negatívnemu vplyvu procesu reštrukturalizácie na telesné a duševné zdravie, alebo aby sa tento vplyv minimalizoval.

monitorovanie a preventívne opatrenia zamerané na to, aby sa zabránilo negatívnemu vplyvu procesu reštrukturalizácie na telesné a duševné zdravie, alebo aby sa tento vplyv minimalizoval.

Keďže základné činnosti, ktoré sa majú financovať fondom na spravodlivú transformáciu, veľmi súvisia s trhom práce, na riadení fondu sa musia aktívne podieľať sociálni partneri podľa vzoru výboru Európskeho sociálneho fondu a zapojenie miestnych sociálnych partnerov je kľúčovou požiadavkou podmieňujúcou financovanie projektov.

Keďže základné činnosti, ktoré sa majú financovať fondom na spravodlivú transformáciu, veľmi súvisia s trhom práce, na riadení fondu sa musia aktívne podieľať sociálni partneri podľa vzoru výboru Európskeho sociálneho fondu a zapojenie miestnych sociálnych partnerov je kľúčovou požiadavkou podmieňujúcou financovanie projektov.

Pozmeňujúci návrh 46

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 1 – pododsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Zvyšné celkové množstvo kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie, sa rozdelí
  podľa odseku
  2. | Zvyšné celkové množstvo kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie,
  po odpočítaní množstva kvót uvedených v článku 10a ods. 8 prvom pododseku,
  sa rozdelí
  v súlade s odsekom
  2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Zvyšné celkové množstvo kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie, sa rozdelí
  podľa odseku
  2.

podľa odseku

Zvyšné celkové množstvo kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie,
  po odpočítaní množstva kvót uvedených v článku 10a ods. 8 prvom pododseku,
  sa rozdelí
  v súlade s odsekom
  2.

po odpočítaní množstva kvót uvedených v článku 10a ods. 8 prvom pododseku,

v súlade s odsekom

Pozmeňujúci návrh 47

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Článok 1 – bod 4 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 1 – pododsek 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1. 
  januára 2021

  sa zruší 800 miliónov kvót umiestnených do trhovej stabilizačnej rezervy. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1. 
  januára 2021

  sa zruší 800 miliónov kvót umiestnených do trhovej stabilizačnej rezervy.

januára 2021

sa zruší 800 miliónov kvót umiestnených do trhovej stabilizačnej rezervy.

Pozmeňujúci návrh 48

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno b – bod ii

Článok 1 – bod 4 – písmeno b – bod ii

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 2 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | 10 % celkového množstva kvót, s ktorými sa má obchodovať, rozdelených medzi určité členské štáty na účely solidarity a rastu v Spoločenstve, čím sa zvýši množstvo kvót, s ktorými tieto členské štáty obchodujú formou aukcie podľa písmena a) na základe percentuálnych podielov uvedených v prílohe IIa. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

10 % celkového množstva kvót, s ktorými sa má obchodovať, rozdelených medzi určité členské štáty na účely solidarity a rastu v Spoločenstve, čím sa zvýši množstvo kvót, s ktorými tieto členské štáty obchodujú formou aukcie podľa písmena a) na základe percentuálnych podielov uvedených v prílohe IIa.

| b) | 10 % celkového množstva kvót, s ktorými sa má obchodovať, rozdelených medzi určité členské štáty na účely solidarity a rastu v Spoločenstve, čím sa zvýši množstvo kvót, s ktorými tieto členské štáty obchodujú formou aukcie podľa písmena a) na základe percentuálnych podielov uvedených v prílohe IIa.
  Pokiaľ ide o členské štáty oprávnené byť príjemcami výhod v rámci fondu na modernizáciu, ako je uvedené v článku 10d, ich podiel kvót uvedený v prílohe IIa sa prevedie do ich podielu vo fonde na modernizáciu. |
| --- | --- |

b)

10 % celkového množstva kvót, s ktorými sa má obchodovať, rozdelených medzi určité členské štáty na účely solidarity a rastu v Spoločenstve, čím sa zvýši množstvo kvót, s ktorými tieto členské štáty obchodujú formou aukcie podľa písmena a) na základe percentuálnych podielov uvedených v prílohe IIa.
  Pokiaľ ide o členské štáty oprávnené byť príjemcami výhod v rámci fondu na modernizáciu, ako je uvedené v článku 10d, ich podiel kvót uvedený v prílohe IIa sa prevedie do ich podielu vo fonde na modernizáciu.

Pokiaľ ide o členské štáty oprávnené byť príjemcami výhod v rámci fondu na modernizáciu, ako je uvedené v článku 10d, ich podiel kvót uvedený v prílohe IIa sa prevedie do ich podielu vo fonde na modernizáciu.

Pozmeňujúci návrh 49

Pozmeňujúci návrh 49

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno b a (nové)

Článok 1 – bod 4 – písmeno b a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – úvodná časť

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | v odseku 3 sa úvodná časť nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

v odseku 3 sa úvodná časť nahrádza takto:

v odseku 3 sa úvodná časť nahrádza takto:

3.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie.
  Aspoň 50
  %
  príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie podľa odseku 2, vrátane všetkých
  príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie
  uvedenej v
   odseku 2
  písm. b) a c)
  alebo ekvivalent vyjadrený vo finančnej hodnote týchto príjmov
  by
  sa
  malo použiť
  na jednu alebo viaceré z týchto aktivít:

| | „3.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie.
  100
  %
  celkových
  príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie
  podľa
  odseku 2 alebo ekvivalent vyjadrený vo finančnej hodnote týchto príjmov sa
  použije
  na jednu alebo viaceré z týchto aktivít:“ |
| --- | --- |

„3.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie.
  100
  %
  celkových
  príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie
  podľa
  odseku 2 alebo ekvivalent vyjadrený vo finančnej hodnote týchto príjmov sa
  použije
  na jednu alebo viaceré z týchto aktivít:“

Pozmeňujúci návrh 50

Pozmeňujúci návrh 50

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno b b (nové)

Článok 1 – bod 4 – písmeno b b (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – písmeno b

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bb) | v odseku 3 sa písmeno b) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bb)

bb)

v odseku 3 sa písmeno b) nahrádza takto:

v odseku 3 sa písmeno b) nahrádza takto:

| b) | vývoj obnoviteľných energií s cieľom splniť záväzok
  Spoločenstva, podľa ktorého sa má
  do roku
  2020 využívať 20 %
  obnoviteľných energií, ako aj vývoj ďalších technológií, ktoré prispievajú k prechodu na bezpečné a 
  trvalo
  udržateľné hospodárstvo
  s nízkymi emisiami CO2,
  a pomoc
  splniť záväzok Spoločenstva zvýšiť
  do roku
  2020 energetickú účinnosť o 20 %
  ; |
| --- | --- |

b)

vývoj obnoviteľných energií s cieľom splniť záväzok
  Spoločenstva, podľa ktorého sa má
  do roku
  2020 využívať 20 %
  obnoviteľných energií, ako aj vývoj ďalších technológií, ktoré prispievajú k prechodu na bezpečné a 
  trvalo
  udržateľné hospodárstvo
  s nízkymi emisiami CO2,
  a pomoc
  splniť záväzok Spoločenstva zvýšiť
  do roku
  2020 energetickú účinnosť o 20 %
  ;

Spoločenstva, podľa ktorého sa má

2020 využívať 20 %

trvalo

s nízkymi emisiami CO2,

splniť záväzok Spoločenstva zvýšiť

2020 energetickú účinnosť o 20 %

| | „b) | vývoj obnoviteľných energií s cieľom splniť záväzok
  Únie
  do roku
  2030 v oblasti
  obnoviteľných energií, ako aj vývoj ďalších technológií, ktoré prispievajú k prechodu na bezpečné a udržateľné
  nízkouhlíkové
  hospodárstvo a pomoc
  pri plnení záväzku Únie zvýšiť energetickú efektívnosť
  do roku
  2030 podľa úrovní stanovených v príslušných legislatívnych aktoch
  ;“ |
| --- | --- | --- |

„b)

vývoj obnoviteľných energií s cieľom splniť záväzok
  Únie
  do roku
  2030 v oblasti
  obnoviteľných energií, ako aj vývoj ďalších technológií, ktoré prispievajú k prechodu na bezpečné a udržateľné
  nízkouhlíkové
  hospodárstvo a pomoc
  pri plnení záväzku Únie zvýšiť energetickú efektívnosť
  do roku
  2030 podľa úrovní stanovených v príslušných legislatívnych aktoch
  ;“

Únie

2030 v oblasti

nízkouhlíkové

pri plnení záväzku Únie zvýšiť energetickú efektívnosť

2030 podľa úrovní stanovených v príslušných legislatívnych aktoch

Pozmeňujúci návrh 51

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno b c (nové)

Článok 1 – bod 4 – písmeno b c (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – písmeno f

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bc) | v odseku 3 sa písmeno f) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bc)

bc)

v odseku 3 sa písmeno f) nahrádza takto:

v odseku 3 sa písmeno f) nahrádza takto:

| f) | podpora prechodu k formám dopravy s nízkymi emisiami a k verejnej doprave; |
| --- | --- |

f)

podpora prechodu k formám dopravy s nízkymi emisiami a k verejnej doprave;

| | „f) | podpora prechodu k formám dopravy s nízkymi emisiami a k verejnej doprave
  a podpora, pokiaľ nie sú náklady na emisie CO2 podobne zohľadnené v prípade iných druhov pozemnej dopravy, elektrifikovaných druhov dopravy, ako je železnica alebo iné elektrifikované druhy pozemnej dopravy, berúc do úvahy ich nepriame náklady spojené so systémom EU ETS
  ;“ |
| --- | --- | --- |

„f)

podpora prechodu k formám dopravy s nízkymi emisiami a k verejnej doprave
  a podpora, pokiaľ nie sú náklady na emisie CO2 podobne zohľadnené v prípade iných druhov pozemnej dopravy, elektrifikovaných druhov dopravy, ako je železnica alebo iné elektrifikované druhy pozemnej dopravy, berúc do úvahy ich nepriame náklady spojené so systémom EU ETS
  ;“

a podpora, pokiaľ nie sú náklady na emisie CO2 podobne zohľadnené v prípade iných druhov pozemnej dopravy, elektrifikovaných druhov dopravy, ako je železnica alebo iné elektrifikované druhy pozemnej dopravy, berúc do úvahy ich nepriame náklady spojené so systémom EU ETS

Pozmeňujúci návrh 52

Pozmeňujúci návrh 52

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno b d (nové)

Článok 1 – bod 4 – písmeno b d (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – písmeno h

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bd) | v odseku 3 sa písmeno h) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bd)

bd)

v odseku 3 sa písmeno h) nahrádza takto:

v odseku 3 sa písmeno h) nahrádza takto:

| h) | opatrenia, ktorých cieľom je zvýšiť energetickú
  účinnosť
  a 
  zlepšiť
  izoláciu alebo poskytovať finančnú podporu na riešenie sociálnych aspektov v domácnostiach s nižším a stredným príjmom; |
| --- | --- |

h)

opatrenia, ktorých cieľom je zvýšiť energetickú
  účinnosť
  a 
  zlepšiť
  izoláciu alebo poskytovať finančnú podporu na riešenie sociálnych aspektov v domácnostiach s nižším a stredným príjmom;

účinnosť

zlepšiť

| | „h) | opatrenia, ktorých cieľom je zvýšiť energetickú
  efektívnosť, zlepšiť systémy sieťového vykurovania
  a izoláciu alebo poskytovať finančnú podporu na riešenie sociálnych aspektov v domácnostiach s nižším a stredným príjmom;“ |
| --- | --- | --- |

„h)

opatrenia, ktorých cieľom je zvýšiť energetickú
  efektívnosť, zlepšiť systémy sieťového vykurovania
  a izoláciu alebo poskytovať finančnú podporu na riešenie sociálnych aspektov v domácnostiach s nižším a stredným príjmom;“

efektívnosť, zlepšiť systémy sieťového vykurovania

Pozmeňujúci návrh 53

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno c

Článok 1 – bod 4 – písmeno c

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – písmeno j

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| j) | financovanie finančných opatrení v prospech odvetví alebo pododvetví vystavených skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku výrazných nepriamych nákladov, ktoré v skutočnosti vznikajú z premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie, za predpokladu, že tieto opatrenia spĺňajú podmienky stanovené v článku 10a ods. 6; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

j)

financovanie finančných opatrení v prospech odvetví alebo pododvetví vystavených skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku výrazných nepriamych nákladov, ktoré v skutočnosti vznikajú z premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie, za predpokladu, že tieto opatrenia spĺňajú podmienky stanovené v článku 10a ods. 6;

| j) | financovanie finančných opatrení v prospech odvetví alebo pododvetví vystavených skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku výrazných nepriamych nákladov, ktoré v skutočnosti vznikajú z premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie, za predpokladu, že
  sa na tento účel použije najviac 20 % príjmov, a že
  tieto opatrenia spĺňajú podmienky stanovené v článku 10a ods. 6; |
| --- | --- |

j)

financovanie finančných opatrení v prospech odvetví alebo pododvetví vystavených skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku výrazných nepriamych nákladov, ktoré v skutočnosti vznikajú z premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie, za predpokladu, že
  sa na tento účel použije najviac 20 % príjmov, a že
  tieto opatrenia spĺňajú podmienky stanovené v článku 10a ods. 6;

sa na tento účel použije najviac 20 % príjmov, a že

Pozmeňujúci návrh 54

Pozmeňujúci návrh 54

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno c

Článok 1 – bod 4 – písmeno c

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – písmeno l

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| l) | podpora budovania zručností a prerozdelenie pracovnej sily, ktorej sa dotkne zmena pracovného miesta
  pri dekarbonizácii hospodárstva
  , v 
  úzkej
  koordinácii so sociálnymi partnermi. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

l)

podpora budovania zručností a prerozdelenie pracovnej sily, ktorej sa dotkne zmena pracovného miesta
  pri dekarbonizácii hospodárstva
  , v 
  úzkej
  koordinácii so sociálnymi partnermi.

pri dekarbonizácii hospodárstva

úzkej

| l) | riešenie sociálneho vplyvu dekarbonizácie ich hospodárstva a
  podpora budovania zručností a prerozdelenie pracovnej sily, ktorej sa dotkne zmena pracovného miesta, v 
  intenzívnej
  koordinácii so sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

l)

riešenie sociálneho vplyvu dekarbonizácie ich hospodárstva a
  podpora budovania zručností a prerozdelenie pracovnej sily, ktorej sa dotkne zmena pracovného miesta, v 
  intenzívnej
  koordinácii so sociálnymi partnermi.

riešenie sociálneho vplyvu dekarbonizácie ich hospodárstva a

intenzívnej

Pozmeňujúci návrh 55

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno c a (nové)

Článok 1 – bod 4 – písmeno c a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – pododsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ca) | v odseku 3 sa vkladá tento pododsek:




  „Tieto informácie sa poskytnú prostredníctvom štandardizovaného vzoru vypracovaného Komisiou vrátane informácií o použití príjmov z aukcií pre rôzne kategórie a o doplnkovosti využívania finančných prostriedkov. Komisia tieto informácie zverejní na svojej webovej lokalite.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ca)

ca)

v odseku 3 sa vkladá tento pododsek:

v odseku 3 sa vkladá tento pododsek:

„Tieto informácie sa poskytnú prostredníctvom štandardizovaného vzoru vypracovaného Komisiou vrátane informácií o použití príjmov z aukcií pre rôzne kategórie a o doplnkovosti využívania finančných prostriedkov. Komisia tieto informácie zverejní na svojej webovej lokalite.“

„Tieto informácie sa poskytnú prostredníctvom štandardizovaného vzoru vypracovaného Komisiou vrátane informácií o použití príjmov z aukcií pre rôzne kategórie a o doplnkovosti využívania finančných prostriedkov. Komisia tieto informácie zverejní na svojej webovej lokalite.“

Pozmeňujúci návrh 56

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno c b (nové)

Článok 1 – bod 4 – písmeno c b (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – pododsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | cb) | v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

cb)

cb)

v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto:

v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto:

Považuje sa, že členské štáty splnili ustanovenia tohto odseku, ak zaviedli a vykonávajú politiky fiškálnej alebo finančnej podpory, a to aj v rozvojových krajinách, alebo ak vykonávajú vnútroštátne regulačné politiky na posilnenie finančnej podpory, ktoré boli vytvorené na dosiahnutie cieľov ustanovených v prvom pododseku a ktorých hodnota zodpovedá
  najmenej 50
  % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie podľa odseku 2
  vrátane všetkých príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedenej v odseku 2 písm. b) a c)
  .

| | „Považuje sa, že členské štáty splnili ustanovenia tohto odseku, ak zaviedli a vykonávajú politiky fiškálnej alebo finančnej podpory, a to aj v rozvojových krajinách, alebo ak vykonávajú vnútroštátne regulačné politiky na posilnenie
  dodatočnej
  finančnej podpory, ktoré boli vytvorené na dosiahnutie cieľov ustanovených v prvom pododseku a ktorých hodnota zodpovedá
  100
   % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie podľa odseku 2
  , a oznámili tieto politiky prostredníctvom štandardizovaného vzoru poskytnutého Komisiou
  .“ |
| --- | --- |

„Považuje sa, že členské štáty splnili ustanovenia tohto odseku, ak zaviedli a vykonávajú politiky fiškálnej alebo finančnej podpory, a to aj v rozvojových krajinách, alebo ak vykonávajú vnútroštátne regulačné politiky na posilnenie
  dodatočnej
  finančnej podpory, ktoré boli vytvorené na dosiahnutie cieľov ustanovených v prvom pododseku a ktorých hodnota zodpovedá
  100
   % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie podľa odseku 2
  , a oznámili tieto politiky prostredníctvom štandardizovaného vzoru poskytnutého Komisiou
  .“

Pozmeňujúci návrh 57

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno d

Článok 1 – bod 4 – písmeno d

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 4 – pododseky 1, 2 a 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | v odseku 4 sa tretí pododsek
  nahrádza
  takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

v odseku 4 sa tretí pododsek
  nahrádza
  takto:

nahrádza

| d) | v odseku 4 sa
  prvý, druhý a
   tretí pododsek
  nahrádzajú
  takto: |
| --- | --- |

d)

v odseku 4 sa
  prvý, druhý a
   tretí pododsek
  nahrádzajú
  takto:

prvý, druhý a

nahrádzajú

| | „
  Komisii sa udeľuje právomoc
  prijímať delegované akty v súlade s 
  článkom 23
  .“ |
| --- | --- |

„
  Komisii sa udeľuje právomoc
  prijímať delegované akty v súlade s 
  článkom 23
  .“

| | „4.
     
  Komisia je splnomocnená
  prijímať delegované akty v súlade s 
  článkom 30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobných podmienok harmonogramu, administratívy a iných aspektov obchodovania formou aukcie s cieľom zabezpečiť, aby sa to uskutočňovalo otvoreným, transparentným, harmonizovaným a nediskriminačným spôsobom. Na tieto účely musí byť postup predvídateľný, najmä v súvislosti s harmonogramom a postupnosťou aukcií a odhadovanými množstvami kvót, ktoré sa sprístupnia. Ak sa na základe hodnotenia pre jednotlivé priemyselné odvetvia príde k záveru, že sa neočakávajú žiadne významné dôsledky pre odvetvia alebo pododvetvia vystavené výraznému riziku úniku uhlíka, Komisia môže vo výnimočných prípadoch upraviť harmonogram na obdobie uvedené v článku 13 ods. 1, počínajúc 1. januárom 2013 tak, aby sa zabezpečilo riadne fungovanie trhu. Komisia podnikne nanajvýš jednu takúto úpravu na maximálny počet 900 miliónov kvót.




  Aukcie sa navrhnú tak, aby sa zabezpečilo, že:










  a) | prevádzkovatelia, a najmä MSP, na ktorých sa vzťahuje systém EU ETS, mali zabezpečený úplný, spravodlivý a rovný prístup; |
| --- | --- | --- |

„4.
     
  Komisia je splnomocnená
  prijímať delegované akty v súlade s 
  článkom 30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobných podmienok harmonogramu, administratívy a iných aspektov obchodovania formou aukcie s cieľom zabezpečiť, aby sa to uskutočňovalo otvoreným, transparentným, harmonizovaným a nediskriminačným spôsobom. Na tieto účely musí byť postup predvídateľný, najmä v súvislosti s harmonogramom a postupnosťou aukcií a odhadovanými množstvami kvót, ktoré sa sprístupnia. Ak sa na základe hodnotenia pre jednotlivé priemyselné odvetvia príde k záveru, že sa neočakávajú žiadne významné dôsledky pre odvetvia alebo pododvetvia vystavené výraznému riziku úniku uhlíka, Komisia môže vo výnimočných prípadoch upraviť harmonogram na obdobie uvedené v článku 13 ods. 1, počínajúc 1. januárom 2013 tak, aby sa zabezpečilo riadne fungovanie trhu. Komisia podnikne nanajvýš jednu takúto úpravu na maximálny počet 900 miliónov kvót.

Aukcie sa navrhnú tak, aby sa zabezpečilo, že:

a)

prevádzkovatelia, a najmä MSP, na ktorých sa vzťahuje systém EU ETS, mali zabezpečený úplný, spravodlivý a rovný prístup;

| b) | všetci účastníci mali prístup k rovnakým informáciám v rovnakom čase a aby účastníci neohrozovali priebeh aukcie; |
| --- | --- |

b)

všetci účastníci mali prístup k rovnakým informáciám v rovnakom čase a aby účastníci neohrozovali priebeh aukcie;

| c) | organizácia aukcií a účasť na nich boli efektívne z hľadiska nákladov a aby sa predchádzalo zbytočným administratívnym nákladom; a |
| --- | --- |

c)

organizácia aukcií a účasť na nich boli efektívne z hľadiska nákladov a aby sa predchádzalo zbytočným administratívnym nákladom; a

| d) | malí emitenti majú prístup ku kvótam.“ |
| --- | --- |

d)

malí emitenti majú prístup ku kvótam.“

Pozmeňujúci návrh 58

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno d a (nové)

Článok 1 – bod 4 – písmeno d a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 4 – pododsek 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | da) | v odseku 4 sa dopĺňa tento pododsek:




  „Každé dva roky členské štáty oznámia Komisii ukončenie prevádzky kapacity na výrobu elektrickej energie na ich území spôsobené vnútroštátnymi opatreniami. Komisia vypočíta ekvivalentný počet kvót, ktoré tieto ukončené prevádzky predstavujú, a informuje o ňom členské štáty. Členské štáty môžu zrušiť zodpovedajúci objem kvót z celkového množstva rozdeleného v súlade s odsekom 2.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

da)

da)

v odseku 4 sa dopĺňa tento pododsek:

v odseku 4 sa dopĺňa tento pododsek:

„Každé dva roky členské štáty oznámia Komisii ukončenie prevádzky kapacity na výrobu elektrickej energie na ich území spôsobené vnútroštátnymi opatreniami. Komisia vypočíta ekvivalentný počet kvót, ktoré tieto ukončené prevádzky predstavujú, a informuje o ňom členské štáty. Členské štáty môžu zrušiť zodpovedajúci objem kvót z celkového množstva rozdeleného v súlade s odsekom 2.“

„Každé dva roky členské štáty oznámia Komisii ukončenie prevádzky kapacity na výrobu elektrickej energie na ich území spôsobené vnútroštátnymi opatreniami. Komisia vypočíta ekvivalentný počet kvót, ktoré tieto ukončené prevádzky predstavujú, a informuje o ňom členské štáty. Členské štáty môžu zrušiť zodpovedajúci objem kvót z celkového množstva rozdeleného v súlade s odsekom 2.“

Pozmeňujúci návrh 59

Pozmeňujúci návrh 59

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 4 – písmeno d b (nové)

Článok 1 – bod 4 – písmeno d b (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 5

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | db) | odsek 5 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

db)

db)

odsek 5 sa nahrádza takto:

odsek 5 sa nahrádza takto:

5.   Komisia monitoruje fungovanie
  európskeho trhu s uhlíkom
  . Každoročne podáva Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní
  trhu s uhlíkom
  , a to aj o realizácii aukcií, likvidite a obchodovanom objeme. Členské štáty
  v prípade potreby zabezpečia, aby boli Komisii poskytnuté všetky
  relevantné informácie
  najneskôr
  dva mesiace pred tým, ako Komisia správu schváli.

| | „5.   Komisia monitoruje fungovanie
  systému EU ETS
  . Každoročne podáva Európskemu parlamentu a Rade správu o 
  jeho
  fungovaní, a to aj o realizácii aukcií, likvidite a obchodovanom objeme.
  Správa sa taktiež venuje interakcii systému EU ETS s inými klimatickými a energetickými politikami Únie vrátane toho, aký vplyv majú tieto politiky na rovnováhu ponuky a dopytu v systéme EU ETS, a ich súladu s cieľmi Únie do roku 2030 a 2050
  v 
  oblasti klímy a energetiky. V správe sa zohľadní aj riziko úniku uhlíka a jeho vplyv na investície v rámci Únie.
  Členské štáty
  zaistia, aby akékoľvek
  relevantné informácie
  boli predložené Komisii prinajmenšom
  dva mesiace pred tým, ako Komisia správu schváli.“ |
| --- | --- |

„5.   Komisia monitoruje fungovanie
  systému EU ETS
  . Každoročne podáva Európskemu parlamentu a Rade správu o 
  jeho
  fungovaní, a to aj o realizácii aukcií, likvidite a obchodovanom objeme.
  Správa sa taktiež venuje interakcii systému EU ETS s inými klimatickými a energetickými politikami Únie vrátane toho, aký vplyv majú tieto politiky na rovnováhu ponuky a dopytu v systéme EU ETS, a ich súladu s cieľmi Únie do roku 2030 a 2050
  v 
  oblasti klímy a energetiky. V správe sa zohľadní aj riziko úniku uhlíka a jeho vplyv na investície v rámci Únie.
  Členské štáty
  zaistia, aby akékoľvek
  relevantné informácie
  boli predložené Komisii prinajmenšom
  dva mesiace pred tým, ako Komisia správu schváli.“

Pozmeňujúci návrh 60

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno a

Článok 1 – bod 5 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 1 – pododseky 1 a 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | v odseku 1 sa druhý pododsek
  nahrádza
  takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

v odseku 1 sa druhý pododsek
  nahrádza
  takto:

nahrádza

| a) | v odseku 1 sa
  prvý a
  druhý pododsek
  nahrádzajú
  takto: |
| --- | --- |

a)

v odseku 1 sa
  prvý a
  druhý pododsek
  nahrádzajú
  takto:

prvý a

nahrádzajú

| | „Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty
  v súlade s 
  článkom 23
  . V takýchto delegovaných aktoch sa stanoví aj dodatočné pridelenie kvót z rezervy pre nových účastníkov v prípadoch
  výrazného nárastu
  produkcie,
  pričom
  sa
  uplatnia tie isté prahové hodnoty
  a 
  prispôsobenia kvót
  ,
  ktoré
  sa
  uplatňujú pri čiastočnom ukončení prevádzky.“ |
| --- | --- |

„Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty
  v súlade s 
  článkom 23
  . V takýchto delegovaných aktoch sa stanoví aj dodatočné pridelenie kvót z rezervy pre nových účastníkov v prípadoch
  výrazného nárastu
  produkcie,
  pričom
  sa
  uplatnia tie isté prahové hodnoty
  a 
  prispôsobenia kvót
  ,
  ktoré
  sa
  uplatňujú pri čiastočnom ukončení prevádzky.“

| | „1.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegovaný akt
  v súlade s 
  článkom 30b s cieľom doplniť túto smernicu stanovením celoúnijných a plne harmonizovaných opatrení na prideľovanie kvót uvedených v odsekoch 4, 5 a 7 vrátane akýchkoľvek potrebných ustanovení na harmonizované uplatňovanie odseku 19
  . V takýchto delegovaných aktoch sa stanoví aj dodatočné pridelenie kvót z rezervy pre nových účastníkov v prípadoch
  výrazných zmien
  produkcie
  . Stanovia najmä
  ,
  že každé zvýšenie alebo zníženie produkcie o najmenej 10 % vyjadrené ako kĺzavý priemer overených údajov o produkcii za dva predchádzajúce roky v porovnaní s výrobnou činnosťou uvedenou v súlade s článkom 11,
  sa
  upraví pomocou zodpovedajúceho množstva kvót,
  a 
  to tak
  ,
  že
  sa
  kvóty uložia do rezervy uvedenej v odseku 7 alebo sa z nej uvoľnia.




  Pri príprave delegovaných aktov uvedených v prvom pododseku Komisia zohľadňuje potrebu obmedziť administratívnu zložitosť systému a zabrániť manipulácii systému. Na tento účel môže podľa potreby využívať pružnosť pri uplatňovaní prahových hodnôt stanovených v tomto odseku, ak je to odôvodnené špecifickými okolnosťami.“ |
| --- | --- |

„1.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegovaný akt
  v súlade s 
  článkom 30b s cieľom doplniť túto smernicu stanovením celoúnijných a plne harmonizovaných opatrení na prideľovanie kvót uvedených v odsekoch 4, 5 a 7 vrátane akýchkoľvek potrebných ustanovení na harmonizované uplatňovanie odseku 19
  . V takýchto delegovaných aktoch sa stanoví aj dodatočné pridelenie kvót z rezervy pre nových účastníkov v prípadoch
  výrazných zmien
  produkcie
  . Stanovia najmä
  ,
  že každé zvýšenie alebo zníženie produkcie o najmenej 10 % vyjadrené ako kĺzavý priemer overených údajov o produkcii za dva predchádzajúce roky v porovnaní s výrobnou činnosťou uvedenou v súlade s článkom 11,
  sa
  upraví pomocou zodpovedajúceho množstva kvót,
  a 
  to tak
  ,
  že
  sa
  kvóty uložia do rezervy uvedenej v odseku 7 alebo sa z nej uvoľnia.

Pri príprave delegovaných aktov uvedených v prvom pododseku Komisia zohľadňuje potrebu obmedziť administratívnu zložitosť systému a zabrániť manipulácii systému. Na tento účel môže podľa potreby využívať pružnosť pri uplatňovaní prahových hodnôt stanovených v tomto odseku, ak je to odôvodnené špecifickými okolnosťami.“

Pozmeňujúci návrh 61

Pozmeňujúci návrh 61

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno a a (nové)

Článok 1 – bod 5 – písmeno a a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 1 – pododsek 3

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | v odseku 1 sa tretí pododsek nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

aa)

aa)

v odseku 1 sa tretí pododsek nahrádza takto:

v odseku 1 sa tretí pododsek nahrádza takto:

Opatreniami uvedenými v prvom pododseku sa v možnom rozsahu určia referenčné úrovne ex ante pre
  celé Spoločenstvo
  , aby sa zabezpečilo, že sa prideľovanie uskutoční spôsobom, ktorý nemotivuje k zvyšovaniu emisií, ale naopak motivuje k znižovaniu emisií skleníkových plynov a energeticky účinným technikám, pričom sa tam, kde sú k dispozícii príslušné zariadenia, zohľadnia najúčinnejšie techniky, náhrady, alternatívne výrobné procesy, vysoko účinná kogenerácia, účinné získavanie energie z odpadových plynov, využívanie biomasy
  a zachytávanie
  a 
  ukladanie CO2
  . V súvislosti s výrobou elektrickej energie sa neprideľujú žiadne bezodplatné kvóty, s výnimkou prípadov, na ktoré sa vzťahuje článok 10c, a s výnimkou elektrickej energie vyrábanej z odpadových plynov.

| | „Opatreniami uvedenými v prvom pododseku sa v možnom rozsahu určia referenčné úrovne ex ante pre
  celú Úniu
  , aby sa zabezpečilo, že sa prideľovanie uskutoční spôsobom, ktorý nemotivuje k zvyšovaniu emisií, ale naopak motivuje k znižovaniu emisií skleníkových plynov a energeticky účinným technikám, pričom sa tam, kde sú k dispozícii príslušné zariadenia, zohľadnia najúčinnejšie techniky, náhrady, alternatívne výrobné procesy, vysoko účinná kogenerácia, účinné získavanie energie z odpadových plynov, využívanie biomasy
  , CCS
  a 
  CCU
  . V súvislosti s výrobou elektrickej energie sa neprideľujú žiadne bezodplatné kvóty, s výnimkou prípadov, na ktoré sa vzťahuje článok 10c, a s výnimkou elektrickej energie vyrábanej z odpadových plynov.“ |
| --- | --- |

„Opatreniami uvedenými v prvom pododseku sa v možnom rozsahu určia referenčné úrovne ex ante pre
  celú Úniu
  , aby sa zabezpečilo, že sa prideľovanie uskutoční spôsobom, ktorý nemotivuje k zvyšovaniu emisií, ale naopak motivuje k znižovaniu emisií skleníkových plynov a energeticky účinným technikám, pričom sa tam, kde sú k dispozícii príslušné zariadenia, zohľadnia najúčinnejšie techniky, náhrady, alternatívne výrobné procesy, vysoko účinná kogenerácia, účinné získavanie energie z odpadových plynov, využívanie biomasy
  , CCS
  a 
  CCU
  . V súvislosti s výrobou elektrickej energie sa neprideľujú žiadne bezodplatné kvóty, s výnimkou prípadov, na ktoré sa vzťahuje článok 10c, a s výnimkou elektrickej energie vyrábanej z odpadových plynov.“

Pozmeňujúci návrh 62

Pozmeňujúci návrh 62

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno b

Článok 1 – bod 5 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 2 – pododsek 3 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Referenčné hodnoty pri bezodplatnom prideľovaní kvót sa prispôsobia, aby sa zabránilo neočakávaným ziskom a zohľadnil technologický pokrok v období 2007 – 2008 a v každom neskoršom období, na ktoré sa určí bezodplatné pridelenie kvót v súlade s článkom 11 ods. 1. V rámci tohto prispôsobenia sa znížia referenčné hodnoty stanovené aktom prijatým podľa článku 10a o 1 % hodnoty určenej na základe údajov z obdobia 2007 – 2008 na každý rok medzi rokom 2008 a stredom predmetného obdobia bezodplatného prideľovania kvót, výnimkou je prípad, ak: | Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30b na doplnenie tejto smernice na účel stanovenia revidovaných referenčných hodnôt pre bezodplatné prideľovanie kvót. Uvedené akty musia byť v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa odseku 1 tohto článku a musia spĺňať tieto podmienky: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Referenčné hodnoty pri bezodplatnom prideľovaní kvót sa prispôsobia, aby sa zabránilo neočakávaným ziskom a zohľadnil technologický pokrok v období 2007 – 2008 a v každom neskoršom období, na ktoré sa určí bezodplatné pridelenie kvót v súlade s článkom 11 ods. 1. V rámci tohto prispôsobenia sa znížia referenčné hodnoty stanovené aktom prijatým podľa článku 10a o 1 % hodnoty určenej na základe údajov z obdobia 2007 – 2008 na každý rok medzi rokom 2008 a stredom predmetného obdobia bezodplatného prideľovania kvót, výnimkou je prípad, ak:

Referenčné hodnoty pri bezodplatnom prideľovaní kvót sa prispôsobia, aby sa zabránilo neočakávaným ziskom a zohľadnil technologický pokrok v období 2007 – 2008 a v každom neskoršom období, na ktoré sa určí bezodplatné pridelenie kvót v súlade s článkom 11 ods. 1. V rámci tohto prispôsobenia sa znížia referenčné hodnoty stanovené aktom prijatým podľa článku 10a o 1 % hodnoty určenej na základe údajov z obdobia 2007 – 2008 na každý rok medzi rokom 2008 a stredom predmetného obdobia bezodplatného prideľovania kvót, výnimkou je prípad, ak:

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30b na doplnenie tejto smernice na účel stanovenia revidovaných referenčných hodnôt pre bezodplatné prideľovanie kvót. Uvedené akty musia byť v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa odseku 1 tohto článku a musia spĺňať tieto podmienky:

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30b na doplnenie tejto smernice na účel stanovenia revidovaných referenčných hodnôt pre bezodplatné prideľovanie kvót. Uvedené akty musia byť v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa odseku 1 tohto článku a musia spĺňať tieto podmienky:

Pozmeňujúci návrh 63

Pozmeňujúci návrh 63

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno b

Článok 1 – bod 5 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 2 – pododsek 3 – písmeno -i (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -i) | na obdobie od roku 2021 do roku 2025 sa referenčné hodnoty stanovujú na základe informácií predložených podľa článku 11 za roky 2016 až 2017; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-i)

-i)

na obdobie od roku 2021 do roku 2025 sa referenčné hodnoty stanovujú na základe informácií predložených podľa článku 11 za roky 2016 až 2017;

Pozmeňujúci návrh 64

Pozmeňujúci návrh 64

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno b

Článok 1 – bod 5 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 2 – pododsek 3 – písmeno -i a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -ia) | na základe porovnania týchto referenčných hodnôt vychádzajúcich z týchto informácií s referenčnou hodnotou uvedenou v rozhodnutí Komisie 2011/278/EÚ, určí Komisia pre každú referenčnú hodnotu ročnú mieru zníženia, ktorú uplatní na referenčné hodnoty platné v období 2013 – 2020 za každý rok od roku 2008 do roku 2023 na účely stanovenia referenčných hodnôt na roky 2021 až 2025; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-ia)

-ia)

na základe porovnania týchto referenčných hodnôt vychádzajúcich z týchto informácií s referenčnou hodnotou uvedenou v rozhodnutí Komisie 2011/278/EÚ, určí Komisia pre každú referenčnú hodnotu ročnú mieru zníženia, ktorú uplatní na referenčné hodnoty platné v období 2013 – 2020 za každý rok od roku 2008 do roku 2023 na účely stanovenia referenčných hodnôt na roky 2021 až 2025;

Pozmeňujúci návrh 65

Pozmeňujúci návrh 65

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno b

Článok 1 – bod 5 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 2 – pododsek 3 – bod i

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| i) | Komisia na základe informácií predložených podľa článku 11 zistí, či sa jednotlivé referenčné hodnoty vypočítané podľa zásad článku 10a ročne líšia od ročného zníženia uvedeného v predchádzajúcej časti textu o viac než 0,5  % (smerom nahor alebo nadol) hodnoty v období 2007 – 2008. Ak áno, referenčná hodnota sa prispôsobí buď o 0,5  % alebo o 1,5  % na každý rok v medzi rokom 2008 a stredom predmetného obdobia, v ktorom sa kvóty majú bezodplatne prideliť; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

i)

Komisia na základe informácií predložených podľa článku 11 zistí, či sa jednotlivé referenčné hodnoty vypočítané podľa zásad článku 10a ročne líšia od ročného zníženia uvedeného v predchádzajúcej časti textu o viac než 0,5  % (smerom nahor alebo nadol) hodnoty v období 2007 – 2008. Ak áno, referenčná hodnota sa prispôsobí buď o 0,5  % alebo o 1,5  % na každý rok v medzi rokom 2008 a stredom predmetného obdobia, v ktorom sa kvóty majú bezodplatne prideliť;

Komisia na základe informácií predložených podľa článku 11 zistí, či sa jednotlivé referenčné hodnoty vypočítané podľa zásad článku 10a ročne líšia od ročného zníženia uvedeného v predchádzajúcej časti textu o viac než 0,5  % (smerom nahor alebo nadol) hodnoty v období 2007 – 2008. Ak áno, referenčná hodnota sa prispôsobí buď o 0,5  % alebo o 1,5  % na každý rok v medzi rokom 2008 a stredom predmetného obdobia, v ktorom sa kvóty majú bezodplatne prideliť;

| i) | ak na základe informácií predložených podľa článku 11 miera zlepšenia nepresiahne 0,25  %, zodpovedajúca referenčná hodnota sa preto zníži o toto percento v období rokov 2021 až 2025 na každý rok medzi rokom 2008 a 2023; |
| --- | --- |

i)

ak na základe informácií predložených podľa článku 11 miera zlepšenia nepresiahne 0,25  %, zodpovedajúca referenčná hodnota sa preto zníži o toto percento v období rokov 2021 až 2025 na každý rok medzi rokom 2008 a 2023;

ak na základe informácií predložených podľa článku 11 miera zlepšenia nepresiahne 0,25  %, zodpovedajúca referenčná hodnota sa preto zníži o toto percento v období rokov 2021 až 2025 na každý rok medzi rokom 2008 a 2023;

Pozmeňujúci návrh 66

Pozmeňujúci návrh 66

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno b

Článok 1 – bod 5 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 2 – pododsek 3 – bod ii

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| ii) | pokiaľ ide o hodnoty aromatických uhľovodíkov, vodíka a syntetického plynu, ich referenčné hodnoty sa v rámci odchýlky prispôsobia o rovnaké percento ako referenčné hodnoty rafinérií, aby sa zachovali rovnaké podmienky pre výrobcov týchto produktov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ii)

pokiaľ ide o hodnoty aromatických uhľovodíkov, vodíka a syntetického plynu, ich referenčné hodnoty sa v rámci odchýlky prispôsobia o rovnaké percento ako referenčné hodnoty rafinérií, aby sa zachovali rovnaké podmienky pre výrobcov týchto produktov.

pokiaľ ide o hodnoty aromatických uhľovodíkov, vodíka a syntetického plynu, ich referenčné hodnoty sa v rámci odchýlky prispôsobia o rovnaké percento ako referenčné hodnoty rafinérií, aby sa zachovali rovnaké podmienky pre výrobcov týchto produktov.

| ii) | ak na základe informácií predložených podľa článku 11 miera zlepšenia presiahne 1,75  %, referenčná hodnota sa preto zníži o toto percento v období rokov 2021 až 2025 na každý rok medzi rokom 2008 a 2023. |
| --- | --- |

ii)

ak na základe informácií predložených podľa článku 11 miera zlepšenia presiahne 1,75  %, referenčná hodnota sa preto zníži o toto percento v období rokov 2021 až 2025 na každý rok medzi rokom 2008 a 2023.

ak na základe informácií predložených podľa článku 11 miera zlepšenia presiahne 1,75  %, referenčná hodnota sa preto zníži o toto percento v období rokov 2021 až 2025 na každý rok medzi rokom 2008 a 2023.

Pozmeňujúci návrh 67

Pozmeňujúci návrh 67

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno b

Článok 1 – bod 5 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 2 – pododsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Komisia na tento účel prijme vykonávací akt v súlade s článkom 22a. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia na tento účel prijme vykonávací akt v súlade s článkom 22a.

Komisia na tento účel prijme vykonávací akt v súlade s článkom 22a.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 68

Pozmeňujúci návrh 68

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno b a (nové)

Článok 1 – bod 5 – písmeno b a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 2 – pododsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:




  „Na obdobie rokov 2026 až 2030 sa referenčné hodnoty stanovia rovnakým spôsobom na základe informácií predložených podľa článku 11 za roky 2021 a 2022, pričom ročná miera zníženia sa uplatní za každý rok v období rokov 2008 až 2028.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

„Na obdobie rokov 2026 až 2030 sa referenčné hodnoty stanovia rovnakým spôsobom na základe informácií predložených podľa článku 11 za roky 2021 a 2022, pričom ročná miera zníženia sa uplatní za každý rok v období rokov 2008 až 2028.“

„Na obdobie rokov 2026 až 2030 sa referenčné hodnoty stanovia rovnakým spôsobom na základe informácií predložených podľa článku 11 za roky 2021 a 2022, pričom ročná miera zníženia sa uplatní za každý rok v období rokov 2008 až 2028.“

Pozmeňujúci návrh 69

Pozmeňujúci návrh 69

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno b b (nové)

Článok 1 – bod 5 – písmeno b b (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 2 – pododsek 3 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bb) | v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bb)

bb)

v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

| ii) | pokiaľ ide o hodnoty aromatických uhľovodíkov, vodíka a syntetického plynu, ich referenčné hodnoty sa v rámci odchýlky prispôsobia o rovnaké percento ako referenčné hodnoty rafinérií, aby sa zachovali rovnaké podmienky pre výrobcov týchto produktov. |
| --- | --- |

ii)

ii)

pokiaľ ide o hodnoty aromatických uhľovodíkov, vodíka a syntetického plynu, ich referenčné hodnoty sa v rámci odchýlky prispôsobia o rovnaké percento ako referenčné hodnoty rafinérií, aby sa zachovali rovnaké podmienky pre výrobcov týchto produktov.

| | „pokiaľ ide o hodnoty aromatických uhľovodíkov, vodíka a syntetického plynu, ich referenčné hodnoty sa v rámci odchýlky prispôsobia o rovnaké percento ako referenčné hodnoty rafinérií, aby sa zachovali rovnaké podmienky pre výrobcov týchto produktov.“ |
| --- | --- |

„pokiaľ ide o hodnoty aromatických uhľovodíkov, vodíka a syntetického plynu, ich referenčné hodnoty sa v rámci odchýlky prispôsobia o rovnaké percento ako referenčné hodnoty rafinérií, aby sa zachovali rovnaké podmienky pre výrobcov týchto produktov.“

Pozmeňujúci návrh 165

Pozmeňujúci návrh 165

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno b c (nové)

Článok 1 – bod 5 – písmeno b c (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 3

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bc) | v odseku 3 sa dopĺňa tento pododsek: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bc)

bc)

v odseku 3 sa dopĺňa tento pododsek:

v odseku 3 sa dopĺňa tento pododsek:

S prihliadnutím na odseky 4 a 8 a bez ohľadu na článok 10c sa bezodplatné prideľovanie nesmie vzťahovať na výrobcov elektrickej energie, zariadenia na zachytávanie CO2, potrubia na prepravu CO2 alebo na úložiská CO2.

| | S prihliadnutím na odseky 4 a 8 a bez ohľadu na článok 10c sa bezodplatné prideľovanie nesmie vzťahovať na výrobcov elektrickej energie, zariadenia na zachytávanie CO2, potrubia na prepravu CO2 alebo na úložiská CO2.
  Výrobcovia elektrickej energie, ktorí vyrábajú elektrickú energiu z odpadových plynov, nie sú výrobcami elektrickej energie v zmysle článku 3 písm. u) tejto smernice. V referenčných výpočtoch sa zohľadní celkový obsah uhlíka v odpadových plynoch použitých na výrobu elektriny. |
| --- | --- |

S prihliadnutím na odseky 4 a 8 a bez ohľadu na článok 10c sa bezodplatné prideľovanie nesmie vzťahovať na výrobcov elektrickej energie, zariadenia na zachytávanie CO2, potrubia na prepravu CO2 alebo na úložiská CO2.
  Výrobcovia elektrickej energie, ktorí vyrábajú elektrickú energiu z odpadových plynov, nie sú výrobcami elektrickej energie v zmysle článku 3 písm. u) tejto smernice. V referenčných výpočtoch sa zohľadní celkový obsah uhlíka v odpadových plynoch použitých na výrobu elektriny.

Výrobcovia elektrickej energie, ktorí vyrábajú elektrickú energiu z odpadových plynov, nie sú výrobcami elektrickej energie v zmysle článku 3 písm. u) tejto smernice. V referenčných výpočtoch sa zohľadní celkový obsah uhlíka v odpadových plynoch použitých na výrobu elektriny.

Pozmeňujúci návrh 70

Pozmeňujúci návrh 70

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno b d (nové)

Článok 1 – bod 5 – písmeno b d (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 4

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bd) | odsek 4 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bd)

bd)

odsek 4 sa nahrádza takto:

odsek 4 sa nahrádza takto:

4.   V súvislosti s výrobou tepla alebo chladením sa bezodplatné kvóty prideľujú na diaľkové vykurovanie a vysokoúčinnú kogeneráciu v zmysle vymedzenia tohto pojmu v smernici 2004/8/ES s cieľom uspokojiť hospodársky odôvodnený dopyt.
  Po roku 2013 sa každoročne celkové pridelenie takýmto zariadeniam upraví podľa výroby takéhoto tepla o lineárny koeficient uvedený v článku 9.

| | „4.   V súvislosti s výrobou tepla alebo chladením sa bezodplatné kvóty prideľujú na diaľkové vykurovanie a vysokoúčinnú kogeneráciu v zmysle vymedzenia tohto pojmu v smernici 2004/8/ES s cieľom uspokojiť hospodársky odôvodnený dopyt.“ |
| --- | --- |

„4.   V súvislosti s výrobou tepla alebo chladením sa bezodplatné kvóty prideľujú na diaľkové vykurovanie a vysokoúčinnú kogeneráciu v zmysle vymedzenia tohto pojmu v smernici 2004/8/ES s cieľom uspokojiť hospodársky odôvodnený dopyt.“

Pozmeňujúci návrh 71

Pozmeňujúci návrh 71

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno c

Článok 1 – bod 5 – písmeno c

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| S cieľom dodržať podiel určený na aukcie v článku 10 sa každý rok
  ,
  keď množstvo bezodplatne pridelených
  kvót
  nedosiahne maximálnu úroveň zodpovedajúcu podielu kvót na aukcie v danom členskom štáte
  , zostávajúce kvóty použijú na zabránenie zníženiu množstva bezodplatne pridelených kvót alebo obmedzenie jeho zníženia
  , aby
  sa
  zachoval podiel
  kvót
  členského štátu určený na
  aukcie
  v neskorších rokoch
  . Ak
  sa maximálna úroveň napriek tomu dosiahne
  , bezodplatne prideľované kvóty sa zodpovedajúcim spôsobom prispôsobia
  . Takéto prispôsobenia sa musia vykonávať jednotným spôsobom
  . | 5.
     
  Ak množstvo bezodplatne pridelených kvót v danom roku nedosiahne maximálnu úroveň
  ,
  rešpektujúc podiel
  kvót
  na aukcie daného členského štátu stanovený v článku 10 ods. 1
  , zostávajúce kvóty
  až po túto úroveň sa
  použijú na zabránenie zníženiu množstva bezodplatne pridelených kvót alebo obmedzenie jeho zníženia
  v nasledujúcich rokoch. Ak
  sa
  však maximálna úroveň dosiahne, množstvo
  kvót
  ekvivalentné zníženiu až o päť percentuálnych bodov podielu kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou
  aukcie
  počas celého obdobia 10 rokov, začínajúc 1. januárom 2021, podľa článku 10 ods. 1, sa bezodplatne rozdelí odvetviam a pododvetviam podľa článku 10b
  . Ak
  však toto zníženie nestačí na pokrytie dopytu z odvetví alebo pododvetví podľa článku 10b
  , bezodplatne prideľované kvóty sa zodpovedajúcim spôsobom prispôsobia
  uplatnením jednotného medziodvetvového korekčného faktora na odvetvia s intenzitou obchodu s tretími krajinami pod 15 % alebo s intenzitou uhlíka menej než 7 kg CO2/Euro HPH
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

S cieľom dodržať podiel určený na aukcie v článku 10 sa každý rok
  ,
  keď množstvo bezodplatne pridelených
  kvót
  nedosiahne maximálnu úroveň zodpovedajúcu podielu kvót na aukcie v danom členskom štáte
  , zostávajúce kvóty použijú na zabránenie zníženiu množstva bezodplatne pridelených kvót alebo obmedzenie jeho zníženia
  , aby
  sa
  zachoval podiel
  kvót
  členského štátu určený na
  aukcie
  v neskorších rokoch
  . Ak
  sa maximálna úroveň napriek tomu dosiahne
  , bezodplatne prideľované kvóty sa zodpovedajúcim spôsobom prispôsobia
  . Takéto prispôsobenia sa musia vykonávať jednotným spôsobom
  .

S cieľom dodržať podiel určený na aukcie v článku 10 sa každý rok

keď množstvo bezodplatne pridelených

nedosiahne maximálnu úroveň zodpovedajúcu podielu kvót na aukcie v danom členskom štáte

, aby

zachoval podiel

členského štátu určený na

v neskorších rokoch

sa maximálna úroveň napriek tomu dosiahne

. Takéto prispôsobenia sa musia vykonávať jednotným spôsobom

5.
     
  Ak množstvo bezodplatne pridelených kvót v danom roku nedosiahne maximálnu úroveň
  ,
  rešpektujúc podiel
  kvót
  na aukcie daného členského štátu stanovený v článku 10 ods. 1
  , zostávajúce kvóty
  až po túto úroveň sa
  použijú na zabránenie zníženiu množstva bezodplatne pridelených kvót alebo obmedzenie jeho zníženia
  v nasledujúcich rokoch. Ak
  sa
  však maximálna úroveň dosiahne, množstvo
  kvót
  ekvivalentné zníženiu až o päť percentuálnych bodov podielu kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou
  aukcie
  počas celého obdobia 10 rokov, začínajúc 1. januárom 2021, podľa článku 10 ods. 1, sa bezodplatne rozdelí odvetviam a pododvetviam podľa článku 10b
  . Ak
  však toto zníženie nestačí na pokrytie dopytu z odvetví alebo pododvetví podľa článku 10b
  , bezodplatne prideľované kvóty sa zodpovedajúcim spôsobom prispôsobia
  uplatnením jednotného medziodvetvového korekčného faktora na odvetvia s intenzitou obchodu s tretími krajinami pod 15 % alebo s intenzitou uhlíka menej než 7 kg CO2/Euro HPH
  .

5.

Ak množstvo bezodplatne pridelených kvót v danom roku nedosiahne maximálnu úroveň

rešpektujúc podiel

na aukcie daného členského štátu stanovený v článku 10 ods. 1

až po túto úroveň sa

v nasledujúcich rokoch. Ak

však maximálna úroveň dosiahne, množstvo

ekvivalentné zníženiu až o päť percentuálnych bodov podielu kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou

počas celého obdobia 10 rokov, začínajúc 1. januárom 2021, podľa článku 10 ods. 1, sa bezodplatne rozdelí odvetviam a pododvetviam podľa článku 10b

však toto zníženie nestačí na pokrytie dopytu z odvetví alebo pododvetví podľa článku 10b

uplatnením jednotného medziodvetvového korekčného faktora na odvetvia s intenzitou obchodu s tretími krajinami pod 15 % alebo s intenzitou uhlíka menej než 7 kg CO2/Euro HPH

Pozmeňujúci návrh 72

Pozmeňujúci návrh 72

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno d

Článok 1 – bod 5 – písmeno d

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 6 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Členské štáty by mali prijať finančné opatrenia v prospech odvetví
  alebo
  pododvetví vystavených
  skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku výrazných nepriamych nákladov, ktoré v skutočnosti vznikajú z premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie
  , pričom je potrebné zohľadniť vplyvy na vnútorný trh. Takéto finančné opatrenia na kompenzáciu časti týchto nákladov sú v súlade s pravidlami štátnej pomoci. | 6.
     
  Centrálne usporiadanie na úrovni Únie sa prijme s cieľom poskytnúť kompenzáciu odvetviam
  alebo
  pododvetviam vystaveným
  skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku výrazných nepriamych nákladov, ktoré v skutočnosti vznikajú z premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie. |
| | Kompenzácia je primeraná nákladom súvisiacim s emisiami skleníkových plynov, ktoré sa skutočne premietajú do cien elektrickej energie, a uplatňuje sa v súlade s kritériami stanovenými v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci tak, aby sa zabránilo negatívnemu vplyvu na vnútorný trh, ako aj nadmernej kompenzácii vzniknutých nákladov. |
| | Keď výška dostupnej kompenzácie nie je dostatočná na kompenzáciu oprávnených nepriamych nákladov, výška kompenzácie, ktorá je k dispozícii pre všetky oprávnené zariadenia, sa jednotne zníži. |
| | Komisia je splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 30b na doplnenie tejto smernice na účely uvedené v tomto odseku, a to zavedením mechanizmov na vytvorenie a fungovanie fondu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Členské štáty by mali prijať finančné opatrenia v prospech odvetví
  alebo
  pododvetví vystavených
  skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku výrazných nepriamych nákladov, ktoré v skutočnosti vznikajú z premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie
  , pričom je potrebné zohľadniť vplyvy na vnútorný trh. Takéto finančné opatrenia na kompenzáciu časti týchto nákladov sú v súlade s pravidlami štátnej pomoci.

Členské štáty by mali prijať finančné opatrenia v prospech odvetví

pododvetví vystavených

, pričom je potrebné zohľadniť vplyvy na vnútorný trh. Takéto finančné opatrenia na kompenzáciu časti týchto nákladov sú v súlade s pravidlami štátnej pomoci.

6.
     
  Centrálne usporiadanie na úrovni Únie sa prijme s cieľom poskytnúť kompenzáciu odvetviam
  alebo
  pododvetviam vystaveným
  skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku výrazných nepriamych nákladov, ktoré v skutočnosti vznikajú z premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie.

6.

Centrálne usporiadanie na úrovni Únie sa prijme s cieľom poskytnúť kompenzáciu odvetviam

pododvetviam vystaveným

Kompenzácia je primeraná nákladom súvisiacim s emisiami skleníkových plynov, ktoré sa skutočne premietajú do cien elektrickej energie, a uplatňuje sa v súlade s kritériami stanovenými v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci tak, aby sa zabránilo negatívnemu vplyvu na vnútorný trh, ako aj nadmernej kompenzácii vzniknutých nákladov.

Kompenzácia je primeraná nákladom súvisiacim s emisiami skleníkových plynov, ktoré sa skutočne premietajú do cien elektrickej energie, a uplatňuje sa v súlade s kritériami stanovenými v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci tak, aby sa zabránilo negatívnemu vplyvu na vnútorný trh, ako aj nadmernej kompenzácii vzniknutých nákladov.

Keď výška dostupnej kompenzácie nie je dostatočná na kompenzáciu oprávnených nepriamych nákladov, výška kompenzácie, ktorá je k dispozícii pre všetky oprávnené zariadenia, sa jednotne zníži.

Keď výška dostupnej kompenzácie nie je dostatočná na kompenzáciu oprávnených nepriamych nákladov, výška kompenzácie, ktorá je k dispozícii pre všetky oprávnené zariadenia, sa jednotne zníži.

Komisia je splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 30b na doplnenie tejto smernice na účely uvedené v tomto odseku, a to zavedením mechanizmov na vytvorenie a fungovanie fondu.

Komisia je splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 30b na doplnenie tejto smernice na účely uvedené v tomto odseku, a to zavedením mechanizmov na vytvorenie a fungovanie fondu.

Pozmeňujúci návrh 73

Pozmeňujúci návrh 73

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno d a (nové)

Článok 1 – bod 5 – písmeno d a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 6 – pododsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | da) | v odseku 6 sa vkladá tento nový pododsek:




  „Členské štáty môžu prijať aj vnútroštátne finančné opatrenia v prospech odvetví alebo pododvetví vystavených skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku výrazných nepriamych nákladov, ktoré v skutočnosti vznikajú z premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie, pričom je potrebné zohľadniť vplyvy na vnútorný trh. Takéto finančné opatrenia na kompenzáciu časti týchto nákladov musia byť v súlade s pravidlami štátnej podpory a článkom 10 ods. 3 tejto smernice. Uvedené vnútroštátne opatrenia, ak sú spojené s podporou uvedenou v prvom pododseku, nesmú presiahnuť maximálnu výšku kompenzácie uvedenú v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci a nesmú vytvárať nové skreslenia trhu. Existujúce maximálne hodnoty kompenzácie štátnej pomoci musia naďalej klesať počas celého obdobia obchodovania.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

da)

da)

v odseku 6 sa vkladá tento nový pododsek:

v odseku 6 sa vkladá tento nový pododsek:

„Členské štáty môžu prijať aj vnútroštátne finančné opatrenia v prospech odvetví alebo pododvetví vystavených skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku výrazných nepriamych nákladov, ktoré v skutočnosti vznikajú z premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie, pričom je potrebné zohľadniť vplyvy na vnútorný trh. Takéto finančné opatrenia na kompenzáciu časti týchto nákladov musia byť v súlade s pravidlami štátnej podpory a článkom 10 ods. 3 tejto smernice. Uvedené vnútroštátne opatrenia, ak sú spojené s podporou uvedenou v prvom pododseku, nesmú presiahnuť maximálnu výšku kompenzácie uvedenú v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci a nesmú vytvárať nové skreslenia trhu. Existujúce maximálne hodnoty kompenzácie štátnej pomoci musia naďalej klesať počas celého obdobia obchodovania.“

„Členské štáty môžu prijať aj vnútroštátne finančné opatrenia v prospech odvetví alebo pododvetví vystavených skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku výrazných nepriamych nákladov, ktoré v skutočnosti vznikajú z premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie, pričom je potrebné zohľadniť vplyvy na vnútorný trh. Takéto finančné opatrenia na kompenzáciu časti týchto nákladov musia byť v súlade s pravidlami štátnej podpory a článkom 10 ods. 3 tejto smernice. Uvedené vnútroštátne opatrenia, ak sú spojené s podporou uvedenou v prvom pododseku, nesmú presiahnuť maximálnu výšku kompenzácie uvedenú v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci a nesmú vytvárať nové skreslenia trhu. Existujúce maximálne hodnoty kompenzácie štátnej pomoci musia naďalej klesať počas celého obdobia obchodovania.“

Pozmeňujúci návrh 74

Pozmeňujúci návrh 74

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno e – bod i

Článok 1 – bod 5 – písmeno e – bod i

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 7 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Kvóty z maximálneho množstva uvedeného v článku 10a ods. 5 tejto smernice, ktoré sa do roku 2020 nepridelili bezodplatne, sa vyčlenia
  pre nových účastníkov a prípady výrazného zvýšenia produkcie
  spolu s 250 miliónmi kvót umiestnenými do rezervy na stabilitu trhu podľa článku 1 ods. 3 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/...(*). | 7.
     
  Vyčlení
  sa
  400 miliónov kvót
  pre nových účastníkov a prípady výrazného zvýšenia produkcie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Kvóty z maximálneho množstva uvedeného v článku 10a ods. 5 tejto smernice, ktoré sa do roku 2020 nepridelili bezodplatne, sa vyčlenia
  pre nových účastníkov a prípady výrazného zvýšenia produkcie
  spolu s 250 miliónmi kvót umiestnenými do rezervy na stabilitu trhu podľa článku 1 ods. 3 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/...(*).

Kvóty z maximálneho množstva uvedeného v článku 10a ods. 5 tejto smernice, ktoré sa do roku 2020 nepridelili bezodplatne, sa vyčlenia

spolu s 250 miliónmi kvót umiestnenými do rezervy na stabilitu trhu podľa článku 1 ods. 3 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/...(*).

7.
     
  Vyčlení
  sa
  400 miliónov kvót
  pre nových účastníkov a prípady výrazného zvýšenia produkcie.

7.

Vyčlení

400 miliónov kvót

Pozmeňujúci návrh 75

Pozmeňujúci návrh 75

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno e – bod i

Článok 1 – bod 5 – písmeno e – bod i

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 7 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Od roku 2021 sa kvóty nepridelené zariadeniam z dôvodu uplatňovania odsekov 19 a 20 takisto musia umiestniť do rezervy. | Od roku 2021
  a ďalej
  sa
  všetky
  kvóty nepridelené zariadeniam z dôvodu uplatňovania odsekov 19 a 20 takisto musia umiestniť do rezervy. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Od roku 2021 sa kvóty nepridelené zariadeniam z dôvodu uplatňovania odsekov 19 a 20 takisto musia umiestniť do rezervy.

Od roku 2021
  a ďalej
  sa
  všetky
  kvóty nepridelené zariadeniam z dôvodu uplatňovania odsekov 19 a 20 takisto musia umiestniť do rezervy.

a ďalej

všetky

Pozmeňujúci návrh 76

Pozmeňujúci návrh 76

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno f – úvodná časť

Článok 1 – bod 5 – písmeno f – úvodná časť

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| f) | v odseku
  8 sa
  prvý, druhý a tretí pododsek nahrádzajú
  takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

v odseku
  8 sa
  prvý, druhý a tretí pododsek nahrádzajú
  takto:

v odseku

prvý, druhý a tretí pododsek nahrádzajú

| f) | odsek
  8 sa
  nahrádza
  takto: |
| --- | --- |

f)

odsek
  8 sa
  nahrádza
  takto:

odsek

nahrádza

Pozmeňujúci návrh 77

Pozmeňujúci návrh 77

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno f – úvodná časť

Článok 1 – bod 5 – písmeno f – úvodná časť

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 400
  miliónov kvót sa poskytne na
  podporu
  inovácie v nízkouhlíkových technológiách a postupoch v priemyselných odvetviach uvedených v prílohe I a s cieľom stimulovať vytváranie a prevádzku komerčných demonštračných projektov zameraných na
  ekologicky bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie (
  CCS
  ) CO2
  , ako aj demonštračných projektov inovačných technológií energie z obnoviteľných zdrojov na území Únie. | 8.   
  600
  miliónov kvót sa poskytne na
  zvýšenie investícií do
  inovácie v nízkouhlíkových technológiách a postupoch v priemyselných odvetviach uvedených v prílohe I 
  vrátane biomateriálov a výrobkov nahrádzajúcich materiály intenzívne na uhlík,
  a s cieľom stimulovať vytváranie a prevádzku komerčných demonštračných projektov zameraných na
  environmentálne
  bezpečné CCS
  a CCU
  , ako aj demonštračných projektov inovačných technológií energie z obnoviteľných zdrojov
  a uskladňovania energie
  na území Únie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

400
  miliónov kvót sa poskytne na
  podporu
  inovácie v nízkouhlíkových technológiách a postupoch v priemyselných odvetviach uvedených v prílohe I a s cieľom stimulovať vytváranie a prevádzku komerčných demonštračných projektov zameraných na
  ekologicky bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie (
  CCS
  ) CO2
  , ako aj demonštračných projektov inovačných technológií energie z obnoviteľných zdrojov na území Únie.

400

podporu

ekologicky bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie (

) CO2

8.   
  600
  miliónov kvót sa poskytne na
  zvýšenie investícií do
  inovácie v nízkouhlíkových technológiách a postupoch v priemyselných odvetviach uvedených v prílohe I 
  vrátane biomateriálov a výrobkov nahrádzajúcich materiály intenzívne na uhlík,
  a s cieľom stimulovať vytváranie a prevádzku komerčných demonštračných projektov zameraných na
  environmentálne
  bezpečné CCS
  a CCU
  , ako aj demonštračných projektov inovačných technológií energie z obnoviteľných zdrojov
  a uskladňovania energie
  na území Únie.

600

zvýšenie investícií do

vrátane biomateriálov a výrobkov nahrádzajúcich materiály intenzívne na uhlík,

environmentálne

a CCU

a uskladňovania energie

Pozmeňujúci návrh 78

Pozmeňujúci návrh 78

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno f

Článok 1 – bod 5 – písmeno f

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Kvóty sa poskytujú na inováciu v nízkouhlíkových technológiách a postupoch a na podporu demonštračných projektov na vývoj širokej škály
  CCS a
   inovačných technológií energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré ešte nie sú komerčne životaschopné
  v geograficky vyvážených lokalitách
  . Na podporu inovačných projektov možno financovať do
  60
   % relevantných nákladov projektov, z čoho
  40
   % nesmie závisieť od overeného zamedzenia emisií skleníkových plynov, za predpokladu, že pomocou použitej technológie sa dosiahli vytýčené čiastkové ciele. | Kvóty sa poskytujú na inováciu v nízkouhlíkových technológiách a postupoch a na podporu demonštračných projektov na vývoj širokej škály inovačných technológií energie z obnoviteľných zdrojov,
  CCS a CCU
  , ktoré ešte nie sú komerčne životaschopné
  . Projekty sa vyberajú na základe ich vplyvu na energetické systémy alebo priemyselné procesy v rámci členského štátu, skupiny členských štátov alebo Únie.
  Na podporu inovačných projektov možno financovať do
  75
  % relevantných nákladov projektov, z čoho
  60
  % nesmie závisieť od overeného zamedzenia emisií skleníkových plynov, za predpokladu, že pomocou použitej technológie sa dosiahli vytýčené čiastkové ciele.
  Kvóty sa prideľujú na projekty podľa ich potrieb na dosiahnutie vopred stanovených cieľov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Kvóty sa poskytujú na inováciu v nízkouhlíkových technológiách a postupoch a na podporu demonštračných projektov na vývoj širokej škály
  CCS a
   inovačných technológií energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré ešte nie sú komerčne životaschopné
  v geograficky vyvážených lokalitách
  . Na podporu inovačných projektov možno financovať do
  60
   % relevantných nákladov projektov, z čoho
  40
   % nesmie závisieť od overeného zamedzenia emisií skleníkových plynov, za predpokladu, že pomocou použitej technológie sa dosiahli vytýčené čiastkové ciele.

CCS a

v geograficky vyvážených lokalitách

60

40

Kvóty sa poskytujú na inováciu v nízkouhlíkových technológiách a postupoch a na podporu demonštračných projektov na vývoj širokej škály inovačných technológií energie z obnoviteľných zdrojov,
  CCS a CCU
  , ktoré ešte nie sú komerčne životaschopné
  . Projekty sa vyberajú na základe ich vplyvu na energetické systémy alebo priemyselné procesy v rámci členského štátu, skupiny členských štátov alebo Únie.
  Na podporu inovačných projektov možno financovať do
  75
  % relevantných nákladov projektov, z čoho
  60
  % nesmie závisieť od overeného zamedzenia emisií skleníkových plynov, za predpokladu, že pomocou použitej technológie sa dosiahli vytýčené čiastkové ciele.
  Kvóty sa prideľujú na projekty podľa ich potrieb na dosiahnutie vopred stanovených cieľov.

CCS a CCU

. Projekty sa vyberajú na základe ich vplyvu na energetické systémy alebo priemyselné procesy v rámci členského štátu, skupiny členských štátov alebo Únie.

75

60

Kvóty sa prideľujú na projekty podľa ich potrieb na dosiahnutie vopred stanovených cieľov.

Pozmeňujúci návrh 79

Pozmeňujúci návrh 79

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno f

Článok 1 – bod 5 – písmeno f

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Navyše prípadné zostávajúce zdroje vyčlenené podľa tohto odseku na
  uvedené
  projekty vo všetkých členských štátoch vrátane malých projektov pred rokom 2021
  doplní 50 miliónov nepridelených kvót z rezervy
  na
  stabilitu trhu zriadenej rozhodnutím (EÚ) 2015/... . Projekty sa vyberajú na základe objektívnych a transparentných kritérií
  . | Navyše
  50 miliónov nepridelených kvót z trhovej stabilizačnej rezervy ďalej doplní
  prípadné zostávajúce zdroje vyčlenené podľa tohto odseku
  v dôsledku nevyužitia finančných prostriedkov pochádzajúcich z aukcií s kvótami v rámci programu NER300
  na
  obdobie rokov 2013 až 2020, na
  projekty
  uvedené v prvom a druhom pododseku
  vo všetkých členských štátoch vrátane malých projektov pred rokom 2021
  a od roku 2018. Projekty sa vyberajú
  na
  základe objektívnych a transparentných kritérií, pričom sa vezme do úvahy ich dôležitosť vzhľadom na dekarbonizáciu príslušných odvetví. |
| | Na projekty podporované v rámci tohto pododseku sa môže prideliť aj ďalšia pomoc podľa prvého a druhého pododseku. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Navyše prípadné zostávajúce zdroje vyčlenené podľa tohto odseku na
  uvedené
  projekty vo všetkých členských štátoch vrátane malých projektov pred rokom 2021
  doplní 50 miliónov nepridelených kvót z rezervy
  na
  stabilitu trhu zriadenej rozhodnutím (EÚ) 2015/... . Projekty sa vyberajú na základe objektívnych a transparentných kritérií
  .

uvedené

doplní 50 miliónov nepridelených kvót z rezervy

stabilitu trhu zriadenej rozhodnutím (EÚ) 2015/... . Projekty sa vyberajú na základe objektívnych a transparentných kritérií

Navyše
  50 miliónov nepridelených kvót z trhovej stabilizačnej rezervy ďalej doplní
  prípadné zostávajúce zdroje vyčlenené podľa tohto odseku
  v dôsledku nevyužitia finančných prostriedkov pochádzajúcich z aukcií s kvótami v rámci programu NER300
  na
  obdobie rokov 2013 až 2020, na
  projekty
  uvedené v prvom a druhom pododseku
  vo všetkých členských štátoch vrátane malých projektov pred rokom 2021
  a od roku 2018. Projekty sa vyberajú
  na
  základe objektívnych a transparentných kritérií, pričom sa vezme do úvahy ich dôležitosť vzhľadom na dekarbonizáciu príslušných odvetví.

50 miliónov nepridelených kvót z trhovej stabilizačnej rezervy ďalej doplní

v dôsledku nevyužitia finančných prostriedkov pochádzajúcich z aukcií s kvótami v rámci programu NER300

obdobie rokov 2013 až 2020, na

uvedené v prvom a druhom pododseku

a od roku 2018. Projekty sa vyberajú

základe objektívnych a transparentných kritérií, pričom sa vezme do úvahy ich dôležitosť vzhľadom na dekarbonizáciu príslušných odvetví.

Na projekty podporované v rámci tohto pododseku sa môže prideliť aj ďalšia pomoc podľa prvého a druhého pododseku.

Na projekty podporované v rámci tohto pododseku sa môže prideliť aj ďalšia pomoc podľa prvého a druhého pododseku.

Pozmeňujúci návrh 80

Pozmeňujúci návrh 80

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno f

Článok 1 – bod 5 – písmeno f

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Komisii sa udeľuje právomoc
  prijímať delegované akty v súlade s 
  článkom 23
  . | Komisia je splnomocnená
  prijímať delegované akty v súlade s 
  článkom 30b na doplnenie tejto smernice stanovením kritérií, ktoré sa majú používať pri výbere projektov, ktoré sú oprávnené využívať kvóty uvedené v tomto odseku, pričom sa zohľadnia tieto zásady
  : |
| | i) | projekty sa zamerajú na navrhnutie a vypracovanie prelomových riešení a vykonávanie demonštračných programov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisii sa udeľuje právomoc
  prijímať delegované akty v súlade s 
  článkom 23
  .

Komisii sa udeľuje právomoc

článkom 23

Komisia je splnomocnená
  prijímať delegované akty v súlade s 
  článkom 30b na doplnenie tejto smernice stanovením kritérií, ktoré sa majú používať pri výbere projektov, ktoré sú oprávnené využívať kvóty uvedené v tomto odseku, pričom sa zohľadnia tieto zásady
  :

Komisia je splnomocnená

článkom 30b na doplnenie tejto smernice stanovením kritérií, ktoré sa majú používať pri výbere projektov, ktoré sú oprávnené využívať kvóty uvedené v tomto odseku, pričom sa zohľadnia tieto zásady

i)

i)

projekty sa zamerajú na navrhnutie a vypracovanie prelomových riešení a vykonávanie demonštračných programov;

projekty sa zamerajú na navrhnutie a vypracovanie prelomových riešení a vykonávanie demonštračných programov;

| ii) | činnosti sa vykonávajú v úzkom spojení s trhom vo výrobných závodoch s cieľom ukázať životaschopnosť prelomových technológií pri prekonávaní technologických, ako aj netechnologických prekážok; |
| --- | --- |

ii)

ii)

činnosti sa vykonávajú v úzkom spojení s trhom vo výrobných závodoch s cieľom ukázať životaschopnosť prelomových technológií pri prekonávaní technologických, ako aj netechnologických prekážok;

činnosti sa vykonávajú v úzkom spojení s trhom vo výrobných závodoch s cieľom ukázať životaschopnosť prelomových technológií pri prekonávaní technologických, ako aj netechnologických prekážok;

| iii) | projekty sa zameriavajú na technologické riešenia, ktoré majú potenciál na rozsiahle uplatnenie, a môžu kombinovať rôzne technológie; |
| --- | --- |

iii)

iii)

projekty sa zameriavajú na technologické riešenia, ktoré majú potenciál na rozsiahle uplatnenie, a môžu kombinovať rôzne technológie;

projekty sa zameriavajú na technologické riešenia, ktoré majú potenciál na rozsiahle uplatnenie, a môžu kombinovať rôzne technológie;

| iv) | riešenia a technológie ideálne majú potenciál rozšíriť sa v rámci odvetvia a prípadne preniknúť do ďalších odvetví; |
| --- | --- |

iv)

iv)

riešenia a technológie ideálne majú potenciál rozšíriť sa v rámci odvetvia a prípadne preniknúť do ďalších odvetví;

riešenia a technológie ideálne majú potenciál rozšíriť sa v rámci odvetvia a prípadne preniknúť do ďalších odvetví;

| v) | projekty, pri ktorých je predpokladané zníženie emisií výrazne nižšie ako príslušná referenčná hodnota, majú prioritu. Oprávnené projekty buď prispievajú k zníženiu emisií pod referenčné hodnoty uvedené v odseku 2, alebo majú vyhliadky do budúcnosti, že významne znížia náklady na prechod smerom k výrobe energie s nízkymi emisiami, a |
| --- | --- |

v)

v)

projekty, pri ktorých je predpokladané zníženie emisií výrazne nižšie ako príslušná referenčná hodnota, majú prioritu. Oprávnené projekty buď prispievajú k zníženiu emisií pod referenčné hodnoty uvedené v odseku 2, alebo majú vyhliadky do budúcnosti, že významne znížia náklady na prechod smerom k výrobe energie s nízkymi emisiami, a

projekty, pri ktorých je predpokladané zníženie emisií výrazne nižšie ako príslušná referenčná hodnota, majú prioritu. Oprávnené projekty buď prispievajú k zníženiu emisií pod referenčné hodnoty uvedené v odseku 2, alebo majú vyhliadky do budúcnosti, že významne znížia náklady na prechod smerom k výrobe energie s nízkymi emisiami, a

| vi) | projekty CCU dosiahnu čisté zníženie emisií a trvalé uloženie CO2 počas celej ich životnosti. |
| --- | --- |

vi)

vi)

projekty CCU dosiahnu čisté zníženie emisií a trvalé uloženie CO2 počas celej ich životnosti.

projekty CCU dosiahnu čisté zníženie emisií a trvalé uloženie CO2 počas celej ich životnosti.

Pozmeňujúci návrh 82

Pozmeňujúci návrh 82

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 5 – písmeno i a (nové)

Článok 1 – bod 5 – písmeno i a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 20

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ia) | odsek 20 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ia)

ia)

odsek 20 sa nahrádza takto:

odsek 20 sa nahrádza takto:

| 20. | Ako súčasť opatrení prijatých podľa odseku 1 Komisia zahrnie opatrenia na definovanie zariadení, ktoré čiastočne ukončili činnosť alebo podstatne znížili svoju kapacitu, a v prípade potreby aj opatrenia na zodpovedajúcu úpravu kvót, ktoré sú im bezodplatne pridelené. |
| --- | --- |

20.

Ako súčasť opatrení prijatých podľa odseku 1 Komisia zahrnie opatrenia na definovanie zariadení, ktoré čiastočne ukončili činnosť alebo podstatne znížili svoju kapacitu, a v prípade potreby aj opatrenia na zodpovedajúcu úpravu kvót, ktoré sú im bezodplatne pridelené.

| | „20.   Ako súčasť opatrení prijatých podľa odseku 1 Komisia zahrnie opatrenia na definovanie zariadení, ktoré čiastočne ukončili činnosť alebo podstatne znížili svoju kapacitu, a v prípade potreby aj opatrenia na zodpovedajúcu úpravu kvót, ktoré sú im bezodplatne pridelené.


  Uvedené opatrenia poskytnú flexibilitu tým priemyselným odvetviam, v ktorých sa kapacita pravidelne presúva medzi prevádzkovanými zariadeniami v rámci tej istej spoločnosti.
  “ |
| --- | --- |

„20.   Ako súčasť opatrení prijatých podľa odseku 1 Komisia zahrnie opatrenia na definovanie zariadení, ktoré čiastočne ukončili činnosť alebo podstatne znížili svoju kapacitu, a v prípade potreby aj opatrenia na zodpovedajúcu úpravu kvót, ktoré sú im bezodplatne pridelené.

Uvedené opatrenia poskytnú flexibilitu tým priemyselným odvetviam, v ktorých sa kapacita pravidelne presúva medzi prevádzkovanými zariadeniami v rámci tej istej spoločnosti.
  “

Pozmeňujúci návrh 83

Pozmeňujúci návrh 83

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10b – nadpis

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Opatrenia na podporu niektorých energeticky náročných odvetví v prípade úniku uhlíka | Prechodné
  opatrenia na podporu niektorých energeticky náročných odvetví v prípade úniku uhlíka |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Opatrenia na podporu niektorých energeticky náročných odvetví v prípade úniku uhlíka

Prechodné
  opatrenia na podporu niektorých energeticky náročných odvetví v prípade úniku uhlíka

Prechodné

Pozmeňujúci návrh 85

Pozmeňujúci návrh 85

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10b – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Po prijatí revízie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ

   (*1)

  Komisia prehodnotí podiel znižovania emisií v systéme EU ETS a v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES

   (*2)

  . Na ochranu odvetví vystavených riziku úniku uhlíka alebo úniku investícií sa uplatnia ďalšie zníženia podľa cieľa v oblasti zvýšenia energetickej efektívnosti. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  Po prijatí revízie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ

   (*1)

  Komisia prehodnotí podiel znižovania emisií v systéme EU ETS a v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES

   (*2)

  . Na ochranu odvetví vystavených riziku úniku uhlíka alebo úniku investícií sa uplatnia ďalšie zníženia podľa cieľa v oblasti zvýšenia energetickej efektívnosti.

1a.

Po prijatí revízie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ

*1

Komisia prehodnotí podiel znižovania emisií v systéme EU ETS a v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES

*2

. Na ochranu odvetví vystavených riziku úniku uhlíka alebo úniku investícií sa uplatnia ďalšie zníženia podľa cieľa v oblasti zvýšenia energetickej efektívnosti.

Pozmeňujúci návrh 144

Pozmeňujúci návrh 144

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10b – odsek 1 b a 1 c (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  V nadväznosti na článok 6 ods. 2 Parížskej dohody Komisia posúdi vo svojej správe, ktorú treba pripraviť v súlade s článkom 28aa, rozvoj politík zameraných na zmiernenie zmien klímy vrátane trhových prístupov v tretích krajinách a regiónoch a účinok týchto politík na konkurencieschopnosť európskeho priemyslu. |
| | (1c)
     
  Ak Komisia v tejto správe dôjde k záveru, že pretrváva značné riziko úniku uhlíka, v prípade potreby predloží legislatívny návrh, ktorým sa zavedie nastavovanie uhlíkových hraníc, plne zlučiteľné s pravidlami WTO, na základe štúdie realizovateľnosti, ktorú začne vypracovávať po zverejnení tejto smernice v úradnom vestníku. Týmto mechanizmom sa do EU ETS začlenia dovozcovia výrobkov, ktoré sa vyrobili v odvetviach alebo pododvetviach určených v súlade s článkom 10a. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(1b)
     
  V nadväznosti na článok 6 ods. 2 Parížskej dohody Komisia posúdi vo svojej správe, ktorú treba pripraviť v súlade s článkom 28aa, rozvoj politík zameraných na zmiernenie zmien klímy vrátane trhových prístupov v tretích krajinách a regiónoch a účinok týchto politík na konkurencieschopnosť európskeho priemyslu.

(1b)

V nadväznosti na článok 6 ods. 2 Parížskej dohody Komisia posúdi vo svojej správe, ktorú treba pripraviť v súlade s článkom 28aa, rozvoj politík zameraných na zmiernenie zmien klímy vrátane trhových prístupov v tretích krajinách a regiónoch a účinok týchto politík na konkurencieschopnosť európskeho priemyslu.

(1c)
     
  Ak Komisia v tejto správe dôjde k záveru, že pretrváva značné riziko úniku uhlíka, v prípade potreby predloží legislatívny návrh, ktorým sa zavedie nastavovanie uhlíkových hraníc, plne zlučiteľné s pravidlami WTO, na základe štúdie realizovateľnosti, ktorú začne vypracovávať po zverejnení tejto smernice v úradnom vestníku. Týmto mechanizmom sa do EU ETS začlenia dovozcovia výrobkov, ktoré sa vyrobili v odvetviach alebo pododvetviach určených v súlade s článkom 10a.

(1c)

Ak Komisia v tejto správe dôjde k záveru, že pretrváva značné riziko úniku uhlíka, v prípade potreby predloží legislatívny návrh, ktorým sa zavedie nastavovanie uhlíkových hraníc, plne zlučiteľné s pravidlami WTO, na základe štúdie realizovateľnosti, ktorú začne vypracovávať po zverejnení tejto smernice v úradnom vestníku. Týmto mechanizmom sa do EU ETS začlenia dovozcovia výrobkov, ktoré sa vyrobili v odvetviach alebo pododvetviach určených v súlade s článkom 10a.

Pozmeňujúci návrh 86

Pozmeňujúci návrh 86

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10b – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Odvetvia a pododvetvia, v ktorých výsledok vynásobenia ich intenzity obchodu s tretími krajinami ich intenzitou emisií presahuje
  0,18
  , možno začleniť do skupiny uvedenej v odseku 1 na základe kvalitatívneho posúdenia pomocou týchto kritérií: | 2.   Odvetvia a pododvetvia, v ktorých výsledok vynásobenia ich intenzity obchodu s tretími krajinami ich intenzitou emisií presahuje
  0,12
  , možno začleniť do skupiny uvedenej v odseku 1 na základe kvalitatívneho posúdenia pomocou týchto kritérií: |
| a) | miera, do akej možno znížiť úrovne emisií alebo spotrebu elektrickej energie jednotlivých zariadení v predmetnom odvetví alebo pododvetví; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Odvetvia a pododvetvia, v ktorých výsledok vynásobenia ich intenzity obchodu s tretími krajinami ich intenzitou emisií presahuje
  0,18
  , možno začleniť do skupiny uvedenej v odseku 1 na základe kvalitatívneho posúdenia pomocou týchto kritérií:

0,18

2.   Odvetvia a pododvetvia, v ktorých výsledok vynásobenia ich intenzity obchodu s tretími krajinami ich intenzitou emisií presahuje
  0,12
  , možno začleniť do skupiny uvedenej v odseku 1 na základe kvalitatívneho posúdenia pomocou týchto kritérií:

0,12

a)

miera, do akej možno znížiť úrovne emisií alebo spotrebu elektrickej energie jednotlivých zariadení v predmetnom odvetví alebo pododvetví;

| a) | miera, do akej možno znížiť úrovne emisií alebo spotrebu elektrickej energie jednotlivých zariadení v predmetnom odvetví alebo pododvetví
  pri zohľadnení súvisiacich zvýšení nákladov na výrobu
  ; |
| --- | --- |

a)

miera, do akej možno znížiť úrovne emisií alebo spotrebu elektrickej energie jednotlivých zariadení v predmetnom odvetví alebo pododvetví
  pri zohľadnení súvisiacich zvýšení nákladov na výrobu
  ;

pri zohľadnení súvisiacich zvýšení nákladov na výrobu

| b) | aktuálne a predpokladané charakteristiky trhu; |
| --- | --- |

b)

aktuálne a predpokladané charakteristiky trhu;

| b) | aktuálne a predpokladané charakteristiky trhu; |
| --- | --- |

b)

aktuálne a predpokladané charakteristiky trhu;

| c) | ziskové rozpätia ako potenciálny ukazovateľ rozhodnutí týkajúcich sa dlhodobých investícií alebo premiestňovania. |
| --- | --- |

c)

ziskové rozpätia ako potenciálny ukazovateľ rozhodnutí týkajúcich sa dlhodobých investícií alebo premiestňovania.

| c) | ziskové rozpätia ako potenciálny ukazovateľ rozhodnutí týkajúcich sa dlhodobých investícií alebo premiestňovania; |
| --- | --- |

c)

ziskové rozpätia ako potenciálny ukazovateľ rozhodnutí týkajúcich sa dlhodobých investícií alebo premiestňovania;

| ca) | komodity, ktoré sa na svetových trhoch obchodujú za spoločnú referenčnú cenu. |
| --- | --- |

ca)

ca)

komodity, ktoré sa na svetových trhoch obchodujú za spoločnú referenčnú cenu.

komodity, ktoré sa na svetových trhoch obchodujú za spoločnú referenčnú cenu.

Pozmeňujúci návrh 87

Pozmeňujúci návrh 87

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10b – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  Pri iných odvetviach a pododvetviach sa vychádza z predpokladu, že sú
  schopné premietnuť väčšiu časť ceny kvót do cien produktov, a v období do roku 2030 sa im prideľujú kvóty bezodplatne v rozsahu 30 % množstva určeného v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 10a. | 3.   
  Odvetvie diaľkového vykurovania sa považuje za
  schopné premietnuť väčšiu časť ceny kvót do cien produktov, a v období do roku 2030 sa im prideľujú kvóty bezodplatne v rozsahu 30 % množstva určeného v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 10a.
  Iným odvetviam a pododvetviam sa nesmú bezodplatne prideliť žiadne kvóty. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   
  Pri iných odvetviach a pododvetviach sa vychádza z predpokladu, že sú
  schopné premietnuť väčšiu časť ceny kvót do cien produktov, a v období do roku 2030 sa im prideľujú kvóty bezodplatne v rozsahu 30 % množstva určeného v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 10a.

Pri iných odvetviach a pododvetviach sa vychádza z predpokladu, že sú

3.   
  Odvetvie diaľkového vykurovania sa považuje za
  schopné premietnuť väčšiu časť ceny kvót do cien produktov, a v období do roku 2030 sa im prideľujú kvóty bezodplatne v rozsahu 30 % množstva určeného v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 10a.
  Iným odvetviam a pododvetviam sa nesmú bezodplatne prideliť žiadne kvóty.

Odvetvie diaľkového vykurovania sa považuje za

Iným odvetviam a pododvetviam sa nesmú bezodplatne prideliť žiadne kvóty.

Pozmeňujúci návrh 88

Pozmeňujúci návrh 88

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10b – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Komisia do 31. decembra 2019 prijme
  na účely predchádzajúcich odsekov
  v súlade s článkom
  23 delegovaný akt týkajúci sa činností na úrovni štvormiestneho číselného kódu
  (kód NACE-4)
  v prípade odseku 1
  ,
  pričom
  východiskom sú údaje za
  tri posledné kalendárne roky
  , za ktoré sú údaje k dispozícii. | 4.   Komisia do 31. decembra 2019 prijme
  delegované akty
  v súlade s článkom 
  30b na doplnenie tejto smernice vo vzťahu k odseku 1 v súvislosti s činnosťami na 4-miestnej úrovni
  (kód NACE-4)
  alebo, ak je to odôvodnené na základe objektívnych kritérií, ktoré vypracovala Komisia, sa na príslušnej úrovni členenia podľa verejných a odvetvových údajov, ktoré pozostávajú z činností, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS.
  Východiskom
  pri posudzovaní intenzity obchodu
  sú údaje za
  päť posledných kalendárnych rokov
  , za ktoré sú údaje k dispozícii. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Komisia do 31. decembra 2019 prijme
  na účely predchádzajúcich odsekov
  v súlade s článkom
  23 delegovaný akt týkajúci sa činností na úrovni štvormiestneho číselného kódu
  (kód NACE-4)
  v prípade odseku 1
  ,
  pričom
  východiskom sú údaje za
  tri posledné kalendárne roky
  , za ktoré sú údaje k dispozícii.

na účely predchádzajúcich odsekov

23 delegovaný akt týkajúci sa činností na úrovni štvormiestneho číselného kódu

v prípade odseku 1

pričom

tri posledné kalendárne roky

4.   Komisia do 31. decembra 2019 prijme
  delegované akty
  v súlade s článkom 
  30b na doplnenie tejto smernice vo vzťahu k odseku 1 v súvislosti s činnosťami na 4-miestnej úrovni
  (kód NACE-4)
  alebo, ak je to odôvodnené na základe objektívnych kritérií, ktoré vypracovala Komisia, sa na príslušnej úrovni členenia podľa verejných a odvetvových údajov, ktoré pozostávajú z činností, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS.
  Východiskom
  pri posudzovaní intenzity obchodu
  sú údaje za
  päť posledných kalendárnych rokov
  , za ktoré sú údaje k dispozícii.

delegované akty

30b na doplnenie tejto smernice vo vzťahu k odseku 1 v súvislosti s činnosťami na 4-miestnej úrovni

alebo, ak je to odôvodnené na základe objektívnych kritérií, ktoré vypracovala Komisia, sa na príslušnej úrovni členenia podľa verejných a odvetvových údajov, ktoré pozostávajú z činností, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS.

pri posudzovaní intenzity obchodu

päť posledných kalendárnych rokov

Pozmeňujúci návrh 89

Pozmeňujúci návrh 89

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Odchylne od článku 10a ods. 1 až 5 členské štáty, ktoré v roku 2013
  alebo 2014
  zaznamenali pri trhových cenách HDP na obyvateľa v eurách nižší ako 60 % priemeru Únie, môžu zariadeniam na výrobu elektrickej energie prechodne prideľovať kvóty bezodplatne v záujme modernizácie odvetvia energetiky. | 1.   Odchylne od článku 10a ods. 1 až 5 členské štáty, ktoré v roku 2013 zaznamenali pri trhových cenách HDP na obyvateľa v eurách nižší ako 60 % priemeru Únie, môžu zariadeniam na výrobu elektrickej energie prechodne prideľovať kvóty bezodplatne v záujme modernizácie
  , diverzifikácie a udržateľnej transformácie
  odvetvia energetiky.
  Platnosť tejto výnimky sa skončí 31. decembra 2030. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Odchylne od článku 10a ods. 1 až 5 členské štáty, ktoré v roku 2013
  alebo 2014
  zaznamenali pri trhových cenách HDP na obyvateľa v eurách nižší ako 60 % priemeru Únie, môžu zariadeniam na výrobu elektrickej energie prechodne prideľovať kvóty bezodplatne v záujme modernizácie odvetvia energetiky.

alebo 2014

1.   Odchylne od článku 10a ods. 1 až 5 členské štáty, ktoré v roku 2013 zaznamenali pri trhových cenách HDP na obyvateľa v eurách nižší ako 60 % priemeru Únie, môžu zariadeniam na výrobu elektrickej energie prechodne prideľovať kvóty bezodplatne v záujme modernizácie
  , diverzifikácie a udržateľnej transformácie
  odvetvia energetiky.
  Platnosť tejto výnimky sa skončí 31. decembra 2030.

, diverzifikácie a udržateľnej transformácie

Platnosť tejto výnimky sa skončí 31. decembra 2030.

Pozmeňujúci návrh 90

Pozmeňujúci návrh 90

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Členské štáty, ktoré nie sú oprávnené podľa odseku 1, ale ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách v eurách bol v roku 2014 nižší ako 60 % priemeru Únie, môžu tiež využívať výnimku uvedenú v uvedenom odseku až do celkového množstva uvedeného v odseku 4, a to za predpokladu, že zodpovedajúce množstvo kvót sa prevedie do fondu na modernizáciu, a že sa príjmy využijú na podporu investícií v súlade s článkom 10d. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  Členské štáty, ktoré nie sú oprávnené podľa odseku 1, ale ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách v eurách bol v roku 2014 nižší ako 60 % priemeru Únie, môžu tiež využívať výnimku uvedenú v uvedenom odseku až do celkového množstva uvedeného v odseku 4, a to za predpokladu, že zodpovedajúce množstvo kvót sa prevedie do fondu na modernizáciu, a že sa príjmy využijú na podporu investícií v súlade s článkom 10d.

1a.

Členské štáty, ktoré nie sú oprávnené podľa odseku 1, ale ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách v eurách bol v roku 2014 nižší ako 60 % priemeru Únie, môžu tiež využívať výnimku uvedenú v uvedenom odseku až do celkového množstva uvedeného v odseku 4, a to za predpokladu, že zodpovedajúce množstvo kvót sa prevedie do fondu na modernizáciu, a že sa príjmy využijú na podporu investícií v súlade s článkom 10d.

Pozmeňujúci návrh 91

Pozmeňujúci návrh 91

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 1 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Členské štáty, ktoré sú podľa tohto článku oprávnené bezodplatne prideľovať kvóty zariadeniam na výrobu elektrickej energie, sa môžu rozhodnúť preniesť zodpovedajúci počet kvót alebo ich časť do fondu na modernizáciu a prideliť ich v súlade s ustanoveniami článku 10d. V takom prípade o tom pred prevodom informujú Komisiu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1b.
     
  Členské štáty, ktoré sú podľa tohto článku oprávnené bezodplatne prideľovať kvóty zariadeniam na výrobu elektrickej energie, sa môžu rozhodnúť preniesť zodpovedajúci počet kvót alebo ich časť do fondu na modernizáciu a prideliť ich v súlade s ustanoveniami článku 10d. V takom prípade o tom pred prevodom informujú Komisiu.

1b.

Členské štáty, ktoré sú podľa tohto článku oprávnené bezodplatne prideľovať kvóty zariadeniam na výrobu elektrickej energie, sa môžu rozhodnúť preniesť zodpovedajúci počet kvót alebo ich časť do fondu na modernizáciu a prideliť ich v súlade s ustanoveniami článku 10d. V takom prípade o tom pred prevodom informujú Komisiu.

Pozmeňujúci návrh 92

Pozmeňujúci návrh 92

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | zaručuje, že oprávnené na účasť sú len projekty, ktoré predstavujú prínos pre diverzifikáciu energetického mixu a zdrojov dodávok, pre potrebnú reštrukturalizáciu, zmenšenie vplyvov na životné prostredie a renováciu infraštruktúry, čisté technológie alebo modernizáciu výroby,
  prenosu a
  distribúcie energie; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

zaručuje, že oprávnené na účasť sú len projekty, ktoré predstavujú prínos pre diverzifikáciu energetického mixu a zdrojov dodávok, pre potrebnú reštrukturalizáciu, zmenšenie vplyvov na životné prostredie a renováciu infraštruktúry, čisté technológie alebo modernizáciu výroby,
  prenosu a
  distribúcie energie;

prenosu a

| b) | zaručuje, že oprávnené na účasť sú len projekty, ktoré predstavujú prínos pre diverzifikáciu energetického mixu a zdrojov dodávok, pre potrebnú reštrukturalizáciu, zmenšenie vplyvov na životné prostredie a renováciu infraštruktúry, čisté technológie
  (ako napríklad obnoviteľné technológie)
  alebo modernizáciu výroby,
  siete diaľkového vykurovania, energetickú efektívnosť, uskladňovanie energie, odvetvia prenosu a
   distribúcie energie; |
| --- | --- |

b)

zaručuje, že oprávnené na účasť sú len projekty, ktoré predstavujú prínos pre diverzifikáciu energetického mixu a zdrojov dodávok, pre potrebnú reštrukturalizáciu, zmenšenie vplyvov na životné prostredie a renováciu infraštruktúry, čisté technológie
  (ako napríklad obnoviteľné technológie)
  alebo modernizáciu výroby,
  siete diaľkového vykurovania, energetickú efektívnosť, uskladňovanie energie, odvetvia prenosu a
   distribúcie energie;

(ako napríklad obnoviteľné technológie)

siete diaľkového vykurovania, energetickú efektívnosť, uskladňovanie energie, odvetvia prenosu a

Pozmeňujúci návrh 93

Pozmeňujúci návrh 93

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | vymedziť jasné, objektívne, transparentné a nediskriminačné kritériá výberu projektov, aby sa zaručil len výber projektov, ktoré: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

vymedziť jasné, objektívne, transparentné a nediskriminačné kritériá výberu projektov, aby sa zaručil len výber projektov, ktoré:

| c) | vymedziť jasné, objektívne, transparentné a nediskriminačné kritériá výberu projektov
  v súlade s cieľmi Únie v rámci politík v oblasti klímy a energetiky do roku 2050,
  aby sa zaručil len výber projektov, ktoré: |
| --- | --- |

c)

vymedziť jasné, objektívne, transparentné a nediskriminačné kritériá výberu projektov
  v súlade s cieľmi Únie v rámci politík v oblasti klímy a energetiky do roku 2050,
  aby sa zaručil len výber projektov, ktoré:

v súlade s cieľmi Únie v rámci politík v oblasti klímy a energetiky do roku 2050,

Pozmeňujúci návrh 94

Pozmeňujúci návrh 94

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno c – bod i

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| i) | na základe analýzy nákladov a prínosov zabezpečia čistý pozitívny zisk z hľadiska zníženia emisií a pomôžu dosiahnuť určenú vysokú mieru zníženia CO2; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

i)

na základe analýzy nákladov a prínosov zabezpečia čistý pozitívny zisk z hľadiska zníženia emisií a pomôžu dosiahnuť určenú vysokú mieru zníženia CO2;

| i) | na základe analýzy nákladov a prínosov zabezpečia čistý pozitívny zisk z hľadiska zníženia emisií a pomôžu dosiahnuť určenú vysokú mieru zníženia CO2
  primeranú veľkosti projektov. Ak sa projekty týkajú výroby elektrickej energie, celkové emisie skleníkových plynov na kilowatthodinu vyrobenej elektrickej energie v danom zariadení nesmú presiahnuť 450 g ekvivalentu CO2 po dokončení projektu. Do 1. januára 2021 Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 30b na zmenu tejto smernice vymedzením maximálnych celkových emisií skleníkových plynov na kilowatthodinu vyrobeného tepla vyrobeného v zariadení, ktoré nesmú byť prekročené v prípade projektov týkajúcich sa výroby tepla. |
| --- | --- |

i)

na základe analýzy nákladov a prínosov zabezpečia čistý pozitívny zisk z hľadiska zníženia emisií a pomôžu dosiahnuť určenú vysokú mieru zníženia CO2
  primeranú veľkosti projektov. Ak sa projekty týkajú výroby elektrickej energie, celkové emisie skleníkových plynov na kilowatthodinu vyrobenej elektrickej energie v danom zariadení nesmú presiahnuť 450 g ekvivalentu CO2 po dokončení projektu. Do 1. januára 2021 Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 30b na zmenu tejto smernice vymedzením maximálnych celkových emisií skleníkových plynov na kilowatthodinu vyrobeného tepla vyrobeného v zariadení, ktoré nesmú byť prekročené v prípade projektov týkajúcich sa výroby tepla.

primeranú veľkosti projektov. Ak sa projekty týkajú výroby elektrickej energie, celkové emisie skleníkových plynov na kilowatthodinu vyrobenej elektrickej energie v danom zariadení nesmú presiahnuť 450 g ekvivalentu CO2 po dokončení projektu. Do 1. januára 2021 Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 30b na zmenu tejto smernice vymedzením maximálnych celkových emisií skleníkových plynov na kilowatthodinu vyrobeného tepla vyrobeného v zariadení, ktoré nesmú byť prekročené v prípade projektov týkajúcich sa výroby tepla.

Pozmeňujúci návrh 95

Pozmeňujúci návrh 95

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno c – bod ii

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| ii) | majú doplnkový charakter, jednoznačne napĺňajú potrebu obnovy a modernizácie a nemajú za následok trhovo podmienený nárast dopytu po energii; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ii)

majú doplnkový charakter, jednoznačne napĺňajú potrebu obnovy a modernizácie a nemajú za následok trhovo podmienený nárast dopytu po energii;

| ii) | majú doplnkový charakter,
  aj keď môžu byť použité na splnenie príslušných cieľov stanovených v rámci politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030,
  jednoznačne napĺňajú potrebu obnovy a modernizácie a nemajú za následok trhovo podmienený nárast dopytu po energii; |
| --- | --- |

ii)

majú doplnkový charakter,
  aj keď môžu byť použité na splnenie príslušných cieľov stanovených v rámci politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030,
  jednoznačne napĺňajú potrebu obnovy a modernizácie a nemajú za následok trhovo podmienený nárast dopytu po energii;

aj keď môžu byť použité na splnenie príslušných cieľov stanovených v rámci politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030,

Pozmeňujúci návrh 96

Pozmeňujúci návrh 96

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno c – bod iii a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | iiia) | neprispievajú k novej kapacite výroby energie z uhlia ani nezvyšujú závislosť od uhlia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

iiia)

iiia)

neprispievajú k novej kapacite výroby energie z uhlia ani nezvyšujú závislosť od uhlia.

neprispievajú k novej kapacite výroby energie z uhlia ani nezvyšujú závislosť od uhlia.

Pozmeňujúci návrh 97

Pozmeňujúci návrh 97

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 2 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Členské štáty, ktoré plánujú využiť nepovinné bezodplatné
  prideľovania
  kvót, do 30. júna 2019 uverejnia podrobný vnútroštátny rámec súťažného ponukového konania a kritériá výberu na účely verejného pripomienkovania. | Členské štáty, ktoré plánujú využiť
  prechodné
  nepovinné bezodplatné
  prideľovanie
  kvót
  na modernizáciu odvetvia energetiky
  , do 30. júna 2019 uverejnia podrobný vnútroštátny rámec súťažného ponukového konania a kritériá výberu na účely verejného pripomienkovania. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Členské štáty, ktoré plánujú využiť nepovinné bezodplatné
  prideľovania
  kvót, do 30. júna 2019 uverejnia podrobný vnútroštátny rámec súťažného ponukového konania a kritériá výberu na účely verejného pripomienkovania.

prideľovania

Členské štáty, ktoré plánujú využiť
  prechodné
  nepovinné bezodplatné
  prideľovanie
  kvót
  na modernizáciu odvetvia energetiky
  , do 30. júna 2019 uverejnia podrobný vnútroštátny rámec súťažného ponukového konania a kritériá výberu na účely verejného pripomienkovania.

prechodné

prideľovanie

na modernizáciu odvetvia energetiky

Pozmeňujúci návrh 98

Pozmeňujúci návrh 98

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 2 – pododsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| V prípadoch, keď sa investície v hodnote nižšej než 10 miliónov EUR podporujú bezodplatne pridelenými kvótami, členské štáty vyberú projekty na základe objektívnych a transparentných kritérií. Výsledky tohto výberu sa uverejnia na účely
  verejného pripomienkovania
  . Dotknuté členské štáty na tomto základe zostavia zoznam investícií, ktorý predložia Komisii do 30. júna 2019. | V prípadoch, keď sa investície v hodnote nižšej než 10 miliónov EUR podporujú bezodplatne pridelenými kvótami, členské štáty vyberú projekty na základe objektívnych a transparentných kritérií
  , ktoré sú v súlade s dosiahnutím dlhodobých klimatických a energetických cieľov Únie. Uvedené kritériá podliehajú verejnej konzultácii, aby sa zaistila úplná transparentnosť a prístupnosť príslušných dokumentov a aby sa plne zohľadnili pripomienky zúčastnených strán.
  Výsledky tohto výberu sa uverejnia na účely
  verejnej konzultácie
  . Dotknuté členské štáty na tomto základe zostavia zoznam investícií, ktorý predložia Komisii do 30. júna 2019. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

V prípadoch, keď sa investície v hodnote nižšej než 10 miliónov EUR podporujú bezodplatne pridelenými kvótami, členské štáty vyberú projekty na základe objektívnych a transparentných kritérií. Výsledky tohto výberu sa uverejnia na účely
  verejného pripomienkovania
  . Dotknuté členské štáty na tomto základe zostavia zoznam investícií, ktorý predložia Komisii do 30. júna 2019.

verejného pripomienkovania

V prípadoch, keď sa investície v hodnote nižšej než 10 miliónov EUR podporujú bezodplatne pridelenými kvótami, členské štáty vyberú projekty na základe objektívnych a transparentných kritérií
  , ktoré sú v súlade s dosiahnutím dlhodobých klimatických a energetických cieľov Únie. Uvedené kritériá podliehajú verejnej konzultácii, aby sa zaistila úplná transparentnosť a prístupnosť príslušných dokumentov a aby sa plne zohľadnili pripomienky zúčastnených strán.
  Výsledky tohto výberu sa uverejnia na účely
  verejnej konzultácie
  . Dotknuté členské štáty na tomto základe zostavia zoznam investícií, ktorý predložia Komisii do 30. júna 2019.

, ktoré sú v súlade s dosiahnutím dlhodobých klimatických a energetických cieľov Únie. Uvedené kritériá podliehajú verejnej konzultácii, aby sa zaistila úplná transparentnosť a prístupnosť príslušných dokumentov a aby sa plne zohľadnili pripomienky zúčastnených strán.

verejnej konzultácie

Pozmeňujúci návrh 99

Pozmeňujúci návrh 99

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Hodnota plánovaných investícií sa musí minimálne vyrovnať trhovej hodnote bezodplatne pridelených kvót, zároveň sa však musí zohľadniť potreba obmedziť priamo súvisiaci nárast cien. Trhová hodnota musí zodpovedať priemeru cien kvót na spoločnej aukčnej platforme v prechádzajúcom kalendárnom roku. | 3.   Hodnota plánovaných investícií sa musí minimálne vyrovnať trhovej hodnote bezodplatne pridelených kvót, zároveň sa však musí zohľadniť potreba obmedziť priamo súvisiaci nárast cien. Trhová hodnota musí zodpovedať priemeru cien kvót na spoločnej aukčnej platforme v prechádzajúcom kalendárnom roku.
  Podporiť možno až 75 % príslušných nákladov na investíciu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Hodnota plánovaných investícií sa musí minimálne vyrovnať trhovej hodnote bezodplatne pridelených kvót, zároveň sa však musí zohľadniť potreba obmedziť priamo súvisiaci nárast cien. Trhová hodnota musí zodpovedať priemeru cien kvót na spoločnej aukčnej platforme v prechádzajúcom kalendárnom roku.

3.   Hodnota plánovaných investícií sa musí minimálne vyrovnať trhovej hodnote bezodplatne pridelených kvót, zároveň sa však musí zohľadniť potreba obmedziť priamo súvisiaci nárast cien. Trhová hodnota musí zodpovedať priemeru cien kvót na spoločnej aukčnej platforme v prechádzajúcom kalendárnom roku.
  Podporiť možno až 75 % príslušných nákladov na investíciu.

Podporiť možno až 75 % príslušných nákladov na investíciu.

Pozmeňujúci návrh 100

Pozmeňujúci návrh 100

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.   Členské štáty vyžadujú, aby prijímajúci výrobcovia
  elektrickej
  energie a prevádzkovatelia sietí do
  28. februára
  každého roka predložili správu o realizácii svojich vybraných investícií. Členské štáty tieto správy predkladajú Komisii a Komisia ich zverejňuje. | 6.   Členské štáty vyžadujú, aby prijímajúci výrobcovia energie a prevádzkovatelia sietí
  každoročne do 31. marca
  každého roka predložili správu o realizácii svojich vybraných investícií
  vrátane bilancie bezodplatne prideľovaných kvót a vynaložených investičných nákladov, typov podporovaných investícií a spôsobu, akým dosiahli ciele stanovené v odseku 2 prvom pododseku písm. b)
  . Členské štáty tieto správy predkladajú Komisii a Komisia ich zverejňuje.
  Členské štáty a Komisia monitorujú a analyzujú potenciálne arbitráže s ohľadom na prahovú hodnotu 10 miliónov EUR pre malé projekty a predchádzajú neodôvodnenému rozdeleniu investícií na menšie projekty vylúčením viac ako jednej investície v rovnakom zariadení príjemcu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.   Členské štáty vyžadujú, aby prijímajúci výrobcovia
  elektrickej
  energie a prevádzkovatelia sietí do
  28. februára
  každého roka predložili správu o realizácii svojich vybraných investícií. Členské štáty tieto správy predkladajú Komisii a Komisia ich zverejňuje.

elektrickej

28. februára

6.   Členské štáty vyžadujú, aby prijímajúci výrobcovia energie a prevádzkovatelia sietí
  každoročne do 31. marca
  každého roka predložili správu o realizácii svojich vybraných investícií
  vrátane bilancie bezodplatne prideľovaných kvót a vynaložených investičných nákladov, typov podporovaných investícií a spôsobu, akým dosiahli ciele stanovené v odseku 2 prvom pododseku písm. b)
  . Členské štáty tieto správy predkladajú Komisii a Komisia ich zverejňuje.
  Členské štáty a Komisia monitorujú a analyzujú potenciálne arbitráže s ohľadom na prahovú hodnotu 10 miliónov EUR pre malé projekty a predchádzajú neodôvodnenému rozdeleniu investícií na menšie projekty vylúčením viac ako jednej investície v rovnakom zariadení príjemcu.

každoročne do 31. marca

vrátane bilancie bezodplatne prideľovaných kvót a vynaložených investičných nákladov, typov podporovaných investícií a spôsobu, akým dosiahli ciele stanovené v odseku 2 prvom pododseku písm. b)

Členské štáty a Komisia monitorujú a analyzujú potenciálne arbitráže s ohľadom na prahovú hodnotu 10 miliónov EUR pre malé projekty a predchádzajú neodôvodnenému rozdeleniu investícií na menšie projekty vylúčením viac ako jednej investície v rovnakom zariadení príjemcu.

Pozmeňujúci návrh 101

Pozmeňujúci návrh 101

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 6 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  V prípade odôvodneného podozrenia, že členské štáty nepredkladajú správy podľa odsekov 2 až 6 pravidelne alebo ich nepredkladajú vôbec, môže Komisia uskutočniť nezávislé vyšetrovanie a v prípade potreby si k tomu môže zmluvne pribrať tretiu stranu. Komisia vyšetrí aj iné možné porušenia, ako je napríklad nevykonávanie tretieho energetického balíka. Dotknutý členský štát poskytne všetky informácie o investíciách a prístup potrebný pre vyšetrovanie vrátane prístupu do zariadení a na staveniská. Komisia správu o tomto vyšetrovaní uverejní. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6a.
     
  V prípade odôvodneného podozrenia, že členské štáty nepredkladajú správy podľa odsekov 2 až 6 pravidelne alebo ich nepredkladajú vôbec, môže Komisia uskutočniť nezávislé vyšetrovanie a v prípade potreby si k tomu môže zmluvne pribrať tretiu stranu. Komisia vyšetrí aj iné možné porušenia, ako je napríklad nevykonávanie tretieho energetického balíka. Dotknutý členský štát poskytne všetky informácie o investíciách a prístup potrebný pre vyšetrovanie vrátane prístupu do zariadení a na staveniská. Komisia správu o tomto vyšetrovaní uverejní.

6a.

V prípade odôvodneného podozrenia, že členské štáty nepredkladajú správy podľa odsekov 2 až 6 pravidelne alebo ich nepredkladajú vôbec, môže Komisia uskutočniť nezávislé vyšetrovanie a v prípade potreby si k tomu môže zmluvne pribrať tretiu stranu. Komisia vyšetrí aj iné možné porušenia, ako je napríklad nevykonávanie tretieho energetického balíka. Dotknutý členský štát poskytne všetky informácie o investíciách a prístup potrebný pre vyšetrovanie vrátane prístupu do zariadení a na staveniská. Komisia správu o tomto vyšetrovaní uverejní.

Pozmeňujúci návrh 102

Pozmeňujúci návrh 102

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c – odsek 6 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  V prípade porušenia právnych predpisov Únie v oblasti klímy a energetiky vrátane tretieho energetického balíka alebo kritérií uvedených v tomto článku môže Komisia požadovať, aby členský štát zadržal bezodplatné pridelenie kvót. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6b.
     
  V prípade porušenia právnych predpisov Únie v oblasti klímy a energetiky vrátane tretieho energetického balíka alebo kritérií uvedených v tomto článku môže Komisia požadovať, aby členský štát zadržal bezodplatné pridelenie kvót.

6b.

V prípade porušenia právnych predpisov Únie v oblasti klímy a energetiky vrátane tretieho energetického balíka alebo kritérií uvedených v tomto článku môže Komisia požadovať, aby členský štát zadržal bezodplatné pridelenie kvót.

Pozmeňujúci návrh 149

Pozmeňujúci návrh 149

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

DocAmend2Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 1 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.
     Na podporu investícií do modernizácie energetických systémov a na zlepšenie energetickej
  účinnosti
  v členských štátoch s HDP na obyvateľa nižším ako 60 % priemeru Únie v roku 2013 sa na obdobie 2021 – 2030 zriaďuje fond financovaný podľa ustanovení v článku 10. | 1.   Na podporu
  a vytvorenie pákového efektu v oblasti
  investícií do modernizácie energetických systémov
  vrátane diaľkového vykurovania
  a na zlepšenie energetickej
  efektívnosti
  v členských štátoch s HDP na obyvateľa nižším ako 60 % priemeru Únie v roku 2013
  alebo 2014, alebo 2015
  sa na obdobie 2021 – 2030 zriaďuje fond financovaný podľa ustanovení v článku 10. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.
     Na podporu investícií do modernizácie energetických systémov a na zlepšenie energetickej
  účinnosti
  v členských štátoch s HDP na obyvateľa nižším ako 60 % priemeru Únie v roku 2013 sa na obdobie 2021 – 2030 zriaďuje fond financovaný podľa ustanovení v článku 10.

1.

účinnosti

1.   Na podporu
  a vytvorenie pákového efektu v oblasti
  investícií do modernizácie energetických systémov
  vrátane diaľkového vykurovania
  a na zlepšenie energetickej
  efektívnosti
  v členských štátoch s HDP na obyvateľa nižším ako 60 % priemeru Únie v roku 2013
  alebo 2014, alebo 2015
  sa na obdobie 2021 – 2030 zriaďuje fond financovaný podľa ustanovení v článku 10.

a vytvorenie pákového efektu v oblasti

vrátane diaľkového vykurovania

efektívnosti

alebo 2014, alebo 2015

Pozmeňujúci návrh 104

Pozmeňujúci návrh 104

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 1 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Podporované investície musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice a Európskym fondom pre strategické investície. | Podporované investície musia byť v súlade
  so zásadami transparentnosti, nediskriminácie, rovnakého zaobchádzania, dobrého finančného riadenia a musia ponúkať najlepšiu hodnotu za vynaložené peniaze. Musia byť v súlade
  s cieľmi tejto smernice
  , dlhodobými cieľmi Únie v oblasti klímy a energetiky
  a Európskym fondom pre strategické investície
  , a: |
| | i) | prispievať k úsporám energie, systémom obnoviteľných zdrojov energie, uskladňovania energie a odvetviam prepojenia, prenosu a distribúcie elektriny; ak sa projekty týkajú výroby elektrickej energie, celkové emisie skleníkových plynov na kilowatthodinu elektrickej energie vyrobenej v danom zariadení nesmú presiahnuť 450 g ekvivalentu CO2 po ukončení projektu. Do 1. januára 2021 Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 30b na zmenu tejto smernice vymedzením maximálnych celkových emisií skleníkových plynov na kilowatthodinu tepla vyrobeného v zariadení, ktoré nesmie byť prekročené v prípade projektov týkajúcich sa výroby tepla; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Podporované investície musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice a Európskym fondom pre strategické investície.

Podporované investície musia byť v súlade
  so zásadami transparentnosti, nediskriminácie, rovnakého zaobchádzania, dobrého finančného riadenia a musia ponúkať najlepšiu hodnotu za vynaložené peniaze. Musia byť v súlade
  s cieľmi tejto smernice
  , dlhodobými cieľmi Únie v oblasti klímy a energetiky
  a Európskym fondom pre strategické investície
  , a:

so zásadami transparentnosti, nediskriminácie, rovnakého zaobchádzania, dobrého finančného riadenia a musia ponúkať najlepšiu hodnotu za vynaložené peniaze. Musia byť v súlade

, dlhodobými cieľmi Únie v oblasti klímy a energetiky

, a:

i)

i)

prispievať k úsporám energie, systémom obnoviteľných zdrojov energie, uskladňovania energie a odvetviam prepojenia, prenosu a distribúcie elektriny; ak sa projekty týkajú výroby elektrickej energie, celkové emisie skleníkových plynov na kilowatthodinu elektrickej energie vyrobenej v danom zariadení nesmú presiahnuť 450 g ekvivalentu CO2 po ukončení projektu. Do 1. januára 2021 Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 30b na zmenu tejto smernice vymedzením maximálnych celkových emisií skleníkových plynov na kilowatthodinu tepla vyrobeného v zariadení, ktoré nesmie byť prekročené v prípade projektov týkajúcich sa výroby tepla;

prispievať k úsporám energie, systémom obnoviteľných zdrojov energie, uskladňovania energie a odvetviam prepojenia, prenosu a distribúcie elektriny; ak sa projekty týkajú výroby elektrickej energie, celkové emisie skleníkových plynov na kilowatthodinu elektrickej energie vyrobenej v danom zariadení nesmú presiahnuť 450 g ekvivalentu CO2 po ukončení projektu. Do 1. januára 2021 Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 30b na zmenu tejto smernice vymedzením maximálnych celkových emisií skleníkových plynov na kilowatthodinu tepla vyrobeného v zariadení, ktoré nesmie byť prekročené v prípade projektov týkajúcich sa výroby tepla;

| ii) | na základe analýzy nákladov a prínosov musia zabezpečiť čistý pozitívny zisk z hľadiska zníženia emisií a pomôcť dosiahnuť vopred určenú významnú mieru zníženia CO2; |
| --- | --- |

ii)

ii)

na základe analýzy nákladov a prínosov musia zabezpečiť čistý pozitívny zisk z hľadiska zníženia emisií a pomôcť dosiahnuť vopred určenú významnú mieru zníženia CO2;

na základe analýzy nákladov a prínosov musia zabezpečiť čistý pozitívny zisk z hľadiska zníženia emisií a pomôcť dosiahnuť vopred určenú významnú mieru zníženia CO2;

| iii) | mať doplnkový charakter, aj keď môžu byť použité na splnenie príslušných cieľov stanovených v rámci politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, jednoznačne napĺňať potreby obnovy a modernizácie a nemať za následok trhovo podmienený nárast dopytu po energii; |
| --- | --- |

iii)

iii)

mať doplnkový charakter, aj keď môžu byť použité na splnenie príslušných cieľov stanovených v rámci politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, jednoznačne napĺňať potreby obnovy a modernizácie a nemať za následok trhovo podmienený nárast dopytu po energii;

mať doplnkový charakter, aj keď môžu byť použité na splnenie príslušných cieľov stanovených v rámci politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, jednoznačne napĺňať potreby obnovy a modernizácie a nemať za následok trhovo podmienený nárast dopytu po energii;

| iv) | neprispievať k novej kapacite výroby energie z uhlia ani nezvyšovať závislosť od uhlia. |
| --- | --- |

iv)

iv)

neprispievať k novej kapacite výroby energie z uhlia ani nezvyšovať závislosť od uhlia.

neprispievať k novej kapacite výroby energie z uhlia ani nezvyšovať závislosť od uhlia.

Pozmeňujúci návrh 105

Pozmeňujúci návrh 105

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 1 – pododsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Komisia pravidelne posudzuje požiadavky stanovené v tomto odseku s prihliadnutím na klimatickú stratégiu EIB. Ak sa na základe technického pokroku jedna alebo viacero požiadaviek uvedených v tomto odseku stanú bezpredmetné, Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 30b do roku 2024 s cieľom zmeniť túto smernicu stanovením nových alebo aktualizovaných požiadaviek. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia pravidelne posudzuje požiadavky stanovené v tomto odseku s prihliadnutím na klimatickú stratégiu EIB. Ak sa na základe technického pokroku jedna alebo viacero požiadaviek uvedených v tomto odseku stanú bezpredmetné, Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 30b do roku 2024 s cieľom zmeniť túto smernicu stanovením nových alebo aktualizovaných požiadaviek.

Komisia pravidelne posudzuje požiadavky stanovené v tomto odseku s prihliadnutím na klimatickú stratégiu EIB. Ak sa na základe technického pokroku jedna alebo viacero požiadaviek uvedených v tomto odseku stanú bezpredmetné, Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 30b do roku 2024 s cieľom zmeniť túto smernicu stanovením nových alebo aktualizovaných požiadaviek.

Pozmeňujúci návrh 106

Pozmeňujúci návrh 106

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Z fondu sa budú financovať aj malé investičné projekty zamerané na modernizáciu energetických systémov a energetickú
  účinnosť
  . Investičná rada na tento účel vypracuje usmernenia a kritériá výberu takýchto investičných projektov. | 2.   Z fondu sa budú financovať aj malé investičné projekty zamerané na modernizáciu energetických systémov a energetickú
  efektívnosť
  .
  Jeho
  investičná rada na tento účel vypracuje
  investičné
  usmernenia a kritériá výberu takýchto investičných projektov
  , a to v súlade s cieľmi tejto smernice a s kritériami uvedenými v odseku 1. Uvedené usmernenia a kritériá výberu sa sprístupnia verejnosti. |
| | Na účely tohto odseku je malým investičným projektom projekt financovaný prostredníctvom pôžičiek od národných podporných bánk alebo z grantov prespievavajúcich k vykonávaniu vnútroštátneho programu na dosiahnutie konkrétnych cieľov v súlade s cieľmi fondu na modernizáciu a za predpokladu, že v rámci programu sa využíva maximálne 10 % podielu členského štátu stanoveného v prílohe IIb. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Z fondu sa budú financovať aj malé investičné projekty zamerané na modernizáciu energetických systémov a energetickú
  účinnosť
  . Investičná rada na tento účel vypracuje usmernenia a kritériá výberu takýchto investičných projektov.

účinnosť

2.   Z fondu sa budú financovať aj malé investičné projekty zamerané na modernizáciu energetických systémov a energetickú
  efektívnosť
  .
  Jeho
  investičná rada na tento účel vypracuje
  investičné
  usmernenia a kritériá výberu takýchto investičných projektov
  , a to v súlade s cieľmi tejto smernice a s kritériami uvedenými v odseku 1. Uvedené usmernenia a kritériá výberu sa sprístupnia verejnosti.

efektívnosť

Jeho

investičné

, a to v súlade s cieľmi tejto smernice a s kritériami uvedenými v odseku 1. Uvedené usmernenia a kritériá výberu sa sprístupnia verejnosti.

Na účely tohto odseku je malým investičným projektom projekt financovaný prostredníctvom pôžičiek od národných podporných bánk alebo z grantov prespievavajúcich k vykonávaniu vnútroštátneho programu na dosiahnutie konkrétnych cieľov v súlade s cieľmi fondu na modernizáciu a za predpokladu, že v rámci programu sa využíva maximálne 10 % podielu členského štátu stanoveného v prílohe IIb.

Na účely tohto odseku je malým investičným projektom projekt financovaný prostredníctvom pôžičiek od národných podporných bánk alebo z grantov prespievavajúcich k vykonávaniu vnútroštátneho programu na dosiahnutie konkrétnych cieľov v súlade s cieľmi fondu na modernizáciu a za predpokladu, že v rámci programu sa využíva maximálne 10 % podielu členského štátu stanoveného v prílohe IIb.

Pozmeňujúci návrh 107

Pozmeňujúci návrh 107

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Každý prijímajúci členský štát, ktorý sa rozhodol prechodne bezodplatne prideliť kvóty v súlade s článkom 10c, môže tieto kvóty presunúť do svojho podielu vo fonde na modernizáciu stanovenom v prílohe IIb a prideliť ich v súlade s článkom 10d. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3a.
     
  Každý prijímajúci členský štát, ktorý sa rozhodol prechodne bezodplatne prideliť kvóty v súlade s článkom 10c, môže tieto kvóty presunúť do svojho podielu vo fonde na modernizáciu stanovenom v prílohe IIb a prideliť ich v súlade s článkom 10d.

3a.

Každý prijímajúci členský štát, ktorý sa rozhodol prechodne bezodplatne prideliť kvóty v súlade s článkom 10c, môže tieto kvóty presunúť do svojho podielu vo fonde na modernizáciu stanovenom v prílohe IIb a prideliť ich v súlade s článkom 10d.

Pozmeňujúci návrh 108

Pozmeňujúci návrh 108

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 4 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   
  Fond spravuje investičná rada
  a 
  riadiaci výbor
  ,
  ktoré tvoria zástupcovia prijímajúcich členských štátov
  , Komisie, EIB a 
  traja členovia
  ,
  ktorých zvolili ostatné členské štáty na obdobie 5 rokov
  . Investičná rada je zodpovedná za určovanie investičnej politiky na úrovni Únie,
  primerané nástroje financovania a kritériá výberu investičných projektov
  . | 4.   
  Prijímajúce členské štáty sú zodpovedné za riadenie fondu
  a 
  spoločne založia investičnú radu
  ,
  ktorá pozostáva z jedného zástupcu z každého prijímajúceho členského štátu
  , Komisie, EIB a 
  troch pozorovateľov spomedzi zainteresovaných strán
  ,
  ako sú priemyselné zväzy, odbory alebo mimovládne organizácie
  . Investičná rada je zodpovedná za určovanie investičnej politiky na úrovni Únie,
  ktorá musí byť v súlade s požiadavkami stanovenými v tomto článku a s politikami Únie
  . |
| | Zriadi sa poradná rada, ktorá je nezávislá od investičnej rady. Poradná rada je zložená z troch zástupcov prijímajúcich členských štátov, troch zástupcov z neprijímajúcich členských štátov, zástupcu Komisie, zástupcu EIB a zástupcu z Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR), vybraných na obdobie piatich rokov. Zástupcovia poradnej rady musia mať vysokú úroveň relevantných trhových skúseností so štruktúrovaním a financovaním projektov. Poradná rada poskytuje poradenstvo a odporúčania investičnej rade o oprávnenosti projektov na výber, investičných a finančných rozhodnutí, a akejkoľvek ďalšej pomoci pri vypracúvaní projektov, ak je to potrebné. |
| Riadiaci výbor je zodpovedný za každodenné riadenie fondu. | Zriadi sa riadiaci výbor
  Riadiaci výbor je zodpovedný za každodenné riadenie fondu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   
  Fond spravuje investičná rada
  a 
  riadiaci výbor
  ,
  ktoré tvoria zástupcovia prijímajúcich členských štátov
  , Komisie, EIB a 
  traja členovia
  ,
  ktorých zvolili ostatné členské štáty na obdobie 5 rokov
  . Investičná rada je zodpovedná za určovanie investičnej politiky na úrovni Únie,
  primerané nástroje financovania a kritériá výberu investičných projektov
  .

Fond spravuje investičná rada

riadiaci výbor

ktoré tvoria zástupcovia prijímajúcich členských štátov

traja členovia

ktorých zvolili ostatné členské štáty na obdobie 5 rokov

primerané nástroje financovania a kritériá výberu investičných projektov

4.   
  Prijímajúce členské štáty sú zodpovedné za riadenie fondu
  a 
  spoločne založia investičnú radu
  ,
  ktorá pozostáva z jedného zástupcu z každého prijímajúceho členského štátu
  , Komisie, EIB a 
  troch pozorovateľov spomedzi zainteresovaných strán
  ,
  ako sú priemyselné zväzy, odbory alebo mimovládne organizácie
  . Investičná rada je zodpovedná za určovanie investičnej politiky na úrovni Únie,
  ktorá musí byť v súlade s požiadavkami stanovenými v tomto článku a s politikami Únie
  .

Prijímajúce členské štáty sú zodpovedné za riadenie fondu

spoločne založia investičnú radu

ktorá pozostáva z jedného zástupcu z každého prijímajúceho členského štátu

troch pozorovateľov spomedzi zainteresovaných strán

ako sú priemyselné zväzy, odbory alebo mimovládne organizácie

ktorá musí byť v súlade s požiadavkami stanovenými v tomto článku a s politikami Únie

Zriadi sa poradná rada, ktorá je nezávislá od investičnej rady. Poradná rada je zložená z troch zástupcov prijímajúcich členských štátov, troch zástupcov z neprijímajúcich členských štátov, zástupcu Komisie, zástupcu EIB a zástupcu z Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR), vybraných na obdobie piatich rokov. Zástupcovia poradnej rady musia mať vysokú úroveň relevantných trhových skúseností so štruktúrovaním a financovaním projektov. Poradná rada poskytuje poradenstvo a odporúčania investičnej rade o oprávnenosti projektov na výber, investičných a finančných rozhodnutí, a akejkoľvek ďalšej pomoci pri vypracúvaní projektov, ak je to potrebné.

Zriadi sa poradná rada, ktorá je nezávislá od investičnej rady. Poradná rada je zložená z troch zástupcov prijímajúcich členských štátov, troch zástupcov z neprijímajúcich členských štátov, zástupcu Komisie, zástupcu EIB a zástupcu z Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR), vybraných na obdobie piatich rokov. Zástupcovia poradnej rady musia mať vysokú úroveň relevantných trhových skúseností so štruktúrovaním a financovaním projektov. Poradná rada poskytuje poradenstvo a odporúčania investičnej rade o oprávnenosti projektov na výber, investičných a finančných rozhodnutí, a akejkoľvek ďalšej pomoci pri vypracúvaní projektov, ak je to potrebné.

Riadiaci výbor je zodpovedný za každodenné riadenie fondu.

Zriadi sa riadiaci výbor
  Riadiaci výbor je zodpovedný za každodenné riadenie fondu.

Zriadi sa riadiaci výbor

Pozmeňujúci návrh 109

Pozmeňujúci návrh 109

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 4 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Pozmeňujúci návrh Investičná rada do funkcie predsedu zvolí zástupcu Komisie
  . Investičná rada sa usiluje prijímať rozhodnutia na základe konsenzu.
  Ak investičná
  rada
  nedokáže dospieť k rozhodnutiu na základe konsenzu v lehote, ktorú určil predseda, prijme rozhodnutie
  jednoduchou väčšinou. | Predseda investičnej rady sa volí spomedzi jej členov na jednoročné funkčné obdobie
  . Investičná rada sa usiluje prijímať rozhodnutia na základe konsenzu.
  Poradná
  rada
  prijíma svoje stanovisko
  jednoduchou väčšinou. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh Investičná rada do funkcie predsedu zvolí zástupcu Komisie
  . Investičná rada sa usiluje prijímať rozhodnutia na základe konsenzu.
  Ak investičná
  rada
  nedokáže dospieť k rozhodnutiu na základe konsenzu v lehote, ktorú určil predseda, prijme rozhodnutie
  jednoduchou väčšinou.

Pozmeňujúci návrh Investičná rada do funkcie predsedu zvolí zástupcu Komisie

Ak investičná

nedokáže dospieť k rozhodnutiu na základe konsenzu v lehote, ktorú určil predseda, prijme rozhodnutie

Predseda investičnej rady sa volí spomedzi jej členov na jednoročné funkčné obdobie
  . Investičná rada sa usiluje prijímať rozhodnutia na základe konsenzu.
  Poradná
  rada
  prijíma svoje stanovisko
  jednoduchou väčšinou.

Predseda investičnej rady sa volí spomedzi jej členov na jednoročné funkčné obdobie

Poradná

prijíma svoje stanovisko

Pozmeňujúci návrh 110

Pozmeňujúci návrh 110

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 4 – pododsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Riadiaci výbor
  tvoria zástupcovia, ktorých vymenovala investičná rada. Rozhodnutia riadiaceho výboru sa prijímajú na základe jednoduchej väčšiny. | Investičná rada, poradná rada a
  riadiaci výbor
  pracujú otvoreným a transparentným spôsobom. Zápisnice zo zasadania investičnej rady a poradnej rady sa uverejnia. Zloženie investičnej rady a poradnej rady sa zverejní a životopisy a vyhlásenia členov o záujmoch sa zverejňujú a pravidelne aktualizujú. Investičná rada a poradná rada neprestajne kontrolujú, či nedochádza ku konfliktu záujmov. Poradná rada každých šesť mesiacov predloží Európskemu parlamentu, Rade a Komisii zoznam poskytnutého poradenstva týkajúceho sa projektov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Riadiaci výbor
  tvoria zástupcovia, ktorých vymenovala investičná rada. Rozhodnutia riadiaceho výboru sa prijímajú na základe jednoduchej väčšiny.

tvoria zástupcovia, ktorých vymenovala investičná rada. Rozhodnutia riadiaceho výboru sa prijímajú na základe jednoduchej väčšiny.

Investičná rada, poradná rada a
  riadiaci výbor
  pracujú otvoreným a transparentným spôsobom. Zápisnice zo zasadania investičnej rady a poradnej rady sa uverejnia. Zloženie investičnej rady a poradnej rady sa zverejní a životopisy a vyhlásenia členov o záujmoch sa zverejňujú a pravidelne aktualizujú. Investičná rada a poradná rada neprestajne kontrolujú, či nedochádza ku konfliktu záujmov. Poradná rada každých šesť mesiacov predloží Európskemu parlamentu, Rade a Komisii zoznam poskytnutého poradenstva týkajúceho sa projektov.

Investičná rada, poradná rada a

pracujú otvoreným a transparentným spôsobom. Zápisnice zo zasadania investičnej rady a poradnej rady sa uverejnia. Zloženie investičnej rady a poradnej rady sa zverejní a životopisy a vyhlásenia členov o záujmoch sa zverejňujú a pravidelne aktualizujú. Investičná rada a poradná rada neprestajne kontrolujú, či nedochádza ku konfliktu záujmov. Poradná rada každých šesť mesiacov predloží Európskemu parlamentu, Rade a Komisii zoznam poskytnutého poradenstva týkajúceho sa projektov.

Pozmeňujúci návrh 111

Pozmeňujúci návrh 111

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 4 – pododsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Ak EIB odporučí určitú investíciu nefinancovať a poskytne dôvody
  svojho odporúčania
  ,
  rozhodnutie
  sa prijme len vtedy, ak za investíciu hlasujú dve tretiny všetkých členov. Členský štát, v ktorom sa investícia má vykonať, a EIB nie sú v takom prípade oprávnení hlasovať.
  Dve predchádzajúce vety sa neuplatňujú na malé projekty financované prostredníctvom pôžičiek od národných podporných bánk alebo grantov ako príspevkov na vykonávanie vnútroštátneho programu na dosiahnutie konkrétnych cieľov v súlade s cieľmi fondu na modernizáciu za predpokladu, že v rámci programu sa využíva maximálne 10 % podielu členského štátu stanoveného v prílohe IIb. | Ak EIB odporučí
  poradnej rade
  určitú investíciu nefinancovať a poskytne dôvody
  , pre ktoré to nie je v súlade s investičnou politikou, ktorú prijala investičná rada, a kritériami výberu stanovenými v odseku 1
  ,
  kladné stanovisko
  sa prijme len vtedy, ak za investíciu hlasujú dve tretiny všetkých členov. Členský štát, v ktorom sa investícia má vykonať, a EIB nie sú v takom prípade oprávnení hlasovať. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Ak EIB odporučí určitú investíciu nefinancovať a poskytne dôvody
  svojho odporúčania
  ,
  rozhodnutie
  sa prijme len vtedy, ak za investíciu hlasujú dve tretiny všetkých členov. Členský štát, v ktorom sa investícia má vykonať, a EIB nie sú v takom prípade oprávnení hlasovať.
  Dve predchádzajúce vety sa neuplatňujú na malé projekty financované prostredníctvom pôžičiek od národných podporných bánk alebo grantov ako príspevkov na vykonávanie vnútroštátneho programu na dosiahnutie konkrétnych cieľov v súlade s cieľmi fondu na modernizáciu za predpokladu, že v rámci programu sa využíva maximálne 10 % podielu členského štátu stanoveného v prílohe IIb.

svojho odporúčania

rozhodnutie

Dve predchádzajúce vety sa neuplatňujú na malé projekty financované prostredníctvom pôžičiek od národných podporných bánk alebo grantov ako príspevkov na vykonávanie vnútroštátneho programu na dosiahnutie konkrétnych cieľov v súlade s cieľmi fondu na modernizáciu za predpokladu, že v rámci programu sa využíva maximálne 10 % podielu členského štátu stanoveného v prílohe IIb.

Ak EIB odporučí
  poradnej rade
  určitú investíciu nefinancovať a poskytne dôvody
  , pre ktoré to nie je v súlade s investičnou politikou, ktorú prijala investičná rada, a kritériami výberu stanovenými v odseku 1
  ,
  kladné stanovisko
  sa prijme len vtedy, ak za investíciu hlasujú dve tretiny všetkých členov. Členský štát, v ktorom sa investícia má vykonať, a EIB nie sú v takom prípade oprávnení hlasovať.

poradnej rade

, pre ktoré to nie je v súlade s investičnou politikou, ktorú prijala investičná rada, a kritériami výberu stanovenými v odseku 1

kladné stanovisko

Pozmeňujúci návrh 112

Pozmeňujúci návrh 112

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 5 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   Prijímajúci členský štát každoročne podáva
  riadiacemu výboru
  správu o investíciách financovaných z fondu. Táto správa sa uverejňuje a musí obsahovať: | 5.   Prijímajúci členský štát každoročne podáva
  investičnej rade a poradnej rade
  správu o investíciách financovaných z fondu. Táto správa sa uverejňuje a musí obsahovať: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   Prijímajúci členský štát každoročne podáva
  riadiacemu výboru
  správu o investíciách financovaných z fondu. Táto správa sa uverejňuje a musí obsahovať:

riadiacemu výboru

5.   Prijímajúci členský štát každoročne podáva
  investičnej rade a poradnej rade
  správu o investíciách financovaných z fondu. Táto správa sa uverejňuje a musí obsahovať:

investičnej rade a poradnej rade

Pozmeňujúci návrh 113

Pozmeňujúci návrh 113

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.   
  Riadiaci výbor
  každoročne podáva Komisii správu o posudzovaní a výbere
  investičných projektov
  . Komisia do 31. decembra 2024 preskúma základ, na ktorom sa projekty vyberajú, a prípadne predloží
  riadiacemu výboru
  svoje návrhy. | 6.   
  Poradná rada
  každoročne podáva Komisii správu o posudzovaní a výbere
  investícií
  . Komisia do 31. decembra 2024 preskúma základ, na ktorom sa projekty vyberajú, a prípadne predloží 
  investičnej rade a poradnej rade
  svoje návrhy. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.   
  Riadiaci výbor
  každoročne podáva Komisii správu o posudzovaní a výbere
  investičných projektov
  . Komisia do 31. decembra 2024 preskúma základ, na ktorom sa projekty vyberajú, a prípadne predloží
  riadiacemu výboru
  svoje návrhy.

Riadiaci výbor

investičných projektov

riadiacemu výboru

6.   
  Poradná rada
  každoročne podáva Komisii správu o posudzovaní a výbere
  investícií
  . Komisia do 31. decembra 2024 preskúma základ, na ktorom sa projekty vyberajú, a prípadne predloží 
  investičnej rade a poradnej rade
  svoje návrhy.

Poradná rada

investícií

investičnej rade a poradnej rade

Pozmeňujúci návrh 114

Pozmeňujúci návrh 114

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7.   
  Komisii sa udeľuje právomoc
  prijímať delegované akty v súlade s článkom
  23
  na
  vykonanie tohto článku
  . | 7.   
  Komisia je splnomocnená
  prijímať delegované akty v súlade s článkom 
  30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobných opatrení
  na
  účinné fungovanie fondu na modernizáciu
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7.   
  Komisii sa udeľuje právomoc
  prijímať delegované akty v súlade s článkom
  23
  na
  vykonanie tohto článku
  .

Komisii sa udeľuje právomoc

23

vykonanie tohto článku

7.   
  Komisia je splnomocnená
  prijímať delegované akty v súlade s článkom 
  30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobných opatrení
  na
  účinné fungovanie fondu na modernizáciu
  .

Komisia je splnomocnená

30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobných opatrení

účinné fungovanie fondu na modernizáciu

Pozmeňujúci návrh 115

Pozmeňujúci návrh 115

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 11 – odsek 1 – pododsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 8a. | V článku 11 ods. 1 sa vkladá tento pododsek:



  „Od roku 2021 členské štáty takisto zabezpečia, aby počas každého kalendárneho roka každý prevádzkovateľ podal správu o výrobnej činnosti na účely úpravy pridelených kvót v súlade s článkom 10a ods. 7.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

8a.

8a.

V článku 11 ods. 1 sa vkladá tento pododsek:

„Od roku 2021 členské štáty takisto zabezpečia, aby počas každého kalendárneho roka každý prevádzkovateľ podal správu o výrobnej činnosti na účely úpravy pridelených kvót v súlade s článkom 10a ods. 7.“

„Od roku 2021 členské štáty takisto zabezpečia, aby počas každého kalendárneho roka každý prevádzkovateľ podal správu o výrobnej činnosti na účely úpravy pridelených kvót v súlade s článkom 10a ods. 7.“

Pozmeňujúci návrh 116

Pozmeňujúci návrh 116

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 8 b (nový)

Článok 1 – bod 8 b (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 11 – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 8b. | V článku 11 sa dopĺňa tento odsek:



  „3a.
     
  V prípade odôvodneného podozrenia, že členské štáty nepredkladajú zoznam a informácie stanovené v odsekoch 1 až 3 pravidelne alebo vôbec, môže Komisia začať nezávislé vyšetrovanie, v prípade potreby si k tomu môže zmluvne pribrať tretiu stranu. Dotknutý členský štát poskytne všetky informácie a prístup potrebné pre vyšetrovanie vrátane prístupu do zariadení a údajov o výrobe. Komisia dodržiava rovnakú úroveň dôvernosti obchodne citlivých informácií ako dotknutý členský štát a uverejní správu o tomto vyšetrovaní.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

8b.

8b.

V článku 11 sa dopĺňa tento odsek:

„3a.
     
  V prípade odôvodneného podozrenia, že členské štáty nepredkladajú zoznam a informácie stanovené v odsekoch 1 až 3 pravidelne alebo vôbec, môže Komisia začať nezávislé vyšetrovanie, v prípade potreby si k tomu môže zmluvne pribrať tretiu stranu. Dotknutý členský štát poskytne všetky informácie a prístup potrebné pre vyšetrovanie vrátane prístupu do zariadení a údajov o výrobe. Komisia dodržiava rovnakú úroveň dôvernosti obchodne citlivých informácií ako dotknutý členský štát a uverejní správu o tomto vyšetrovaní.“

„3a.

V prípade odôvodneného podozrenia, že členské štáty nepredkladajú zoznam a informácie stanovené v odsekoch 1 až 3 pravidelne alebo vôbec, môže Komisia začať nezávislé vyšetrovanie, v prípade potreby si k tomu môže zmluvne pribrať tretiu stranu. Dotknutý členský štát poskytne všetky informácie a prístup potrebné pre vyšetrovanie vrátane prístupu do zariadení a údajov o výrobe. Komisia dodržiava rovnakú úroveň dôvernosti obchodne citlivých informácií ako dotknutý členský štát a uverejní správu o tomto vyšetrovaní.“

Pozmeňujúci návrh 117

Pozmeňujúci návrh 117

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 10 a (nový)

Článok 1 – bod 10 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 12 – odsek 3a

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 10a. | V článku 12 sa odsek 3a nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

10a.

10a.

V článku 12 sa odsek 3a nahrádza takto:

3a.   Povinnosť odovzdať kvóty nevzniká pri emisiách, ktoré sa preukázateľne zachytávajú a prevážajú na trvalé uloženie do zariadenia s platným povolením podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého1.

| | „3a.   Povinnosť odovzdať kvóty nevzniká pri emisiách, ktoré sa preukázateľne zachytávajú a prevážajú na trvalé uloženie do zariadenia s platným povolením podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého1

  , ani pri emisiách, ktoré sa preukázateľne zachytávajú a/alebo opätovne využívajú v zariadení zabezpečujúcom trvalú väzbu CO2, a to na účely zachytávania a opätovného využívania uhlíka
  .“ |
| --- | --- |

„3a.   Povinnosť odovzdať kvóty nevzniká pri emisiách, ktoré sa preukázateľne zachytávajú a prevážajú na trvalé uloženie do zariadenia s platným povolením podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého1

  , ani pri emisiách, ktoré sa preukázateľne zachytávajú a/alebo opätovne využívajú v zariadení zabezpečujúcom trvalú väzbu CO2, a to na účely zachytávania a opätovného využívania uhlíka
  .“

Pozmeňujúci návrh 118

Pozmeňujúci návrh 118

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 12

Článok 1 – bod 12

Smernica 2003/87/ES

Článok 14 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 12. | V článku 14 ods. 1 sa druhý pododsek nahrádza takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

12.

V článku 14 ods. 1 sa druhý pododsek nahrádza takto:

| 12. | V článku 14 sa odsek 1 nahrádza takto: |
| --- | --- |

12.

12.

V článku 14 sa odsek 1 nahrádza takto:

| | „
  Ko
  m
  isii
  sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom
  23
  .“ |
| --- | --- |

„
  Ko
  m
  isii
  sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom
  23
  .“

| | „1.
     Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom
  30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobností monitorovania emisií a podávania správ o emisiách a v prípade potreby údajov o činnostiach v prípade činností uvedených v prílohe I, monitorovania údajov o tonokilometroch a podávania správ o nich na účely článkov 3e alebo 3f, ktoré vychádza zo zásad monitorovania a podávania správ stanovených v prílohe IV, a uvedie sa v ňom potenciál globálneho otepľovania jednotlivých skleníkových plynov v požiadavkách na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách pre daný plyn
  .


  Do 31. decembra 2018 Komisia prispôsobí existujúce pravidlá pre monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách, vymedzené v nariadení Komisie (EÚ) č. 601/2012

   (*3)

  tak, aby sa odstránili regulačné prekážky brániace investovaniu do novších nízkouhlíkových technológií, ako je zachytávanie a využívanie uhlíka (CCU). Uvedené nové pravidlá nadobudnú v prípade všetkých technológií CCU účinnosť 1. januára 2019.




  V uvedenej regulácii sa tiež stanovia zjednodušené postupy monitorovania, podávania správ a overovania pre malé zdroje emisií. |
| --- | --- |

„1.
     Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom
  30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobností monitorovania emisií a podávania správ o emisiách a v prípade potreby údajov o činnostiach v prípade činností uvedených v prílohe I, monitorovania údajov o tonokilometroch a podávania správ o nich na účely článkov 3e alebo 3f, ktoré vychádza zo zásad monitorovania a podávania správ stanovených v prílohe IV, a uvedie sa v ňom potenciál globálneho otepľovania jednotlivých skleníkových plynov v požiadavkách na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách pre daný plyn
  .

Do 31. decembra 2018 Komisia prispôsobí existujúce pravidlá pre monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách, vymedzené v nariadení Komisie (EÚ) č. 601/2012

   (*3)

  tak, aby sa odstránili regulačné prekážky brániace investovaniu do novších nízkouhlíkových technológií, ako je zachytávanie a využívanie uhlíka (CCU). Uvedené nové pravidlá nadobudnú v prípade všetkých technológií CCU účinnosť 1. januára 2019.

V uvedenej regulácii sa tiež stanovia zjednodušené postupy monitorovania, podávania správ a overovania pre malé zdroje emisií.

Pozmeňujúci návrh 119

Pozmeňujúci návrh 119

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 13

Článok 1 – bod 13

Smernica 2003/87/ES

Článok 15 – odseky 4 a 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 13. | V článku 15 sa piaty
  pododsek nahrádza
  takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

13.

V článku 15 sa piaty
  pododsek nahrádza
  takto:

pododsek nahrádza

| 13. | V článku 15 sa
  štvrtý a
  piaty
  odsek nahrádzajú
  takto: |
| --- | --- |

13.

V článku 15 sa
  štvrtý a
  piaty
  odsek nahrádzajú
  takto:

štvrtý a

odsek nahrádzajú

| | „
  Komisii sa udeľuje právomoc
  prijímať delegované akty v súlade s 
  článkom 23
  .“ |
| --- | --- |

„
  Komisii sa udeľuje právomoc
  prijímať delegované akty v súlade s 
  článkom 23
  .“

| | „
  Komisia je splnomocnená
  prijímať delegované akty v súlade s 
  článkom 30b s cieľom doplniť túto smernicu stanovením podrobností overovania správ o emisiách podľa zásad stanovených v prílohe V a o akreditácii a kontrole overovateľov. Stanoví podmienky akreditácie a odnímania akreditácie, vzájomného uznávania a v prípade potreby aj vzájomného overovania akreditačných orgánov (peer evaluation).
  “ |
| --- | --- |

„
  Komisia je splnomocnená
  prijímať delegované akty v súlade s 
  článkom 30b s cieľom doplniť túto smernicu stanovením podrobností overovania správ o emisiách podľa zásad stanovených v prílohe V a o akreditácii a kontrole overovateľov. Stanoví podmienky akreditácie a odnímania akreditácie, vzájomného uznávania a v prípade potreby aj vzájomného overovania akreditačných orgánov (peer evaluation).
  “

Pozmeňujúci návrh 120

Pozmeňujúci návrh 120

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 13 a (nový)

Článok 1 – bod 13 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 16 – odsek 7

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 13a. | V článku 16 sa odsek 7 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

13a.

13a.

V článku 16 sa odsek 7 nahrádza takto:

7.   Ak sú žiadosti podobné žiadostiam uvedeným v odseku 5 adresované Komisii, Komisia informuje ostatné členské štáty prostredníctvom ich zástupcov vo výbore uvedenom v článku
  23
  ods. 1 v súlade s rokovacím poriadkom výboru.

23

| | „7.   Ak sú žiadosti podobné žiadostiam uvedeným v odseku 5 adresované Komisii, Komisia informuje ostatné členské štáty prostredníctvom ich zástupcov vo výbore uvedenom v článku
  30c
  ods. 1 v súlade s rokovacím poriadkom výboru.“ |
| --- | --- |

„7.   Ak sú žiadosti podobné žiadostiam uvedeným v odseku 5 adresované Komisii, Komisia informuje ostatné členské štáty prostredníctvom ich zástupcov vo výbore uvedenom v článku
  30c
  ods. 1 v súlade s rokovacím poriadkom výboru.“

30c

Pozmeňujúci návrh 121

Pozmeňujúci návrh 121

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 14

Článok 1 – bod 14

Smernica 2003/87/ES

Článok 16 – odsek 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 12.   Ak je to vhodné, ustanovia sa podrobné pravidlá týkajúce sa postupov uvedených v tomto článku.
  Tieto
  vykonávacie akty sa
  prijímajú
  v súlade s postupom uvedeným v článku
  22a“
  . | 12.   Ak je to vhodné, ustanovia sa podrobné pravidlá týkajúce sa postupov uvedených v tomto článku.
  Uvedené
  vykonávacie akty sa
  prijmú
  v súlade s postupom
  preskúmania
  uvedeným v článku
  30c ods. 2
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

12.   Ak je to vhodné, ustanovia sa podrobné pravidlá týkajúce sa postupov uvedených v tomto článku.
  Tieto
  vykonávacie akty sa
  prijímajú
  v súlade s postupom uvedeným v článku
  22a“
  .

Tieto

prijímajú

22a“

12.   Ak je to vhodné, ustanovia sa podrobné pravidlá týkajúce sa postupov uvedených v tomto článku.
  Uvedené
  vykonávacie akty sa
  prijmú
  v súlade s postupom
  preskúmania
  uvedeným v článku
  30c ods. 2
  .

Uvedené

prijmú

preskúmania

30c ods. 2

Pozmeňujúci návrh 122

Pozmeňujúci návrh 122

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 15

Článok 1 – bod 15

Smernica 2003/87/ES

Článok 19 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 15. | V článku 19
  ods. 3
  sa
  tretia veta
  nahrádza takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

15.

V článku 19
  ods. 3
  sa
  tretia veta
  nahrádza takto:

ods. 3

tretia veta

| 15. | V článku 19 sa
  odsek 3
  nahrádza takto: |
| --- | --- |

15.

V článku 19 sa
  odsek 3
  nahrádza takto:

odsek 3

| | „Prijme aj
  ustanovenia o nadobudnutí účinnosti pravidiel vzájomného uznávania kvót v rámci dohôd o prepojení systémov obchodovania s emisiami.
  Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 23.“ |
| --- | --- |

„Prijme aj
  ustanovenia o nadobudnutí účinnosti pravidiel vzájomného uznávania kvót v rámci dohôd o prepojení systémov obchodovania s emisiami.
  Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 23.“

„Prijme aj

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 23.“

| | „3.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobností vytvorenia normalizovaného a bezpečného systému registrov vo forme normalizovaných elektronických databáz, ktoré obsahujú bežné prvky dát na vyhľadávanie vydania, držania, prenosu a zrušenia kvót tak, aby sa umožnil prístup verejnosti a zachovanie dôvernosti a aby sa zabezpečilo, že sa neuskutočnia žiadne prenosy v rozpore so záväzkami vyplývajúcimi z Kjótskeho protokolu. Uvedené delegované akty obsahujú tiež ustanovenia týkajúce sa používania a určenia CER a ERU v systéme EU ETS a monitorovania úrovne tohto používania. Uvedené akty zahŕňajú takisto
  ustanovenia o nadobudnutí účinnosti pravidiel vzájomného uznávania kvót v rámci dohôd o prepojení systémov obchodovania s emisiami.“ |
| --- | --- |

„3.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobností vytvorenia normalizovaného a bezpečného systému registrov vo forme normalizovaných elektronických databáz, ktoré obsahujú bežné prvky dát na vyhľadávanie vydania, držania, prenosu a zrušenia kvót tak, aby sa umožnil prístup verejnosti a zachovanie dôvernosti a aby sa zabezpečilo, že sa neuskutočnia žiadne prenosy v rozpore so záväzkami vyplývajúcimi z Kjótskeho protokolu. Uvedené delegované akty obsahujú tiež ustanovenia týkajúce sa používania a určenia CER a ERU v systéme EU ETS a monitorovania úrovne tohto používania. Uvedené akty zahŕňajú takisto
  ustanovenia o nadobudnutí účinnosti pravidiel vzájomného uznávania kvót v rámci dohôd o prepojení systémov obchodovania s emisiami.“

Pozmeňujúci návrh 123

Pozmeňujúci návrh 123

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 15 a (nový)

Článok 1 – bod 15 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 21 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 15a. | V článku 21 sa odsek 1 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

15a.

15a.

V článku 21 sa odsek 1 nahrádza takto:

1.   Členské štáty podávajú Komisii každý rok správu o uplatňovaní tejto smernice. Táto správa venuje osobitnú pozornosť opatreniam na prideľovanie kvót, prevádzke registrov, uplatňovaniu vykonávacích opatrení na monitorovanie a podávanie správ, overovaniu a akreditácii a otázkam súvisiacim s dodržiavaním tejto smernice a v prípade potreby fiškálnej úprave kvót. Prvá správa sa pošle Komisii do 30. júna 2005. Správa je vpracovaná na základe dotazníku alebo návodu navrhnutom Komisiou v súlade s postupom ustanoveným v článku 6 smernice 91/692/EHS. Dotazník alebo návod sa zašle členským štátom najneskôr šesť mesiacov pred posledným termínom zaslania prvej správy.

| | „1.   Členské štáty podávajú Komisii každý rok správu o uplatňovaní tejto smernice. Táto správa venuje osobitnú pozornosť opatreniam na prideľovanie kvót,
  finančným opatreniam v súlade s článkom 10a ods. 6,
  prevádzke registrov, uplatňovaniu vykonávacích opatrení na monitorovanie a podávanie správ, overovaniu a akreditácii a otázkam súvisiacim s dodržiavaním tejto smernice a v prípade potreby fiškálnej úprave kvót. Prvá správa sa pošle Komisii do 30. júna 2005. Správa je vpracovaná na základe dotazníku alebo návodu navrhnutom Komisiou v súlade s postupom ustanoveným v článku 6 smernice 91/692/EHS. Dotazník alebo návod sa zašle členským štátom najneskôr šesť mesiacov pred posledným termínom zaslania prvej správy.“ |
| --- | --- |

„1.   Členské štáty podávajú Komisii každý rok správu o uplatňovaní tejto smernice. Táto správa venuje osobitnú pozornosť opatreniam na prideľovanie kvót,
  finančným opatreniam v súlade s článkom 10a ods. 6,
  prevádzke registrov, uplatňovaniu vykonávacích opatrení na monitorovanie a podávanie správ, overovaniu a akreditácii a otázkam súvisiacim s dodržiavaním tejto smernice a v prípade potreby fiškálnej úprave kvót. Prvá správa sa pošle Komisii do 30. júna 2005. Správa je vpracovaná na základe dotazníku alebo návodu navrhnutom Komisiou v súlade s postupom ustanoveným v článku 6 smernice 91/692/EHS. Dotazník alebo návod sa zašle členským štátom najneskôr šesť mesiacov pred posledným termínom zaslania prvej správy.“

Pozmeňujúci návrh 124

Pozmeňujúci návrh 124

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 15 b (nový)

Článok 1 – bod 15 b (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 21 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 15b. | V článku 21 sa vkladá tento odsek:



  „2a.
     
  V správe sa s použitím údajov získaných prostredníctvom spolupráce uvedenej v článku 18b uvedie zoznam prevádzkovateľov, na ktorých sa vzťahuje požiadavka tejto smernice a ktorí si nezriadili účet v registri.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

15b.

15b.

V článku 21 sa vkladá tento odsek:

„2a.
     
  V správe sa s použitím údajov získaných prostredníctvom spolupráce uvedenej v článku 18b uvedie zoznam prevádzkovateľov, na ktorých sa vzťahuje požiadavka tejto smernice a ktorí si nezriadili účet v registri.“

„2a.

V správe sa s použitím údajov získaných prostredníctvom spolupráce uvedenej v článku 18b uvedie zoznam prevádzkovateľov, na ktorých sa vzťahuje požiadavka tejto smernice a ktorí si nezriadili účet v registri.“

Pozmeňujúci návrh 125

Pozmeňujúci návrh 125

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 15 c (nový)

Článok 1 – bod 15 c (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 21 – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 15c. | V článku 21 sa dopĺňa tento odsek:



  „3a.
     
  V prípade odôvodneného podozrenia, že členské štáty nepredkladajú správy podľa odseku 1 pravidelne alebo ich nepredkladajú vôbec, môže Komisia uskutočniť nezávislé vyšetrovanie, v prípade potreby si k tomu môže zmluvne pribrať tretiu stranu. Členský štát poskytne všetky informácie a prístupy nevyhnutné na vyšetrovanie vrátane prístupu k zariadeniam. Komisia uverejní správu o vyšetrovaní.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

15c.

15c.

V článku 21 sa dopĺňa tento odsek:

„3a.
     
  V prípade odôvodneného podozrenia, že členské štáty nepredkladajú správy podľa odseku 1 pravidelne alebo ich nepredkladajú vôbec, môže Komisia uskutočniť nezávislé vyšetrovanie, v prípade potreby si k tomu môže zmluvne pribrať tretiu stranu. Členský štát poskytne všetky informácie a prístupy nevyhnutné na vyšetrovanie vrátane prístupu k zariadeniam. Komisia uverejní správu o vyšetrovaní.“

„3a.

V prípade odôvodneného podozrenia, že členské štáty nepredkladajú správy podľa odseku 1 pravidelne alebo ich nepredkladajú vôbec, môže Komisia uskutočniť nezávislé vyšetrovanie, v prípade potreby si k tomu môže zmluvne pribrať tretiu stranu. Členský štát poskytne všetky informácie a prístupy nevyhnutné na vyšetrovanie vrátane prístupu k zariadeniam. Komisia uverejní správu o vyšetrovaní.“

Pozmeňujúci návrh 126

Pozmeňujúci návrh 126

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 16

Článok 1 – bod 16

Smernica 2003/87/ES

Článok 22 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty
  v súlade
  s 
  článkom 23
  . | Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty
  v súlade s článkom 30b na doplnenie tejto smernice stanovením nepodstatných ustanovení príloh k tejto smernici,
  s 
  výnimkou príloh I, IIa a IIb
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty
  v súlade
  s 
  článkom 23
  .

v súlade

článkom 23

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty
  v súlade s článkom 30b na doplnenie tejto smernice stanovením nepodstatných ustanovení príloh k tejto smernici,
  s 
  výnimkou príloh I, IIa a IIb
  .

v súlade s článkom 30b na doplnenie tejto smernice stanovením nepodstatných ustanovení príloh k tejto smernici,

výnimkou príloh I, IIa a IIb

Pozmeňujúci návrh 127

Pozmeňujúci návrh 127

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 17

Článok 1 – bod 17

Smernica 2003/87/ES

Článok 22a – nadpis

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 17. | Vkladá sa tento článok
  22a
  : |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

17.

Vkladá sa tento článok
  22a
  :

22a

| 17. | Vkladá sa tento článok: |
| --- | --- |

17.

Vkladá sa tento článok:

„Článok
  22 a

22 a

„Článok
  30c

30c

Postup výboru“

Postup výboru“

Pozmeňujúci návrh 128

Pozmeňujúci návrh 128

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 18

Článok 1 – bod 18

Smernica 2003/87/ES

Článok 23 – nadpis

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| „Článok
  23 | „Článok
  30b |
| Vykonávanie delegovania právomoci“ | Vykonávanie delegovania právomoci“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

„Článok
  23

23

„Článok
  30b

30b

Vykonávanie delegovania právomoci“

Vykonávanie delegovania právomoci“

Pozmeňujúci návrh 129

Pozmeňujúci návrh 129

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 19 – písmeno a

Článok 1 – bod 19 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 24 – odsek 1 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Od roku 2008 môžu členské štáty uplatňovať obchodovanie s emisnými kvótami v súlade s touto smernicou na činnosti a skleníkové plyny, ktoré nie sú uvedené v prílohe I, pri zohľadnení všetkých relevantných kritérií, najmä účinkov na vnútorný trh, možného narušenia hospodárskej súťaže, environmentálnej integrity
  schémy Spoločenstva
  a spoľahlivosti plánovanej schémy monitorovania a podávania správ za predpokladu, že začlenenie takýchto činností a skleníkových plynov schváli Komisia. | Od roku 2008 môžu členské štáty uplatňovať obchodovanie s emisnými kvótami v súlade s touto smernicou na činnosti a skleníkové plyny, ktoré nie sú uvedené v prílohe I, pri zohľadnení všetkých relevantných kritérií, najmä účinkov na vnútorný trh, možného narušenia hospodárskej súťaže, environmentálnej integrity
  systému EU ETS
  a spoľahlivosti plánovanej schémy monitorovania a podávania správ za predpokladu, že začlenenie takýchto činností a 
  takýchto
  skleníkových plynov schváli Komisia.
  Každé takéto jednostranné začlenenie sa navrhne a schváli najneskôr 18 mesiacov pred začiatkom nového obdobia obchodovania v systéme EU ETS. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Od roku 2008 môžu členské štáty uplatňovať obchodovanie s emisnými kvótami v súlade s touto smernicou na činnosti a skleníkové plyny, ktoré nie sú uvedené v prílohe I, pri zohľadnení všetkých relevantných kritérií, najmä účinkov na vnútorný trh, možného narušenia hospodárskej súťaže, environmentálnej integrity
  schémy Spoločenstva
  a spoľahlivosti plánovanej schémy monitorovania a podávania správ za predpokladu, že začlenenie takýchto činností a skleníkových plynov schváli Komisia.

schémy Spoločenstva

Od roku 2008 môžu členské štáty uplatňovať obchodovanie s emisnými kvótami v súlade s touto smernicou na činnosti a skleníkové plyny, ktoré nie sú uvedené v prílohe I, pri zohľadnení všetkých relevantných kritérií, najmä účinkov na vnútorný trh, možného narušenia hospodárskej súťaže, environmentálnej integrity
  systému EU ETS
  a spoľahlivosti plánovanej schémy monitorovania a podávania správ za predpokladu, že začlenenie takýchto činností a 
  takýchto
  skleníkových plynov schváli Komisia.
  Každé takéto jednostranné začlenenie sa navrhne a schváli najneskôr 18 mesiacov pred začiatkom nového obdobia obchodovania v systéme EU ETS.

systému EU ETS

takýchto

Každé takéto jednostranné začlenenie sa navrhne a schváli najneskôr 18 mesiacov pred začiatkom nového obdobia obchodovania v systéme EU ETS.

Pozmeňujúci návrh 130

Pozmeňujúci návrh 130

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 19 – písmeno a

Článok 1 – bod 19 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 24 – odsek 1 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| V súlade s 
  delegovanými aktmi, ktoré Komisia môže prijať na základe svojich právomocí
  v 
  súlade
  s 
  článkom 23
  , sa začlenenie vzťahuje na činnosti a skleníkové plyny, ktoré nie sú uvedené v prílohe I. | Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty
  v súlade s 
  článkom 30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobných opatrení schvaľovania zaradenia činností a skleníkových plynov uvedených v prvom pododseku do systému obchodovania
  s 
  emisnými kvótami v prípade
  ,
  že
  sa začlenenie vzťahuje na činnosti a skleníkové plyny, ktoré nie sú uvedené v prílohe I. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

V súlade s 
  delegovanými aktmi, ktoré Komisia môže prijať na základe svojich právomocí
  v 
  súlade
  s 
  článkom 23
  , sa začlenenie vzťahuje na činnosti a skleníkové plyny, ktoré nie sú uvedené v prílohe I.

delegovanými aktmi, ktoré Komisia môže prijať na základe svojich právomocí

súlade

článkom 23

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty
  v súlade s 
  článkom 30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobných opatrení schvaľovania zaradenia činností a skleníkových plynov uvedených v prvom pododseku do systému obchodovania
  s 
  emisnými kvótami v prípade
  ,
  že
  sa začlenenie vzťahuje na činnosti a skleníkové plyny, ktoré nie sú uvedené v prílohe I.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty

článkom 30b na doplnenie tejto smernice stanovením podrobných opatrení schvaľovania zaradenia činností a skleníkových plynov uvedených v prvom pododseku do systému obchodovania

emisnými kvótami v prípade

že

Pozmeňujúci návrh 131

Pozmeňujúci návrh 131

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 19 – písmeno b

Článok 1 – bod 19 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 24 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | v odseku
  3 sa
  druhý pododsek
  nahrádza takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

v odseku
  3 sa
  druhý pododsek
  nahrádza takto:

v odseku

druhý pododsek

| b) | odsek
  3 sa nahrádza takto: |
| --- | --- |

b)

odsek
  3 sa nahrádza takto:

odsek

| | „
  Komisii sa udeľuje právomoc
  prijímať delegované akty
  vzhľadom
  na
  také nariadenie o monitorovaní emisií
  a 
  podávaní
  správ o 
  emisiách
  a 
  údajoch z činností
  v 
  súlade
  s 
  článkom 23
  .“; |
| --- | --- |

„
  Komisii sa udeľuje právomoc
  prijímať delegované akty
  vzhľadom
  na
  také nariadenie o monitorovaní emisií
  a 
  podávaní
  správ o 
  emisiách
  a 
  údajoch z činností
  v 
  súlade
  s 
  článkom 23
  .“;

| | „
  3.
     
  Komisia je splnomocnená
  prijímať delegované akty
  v súlade s článkom 30b
  na
  doplnenie tejto smernice stanovením podrobných opatrení na monitorovanie
  a 
  podávanie
  správ o 
  pokroku týkajúcich sa činností, zariadení
  a 
  skleníkových plynov, ktoré nie sú uvedené ako kombinácia
  v 
  prílohe I, ak toto monitorovanie a podávanie správ možno uskutočniť
  s 
  dostatočnou presnosťou
  .“ |
| --- | --- |

„
  3.
     
  Komisia je splnomocnená
  prijímať delegované akty
  v súlade s článkom 30b
  na
  doplnenie tejto smernice stanovením podrobných opatrení na monitorovanie
  a 
  podávanie
  správ o 
  pokroku týkajúcich sa činností, zariadení
  a 
  skleníkových plynov, ktoré nie sú uvedené ako kombinácia
  v 
  prílohe I, ak toto monitorovanie a podávanie správ možno uskutočniť
  s 
  dostatočnou presnosťou
  .“

Pozmeňujúci návrh 132

Pozmeňujúci návrh 132

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 20 – písmeno a

Článok 1 – bod 20 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 24a – odsek 1 – pododseky 1 a 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | v odseku 1 sa druhý pododsek
  nahrádza
  takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

v odseku 1 sa druhý pododsek
  nahrádza
  takto:

nahrádza

| a) | v odseku 1 sa
  prvý a
  druhý pododsek
  nahrádzajú
  takto: |
| --- | --- |

a)

v odseku 1 sa
  prvý a
  druhý pododsek
  nahrádzajú
  takto:

prvý a

nahrádzajú

| | „Takéto opatrenia musia byť
  v súlade s 
  aktmi prijatými podľa
  článku 
  11b ods. 7. Komisii
  sa
  udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 23
  . |
| --- | --- |

„Takéto opatrenia musia byť
  v súlade s 
  aktmi prijatými podľa
  článku 
  11b ods. 7. Komisii
  sa
  udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 23
  .

| | „1.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty
  v súlade s 
  článkom 30b s cieľom doplniť túto smernicu stanovením, popri začleneniach stanovených v
   článku 
  24, podrobných opatrení na vydávanie kvót alebo kreditov v prípade projektov, ktoré spravujú členské štáty a ktorými
  sa
  znižujú emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém EU ETS
  .“ |
| --- | --- |

„1.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty
  v súlade s 
  článkom 30b s cieľom doplniť túto smernicu stanovením, popri začleneniach stanovených v
   článku 
  24, podrobných opatrení na vydávanie kvót alebo kreditov v prípade projektov, ktoré spravujú členské štáty a ktorými
  sa
  znižujú emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém EU ETS
  .“

Pozmeňujúci návrh 133

Pozmeňujúci návrh 133

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 22

Článok 1 – bod 22

Smernica 2003/87/ES

Článok 25a – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   V prípade, že tretia krajina prijme opatrenia na zníženie vplyvu letov s odletom z tejto krajiny a pristávajúcich v 
  Spoločenstve
  na zmenu klímy, Komisia po konzultácii s touto treťou krajinou a členskými štátmi v rámci výboru uvedeného v článku
  23
  ods. 1 posúdi dostupné možnosti s cieľom zabezpečiť optimálnu interakciu medzi systémom
  Spoločenstva
  a opatreniami tejto krajiny. | 1.   V prípade, že tretia krajina prijme opatrenia na zníženie vplyvu letov s odletom z tejto krajiny a pristávajúcich v 
  Únii
  na zmenu klímy, Komisia po konzultácii s touto treťou krajinou a členskými štátmi v rámci výboru uvedeného v článku
  30c
  ods. 1 posúdi dostupné možnosti s cieľom zabezpečiť optimálnu interakciu medzi systémom
  EU ETS
  a opatreniami tejto
  tretej
  krajiny. |
| V prípade potreby Komisia môže
  prijať zmeny
  a 
  doplnenia
  , aby sa lety prichádzajúce z dotknutej tretej krajiny vyňali z činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I alebo aby sa ustanovili všetky zmeny a doplnenia činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I, ktoré sú
  podľa štvrtého pododseku
  nevyhnutné na základe dohody.
  Komisii sa udeľuje právomoc prijímať takéto zmeny v súlade s článkom 23. | V prípade potreby Komisia môže
  predložiť Európskemu parlamentu
  a 
  Rade legislatívny návrh
  , aby sa lety prichádzajúce z dotknutej tretej krajiny vyňali z činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I alebo aby sa ustanovili všetky zmeny a doplnenia činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I, ktoré sú nevyhnutné na základe
  takejto
  dohody. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   V prípade, že tretia krajina prijme opatrenia na zníženie vplyvu letov s odletom z tejto krajiny a pristávajúcich v 
  Spoločenstve
  na zmenu klímy, Komisia po konzultácii s touto treťou krajinou a členskými štátmi v rámci výboru uvedeného v článku
  23
  ods. 1 posúdi dostupné možnosti s cieľom zabezpečiť optimálnu interakciu medzi systémom
  Spoločenstva
  a opatreniami tejto krajiny.

Spoločenstve

23

Spoločenstva

1.   V prípade, že tretia krajina prijme opatrenia na zníženie vplyvu letov s odletom z tejto krajiny a pristávajúcich v 
  Únii
  na zmenu klímy, Komisia po konzultácii s touto treťou krajinou a členskými štátmi v rámci výboru uvedeného v článku
  30c
  ods. 1 posúdi dostupné možnosti s cieľom zabezpečiť optimálnu interakciu medzi systémom
  EU ETS
  a opatreniami tejto
  tretej
  krajiny.

Únii

30c

EU ETS

tretej

V prípade potreby Komisia môže
  prijať zmeny
  a 
  doplnenia
  , aby sa lety prichádzajúce z dotknutej tretej krajiny vyňali z činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I alebo aby sa ustanovili všetky zmeny a doplnenia činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I, ktoré sú
  podľa štvrtého pododseku
  nevyhnutné na základe dohody.
  Komisii sa udeľuje právomoc prijímať takéto zmeny v súlade s článkom 23.

prijať zmeny

doplnenia

podľa štvrtého pododseku

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať takéto zmeny v súlade s článkom 23.

V prípade potreby Komisia môže
  predložiť Európskemu parlamentu
  a 
  Rade legislatívny návrh
  , aby sa lety prichádzajúce z dotknutej tretej krajiny vyňali z činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I alebo aby sa ustanovili všetky zmeny a doplnenia činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I, ktoré sú nevyhnutné na základe
  takejto
  dohody.

predložiť Európskemu parlamentu

Rade legislatívny návrh

takejto

Pozmeňujúci návrh 134

Pozmeňujúci návrh 134

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 22 a (nový)

Článok 1 – bod 22 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 27 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 22a. | V článku 27 sa odsek 1 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

22a.

22a.

V článku 27 sa odsek 1 nahrádza takto:

1.   Členské štáty môžu vylúčiť po konzultáciách s prevádzkovateľom zo
  schémy Spoločenstva
  zariadenia, ktorých emisie oznámené príslušnému orgánu predstavujú za každý z 
  3
  rokov predchádzajúcich oznámeniu podľa písmena a) menej ako
  25 000
  ton ekvivalentu oxidu uhličitého,
  a keď vykonávajú spaľovacie činnosti, majú menovitý tepelný príkon nižší ako 35 MW
  s výnimkou emisií z biomasy, a ktoré podliehajú opatreniam, ktorými sa dosiahne rovnocenné zníženie emisií, ak príslušný členský štát spĺňa tieto podmienky:

schémy Spoločenstva

3

25 000

a keď vykonávajú spaľovacie činnosti, majú menovitý tepelný príkon nižší ako 35 MW

„1.   Členské štáty môžu vylúčiť po konzultáciách s prevádzkovateľom
  a na základe súhlasu prevádzkovateľa
  zo
  systému EU ETS
  zariadenia
  prevádzkované MSP
  , ktorých emisie oznámené príslušnému orgánu predstavujú za každý z 
  troch
  rokov predchádzajúcich oznámeniu podľa písmena a) menej ako
  50 000
  ton ekvivalentu oxidu uhličitého, s výnimkou emisií z biomasy, a ktoré podliehajú opatreniam, ktorými sa dosiahne rovnocenné zníženie emisií, ak príslušný členský štát spĺňa tieto podmienky:

a na základe súhlasu prevádzkovateľa

systému EU ETS

prevádzkované MSP

troch

50 000

| a) | Komisii oznámi každé takéto zariadenie a uvedie rovnocenné opatrenia, ktoré sa uplatňujú na uvedené zariadenie, ktoré rovnocenne prispeje k zníženiu emisií, pred tým, ako sa má predložiť zoznam zariadení podľa článku 11 ods. 1, a najneskôr, keď je zoznam predložený Komisii; |
| --- | --- |

a)

Komisii oznámi každé takéto zariadenie a uvedie rovnocenné opatrenia, ktoré sa uplatňujú na uvedené zariadenie, ktoré rovnocenne prispeje k zníženiu emisií, pred tým, ako sa má predložiť zoznam zariadení podľa článku 11 ods. 1, a najneskôr, keď je zoznam predložený Komisii;

| a) | Komisii oznámi každé takéto zariadenie a uvedie rovnocenné opatrenia, ktoré sa uplatňujú na uvedené zariadenie, ktoré rovnocenne prispeje k zníženiu emisií,
  ako aj to, ako tieto opatrenia nepovedú k vyšším nákladom na dodržiavanie predpisov pre tieto zariadenia, a to
  pred tým, ako sa má predložiť zoznam zariadení podľa článku 11 ods. 1, a najneskôr, keď je zoznam predložený Komisii; |
| --- | --- |

a)

Komisii oznámi každé takéto zariadenie a uvedie rovnocenné opatrenia, ktoré sa uplatňujú na uvedené zariadenie, ktoré rovnocenne prispeje k zníženiu emisií,
  ako aj to, ako tieto opatrenia nepovedú k vyšším nákladom na dodržiavanie predpisov pre tieto zariadenia, a to
  pred tým, ako sa má predložiť zoznam zariadení podľa článku 11 ods. 1, a najneskôr, keď je zoznam predložený Komisii;

ako aj to, ako tieto opatrenia nepovedú k vyšším nákladom na dodržiavanie predpisov pre tieto zariadenia, a to

| b) | potvrdí, že sa prijali opatrenia týkajúce sa monitorovania s cieľom posúdiť, či niektoré zo zariadení emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku
  25 000
  ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac s výnimkou emisií z biomasy. Členské štáty
  môžu
  v súlade s článkom 14
  umožniť
  zjednodušené opatrenia na monitorovanie, podávanie správ a overovanie zariadeniam, ktorých priemerné overené emisie v rokoch 2008 a 2010 sú nižšie ako 5 000 ton ročne; |
| --- | --- |

b)

potvrdí, že sa prijali opatrenia týkajúce sa monitorovania s cieľom posúdiť, či niektoré zo zariadení emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku
  25 000
  ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac s výnimkou emisií z biomasy. Členské štáty
  môžu
  v súlade s článkom 14
  umožniť
  zjednodušené opatrenia na monitorovanie, podávanie správ a overovanie zariadeniam, ktorých priemerné overené emisie v rokoch 2008 a 2010 sú nižšie ako 5 000 ton ročne;

25 000

môžu

umožniť

| b) | potvrdí, že sa prijali opatrenia týkajúce sa monitorovania s cieľom posúdiť, či niektoré zo zariadení emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku
  50 000
  ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac s výnimkou emisií z biomasy. Členské štáty
  umožnia po žiadosti prevádzkovateľa
  v súlade s článkom 14 zjednodušené opatrenia na monitorovanie, podávanie správ a overovanie zariadeniam, ktorých priemerné overené emisie v rokoch 2008 a 2010 sú nižšie ako 5 000 ton ročne; |
| --- | --- |

b)

potvrdí, že sa prijali opatrenia týkajúce sa monitorovania s cieľom posúdiť, či niektoré zo zariadení emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku
  50 000
  ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac s výnimkou emisií z biomasy. Členské štáty
  umožnia po žiadosti prevádzkovateľa
  v súlade s článkom 14 zjednodušené opatrenia na monitorovanie, podávanie správ a overovanie zariadeniam, ktorých priemerné overené emisie v rokoch 2008 a 2010 sú nižšie ako 5 000 ton ročne;

50 000

umožnia po žiadosti prevádzkovateľa

| c) | potvrdí, že ak niektoré zariadenie emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku
  25 000
  ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac, s výnimkou emisií z biomasy, alebo sa opatrenia pre zariadenie, ktoré rovnocenne prispeje k zníženiu emisií, už neuplatňujú, zariadenie sa opäť začlení do
  schémy Spoločenstva
  ; |
| --- | --- |

c)

potvrdí, že ak niektoré zariadenie emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku
  25 000
  ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac, s výnimkou emisií z biomasy, alebo sa opatrenia pre zariadenie, ktoré rovnocenne prispeje k zníženiu emisií, už neuplatňujú, zariadenie sa opäť začlení do
  schémy Spoločenstva
  ;

25 000

schémy Spoločenstva

| c) | potvrdí, že ak niektoré zariadenie emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku
  50 000
  ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac, s výnimkou emisií z biomasy, alebo sa opatrenia pre zariadenie, ktoré rovnocenne prispeje k zníženiu emisií, už neuplatňujú, zariadenie sa opäť začlení do
  systému EU ETS
  ; |
| --- | --- |

c)

potvrdí, že ak niektoré zariadenie emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku
  50 000
  ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac, s výnimkou emisií z biomasy, alebo sa opatrenia pre zariadenie, ktoré rovnocenne prispeje k zníženiu emisií, už neuplatňujú, zariadenie sa opäť začlení do
  systému EU ETS
  ;

50 000

systému EU ETS

| d) | uverejní informácie uvedené v písmenách a), b) a c) 
  na verejné pripomienkovanie
  . |
| --- | --- |

d)

uverejní informácie uvedené v písmenách a), b) a c) 
  na verejné pripomienkovanie
  .

na verejné pripomienkovanie

| d) | uverejní informácie uvedené v písmenách a), b) a c). |
| --- | --- |

d)

uverejní informácie uvedené v písmenách a), b) a c).

Aj nemocnice môžu byť vylúčené, ak prijmú rovnocenné opatrenia.

Aj nemocnice môžu byť vylúčené, ak prijmú rovnocenné opatrenia.“

Pozmeňujúci návrh 135

Pozmeňujúci návrh 135

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 22 b (nový)

Článok 1 – bod 22 b (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 27 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 22b. | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

22b.

22b.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 27a

„Článok 27a

Vylúčenie malých zariadení nepodliehajúcich rovnocenným opatreniam

Vylúčenie malých zariadení nepodliehajúcich rovnocenným opatreniam

1.
     
  Členské štáty môžu vylúčiť po konzultáciách s prevádzkovateľom zo systému EU ETS zariadenia, ktorých emisie oznámené príslušnému orgánu predstavujú za každý z troch rokov predchádzajúcich oznámeniu podľa písmena a) menej ako 5 000 ton ekvivalentu oxidu uhličitého s výnimkou emisií z biomasy, ak príslušný členský štát spĺňa tieto podmienky:

1.

Členské štáty môžu vylúčiť po konzultáciách s prevádzkovateľom zo systému EU ETS zariadenia, ktorých emisie oznámené príslušnému orgánu predstavujú za každý z troch rokov predchádzajúcich oznámeniu podľa písmena a) menej ako 5 000 ton ekvivalentu oxidu uhličitého s výnimkou emisií z biomasy, ak príslušný členský štát spĺňa tieto podmienky:

| a) | Komisii oznámi každé takéto zariadenie pred tým, ako sa má predložiť zoznam zariadení podľa článku 11 ods. 1, alebo najneskôr, keď je tento zoznam predložený Komisii; |
| --- | --- |

a)

a)

Komisii oznámi každé takéto zariadenie pred tým, ako sa má predložiť zoznam zariadení podľa článku 11 ods. 1, alebo najneskôr, keď je tento zoznam predložený Komisii;

Komisii oznámi každé takéto zariadenie pred tým, ako sa má predložiť zoznam zariadení podľa článku 11 ods. 1, alebo najneskôr, keď je tento zoznam predložený Komisii;

| b) | potvrdí, že sa prijali opatrenia týkajúce sa monitorovania s cieľom posúdiť, či niektoré zo zariadení emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku 5 000 ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac s výnimkou emisií z biomasy; |
| --- | --- |

b)

b)

potvrdí, že sa prijali opatrenia týkajúce sa monitorovania s cieľom posúdiť, či niektoré zo zariadení emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku 5 000 ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac s výnimkou emisií z biomasy;

potvrdí, že sa prijali opatrenia týkajúce sa monitorovania s cieľom posúdiť, či niektoré zo zariadení emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku 5 000 ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac s výnimkou emisií z biomasy;

| c) | potvrdí, že ak niektoré zariadenie emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku 5 000 ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac, s výnimkou emisií z biomasy, zariadenie sa opäť začlení do systému EU ETS, pokiaľ nie je uplatniteľný článok 27; |
| --- | --- |

c)

c)

potvrdí, že ak niektoré zariadenie emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku 5 000 ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac, s výnimkou emisií z biomasy, zariadenie sa opäť začlení do systému EU ETS, pokiaľ nie je uplatniteľný článok 27;

potvrdí, že ak niektoré zariadenie emituje v ktoromkoľvek kalendárnom roku 5 000 ton ekvivalentu oxidu uhličitého alebo viac, s výnimkou emisií z biomasy, zariadenie sa opäť začlení do systému EU ETS, pokiaľ nie je uplatniteľný článok 27;

| d) | uverejní informácie uvedené v písmenách a), b) a c). |
| --- | --- |

d)

d)

uverejní informácie uvedené v písmenách a), b) a c).

uverejní informácie uvedené v písmenách a), b) a c).

2.
     
  Keď sa zariadenie znovu začlení do systému EU ETS v súlade s odsekom 1 písm. c), všetky kvóty vydané v súlade s článkom 10a budú pridelené počnúc rokom opätovného začlenenia. Kvóty vydané takýmto zariadeniam sa odpočítajú z množstva, s ktorým má obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 členský štát, na území ktorého sa zariadenie nachádza.“

2.

Keď sa zariadenie znovu začlení do systému EU ETS v súlade s odsekom 1 písm. c), všetky kvóty vydané v súlade s článkom 10a budú pridelené počnúc rokom opätovného začlenenia. Kvóty vydané takýmto zariadeniam sa odpočítajú z množstva, s ktorým má obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 členský štát, na území ktorého sa zariadenie nachádza.“

Pozmeňujúci návrh 136

Pozmeňujúci návrh 136

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 22 c (nový)

Článok 1 – bod 22 c (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 29

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 22c. | Článok 29 sa mení takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

22c.

22c.

Článok 29 sa mení takto:

Podávanie správy s cieľom zabezpečiť lepšie fungovanie trhu s CO2

„Podávanie správy s cieľom zabezpečiť lepšie fungovanie trhu s CO2

Ak má Komisia na základe pravidelných správ o trhu s uhlíkom uvedených v článku 10 ods. 5 dôkazy, že trh s uhlíkom riadne nefunguje, predloží správu Európskemu parlamentu a Rade. Správa
  môže podľa
  potreby
  obsahovať
  návrhy zamerané na zvýšenie transparentnosti
  trhu s uhlíkom
  a opatrenia na zlepšenie jeho fungovania.

môže podľa

obsahovať

trhu s uhlíkom

Ak má Komisia na základe pravidelných správ o trhu s uhlíkom uvedených v článku 10 ods. 5 dôkazy, že trh s uhlíkom riadne nefunguje, predloží správu Európskemu parlamentu a Rade. Správa
  obsahuje časť venovanú interakcii medzi systémom EU ETS a ostatnými politikami Únie a politikami členských štátov v oblasti klímy a energetiky, pokiaľ ide o objemy zníženia emisií, nákladovú efektívnosť takýchto politík a ich vplyv na dopyt po kvótach systému EU ETS. K tejto správe sa v prípade
  potreby
  priložia legislatívne
  návrhy zamerané na zvýšenie transparentnosti
  systému EU ETS
  a 
  schopnosť prispievať k cieľom Únie do roku 2030 a 2050 v oblasti klímy a energetiky, a na
  opatrenia na zlepšenie jeho fungovania
  vrátane opatrení na zohľadnenie vplyvu doplnkových politík v oblasti energetiky a klímy pre celú Úniu na rovnováhu ponuky a dopytu v systéme EU ETS
  .“

obsahuje časť venovanú interakcii medzi systémom EU ETS a ostatnými politikami Únie a politikami členských štátov v oblasti klímy a energetiky, pokiaľ ide o objemy zníženia emisií, nákladovú efektívnosť takýchto politík a ich vplyv na dopyt po kvótach systému EU ETS. K tejto správe sa v prípade

priložia legislatívne

systému EU ETS

schopnosť prispievať k cieľom Únie do roku 2030 a 2050 v oblasti klímy a energetiky, a na

vrátane opatrení na zohľadnenie vplyvu doplnkových politík v oblasti energetiky a klímy pre celú Úniu na rovnováhu ponuky a dopytu v systéme EU ETS

Pozmeňujúci návrh 137

Pozmeňujúci návrh 137

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 22 d (nový)

Článok 1 – bod 22 d (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 30 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 22d. | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

22d.

22d.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 30a

„Článok 30a

Úpravy pri globálnej inventarizácii podľa dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody

Úpravy pri globálnej inventarizácii podľa dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody

Do šiestich mesiacov od facilitačného dialógu, ktorý sa uskutoční v rámci UNFCCC v roku 2018, Komisia uverejní oznámenie, v ktorom vyhodnotí konzistentnosť právnych predpisov Únie týkajúcich sa zmeny klímy s cieľmi Parížskej dohody. V oznámení sa preskúma najmä úloha a primeranosť systému EU ETS pri dosahovaní cieľov Parížskej dohody.

Do šiestich mesiacov od facilitačného dialógu, ktorý sa uskutoční v rámci UNFCCC v roku 2018, Komisia uverejní oznámenie, v ktorom vyhodnotí konzistentnosť právnych predpisov Únie týkajúcich sa zmeny klímy s cieľmi Parížskej dohody. V oznámení sa preskúma najmä úloha a primeranosť systému EU ETS pri dosahovaní cieľov Parížskej dohody.

Do šiestich mesiacov od globálnej inventarizácie v roku 2023 a pri následných globálnych inventarizáciách Komisia predloží správu, v ktorej posúdi potrebu príslušne prispôsobiť opatrenia Únie v oblasti klímy.

Do šiestich mesiacov od globálnej inventarizácie v roku 2023 a pri následných globálnych inventarizáciách Komisia predloží správu, v ktorej posúdi potrebu príslušne prispôsobiť opatrenia Únie v oblasti klímy.

V správe sa zvážia úpravy systému EU ETS v súvislosti s globálnym úsilím o zmiernenie a úsilím, ktoré vynaložili iné veľké ekonomiky. V správe sa predovšetkým posúdi, či sú potrebné prísnejšie zníženia emisií, potreba upraviť ustanovenia o úniku uhlíka, a či sú potrebné dodatočné politické opatrenia a nástroje na splnenie záväzkov Únie a členských štátov týkajúcich sa skleníkových plynov.

V správe sa zvážia úpravy systému EU ETS v súvislosti s globálnym úsilím o zmiernenie a úsilím, ktoré vynaložili iné veľké ekonomiky. V správe sa predovšetkým posúdi, či sú potrebné prísnejšie zníženia emisií, potreba upraviť ustanovenia o úniku uhlíka, a či sú potrebné dodatočné politické opatrenia a nástroje na splnenie záväzkov Únie a členských štátov týkajúcich sa skleníkových plynov.

V správe sa zohľadní riziko úniku uhlíka, konkurencieschopnosť európskych priemyselných odvetví, investície v Únii a industrializačná politika Únie.

V správe sa zohľadní riziko úniku uhlíka, konkurencieschopnosť európskych priemyselných odvetví, investície v Únii a industrializačná politika Únie.

K správe sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh a v takomto prípade Komisia súbežne uverejní úplné posúdenie vplyvu.“

K správe sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh a v takomto prípade Komisia súbežne uverejní úplné posúdenie vplyvu.“

Pozmeňujúci návrh 138

Pozmeňujúci návrh 138

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – bod 22 e (nový)

Článok 1 – bod 22 e (nový)

Smernica 2003/87/ES

Príloha I – odsek 3

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 22e. | V prílohe I sa bod 3 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

22e.

22e.

V prílohe I sa bod 3 nahrádza takto:

| 3. | Keď sa počíta celkový menovitý tepelný príkon zariadenia, aby sa rozhodlo o jeho začlenení do
  schémy Spoločenstva
  , spočítajú sa dovedna menovité tepelné príkony všetkých technických jednotiek, ktoré sú jeho súčasťou a v ktorých sa palivá spaľujú v rámci zariadenia. Tieto jednotky by mohli zahŕňať všetky typy kotlov, horákov, turbín, ohrievačov, priemyselných pecí, spaľovacích pecí, vypaľovacích pecí, sušiacich pecí, pecí, sušičiek, motorov, palivových článkov, chemických spaľovacích jednotiek, fakieľ resp. poľných horákov a termických alebo katalytických jednotiek dodatočného spaľovania. Jednotky s menovitým tepelným príkonom nižším ako 3 MW a jednotky, ktoré používajú výlučne biomasu, sa na účely tohto výpočtu neberú do úvahy. Medzi jednotky používajúce výlučne biomasu patria jednotky, ktoré používajú fosílne palivá len počas spúšťania alebo vypínania jednotky. |
| --- | --- |

3.

Keď sa počíta celkový menovitý tepelný príkon zariadenia, aby sa rozhodlo o jeho začlenení do
  schémy Spoločenstva
  , spočítajú sa dovedna menovité tepelné príkony všetkých technických jednotiek, ktoré sú jeho súčasťou a v ktorých sa palivá spaľujú v rámci zariadenia. Tieto jednotky by mohli zahŕňať všetky typy kotlov, horákov, turbín, ohrievačov, priemyselných pecí, spaľovacích pecí, vypaľovacích pecí, sušiacich pecí, pecí, sušičiek, motorov, palivových článkov, chemických spaľovacích jednotiek, fakieľ resp. poľných horákov a termických alebo katalytických jednotiek dodatočného spaľovania. Jednotky s menovitým tepelným príkonom nižším ako 3 MW a jednotky, ktoré používajú výlučne biomasu, sa na účely tohto výpočtu neberú do úvahy. Medzi jednotky používajúce výlučne biomasu patria jednotky, ktoré používajú fosílne palivá len počas spúšťania alebo vypínania jednotky.

schémy Spoločenstva

| „3. | Keď sa počíta celkový menovitý tepelný príkon zariadenia, aby sa rozhodlo o jeho začlenení do
  systému EU ETS
  , spočítajú sa dovedna menovité tepelné príkony všetkých technických jednotiek, ktoré sú jeho súčasťou a v ktorých sa palivá spaľujú v rámci zariadenia. Tieto jednotky by mohli zahŕňať všetky typy kotlov, horákov, turbín, ohrievačov, priemyselných pecí, spaľovacích pecí, vypaľovacích pecí, sušiacich pecí, pecí, sušičiek, motorov, palivových článkov, chemických spaľovacích jednotiek, fakieľ resp. poľných horákov a termických alebo katalytických jednotiek dodatočného spaľovania. Jednotky s menovitým tepelným príkonom nižším ako 3 MW
  , záložné
  a 
  pohotovostné jednotky používané výlučne na výrobu elektrickej energie spotrebúvanej na mieste v prípade výpadku a
  jednotky, ktoré používajú výlučne biomasu, sa na účely tohto výpočtu neberú do úvahy. Medzi jednotky používajúce výlučne biomasu patria jednotky, ktoré používajú fosílne palivá len počas spúšťania alebo vypínania jednotky.“ |
| --- | --- |

„3.

Keď sa počíta celkový menovitý tepelný príkon zariadenia, aby sa rozhodlo o jeho začlenení do
  systému EU ETS
  , spočítajú sa dovedna menovité tepelné príkony všetkých technických jednotiek, ktoré sú jeho súčasťou a v ktorých sa palivá spaľujú v rámci zariadenia. Tieto jednotky by mohli zahŕňať všetky typy kotlov, horákov, turbín, ohrievačov, priemyselných pecí, spaľovacích pecí, vypaľovacích pecí, sušiacich pecí, pecí, sušičiek, motorov, palivových článkov, chemických spaľovacích jednotiek, fakieľ resp. poľných horákov a termických alebo katalytických jednotiek dodatočného spaľovania. Jednotky s menovitým tepelným príkonom nižším ako 3 MW
  , záložné
  a 
  pohotovostné jednotky používané výlučne na výrobu elektrickej energie spotrebúvanej na mieste v prípade výpadku a
  jednotky, ktoré používajú výlučne biomasu, sa na účely tohto výpočtu neberú do úvahy. Medzi jednotky používajúce výlučne biomasu patria jednotky, ktoré používajú fosílne palivá len počas spúšťania alebo vypínania jednotky.“

systému EU ETS

, záložné

pohotovostné jednotky používané výlučne na výrobu elektrickej energie spotrebúvanej na mieste v prípade výpadku a

Pozmeňujúci návrh 139

Pozmeňujúci návrh 139

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 a (nový)

Článok 1 a (nový)

Rozhodnutie (EÚ) 2015/1814

Článok 1 – odsek 5 – pododseky 1 a a 1 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 1a |
| | Zmeny rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 |
| | Rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 sa mení takto: |
| | V článku 1 ods. 5 sa za prvý pododsek dopĺňajú tieto pododseky: |
| | „Odchylne, až do lehoty na preskúmanie uvedenej v článku 3, sa percentuálne podiely uvedené v tomto pododseku zdvojnásobia. V preskúmaní sa zváži zdvojnásobenie príjmu do obnovenia rovnováhy trhu. |
| | Okrem toho sa v preskúmaní zavedie horná hranica MSR a, ak je to vhodné, sa k preskúmaniu pripojí legislatívny návrh.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 1a

Článok 1a

Zmeny rozhodnutia (EÚ) 2015/1814

Zmeny rozhodnutia (EÚ) 2015/1814

Rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 sa mení takto:

Rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 sa mení takto:

V článku 1 ods. 5 sa za prvý pododsek dopĺňajú tieto pododseky:

V článku 1 ods. 5 sa za prvý pododsek dopĺňajú tieto pododseky:

„Odchylne, až do lehoty na preskúmanie uvedenej v článku 3, sa percentuálne podiely uvedené v tomto pododseku zdvojnásobia. V preskúmaní sa zváži zdvojnásobenie príjmu do obnovenia rovnováhy trhu.

„Odchylne, až do lehoty na preskúmanie uvedenej v článku 3, sa percentuálne podiely uvedené v tomto pododseku zdvojnásobia. V preskúmaní sa zváži zdvojnásobenie príjmu do obnovenia rovnováhy trhu.

Okrem toho sa v preskúmaní zavedie horná hranica MSR a, ak je to vhodné, sa k preskúmaniu pripojí legislatívny návrh.“

Okrem toho sa v preskúmaní zavedie horná hranica MSR a, ak je to vhodné, sa k preskúmaniu pripojí legislatívny návrh.“

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A8-0003/2017).

1

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

15

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

15

(16)  
  http://www4.unfccc.int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx

16

http://www4.unfccc.int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx

(1a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/29/ES z 23. apríla 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť schému Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 63).

1a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/29/ES z 23. apríla 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť schému Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 63).

(1b)  
  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 136).

1b

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 136).

(1c)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 55).

1c

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 55).

(17)  COM(2015)0080, ktorým sa stanovuje Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy.

17

(17)  COM(2015)0080, ktorým sa stanovuje Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy.

17

(18)  
  SEC(2015)XX

18

SEC(2015)XX

(19)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/... o zriadení a prevádzke
  rezervy stability trhu pre systém Únie na obchodovanie
  s 
  emisiami
  skleníkových plynov a o zmene smernice 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L [...], [...], s. [...]).

19

rezervy stability trhu pre systém Únie na obchodovanie

emisiami

(19)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/
  1814 zo


  6
  .
  októbra 2015
  o zriadení a prevádzke
  trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania
  s 
  emisnými kvótami
  skleníkových plynov
  v Únii
  a o zmene smernice 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 
  264
  ,
  9.10.2015
  , s. 
  1

  ).

19

1814 zo

6

októbra 2015

trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania

emisnými kvótami

v Únii

264

9.10.2015

1

(1a)  
  Podľa vymedzenia v prílohe k odporúčaniu 2003/361/ES.

1a

Podľa vymedzenia v prílohe k odporúčaniu 2003/361/ES.

(*1)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

*1

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

(*2)  
  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 136).

*2

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 136).

---

Štvrtok 16. februára 2017

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/428 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/428

---

P8_TA(2017)0046

Boj proti terorizmu ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV o boji proti terorizmu (COM(2015)0625 – C8-0386/2015 – 2015/0281(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 252/43)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0625), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0625),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2, článok 83 ods. 1 a článok 82 ods. 2 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0386/2015), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2, článok 83 ods. 1 a článok 82 ods. 2 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0386/2015),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu,

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 83 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 83 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 17. marca 2016 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 17. marca 2016 (1),

| — | so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1373 (2001) z 28. septembra 2001, č. 2178 (2014) z 24. septembra 2014, č. 2195 (2014) z 19. decembra 2014, č. 2199 (2015) z 12. februára 2015, č. 2249 (2015) z 20. novembra 2015 a č. 2253 (2015) zo 17. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1373 (2001) z 28. septembra 2001, č. 2178 (2014) z 24. septembra 2014, č. 2195 (2014) z 19. decembra 2014, č. 2199 (2015) z 12. februára 2015, č. 2249 (2015) z 20. novembra 2015 a č. 2253 (2015) zo 17. decembra 2015,

| — | so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní terorizmu zo 16. mája 2005 a na dodatkový protokol k nemu z 19. mája 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní terorizmu zo 16. mája 2005 a na dodatkový protokol k nemu z 19. mája 2015,

| — | so zreteľom na odporúčania Finančnej akčnej skupiny (FATF), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania Finančnej akčnej skupiny (FATF),

| — | so zreteľom na komuniké samitu o jadrovej bezpečnosti vo Washingtone z 1. apríla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na komuniké samitu o jadrovej bezpečnosti vo Washingtone z 1. apríla 2016,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 30. novembra 2016, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 30. novembra 2016, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 59 a 39 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 59 a 39 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0228/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0228/2016),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | schvaľuje spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 177, 18.5.2016, s. 51.

---

P8_TC1-COD(2015)0281

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 16. februára 2017 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/... o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV a mení rozhodnutie Rady 2005/671/SVV

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, smernici (EÚ) 2017/541.)

---

PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie pri príležitosti prijatia smernice o boji proti terorizmu

Nedávne teroristické útoky v Európe zdôraznili potrebu posilniť úsilie o zaistenie bezpečnosti pri súčasnej podpore dodržiavania našich spoločných hodnôt vrátane právneho štátu a dodržiavania ľudských práv. V záujme komplexnej reakcie na vyvíjajúcu sa teroristickú hrozbu sa posilnený kriminalizačný rámec pre boj proti terorizmu musí doplniť o účinné opatrenia na predchádzanie radikalizácii, ktorá vedie k terorizmu, a účinnú výmenu informácií o trestných činoch terorizmu.

Inštitúcie Únie a členské štáty v tomto kontexte a v rámci ich príslušných oblastí právomoci spoločne vyjadrujú záväzok pokračovať v tvorbe účinných preventívnych opatrení a investovať do tejto tvorby, a to ako súčasť komplexného medziodvetvového prístupu zahŕňajúceho všetky relevantné politiky vrátane a predovšetkým v oblasti vzdelávania, sociálneho začlenenia a integrácie a všetky zainteresované strany vrátane organizácií občianskej spoločnosti, miestnych spoločenstiev alebo partnerov z oblasti priemyslu.

Komisia bude podporovať úsilie členských štátov predovšetkým formou finančnej podpory projektov zameraných na rozvoj nástrojov na potláčanie radikalizácie, ako aj prostredníctvom celoúnijných iniciatív a sietí, akou je napríklad sieť na zvyšovanie povedomia o radikalizácii.

Európsky parlament, Rada a Komisia zdôrazňujú, že je potrebná efektívna a včasná výmena všetkých relevantných informácií medzi príslušnými orgánmi v Únii na účely predchádzania trestným činom terorizmu, ich odhaľovania, vyšetrovania alebo stíhania. V tejto súvislosti je kľúčové v plnej miere využívať všetky existujúce nástroje, kanály a agentúry Únie na výmenu informácií, ako aj urýchlené vykonanie všetkých prijatých právnych predpisov Únie v tejto oblasti.

Všetky tri inštitúcie opätovne potvrdzujú, že je potrebné posúdiť fungovanie všeobecného rámca Únie na výmenu informácií a konkrétnymi opatreniami odstrániť prípadné nedostatky, a to aj s ohľadom na plán zlepšenia výmeny informácií a riadenia informácií vrátane interoperabilných riešení v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí.

---

| 18.7.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 252/431 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 252/431

---

P8_TA(2017)0047

Posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach s použitím príslušných databáz ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. februára 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 562/2006, pokiaľ ide o posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach s použitím príslušných databáz (COM(2015)0670 – C8-0407/2015 – 2015/0307(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 252/44)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0670), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0670),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 77 ods. 2 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0407/2015), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 77 ods. 2 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0407/2015),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste zo 7. decembra 2016, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste zo 7. decembra 2016, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a na stanovisko Výboru pre zahraničné veci (A8-0218/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a na stanovisko Výboru pre zahraničné veci (A8-0218/2016),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2015)0307

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 16. februára 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/399, pokiaľ ide o posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach s použitím príslušných databáz

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2017/458.)

---